GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אם אין אז איך הצגתם את הנתונים האלה?
אברהם נגוסה: איך אספתם את הנתונים האלה?
<יפעת בן עמי: אני אסביר.
<יפעת בן עמי: לא היו לנו נתונים ומה ש - - -
אברהם נגוסה: אבל יש לי פה לפי מח"ש, כתוב.
<יפעת בן עמי: אז אני אסביר, אדוני יושב ראש הוועדה.
<יפעת בן עמי: לא היו לנו נתונים ואז מנכ"לית משרד המשפטים, שעמדה בראש הצוות, מינתה שני סטודנטים שהיו אצלנו במשך חודשים ועברו על כל התיקים שלנו, בדיקה ידנית, סטודנטית שהמנכ"לית מינתה לזה, ובמשך חודשים עברו תיק תיק והם אלה שייצרו את הנתונים האלה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי, גם אם עוברים מיליון תיקים, אם אין את מה שאת אומרת, ארץ מוצא, ארץ לידה, איך הם הגיעו לנתונים האלה שיוצאי אתיופיה - - -
<יפעת בן עמי: לפי השם, הם עברו תיק תיק.
אברהם נגוסה: לפי השם?
<יפעת בן עמי: הם עברו תיק תיק והם פתחו לפי המתלונן ולפי האירוע, זה מה שהם עשו וזו הייתה העבודה של המנכ"לית.
<יפעת בן עמי: כן, הם ישבו ועברו על - - -
אברהם נגוסה: הסטודנטים היו יוצאי אתיופיה?
<יפעת בן עמי: לא, הם לא היו - - -
<ספיר סלוצקר עמראן: במקרה אחת מהן הייתה והם עשו עבודה נפלאה.
אברהם נגוסה: הסטודנטים היו יוצאי אתיופיה שהיו - - -
<יפעת בן עמי: אני לא זוכרת שהם היו יוצאי אתיופיה, לא זכור לי שהם היו, אבל עוד פעם, הם עבדו תחת המנכ"לית, הם קיבלו הנחיות והם ממש הסתכלו בתיקים, הם הסתכלו בפרטי אירוע, הם הסתכלו בשם, לפי כל מיני אינדיקציות מתוך תיקי החקירה, לכן הם עבדו במשך חודשים במח"ש, והם הוציאו את הנתונים האלה.
אברהם נגוסה: אני לא יודע מי יענה לי לשאלה הזו - - -
<ספיר סלוצקר עמראן: אבל אנחנו לא קיבלנו התייחסות לגבי ארץ מוצא, איך זה יכול לשקף אזרחים שנולדו פה?
אברהם נגוסה: אני חושב שקיבלנו, עד עכשיו לא היה ועכשיו הם הכניסו.
<ספיר סלוצקר עמראן: אבל היא אמרה שהם יעשו פילוח לפי ארץ מוצא, אני שואלת איך זה יכול לשקף אנשים יוצאי אתיופיה שארץ המוצא שלהם היא ישראל, כי הם נולדו בישראל.
אברהם נגוסה: לא, יכול להיות שאחד ההורים נולדו - - -
<ספיר סלוצקר עמראן: זה לא מה שהם שואלים, הם שואלים ארץ מוצא של המתלונן, ואני שואלת למה אי אפשר שיהיה להם כמה רובריקות ואפשרות לאחר, כמו שעושים בהרבה מדינות בעולם, ואנחנו כתבנו מחקר כזה ואני אשמח שנשב - - - אבל יש מדינות שהמחלקה לחקירות שוטרים שלהם, יש להם פילוח שאפילו מבוסס על מצב סוציו אקונומי של המתלונן, מין, מוצא, נטייה מינית, איך הוא עובר בתור גבר או אישה, איך הוא מזהה את עצמו במגדר שלו, שיכול להיות גם גבר-אישה או מגדר אחר שהוא רואה את עצמו.
<ספיר סלוצקר עמראן: אני שואלת איך אנחנו יכולים, לפי הנתונים שאתם תספקו מארץ מוצא, להבין כמה יוצאי אתיופיה מתלוננים במח"ש, לא נוכל להבין.
<יפעת בן עמי: מה שאת מדברת עליו, כשאת אומרת נטייה מינית, אני לא רואה איך אני יכולה לבקש מחוקר לבקש ממתלונן שהגיע את הנטייה המינית שלו.
<ספיר סלוצקר עמראן: אני באמת לא מצליחה להבין למה.
<ספיר סלוצקר עמראן: אני פשוט לא מצליחה להבין - - -
<קריאה: רק יוצא אתיופיה שנולד בארץ.
אברהם נגוסה: רגע, אני חושב שהאגודה לזכויות האזרח - - -
<ספיר סלוצקר עמראן: למה לא לתת - - -
<יפעת בן עמי: רק הערה, אחר כך יגידו שזה גזעני, תגידי שאני מקטלגת.
<ספיר סלוצקר עמראן: למה לא לתת טופס ולבקש מבן אדם וזה וולונטרי, אם הוא רוצה.
<ספיר סלוצקר עמראן: אם אני חושבת שזה רלוונטי שאני לסבית או שאני מזרחית או שאני אישה אני אציין ואם לא אז לא.
<יפעת בן עמי: ואז אני לא אוכל לתת לך נתוני אמת - - -
אברהם נגוסה: ספיר, כיוון שאתם האגודה לזכויות האזרח, שיזמתם את הדיון, אני נתתי לכם יותר זמן, אבל אנחנו צריכים לסיים את הדיון.
אברהם נגוסה: אני חושב שהשאלה ברורה, יש עניין של התייחסות, גם אולי יליד הארץ, של אחד ההורים לפחות, דברים כאלה צריך לציין, אבל אני חושב שזה עניין טכני וגם מהותי ולזה צריך להתייחס.
אברהם נגוסה: השאלה שלי, אולי המשטרה או אתם תענו, הוקמה ועדה מקצועית במשטרה, ביוזמתו של המפכ"ל הקודם, בשיתוף פעולה עם ארגונים ובני הקהילה - - -
<ירון יחיאס: אפשר לחדד, ברשותך חבר הכנסת, האם זו ועדת ההיגוי מתוקף החלטת הממשלה שמחייבת את המשרד לבטחון פנים ואז היא יכולה לבחון גם את התכנית של רשות הכבאות ורשות למלחמה בסמים, או שזו ועדה שאך ורק מתייחסת לתאגיד משטרת ישראל.
<ירון יחיאס: אנחנו מאוד נשמח לדעת כי מדובר בהחלטות ממשלה.
אברהם נגוסה: בסדר, אנחנו באותו כיוון.
אברהם נגוסה: היו מקרים שרצינו שהוועדה הזאת תדון בתיקים שייבדקו ואולי לסגור אותם, אז האם יש לכם נתונים כמה תיקים עד עכשיו נבדקו, כמה מהם נסגרו, כמה שאתם בדקתם ואין מה לסגור.
אברהם נגוסה: מישהו יכול לתת לנו את האינפורמציה הזו?
<שי יאסו: אדוני, אין לי מספר מדויק פה, אני מוכן להעביר ללשכה בצורה מסודרת, אני אפנה למחלקת החקירות ואנסה לספק את הנתונים האלה.
<שי יאסו: מה שכן, בדקנו תיקים, היו תיקים שנסגרו והיו תיקים שהפנינו אותם להליך טיפולי, במקום שזה יהיה הליך פלילי להליך טיפולי.
<שי יאסו: זה בעיקר תיקי נוער.
<שי יאסו: זו תשובתי.
אברהם נגוסה: אז מספרית אתה לא יודע כרגע.
<אבי פרנקל: אנחנו לא יודעים מספרית כרגע, לא התבקשנו להביא את הנתונים האלה, אבל אני כן אגיד לאדוני ממה שאני זוכר, אני מסייג, זה לא מספרים מדויקים, מה שאני אומר עכשיו, מה שאני זוכר, נבדקו 260 ומשהו תיקי נוער ומתוכם 60 ומשהו תיקים, נדמה לי 68, אבל אני לא בטוח שאני צודק במספרים, הופנו להליכים לא פליליים, אלא להליכי מיל"ה, להליכים של סגירת התיקים בהסכמה כזאת ואחר כך גם הנערים יכולים להתגייס לצה"ל.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים לקבל בכתב בנושא הזה, כמה תיקים נבדקו וכמה נסגרו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח מאוד, זו גם אחת הדרכים ליצור אמון עם העולים החדשים, עם הקהילה.
<נועה לוי: כבוד היושב ראש, האם אפשר לשאול - - -
אברהם נגוסה: כן, בבקשה, את מי את מייצגת?
<גבריאלה פיסמן: עורכת דין גבי פיסמן, משרד המשפטים, מספר מילים בקצרה.
<גבריאלה פיסמן: אני לא אתייחס להמלצות של דוח פלמור, אני מבינה שעומד להיות דיון נפרד בעניין הזה.
<גבריאלה פיסמן: שני דברים שרציתי לומר, לגבי הפרויקט של מצלמות הגוף, יש עבודה משותפת של משטרת ישראל ושלנו, גם לגבי תקופת הפיילוט, גם לגבי הנוהל שגובש, אנחנו בתיאום איתם, מבקשים לקבל את המסקנות, בוחנים את הפיילוט לכל האורך.
<גבריאלה פיסמן: דגש אחד שכן חשוב לתת, מה שמתועד זה מפגשי שוטר-אזרח, סיטואציות שבהן אין הפעלת הסמכויות אמורות למיטב הבנתנו להיות מתועדות, כך אנו רואים את הדברים.
<גבריאלה פיסמן: נקודה נוספת שרציתי לחדד, גם מכוח המלצות דוח ועדת פלמור, היא הנושא של דרישת הזדהות.
<גבריאלה פיסמן: אחת ההמלצות מבקשת לבחון נוהל של דרישת הזדהות.
<גבריאלה פיסמן: זה אחד הדברים שאנחנו עושים עכשיו בעבודה משותפת עם המשטרה, מתוך תפיסה שאירועים כאלה שמתחילים באיזה שהוא הליך פשוט של דרישת תעודת זהות, יש להם פוטנציאל של הסלמה לאירועים אחרים, שיהיה מחיר כבד לשלם, גם לקהילה וגם למשטרה, וזה אחד הדברים שנבדקים.
אברהם נגוסה: תודה, אבל את יודעת שזה נעשה בנוהל לא תקין באיסוף הנתונים לוועדה בנושא הזה, ממה שהתאסף ממח"ש.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה לא נוהל תקין ללכת רק על שם, לא על ארץ מוצא שנותן הסמכה וכל הדברים האלה.
<גבריאלה פיסמן: אני מבינה שנעשתה בדיקה יסודית, אני לא - - -
אברהם נגוסה: לא הייתי אומר שזה נוהל - - -
<גבריאלה פיסמן: אני לא מספיק בקיאה ולכן אני לא רוצה להתייחס, אבל - - -
אברהם נגוסה: זה לא תקין, אבל - - -
<גבריאלה פיסמן: - - - את הדברים לבדוק אצלנו, לבחון אצלנו למעלה.
אברהם נגוסה: אני רק מביא לתשומת לבכם את העניין הזה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו - - -
<נועה לוי: אני אשמח ל - - -
אברהם נגוסה: את מי את מייצגת?
<נועה לוי: עורכת דין נועה לוי, מפרויקט אלימות משטרתית, מארגון הוועד נגד עינויים.
<נועה לוי: הפרויקט שלי, בעצם אני מייצגת נפגעי אלימות משטרתית ומסייעת להם להגיע למח"ש ולהליכים למול השוטרים שתקפו אותם.
<נועה לוי: אני רוצה להגיד שקודם כל באמת הנתונים שגם אני רואה הם באופן ברור ייצוג לא סביר בכלל לעולים חדשים ובמיוחד ליוצאי אתיופיה בקרב המתלוננים, המתלוננים האלה, ועכשיו זה באמת במח"ש, לא יכולים להגיע הרבה פעמים לתלונה אמיתית במח"ש שתגיע לתיק ללא ייצוג.
<נועה לוי: אני הגעתי להמון המון אנשים שמח"ש לא התאימה להם ברמת התרגום, נגישות שפתית, הגעה לבתים שלהם, דיון וחקירה אמיתית של המקרים, בעיקר ככל שמדובר בפריפריה.
<נועה לוי: אם בודקים בעיר כמו נתיבות, שעיר שידוע שיש בה אחוז, באמת המון מקרים של אלימות משטרתית, אפילו ראש העיר התבטא ואמר שהוא יודע שיש בעיה כזאת כלפי יוצאי אתיופיה באופן ספציפי, ואין תיקי מח"ש שמצליחים להבשיל להעמדה לדין.
<נועה לוי: מאף סוג.
<נועה לוי: הפרויקט שלי כן הגיע להעמדה לדין ואז אנחנו מגלים מקרים של שימוש בכוח, זאת אומרת מקרים של אלימות משטרתית, מגיעים באמת באחוזים בלתי סבירים, זאת אומרת כמעט כל התיקים שאנחנו מכירים מגיעים אך ורק אליכם, לאגף המשמעתי.
<נועה לוי: כאן אני רוצה לחזור למה שאתם פתחתם בו כאן, המסמך שהיה על שולחננו, יש העברת תפוח האדמה הלוהט בין המשטרה, מח"ש והאגף המשמעתי כאשר אף אחד מהגופים לא לוקח אחריות, לא על הנתונים ולא בעצם על הנעשה.
<נועה לוי: ממח"ש עד עכשיו נאמר שאי אפשר להעביר את הנתון של כמה אחוזים מעבירות השימוש בכוח הועברו לדיון משמעתי.
<נועה לוי: ברגע שהתיק עובר לטיפול משמעתי אין זכויות נפגע עבירה.
<נועה לוי: נפגע העבירה לא יכול לדעת מה היה כתב אישום, על מה הואשם החוקר.
<נועה לוי: זאת אומרת אני נפגעתי, אני התלוננתי, אין אפשרות למתלונן עצמו לדעת על מה בסופו של דבר הואשם אותו שוטר.
<נועה לוי: גם זכות הערעור, עד עכשיו לא הייתה כזאת ועכשיו נפתחה בנוהל שאין שקיפות לגביו.
<נועה לוי: זאת אומרת שבעצם ההתמודדות עם אלימות משטרתית, שזו בעיה שהיא מאוד מוכוונת עולים ומוכוונת צבע, היא בעיה שבאופן מבני וסיסטמתי מופנה ממח"ש לאגף המשמעתי והאגף המשמעתי, נגמר בו עניין השקיפות.
<נועה לוי: אנחנו לא יודעים.
<נועה לוי: יכול להיות שמטפלים היטב, יכול להיות והרבה אנשים אמרו לי את זה גם, שהרבה פעמים העונשים שמקבלים שוטרים בהליך המשמעתי חמורים יותר מאלה שהיו מקבלים בהליך הפלילי, כי תקיפה זה לא עבירה חמורה בישראל ולא מקבלים עליה עונש כבד בפלילי ובמשמעתי יכול להיות שהשוטרים מורחקים מתפקידם לתקופות, יכול להיות שמורדים בדרגה, אין שקיפות לגבי הנתונים האלה ואני רוצה לבקש שבאמת מהוועדה תצא דרישה חד משמעית, כפי שמח"ש נדרשת לעשות רפורמה בכל החשיפה שלה של נתונים, שאותה רפורמה תיעשה גם לגבי האגף המשמעתי, ושוב, גם לגבי זכויות נפגע העבירה באותו תהליך.
<ירון יחיאס: לא קיבלנו התייחסות בכל הנוגע לפרשת המוהלים והתלונה שהגישו 50 ארגונים מהחברה האזרחית.
<ירון יחיאס: איך בונים אמון למול קהילה אם לא מבצעים חקירה?
אברהם נגוסה: רגע, ירון.
<קריאה: זה לא קשור.
<ירון יחיאס: למה לא?
<ירון יחיאס: זה קשור, יש פה עבירה לכאורה פלילית - - -
אברהם נגוסה: ירון, זה לא נושא הדיון, קודם כל, ודבר שני, הוועדה דנה בשבוע שעבר ואנחנו הגשנו את ההחלטה שלנו ואת הדרישה שלנו מאכיפת החוק, מהמשטרה, להיכנס לנושא הזה ולחקור את זה והפנינו את זה לגורמים הרלוונטיים.
אברהם נגוסה: אנחנו לא ביקשנו מהמשטרה לבוא מוכנה בנושא הזה ולכן אני חושב שזה לא פייר עכשיו - - -
<ירון יחיאס: למה?
<ירון יחיאס: וכשמפרסמים תלונות - - -
אברהם נגוסה: העלית את השאלה, ירון, אנחנו נקבל את זה כמובן לפי הדרישה שלנו, אנחנו ביקשנו לחקור ולדווח לנו וזה מה שאנחנו עוקבים אחריו.
אברהם נגוסה: היום הדיון היה בנושא ברור, שכולנו דנו עליו, ולא על זה.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשטרת ישראל להציג לנו בכתב את הממצאים של הפיילוט, ברגע שהפיילוט יסתיים אנחנו רוצים לקבל את זה בכתב.
אברהם נגוסה: שתיים, אנחנו גם רוצים לקבל את הנתונים של התיקים, כמה תיקים נבדקו וכמה יש החלטה עליהם לסגור את זה.
אברהם נגוסה: הדבר השלישי, זה חשוב מאוד, שמח"ש, אני חושב שכדי שיהיו נתונים, אני מאוד לא מקבל את מה שנעשה בוועדה בראשותה של מנכ"לית משרד המשפטים, נתון שהוצג לא בהליך תקין, לכן אני מבקש, לפחות בטפסים, להכניס ארץ מוצא של אחד מההורים.
<יפעת בן עמי: אני כן רוצה להעיר שגם במסמכים היו מסמכים מתוך תיקי המשטרה ובתיקי המשטרה אני חושבת שכן נמצא ארץ לידה וארץ מוצא, אז יכול להיות שגם על זה הסתמכו.
<יפעת בן עמי: אני אומרת שצריך לבחון, אני לא יודעת - - -
אברהם נגוסה: אם יש זה משהו, אבל את אמרת לנו שאין להם ארץ מוצא ולכן - - -
<יפעת בן עמי: לא, במשטרה יש ארץ מוצא ויש מסמכים משטרתיים בתוך התיקים שלנו.
<יפעת בן עמי: אז הייתה פה בחינה של מסמכים - - -
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים הסבר בעניין הזה, אני לא עובר על זה בשקט כי אני לא רוצה שיעברו נתונים ללא נוהל תקין.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה - - - ולכן אני רוצה הסבר.
אברהם נגוסה: הוועדה מבקשת לקבל הסבר איך הנתונים האלה נאספו.
<נועה לוי: אבל כמה תיקי שימוש בכוח מועברים למשמעתי זה לא - - -
אברהם נגוסה: המשרדים הכי רלוונטיים נמצאים פה וזה הכי חשוב לנו.
אברהם נגוסה: נושא הדיון היום הוא קליטת בני המנשה בצפון הארץ.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים את הדיון הזה בהמשך לדיון שקיימנו לפני שנה בנושא בני המנשה שבו השתתף שר הקליטה והעלייה דאז זאב אלקין.
אברהם נגוסה: הוא הביע הסכמה להצעת הוועדה בראשותי להשוות את ההטבות הניתנות לבני המנשה לאלה של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אני מאוד מבקש לדעת כיצד התקדמנו בתחום הזה.
אברהם נגוסה: קיבלנו אז החלטות נוספות ואני מבקש לשמוע מה התקדם באותן ההחלטות שאותן קיבלנו.
אברהם נגוסה: קראנו למשרד החינוך, ראשית, לפנות לרשויות המקומיות הקולטות עולים מבני המנשה בבקשה להקצות מגשרים מקרב בני המנשה כדי שיהיה להם קל.
אברהם נגוסה: הם דוברים את השפה, הם מכירים את המנטליות ואת התרבות.
אברהם נגוסה: דיברנו על כל זה.
אברהם נגוסה: שנית, להאריך את משך הלימודים באולפנים התעסוקתיים.
אברהם נגוסה: בנוסף, פנינו לכל משרדי הממשלה והרשויות המקומיות הקולטות בקריאה לעשות כל מאמץ לקליטתם ושילובם של בני המנשה בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: פנה אליי בכתב ראש עיריית מעלות והוא פירט את הקשיים הייחודיים בקליטת בני המנשה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שכל המשרדים הנוגעים בדבר יציגו לוועדה מה בכוונתם לעשות כדי להתמודד עם הקשיים הייחודים של עולים אלה.
אברהם נגוסה: נמצאים אתנו פה גם מארגון מורשת יהדות הודו בישראל, ונבקש בהמשך לשמוע מהם כיצד הם נרתמים לסייע בקליטת העולים בקרב בני המנשה.
אברהם נגוסה: זה חשוב, ובהמשך נשמע.
אברהם נגוסה: נמצא אתי חבר הכנסת מוטי יוגב שעוקב אחרי הנושא הזה.
אברהם נגוסה: הוא יזם גם דיונים.
אברהם נגוסה: אבקש ממנו לפתוח.
מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל מי שבא לפה.
מרדכי יוגב: מי שבא לפה, בטח אכפת לו מקליטתם של בני המנשה.
מרדכי יוגב: נמצאים פה נציגים של ארגון "שבי ישראל", הרב חנוך.
מרדכי יוגב: מייקל בדרך.
מרדכי יוגב: אני יודע שגם הלילה או מחר בלילה נזכה, בעזרת השם.
<קריאות: הגיעו.
מרדכי יוגב: הגיעו ויגיעו, אז ברוכים הבאים.
אברהם נגוסה: כמה הגיעו היום?
<חנוך אביצדק: אלה שהגיעו - כ-30 נפשות.
<חנוך אביצדק: מחר יגיעו כ-74 נפשות.
אברהם נגוסה: בערך 100 - ישר כוח.
מרדכי יוגב: אנחנו מברכים על כל הבאים וממש חוזים בעיננו בקיבוץ נדחי ישראל.
מרדכי יוגב: הייתי רוצה יותר לשמוע אבל גם על מנת שנעשה מעשים כי יש לנו כרגע גם זעקה מהשטח על נסיגות.
מרדכי יוגב: אם מה שאמר פה השר אלקין בהיותו שר העלייה והקליטה, ודיברתי גם עם השרה בשבוע שעבר, איך שומרים את הרציפות ואת ההמשכיות של ההחלטות מפה.
מרדכי יוגב: נצטרך כנראה לקיים ישיבות בתדירות גבוהה יותר כדי שהמעקב יהיה משמעותי יותר.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי, וכמו שאמר חבר הכנסת יוגב, לפי המכתב של ראש העיר מעלות - -
<קריאה: הנציגים שלו פה.
אברהם נגוסה: כן, יופי.
אברהם נגוסה: - - הבעיות הקשות שהוא מציין שם זה מחסור במגשרים, מחסור בעובדים סוציאליים.
אברהם נגוסה: בקיצור, העירייה לא מתוקצבת כדי להרחיב את השירותים החינוכיים הלא פורמליים לילדים שלהם וגם למבוגרים.
אברהם נגוסה: לכן, חשוב מאוד שמשרדי הממשלה יציגו לנו את הכוונות שלהם להתמודדות עם הבעיות האלה.
מרדכי יוגב: אם יורשה לי, היושב-ראש, חבר הכנסת נגוסה, עוד דבר במיקרו של הדברים, ויציגו את זה האנשים.
מרדכי יוגב: עמותת "שבי ישראל" עושה רבות, אבל היא לא יכולה להחליף את הממשלה.
מרדכי יוגב: היא העמידה מגשרים מטעמה במטצ'ינגים או בכספים כאלה ואחרים.
מרדכי יוגב: אני יודע משלושה מקומות, כשבאחד הייתי בשבוע שעבר, קריית שמונה, ומגדל העמק וטבריה, ואני רואה גם את מכתבו של ראש עיריית מעלות, וזה בעצם ארבעה מקומית שאולי מעידים על הכלל שהמגשרים ששמה "שבי ישראל" - פשוט תם לה התקציב והיא לא יכולה לקחת עצמה, ולעולים כרגע אין מי שידריך אותם.
מרדכי יוגב: חלקם שנה בארץ, שנה וחצי, קרוב לשנתיים או בחודשים האחרונים, ואין מי שידריך אותם בשפתם.
מרדכי יוגב: העיריות, במקרה הזה קריית שמונה, ועוד לא הצלחתי להיכנס לעניין הפנימי שם, מינו מגשר דובר רוסית.
מרדכי יוגב: אבל זה לא עוזר לעולי בני המנשה כדי להגיע לבנק, לקופת החולים או לעבודה, או בעיות עם הילד בביתה ספר.
מרדכי יוגב: זו בעיה שהונחה לפתחנו.
מרדכי יוגב: כל מי שיכול להתייחס אליה, בבקשה גם לתת את דעתו.
אברהם נגוסה: קודם כל, נשמע מהשטח.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנשמע גם מנציגי הרשויות המקומיות שנמצאים פה באיזה בעיות מדובר.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אני רוצה לפנות למשרדי הממשלה שיתייחסו לבעיות שיעלו בדיון.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוט יוגב אמר שארגון "שבי ישראל" עושים מאמץ, ובאמת ישר כוח לפעילות שלהם בהעלאתם לפה, וגם הסיוע בקליטה הראשונה פה.
אברהם נגוסה: אבל הם לא יכולים להחליף את המדינה, הם לא יכולים להיות משרדי ממשלה, רשויות מקומיות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים בכל זאת לקבל תמונה כללית מנציגי ארגון זה.
אברהם נגוסה: הרב חנוך אביצדק, מנהל מחלקת הודו, קליטת עלייה, בבקשה.
<חנוך אביצדק: ברשותך, אני אנסה לפרוס בצורה המתומצתת ביותר את התמונה מזווית הראייה של "שבי ישראל".
<חנוך אביצדק: עד 2006 היו עליות רבות של בני מנשה שכל מי שטיפל בהם עשה את זה בכוונה הטובה ביותר, באהבה רבה.
<חנוך אביצדק: אבל העלייה לא לוותה ולא קיבלה את האמצעים הדרושים.
<חנוך אביצדק: מ-2006 ואילך בני מנשה גם עולים ארצה וגם נקלטים בקליטת הקבע לפי מודל קליטה מאוד מאוד מוקפד ושיטתי שלנו ב"שבי ישראל".
<חנוך אביצדק: אני לא רוצה לבזבז את זמן הוועדה, אבל בחוברות שחילקנו מופיעים יסודות מודל הקליטה שמיושם מאז ואילך, מ-2006 ועד היום, בכל מקום לפי המציאות במקום.
<חנוך אביצדק: זאת אומרת, העקרונות הם אותם עקרונות.
<חנוך אביצדק: אבל כל מקום משתנה בהתאם לרשות המקומית, בהתאם לאופי הקבוצה וכל מיני עובדות מקומיות.
<חנוך אביצדק: אני אגע רק בדברים העיקריים.
<חנוך אביצדק: ראשית, רשות מקומית שמשתפת פעולה.
<חנוך אביצדק: אם הרשות המקומית לא מעוניינת אנחנו לא מביאים את הקבוצה לשם.
<חנוך אביצדק: שנית, שבאמת תהיה קהילה דתית תורנית לאומית שזה האופי של בני מנשה, שהיא מקבלת על עצמה לשתף פעולה אקטיבית עוד בטעם הגעתם.
<חנוך אביצדק: לא רק לסייע אלא לקלוט אותם בתוך הקהילה.
<חנוך אביצדק: דבר נוסף, סביבה להשמה תעסוקתית ומערכת חינוך טובה.
<חנוך אביצדק: אלה ארבעת העקרונות החשובים.
<חנוך אביצדק: ובאמת המקום הראשון שיישמנו בהצלחה רבה זה היה במעלות.
<חנוך אביצדק: זה חשוב בגלל המכתב של ראש העיר מר בוחבוט.
<חנוך אביצדק: לאחר שהעולים יוצאים ממרכז הקליטה של "שבי ישראל" עם משרד הקליטה הם מלווים בצוות של "שבי ישראל" שאנחנו בונים אותו ומממנים אותו.
<חנוך אביצדק: זה כולל פרויקטור שבא מתוך הקהילה המקומית, ישראלי, לא בן מנשה.
<חנוך אביצדק: יש תמיד מגשר, מגשרת, דוברי שפה.
<חנוך אביצדק: עוד מרכיב אחד שאנחנו מממנים וזה מעין מלווה רוחני, כך נקרא לו.
<חנוך אביצדק: אבל התפקיד שלו חורג הרבה מעבר לליווי רוחני.
<חנוך אביצדק: זה הופך להיות גם דמות משמעותית בליווי החברתי של העולים.
<חנוך אביצדק: חשוב לי לציין שעד לסוף שנת 2015 בכל שנה השקענו כ"שבי ישראל" למעלה מ-2 מיליון שקלים בצוותים השונים שליוו את כל הקהילות האלה, למעט עפולה שהקהילה לא הוקמה לפי המודל הזה אלא ביוזמה פרטית של בני מנשה, בעיקר מעקורי גוש קטיף.
<חנוך אביצדק: אבל בכל הקהילות שיזמנו מדובר בהשקעה כספית אדירה של ליווי צוות שהוא מלווה את העולים במשך שנתיים לפחות.
<חנוך אביצדק: בהרבה מקומות שהיה צורך ויכולנו זה המשיך גם מעבר לתקופה של השנתיים.
<חנוך אביצדק: לצערי, גם בהרבה מקומות פשוט מבחינת מרחב הזמן האפשרי לנו לממן אותו, זה הסתיים.
<חנוך אביצדק: גם השנה, לא נכחד, היתה שנה קצת קשה לנו כארגון, ולכן נאלצנו לעשות קיצוצים.
<חנוך אביצדק: אבל אם תעיינו בנתונים האובייקטיבים שנמצאים פה, רובם אספנו דרך הרשויות המקומיות, בהשוואה לעליות הוותיקות שעלו לא באופן הזה עד 2006 או מ-2006 ואילך, הקהילות בצפון זה לא הבדל לטובה של מאה אחוז אלא של מאות אחוזים מבחינת נתוני רווחה, משפחות שרשומות או נזקקות לליווי של רווחה, או אבטלה שברוב המקומות זה אפס או כמעט אפס, אם מבחינת השמה תעסוקתית, קליטה חברתית.
<חנוך אביצדק: אני לא בא למעט בכך שבכל מקום יש גם בעיות, יש קשיים גדולים.
<חנוך אביצדק: אבל גם אחרי הקשיים שצריך להתייחס ולהתמודד איתם עדיין מדובר, למיטב הבנתנו, בסיפור הצלחה גדולה.
<חנוך אביצדק: אני רק רוצה לתת דוגמה אחת לסבר את האוזן.
<חנוך אביצדק: כשהתחלנו עם מודל הקליטה שמתבסס על אותו גרעין תורני או קהילה קולטת החלום שלנו היה שהם יהפכו לחלק מהקהילה.
<חנוך אביצדק: בכל מקום זה בא לידי יישום בצורה כזו או אחרת, אבל לאחרונה הקהילה בנצרת עילית פנתה לבני מנשה שהיא כבר מלווה אותם למעשה כמעט כשלוש שנים, ואמרו להם: אנחנו רוצים שתהיו חברים מן המניין בקהילה, שווי זכויות בהצבעות, בקביעת אופי הקהילה, במטרות.
<חנוך אביצדק: בני מנשה אמרו: אנחנו צריכים לחשוב, וזאת מכל מיני סיבות של שיקולים חינוכיים, וכן הלאה.
<חנוך אביצדק: אבל הגענו למצב הזה של השתלבות גדולה וטובה.
<חנוך אביצדק: עוד פעם, הדרך ארוכה.
<חנוך אביצדק: זה ייקח עשרות שנים או שני דורות - אני לא יודע.
<חנוך אביצדק: אבל ברוב המקומות מדובר בהצלחה גדולה בפרמטרים הנמדדים.
<חנוך אביצדק: עם זאת, אני מצטרף לחלוטין למה שאמר כבוד יושב-ראש הוועדה.
<חנוך אביצדק: התחושה שלנו, בצד דברים שכן התקדמו אבל בפירורים מאוד קטנים, אנחנו לא מרגישים שעדיין הרשויות המקומיות מקבלות את הסיוע הדרוש.
<חנוך אביצדק: הרבה פעמים אנחנו יחד איתן דופקים את הראש בכותל כמו שאומרים.
<חנוך אביצדק: הסיוע מאוד צנוע ולא מספק, ולכן יש גם את הבעיות בכל אתר ואתר הבלתי נמנעות.
<חנוך אביצדק: אנחנו באמת מקווים שהנקודה הזו תובן.
<חנוך אביצדק: אנחנו לא מתיימרים ולא רוצים ולא מסוגלים להחליף את מקומה של מדינת ישראל.
<חנוך אביצדק: אנחנו ממלאים תפקיד חשוב בצעדים הראשונים, וגם זה מלווה יד ביד עם כל הגורמים הרשמיים.
<חנוך אביצדק: אבל באמת צריכה להתחולל פה איזו מהפכה, איזו אמירה חשובה מאוד, שהסיוע יהיה באמת הרבה יותר משמעותי לצמצום הפערים.
<חנוך אביצדק: עדיין במערכת החינוך גם מה שהתווסף זה לא מספיק, זה רחוק מלהספיק.
<חנוך אביצדק: לא התרחשה השוואה לזכאויות של אחינו תלמידים מעולי אתיופיה למרות שהצורך הוא זהה למדי.
<חנוך אביצדק: גם בנושא המועדוניות שזה נושא מאוד חשוב, בשעות אחר הצהריים הסיוע הוא לא מספק.
<חנוך אביצדק: אם דיברנו על מגשרים, יש רשויות שאכן מימשו את זה והן עשו מאמץ.
<חנוך אביצדק: או הדוגמה שחבר הכנסת מוטי יוגב נתן, שבאחת הרשויות מינו דוברת רוסית כדי לטפל בבני מנשה שזה רק אחת מהשונות התרבותיות שמקשות על העבודה.
<חנוך אביצדק: אנחנו באמת נקדם בשמחה ובתודה ובהכרת תודה רבה אם אכן תצא מכאן אמירה של סיוע הרבה יותר מתוגבר לקליטת בני המנשה.
אברהם נגוסה: אבי מזרחי, אתה רוצה?
<אברהם מזרחי: לא, לא.
אברהם נגוסה: בשלב זה, לא.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציגי עיריית מעלות, ולאחר מכן נלך גם לטבריה.
אברהם נגוסה: נשמע את הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתציגו לנו בתמצית את הבעיות.
<גלית נבו מושקוביץ: שמי גלית, אני ראש מינהל קהילה וקליטה בעיריית מעלות תרשיחא, מחלקת קליטה בעיר.
<גלית נבו מושקוביץ: עובדת תחת המינהל הזה, אנחנו מטפלים גם בקליטת בני המנשה.
<גלית נבו מושקוביץ: זה חלק מהעבודה שלנו.
<גלית נבו מושקוביץ: נמצאת אתי ורוניק שהיא המגשרת של הקהילה בעיר.
<גלית נבו מושקוביץ: כמו שתבינו, היא לא דוברת קוקית.
<גלית נבו מושקוביץ: אני מופתעת לגלות שבמעלות יש הכי הרבה נפשות מהקהילה.
<גלית נבו מושקוביץ: זו הקהילה הכי גדולה שמעלות קלטה.
<גלית נבו מושקוביץ: אני חייבת להגיד שאנחנו נתקלים באמת בהרבה, הרבה, הרבה מאוד חסמים, במיוחד בשנה האחרונה.
<גלית נבו מושקוביץ: בשנה האחרונה אנחנו גם רואים איך הקיצוצים בתקציב משפיעים אוטומטית על קליטת המשפחות וזה קו ישיר לעובדה שיותר ויותר משפחות הן מוכרות רווחה.
<גלית נבו מושקוביץ: אני מכירה נתונים טיפה שונים ממה שמופיעים פה.
<גלית נבו מושקוביץ: כי נכון לאתמול, כשבדקתי ברווחה, 30 מתוך 65 משפחות של בני המנשה הן מוכרות רווחה.
<גלית נבו מושקוביץ: לא כולן צריכות להיות מוכרות רווחה, זו פשוט הדרך של העיר, זו הדרך של המוסדות, של החינוך, זו הדרך של כולם, לנסות לעזור להם כי יש הרבה מאוד דברים שעולים, הרבה מאוד צרכים של הקהילה הזו שאנחנו לא מצליחים לתת להם מענה.
<גלית נבו מושקוביץ: הדבר הראשון, למשל, הוא תרגום.
<גלית נבו מושקוביץ: אין לנו שום דרך לתקשר איתם, החל ממתן מענה מאוד מאוד בסיסי של שירותים עירוניים ואחרים.
<גלית נבו מושקוביץ: אנחנו מרגישים שהאנשים האלה נשארים מאחור.
<גלית נבו מושקוביץ: אני רוצה להתייחס לילדים כי עם הילדים אנחנו חווים את המצוקות הכי גדולות.
<גלית נבו מושקוביץ: יש פערים מאוד מאוד מאוד גדולים במערכות החינוך ואין לנו מספיק עזרה.
<גלית נבו מושקוביץ: זה נכון שמשרד החינוך הקצה לנו מגשר, אבל הדרישה היתה שהוא יהיה עם תואר ראשון ודובר קוקית.
<גלית נבו מושקוביץ: אין לנו.
<גלית נבו מושקוביץ: יש לנו בן אדם אחד כזה שהוא עם תואר ראשון ודובר קוקית והוא לא מתאים למשרה.
<גלית נבו מושקוביץ: הוא לא יכול לעשות את התפקיד של המגשר.
<גלית נבו מושקוביץ: לכן, אני חושבת שצריך להגמיש קצת את הקריטריונים כדי שנוכל לקחת אנשים שיעזרו להם.
<גלית נבו מושקוביץ: ורוניק היא אומנם לא דוברת קוקית, אבל נכון להיום כל דבר שקורה בקהילה עובר דרכה.
<גלית נבו מושקוביץ: זאת אומרת, שאם משפחה הלכה להתאשפז בבית חולים ולא מצליחים לתקשר איתה, מתקשרים לורוניק שתסביר להם.
<גלית נבו מושקוביץ: היא מצליחה להסביר להם כמו שאתם מבינים, אבל בעברית.
<גלית נבו מושקוביץ: אנחנו רואים בעיקר שיותר ויותר משפחות מוכרות רווחה, והן לא צריכות להיות מוכרות רווחה.
<גלית נבו מושקוביץ: שני ההורים עובדים וזו משפחה שיכולה להיות לגמרי נורמטיבית אם יתנו לנו את התנאים הטובים באמת לסייע להם בצורה נורמטיבית ולא דרך הרווחה.
אברהם נגוסה: נציג עיריית טבריה, יואל חדד, בבקשה.
אברהם נגוסה: תציג לנו בקיצור.
<יואל חדד: אצלנו יש 120 מבני מנשה.
<יואל חדד: קודם כל, אני באמת רוצה להשיב לגברת.
<יואל חדד: לא הבנתי איפה התואר הראשון פה.
<יואל חדד: אנחנו קלטנו את מיכל, בת מנשה, לפני עשרים שנה עלתה לארץ.
<קריאות: - - - משרד החינוך.
<יואל חדד: גם במשרד החינוך לא.
<יואל חדד: תבדקי את זה טוב טוב, אני חושב שאת טועה.
<יואל חדד: גם המגשרת שקיבלנו - היתה פה איזושהי הבנה של משרד החינוך שהפרויקטורית שלנו של משרד הקליטה משתלבת בחצי השני כמגשרת.
<יואל חדד: אצלנו היא עושה את זה בצורה מדהימה, ואני לא מבין איפה הבעיה בכלל.
<יואל חדד: אני מציע שתבדקו את זה עוד פעם מול משרד החינוך כיוון שאצלנו מיכל עושה עבודה טובה.
<יואל חדד: היא נותנת מענה מדהים ל-120 בני הקהילה.
<יואל חדד: הבעיה שנתקלנו בה - ומוטי, אתה יודע את זה - זה שהקהילה בשלב מסוים קצת התפצלה.
<יואל חדד: חלק הלך לזרם החרדי יותר, חלק נשאר בזרם הממלכתי-דתי.
<יואל חדד: אבל מהר מאוד התעשתנו.
<יואל חדד: אנחנו מסתכלים עליהם כעולים, אנחנו לא נכנסים לאמונה של כל אחד.
<יואל חדד: אני רוצה לציין פה בסיפוק באמת - והנה, משרד החינוך גם ביקר וראה את זה - גם במוסדות החרדיים שנמצאים, הם הבינו ששיתופי הפעולה פה אתנו וגם עם החלק השני צריך להיות מאוד מאוד הדוק.
<יואל חדד: מצאנו איזשהו שביל ללכת בו.
<יואל חדד: לא פשוט, לא קל, אבל לפחות נטרלנו את כל הכוחות שהפריעו.
<יואל חדד: זה עובד לא רע כרגע קוד כל, אני באמת רוצה להודות למשרד העלייה והקליטה.
<יואל חדד: יושבים פה נציגים.
<יואל חדד: אנחנו מגישים תוכניות לקליטה בקהילה לבני מנשה, ואני קיבלתי את הכול.