GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יונתן יבור: תודה רבה לכל העולים ששבו הביתה, לא משנה מאיפה, ולא משנה אם באת לפני יומיים או לפני שנתיים או לפני עשרים שנה.
<יונתן יבור: אני כל יום שמח שאני באתי הביתה.
<יונתן יבור: אני יודע שהרבה אנשים גם שמחים, אז חג שמח לכולם ותודה רבה לך ולכל חברי הבית.
אברהם נגוסה: יש גם ארגונים שתורמים לסוכנות היהודית וגם לארגונים אחרים בישראל כדי לקלוט ולהעלות יהודים.
אברהם נגוסה: נציג א חד הארגונים הגדולים שתורם לסוכנות ולישראל זה מר הנרי מריון
<הנרי פייר מריון: אני מייצג את הנוצרים ידידי ישראל ידידי הסוכנות מכל העולם.
<הנרי פייר מריון: כפי שאתם יודעים, לא כל הנוצרים התייחסו ליהודים כחברים לאורך השנים.
<הנרי פייר מריון: ועל כך אני מאוד מצטער.
<הנרי פייר מריון: אלוהים אמר לאברהם שהוא יהיה לעם גדול והוא יעשה את העם הגדול מהרבה מאוד אומות אחרות.
<הנרי פייר מריון: אני לא יהודי, אבל אני אחד מאלה ששייכים לאומות האחרות.
<הנרי פייר מריון: בספר ישעיהו פרק 60 נאמר 'זרים יבנו את החומות ומלכים יצטרפו לעבודה'.
<הנרי פייר מריון: לפני 4,360 שנים בתקופת נח אלוהים הציל את האנושות בכך ששם אותם בתיבה שנבנתה על ידי נח.
<הנרי פייר מריון: היום עבודת העלייה והקליטה תשמור על היהודים ותביא אותם חזרה לתיבה של ישראל.
<הנרי פייר מריון: כפי שבועז הכיר את רות והציל אותה, העלייה תשמר את מה שאלוהים הבטיח.
<הנרי פייר מריון: בספר ישעיהו פרק 19 נאמר 'ישראל הם בניו של אלוהים'.
<הנרי פייר מריון: בספר יואל פרק 3, אלוהים אמר שהוא יקבץ את נתחי ישראל מכל העולם, אלה שהתפזרו.
<הנרי פייר מריון: לכן אנחנו עובדים לצידכם ואיתכם.
<הנרי פייר מריון: אנחנו עובדים איתכם באהבה.
<הנרי פייר מריון: לא כנוצרים כדבר ראשון, אלא כמשפחה, כפי שאלוהים הבטיח לאברהם.
<הנרי פייר מריון: תנו לי לומר שוב, לא כל הנוצרים היו ידידים של העם היהודי, אבל יש עשרות מיליונים של נוצרים שמתפללים עבורכם כל יום, אוהבים אתכם, הם לא יודעים את הדרכים איך לברך את ישראל, איך לעזור, אבל אנחנו אלה שאומרים להם איך לעזור.
<הנרי פייר מריון: תודה רבה.
אברהם נגוסה: מנכ"ל ארגון קעליטה, מר אריאל קנדל, בבקשה.
<אריאל קנדל: ראשית תודה רבה ליושב הראש וכל מי שהצטרף פה, אני מוסיף עוד מבטא לסבב.
<אריאל קנדל: באמת מרגש להיות פה כעולה חדש וכעולה חדש בפרט מצרפת, שמייצג גם היום את ארגון הגג של עולי צרפת, קעליטה, אני רק רוצה לפני הכל לברך את מדינת ישראל ואת הרשויות והמשרד לעליה וקליטה והאופק הישראלי, כל הארגונים שפועלים היום למען העלייה מצרפת והעלייה בכלל וחשוב להוסיף גם, וזה באמת במשפט אחד כדי לעשות את זה מאוד קצר.
<אריאל קנדל: היום קליטה היא לא רק קליטה לשמה, אלא - - - מאוד גדול לעידוד העלייה.
<אריאל קנדל: יש עוד עשרות אלפי יהודים בצרפת שרוצים לעלות, לפי כל המחקרים, אפילו לפי מחקר שעשה נשיא צרפת בכבודו ובעצמו על הקהילה היהודית בצרפת ואם נרצה להביא אותם צריך פשוט לפעול יד ביד, הארגונים מהמגזר השלישי, ארגון קעליטה, עם הממשלה, עם המשרדים הממשלתיים, עם האופק הישראלי כדי לעשות את זה.
<אריאל קנדל: אני גם אומר שכצעד ראשון אנחנו נקים ב- 1 לינואר, ומאוד נשמח לראות אותך איתנו בסיפור הזה גם, נקים בית תעסוקה ראשון מסוגו בירושלים לעולים החדשים, שיעזור להם למצוא את עצמם בנושא התעסוקה כי כנראה שמפתח הדיור, נתן דיבר על הדיור, יש גם את נושא החינוך ונושא התעסוקה מאוד חשוב והיוזמה הבאה של עמותת קעליטה תהיה לפתוח בית כזה לכל העולים כדי לנסות ולפתור את משבר התעסוקה כי עם תעסוקה טובה ועם מסלולי תעסוקה לעולים ולאנשים שרוצים לעלות אנחנו נזכה לעוד הרבה יותר עולים.
<אריאל קנדל: חג שמח לכולם.
אברהם נגוסה: סגן יושב ראש מועצת ארגוני העולים, מר דורון קליין בבקשה.
<דורון קליין: תודה רבה.
<דורון קליין: השבת אנחנו נקרא את פרשת "לך לך".
<דורון קליין: היהודי הראשון, ציווי לבוא לארץ.
<דורון קליין: כשאבר
<דורון קליין: הם הגיע הוא היה צריך לרדת אחר כך למצרים בגלל בעיות קליטה.
<דורון קליין: ורק אחר לכך לחזור.
<דורון קליין: אז באמת המפתח לעלייה טובה זה קליטה טובה, אולי צריכים לשנות את השם של היום, ליום העלייה והקליטה.
<דורון קליין: במועצת ארגוני העולים אנחנו עם אלפי המתנדבים שלנו, 25 ארגונים שונים תחת גג מועצת ארגוני העולים, העולים בקשר איתנו בקדם עליה, לפני שהם מגיעים הם יכולים כבר לדבר עם המתנדבים שלנו ולהבין דרך המתנדבים בשפה שלהם איך זה לגור במקום X או במקום Y, ולאורך כל הקליטה שלהם עד גיל 120 זה דרך המתנדבים והצוותים של מועצת ארגוני העולים.
<דורון קליין: לכן אנחנו מברכים אתכם, את יושב-ראש הוועדה במיוחד, על היוזמה, ועל שיתוף הפעולה שלנו איתך, עם הצוות, עם הסוכנות ועם משרד הקליטה.
<דורון קליין: רואים בארגוני העולים, 25 ארגוני עולים של מועצת ארגוני העולים, המפתח לעידוד העלייה, לעלייה ולקליטה טובה.
אברהם נגוסה: גברת מוניקה לב כהן, ארגון המדענים הישראליים בבקשה.
<מוניקה לב כהן: תודה רבה.
<מוניקה לב כהן: שלום לכולם, בשם ארגון המדענים הישראליים בחו"ל, Science Abroad שפועל בנושא של השבת מוחות וכבר פועל עשר שנים יחד עם משרד הקליטה וגם עם האגף לתושבים חוזרים, עם אלה סבן שנמצאת מאחורי, ועמרי אינגבר שנמצא באגף הקליטה, אנחנו מבקשים לברך את הכנסת ביום החגיגי הזה ומבקשים גם לשים דגש של כולם על הנושא של Brain Drain נושא של השבת מוחות, ונושא של הישראלים.
<מוניקה לב כהן: דיברו פה על יהדות התפוצות, 10% מיהדות התפוצות היום הם ישראלים שעזבו את ישראל.
<מוניקה לב כהן: חלקם עשו עלייה ועזבו, חלקם נמצאים בחו"ל.
<מוניקה לב כהן: 10% מיהדות התפוצות הם ישראלים בחו"ל.
<מוניקה לב כהן: אני חושבת שעל גבי המחוקקים פה ועל גבינו הארגונים שפועלים בנושא העלייה, חשוב מאוד לקדם גם את הנושא של חזרת ישראלים ולדאוג במיוחד לדור השני כי אותם ילדי ישראלים שנמצאים בחו"ל גדלים בלי זהות, לא ישראלית לא יהודית ובלי חיבור למדינה.
<מוניקה לב כהן: אז אנחנו מבקשים פה לשים את זה על השולחן ותודה לכולכם על הזמן.
אברהם נגוסה: הצלחנו לתת את זכות הדיבור לכל מי שביקש.
אברהם נגוסה: אני שמח שהצלחנו לעמוד בזמן.
אברהם נגוסה: היום זהו יום גדול, אחרי 68 שנים מאז קום המדינה, היום זו הפעם הראשונה אנחנו חוגגים את יום העלייה.
אברהם נגוסה: היום הזה גם בכנסת וגם במערכת החינוך, בבית הנשיא, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל.
אברהם נגוסה: בשעה 16:00 יתקיים טקס במליאה.
אברהם נגוסה: תודה לכולם שבאתם וכיבדתם אותנו.
אברהם נגוסה: אנחנו חגגנו, כל שנה נמשיך ונקדיש לחינוך כדי ליצור אהבה ואחדות ושילוב בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: תודה לכל הפעילים, לצוות ועדת העלייה והקליטה, ובראש מנהלת הוועדה דנה, והצוות בלשכה שלי וגם בוועדה, אני אומר לכולם תודה רבה וחג שמח.
אברהם נגוסה: אנחנו פותחים את הדיון, נמצאים איתנו חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר הוועדה, ומנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר חביב קצב, ונציגי הרשויות המקומיות, גם ממשרדי הממשלה, נציגת משרד החינוך, אני רואה את גב' מאיה שריר וגם את ד"ר ולדימיר ממשרד הקליטה והסוכנות היהודים ומשרדים אחרים.
אברהם נגוסה: מנכ"ל עיריית נתניה, ברוך הבא.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע קודם כל מהרשויות המקומיות, מנציגי הרשויות המקומיות שהגיעו.
אברהם נגוסה: קיימנו כמה פעמים דיון בנושא קליטת העולים ברשויות המקומיות ואנחנו רוצים לשמוע מנציגי הרשויות המקומיות, שתגידו לנו ותסבירו לנו בדיוק את הבעיות ואת המצוקה בתהליך, המאמצים שאתם עושים לקליטת העולים ברשויות המקומיות ולאחר מכן אנחנו רוצים לשמוע את ההתייחסות של המנכ"ל לבעיות שאתם תשתפו אותנו.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נתחיל מעיריית ראשון לציון, טל ליפובצקי נמצאת פה, ואנחנו נשמח לשמוע ולאחר מכן נמשיך עם שאר הרשויות המקומיות ונשמע.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע על בעיות מעשיות, תציגו לנו מה אנחנו יכולים לעשות, גם חברי הכנסת פה, וגם מה אתם רוצים שמשרד הקליטה יעשה כמשרד שמיועד לקליטת העלייה.
<טל ליפובצקי: בוקר טוב לכולם.
<טל ליפובצקי: אני דווקא רציתי להתחיל כשגרה בנושא של התקציב, אבל יש בעיה אחרת שאנחנו מתמודדים איתה ואני רוצה להתחיל מזה.
<טל ליפובצקי: נדבר קצת על הנושא של שוויוניות בקליטה ועל סל קליטה אחיד.
<טל ליפובצקי: יושבים פה מסביב לשולחן הזה רק קומץ של גורמים שמתעסקים בנושא העלייה, חלק מהם באופן ישיר בנושא של עידוד עלייה ונושא של קליטת עלייה ואני יכולה רק לצאת מנקודת ההנחה שהרצון של כולם הוא טוב וכולם פועלים לטובת העולים ואנחנו מברכים על כל אחד ואחד שנכנס לתמונה.
<טל ליפובצקי: מה קורה בשטח מבחינת הרשויות?
<טל ליפובצקי: אנחנו לאחרונה מרגישים שנהיינו סוכני שיווק של חבילות קליטה למיניהן.
<טל ליפובצקי: אני כבר ציינתי את זה בדיון אחד, אני גם לא רואה את יתר הגורמים שמתעסקים בעידוד פה, אבל יש לי חבילה בייסיק לכלל העולים ויש לי חבילה קצת יותר משודרגת לאותם עולים יוצאי אוקראינה, צרפת ובלגיה שעלו דווקא ב-2015, ויש לי גם חבילת זהב, לאותם עולים שלא רק עלו מאוקראינה, צרפת ובלגיה ב-2015, אבל עלו במקרה דרך הקרן לידידות שמציעה עוד סל הטבות, כולל סיוע פרטני.
<טל ליפובצקי: מה שנוצר בפועל שאנחנו כרשות צריכים להתמודד מול כל עולה ועולה ולהפלות ולהבחין ולהגיד 'לך מגיע ולך לא מגיע', כשאני בעצם לא רואה את ההבדל בין אותו עולה שעלה בדצמבר 2015 לעולה שעלה בינואר 2016, מצבו עדיין זהה, אמורות להגיע לו כל ההטבות.
<טל ליפובצקי: לכן אני חושבת שצריך לכנס את כל הגורמים שמתעסקים בנושא הזה, השוק נהיה די פרוץ, סביב שולחן אחד לחשיבה מחודשת בשביל לייצר מוצרי קליטה משלימים ולא מוצרי קליטה מתחרים.
<טל ליפובצקי: אני בטוחה שאז מצבו של העולה יהיה הרבה הרבה יותר טוב.
<טל ליפובצקי: זה בנושא הזה.
<טל ליפובצקי: דבר שני זה הנושא של תקציב 2016.
<טל ליפובצקי: משנה לשנה מבטיחים לנו שמצבנו יהיה יותר טוב ואמנם משרד הקליטה הלך כברת דרך ואנחנו מברכים על כך שהכנסתם את זה לבסיס התקציב, אבל בפועל זה לא מונגש על ידי הרשויות.
<טל ליפובצקי: אנחנו כבר ביוני 2016, רק עכשיו פורסמו התקציבים.
<טל ליפובצקי: אז רשויות חזקות שיכולות לעשות מימון ביניים מצליחות להוציא פעילות, רשויות אחרות לא עושות את זה.
<טל ליפובצקי: אני מאוד מקווה שכאן ייעשו עוד צעדים כי נוהל התמיכות הקיים והקולות הקוראים לא מתאימים לנושא של תקצוב הרשויות בנושא של קליטה בקהילה ונושאים אחרים.
<טל ליפובצקי: דבר שלישי, ואחר כך אני אתן גם לקולגות, כי היו לי עוד כמה נושאים, זה נושא של עידוד עלייה של הפרויקטורים, העסקת פרויקטורים.
<טל ליפובצקי: אנחנו, הרשויות, מחדשות את ההעסקה החוזית מולם אבל מה שקורה בפועל, שרק לאחרונה התעדכנו, אחרי חצי שנה של העסקה קיצצו לנו את היקפי המשרות.
<טל ליפובצקי: תבינו, לרשות, אל"ף, לוקח זמן, כחצי שנה לפחות, עד שהיא מגייסת מלווי קליטה חדשים, דבר שני, אנחנו לא יכולים מזה כל כמה חודשים להרע ולשנות את תנאי הקליטה של העובדים.
<טל ליפובצקי: אנחנו לא יכולים להתחייב על זה הם יהיו מחויבים לתפקידם אם אנחנו באים אליהם כל חודשיים ואומרים 'עכשיו ירדתם לחצי משרה', 'עכשיו עליתם למשרה' וכו'.
<טל ליפובצקי: פה באמת צריך לעשות סדר.
<טל ליפובצקי: זה דבר מבורך, מלווי הקליטה באמת עושים בפועל בשטח עבודת קודש, אבל אנחנו צריכים להיות גם יציבים בנקודה הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו ממנכ"ל עיריית נתניה.
אברהם נגוסה: משם באמת מגיעות אלינו הרבה תלונות, גם מהעולים, בעיקר פעילים של העולים.
אברהם נגוסה: אני שם על השולחן את הכול כדי שתתייחס, אמרו שסוגרים את כל הפעילות למען העולים בטענה שהממשלה לא הגדירה את עיריית נתניה כקולטת עלייה.
אברהם נגוסה: יש כעס בנושא הזה, מי שמשלם את המחיר זה אותם עולים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס בנושא הזה ותשים את הכול על השולחן.
אברהם נגוסה: מנכ"ל העירייה פה וגם משרדים אחרים נמצאים פה, אני רוצה שתשים ונמצא פתרון ביחד כולנו.
<אבי בן חמו: אני שמח שהעלית את זה כנקודה ראשונה.
<אבי בן חמו: אני אתייחס לכול ו - - -
אברהם נגוסה: מחר זה יעלה גם בוועדת הכספים.
<אבי בן חמו: אני יודע, אנחנו נמצאים בוועדת כספים, אנחנו הצגנו את הנושא הזה לפני חודשיים וחצי, אנחנו נמצאים בבג"צ מול המדינה, גם את זה יודעים, יודע את זה גם מנכ"ל משרד הקליטה, גם שר הקליטה הקודם, גם שרת הקליטה דהיום יודעת את זה מביקור שהיה אצלנו בעיר, של המפלגה של ישראל ביתנו.
<אבי בן חמו: אני אציג, ברשותך, את הנתונים האינפורמטיביים כדי שנצלול ונראה מה זה.
<אבי בן חמו: נתניה זו עיר של 235,000 תושבים, תקציב של קצת יותר ממיליארד וחצי עם עוד שש חברות בנות.
<אבי בן חמו: בתוך ה-235,000 יש 67,000 עולים חדשים.
<אבי בן חמו: אני גם אתאר את כל מה שאנחנו עושים ואני חושב שאני באתי לכאן רק כדי להציג את האבסורד הכי גדול.
<אבי בן חמו: אנחנו נמצאים פה בוועדת הקליטה, מופיעים בוועדת כספים, מופיעים בכל ועדה אפשרית שהיא.
<אבי בן חמו: בנתניה יש את האחוז הגבוה ביותר של הקהילה שהגיעה מאתיופיה.
<אבי בן חמו: בנתניה יש עולים שמגיעים מצרפת, מבלגיה, מרוסיה, בעיקר זה נכון שבשנים האחרונות מצרפת ומרוסיה.
אברהם נגוסה: כדי שיהיה ברור, איך אתם מגדירים עולה חדש?
אברהם נגוסה: אתה יודע שמבחינת ההגדרה של עולה זה 10 שנים ו-15 שנים.
אברהם נגוסה: 15 שנים יוצאי אתיופיה, 10 שנים - - -
<אבי בן חמו: אבל הכי קל לנו, זה לא משנה איך אנחנו - - -
אברהם נגוסה: האם 67,000 בהגדרה הזו?
<אבי בן חמו: אני יודע, אבל הכי קל לנו, חברתי אמרה מקודם סוכני שיווק, אז אנחנו גם לא סוכני שיווק, אנחנו כלום, כי סוכן שיווק לפחות הוא חלק מחברה שגם מקבל משכורת.
<אבי בן חמו: אז אנחנו נמצאים פה בוועדת קליטה, קולטים עולים, עושים את כל הפעולות שתיכף אני אתאר, באהבה הכי גדולה, אבל מקבלים מהמדינה הכרה של אפס, כי אנחנו לא מוגדרים עיר עולים.
<אבי בן חמו: זה האבסורד הכי גדול שבנתניה יש את כמות האתיופים הגדולה ביותר במדינת ישראל, נתניה, לפי נתונים, לא שלנו, של משרד הקליטה, תבדקו את זה, גם נכון ל-2015, כמות העולים שהגיעה במספר אבסולוטי היא במקום השלישי בארץ אחרי הערים ירושלים ותל אביב, ולמרות כל הדברים האלה נתניה לא מוגדרת עיר עולים.
<אבי בן חמו: אנחנו יודעים שגם הנושא הזה הגיע כמעט להצבעה, לפני מספר חודשים, ולהעביר את זה, אבל בגלל, אני אקרא לזה בפוליטיקלי קורקט, בגלל שיקולים פוליטיים, שלא לא לתת לנו, אלא לא לקחת ממישהו אחר את אותו סל, הרי אנחנו מכירים את הכול, דיברנו עם כולם, זו הסיבה שזה לא עבר.
<אבי בן חמו: אז זה נכון, ראש העיר שלנו עם מועצת העיר העבירה החלטה, לקראת תקציב 2016 היא אמרה שאם אנחנו לא נקבל הכרה של עיר עולים תוך מספר חודשים, כשאנחנו יידענו את כל המערכות, אנחנו נפסיק לתת שירותים.
<אבי בן חמו: וזה נכון שלפני כחודש החלטת מועצת העיר, שראש העיר הביאה את זה, שב-1.7 - - - דרך אגב, כל מה שאני אומר כרגע גם ראש הממשלה, גם שר הקליטה הקודם אלקין, גם שרת הקליטה דהיום, גם שר הפנים וגם שר האוצר קיבלו מכתב חתום מראש העיר שלנו, כולל תזכורת שיצאה לפני 10 ימים, על זה שאנחנו סוגרים את השירותים מה-1.7.
<אבי בן חמו: אין לנו בררה, כי יש גבול למה שאנחנו יכולים לשאת.
<אבי בן חמו: עכשיו, ברשותך, אני רק אתאר איזה דברים אנחנו עושים.
<אבי בן חמו: אנחנו בגדול מחלקים את השירותים שלנו לארבע קבוצות גיל, ילדים, בני נוער, מבוגרים וקשישים.
<אבי בן חמו: מכלול השירותים שאנחנו נותנים זה מועדוניות, אולפני קיץ, פעילות העשרה, חוגים, אמנות, פיתוח השפה העברית ועוד רבות של פעולות שאנחנו עושים.
<אבי בן חמו: צריך להבין, נתניה מוציאה מתקציבה הרגיל, אחרי מה שהיא מקבלת ממשרד הקליטה קרוב ל-40 מיליון שקל על עולים חדשים.
<אבי בן חמו: בחינוך, ברווחה, בקליטה, בתרבות, בכל הדברים שהם.
<אבי בן חמו: יש רשויות, אני אגיד רשות אחת שהזכרנו אותה בוועדת הכספים לפני חודשיים, זה לא סוד, יש רשות שגובלת אלינו כמו רמת השרון, אנחנו הרבה מאוד שנים, גם אתם, לא ראיתם עולה חדש אחד שמגיע לרמת השרון ולמרות זאת רמת השרון מוגדרת עיר עולים.
<אבי בן חמו: זה אבסורד.
<אבי בן חמו: אז אתה שואל אותי מה לעשות?
<אבי בן חמו: אתם צריכים, עם כל הכבוד, באמת עם כל הכבוד, לשים בקטע הזה את הפוליטיקה בצד, אחרת אתם תתמודדו עם העולים בנתניה.
<אבי בן חמו: בוודאי, אני שמח ששאלת אותי את השאלה הזאת כי אנחנו אומרים את זה וגם נגיד את זה מחר בוועדת הכספים ונגיד את זה בעוד שבוע, אתם הובלתם אותנו לאין בררה.
<אבי בן חמו: ראש העיר שלנו, שבאה מעבודה סוציאלית ומבינה בדיוק מה זה לטפל בחלש שבחברה ומה זה לקלוט את העולה החדש, אתם הובלתם אותנו למצב שהוא בלתי אפשרי.
<אבי בן חמו: לכן לנו אין בררה.
<אבי בן חמו: כל מה שאני אומר כרגע נשלח בכתובים לכל המשרדים, כולל ראש הממשלה.
<אבי בן חמו: זה לא שמישהו לא יודע.
<אבי בן חמו: יודעים הכול, כולל בג"צ שעיריית נתניה מובילה ואנחנו נמשיך להיאבק, עוד פעם, זה לא למען העולים שלנו.
<אבי בן חמו: לצערי ממשלת ישראל לא מתעוררת והתפקיד שלכם, כחברי כנסת, כנבחרי ציבור, אתם מייצגים את העם ורוב העולים החדשים נמצאים בנתניה ואם השירותים ייסגרו זה יהיה באשמתכם.
<אבי בן חמו: זהו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם מעיריית רמת גן, אלכס שמידט.
<אלכס שמידט: שלום לכולם.
<אלכס שמידט: אני ברשות
<אלכס שמידט: כם רוצה להחזיר את הדיון, כי אני לא מייצג פה רק את רמת גן, ראשון ונתניה, אנחנו מייצגים את כלל הרשויות במסגרת איגוד מקצועי למנהלי מחלקות לעלייה וקליטה במרכז לשלטון מקומי.
<אלכס שמידט: ועוד פעם, יש פה גם דברים משותפים, העיר קולטת עלייה, גם רמת גן היא לא עיר קולטת עלייה למרות שיש 12% עולים.
<אלכס שמידט: גם תל אביב לא עיר קולטת עלייה וגם לא ראשון ויש עוד מספר רשויות שהנושא הוא משותף.
<אלכס שמידט: אבל הנושא של התקציב, אין לנו תקציב, תעזרו לנו לעשות עם זה משהו.
<אלכס שמידט: אתם יודעים כמה עולים יש לנו, ידוע כמה עולה כל עולה, אז תיתנו לנו תקציב עכשיו, ב-2016, בדצמבר, תגידו לנו כמה יש לנו כסף לעבודה ב-2017.
<אלכס שמידט: אנחנו עכשיו ממשיכים לממן את הפעילות על החשבון של הרשות המקומית.
<אלכס שמידט: יושב פה מנכ"ל, הוא יכול להגיד עד כמה זה בלתי אפשרי לממן פעילות על מה שאתה לא יודע אם בכלל תקבל כסף או לא תקבל את הכסף.
<אלכס שמידט: זה משהו שאנחנו לא יודעים.
<אלכס שמידט: תעזרו לנו.
<אלכס שמידט: התקציב קיים, זה לא שנת בחירות, זה לא שנה שאין תקציב, יש תקציב, רק צריך להעביר ולדעת לתת לנו אותו בזמן.
<אלכס שמידט: מה אנחנו רוצים ממשרד הקליטה?
<אלכס שמידט: משרד הקליטה הוא פרטנר מצוין של רוב הרשויות המקומיות, ובאמת אנשים יגידו את זה, הם הפרטנר האסטרטגי הראשי שלנו ואנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה, אבל חוץ מהמשרד לעלייה וקליטה יש עוד משרדי ממשלה.
<אלכס שמידט: יושבת פה מאיה שריר ואם יש לנו בעיה עם החינוך או אתגר של החינוך, אז אנחנו פונים למאיה ואנחנו מקבלים התייחסות ממאיה לנושא של העולים.
<אלכס שמידט: מה קורה עם משרדי ממשלה נוספים?
<אלכס שמידט: אני יכול לתת לכם דוגמה.
<אלכס שמידט: המשרד לשוויון חברתי מממן פעילות גם לעולים אזרחים ותיקים.
<אלכס שמידט: אנחנו לא יודעים על זה, אנחנו צריכים לבד לחפש את כל הדברים האלה במשרדי הממשלה, להוציא מהם מידע ואז אולי איכשהו אנחנו נקבל את המידע.
<אלכס שמידט: מה שאנחנו מבקשים זה לקבל מידע משאר משרדי הממשלה, מה מגיע לתושבים עולים ברשות המקומית שאנחנו נוכל לתת להם.
<אלכס שמידט: אם נחזור עכשיו למאיה, ואני בטוח שגם מאיה תגיד, אין מספיק שעות, ואנחנו אומרים את זה כל הזמן, אין מספיק שעות לתלמידים עולים ואין התייחסות גם לבני עולים.
<אלכס שמידט: חשוב להגיד, בני העולים ממשיכים בהתנהגות שמקשה עליהם להשתלב מבחינה חברתית ולימודית.
<אלכס שמידט: זה לא אני המצאתי, זה כל המחקרים, יש פה גורמים מספיק מקצועיים שיכולים להוכיח את זה.
<אלכס שמידט: אז אין לנו מספיק תמיכה.
<אלכס שמידט: ודבר אחרון, מה שטל אמרה, אנחנו לא יכולים להמשיך ככה עם העולים, אנחנו פשוט לא יודעים, יש פה עולה שהגיע דרך 'נפש בנפש', דרך קרן לידידות, תעזרו לנו.
<אלכס שמידט: אנחנו גם הצענו לקרן לידידות או לשאר הגורמים לשבת סביב שולחן עגול ולהגיד, זה אחראי על קייטנות קיץ, זה אחראי על השעות, על לימוד בשעות הבוקר, שכל משרד ייקח אחריות, אבל לא יכול להיות שאנחנו מקבלים עולים ואנחנו צריכים לראות, 'טוב, אתה הגעת מאוקראינה ב-2016, אתה לא תקבל, אבל אתה הגעת ב-2015 אתה כן תקבל קורס רתכות', לצורך העניין.
<אלכס שמידט: זה משהו שהוא בלתי נסבל ואנחנו צריכים להתערב ולעשות בזה משהו.
אברהם נגוסה: אני צריך להגיד, חבר הכנסת מוטי יוגב, הוא דחף בנושא הדיון שקיימנו כמה פעמים בנושא של קליטת העלייה, הרשויות המקומיות, ואני רוצה את התייחסותו.
אברהם נגוסה: בינתיים הצטרפו אלינו גם ראש העיר של קצרין, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר, מר דימה אפרצב, אנחנו שמחים שאתה פה, גם כמנכ"ל משרד הקליטה אתה יכול לתרום הרבה.
אברהם נגוסה: גם יהודה שרף מהסוכנות היהודית הצטרף ונציגת האוצר גם נמצאת פה.
אברהם נגוסה: יש לנו את כל הגורמים פה, צריך להביא את כל הבעיות.
מרדכי יוגב: ברשות היושב ראש וכל הנוכחים, אני מתנצל מאוד שאני נאלץ לצאת מפה לוועדת חוץ וביטחון, יושב ראש חדש שקבע מחמישי להיום דיונים, כי הישיבה הזאת הייתה לי מאוד חשובה וטרחתי גם עם היושב ראש לדחוף אותה וגם לקיים אותה, אבל אני אשמע את הסיכומים.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר דברים לא פשוטים.
מרדכי יוגב: התברכנו בגלי עלייה וברוך ה', ב-2015 בושרנו בישיבה הקודמת פה על מספרים של 31,400 עולים, ביום העצמאות אמרו אפילו יותר, בסקרים שהוציאו.
מרדכי יוגב: התבשרנו גם שב-2016 הצפי הוא 40,000 עולים, אתה דיווחת, ואז נאמר שהורידו את הצפי.
אברהם נגוסה: 32,000.
מרדכי יוגב: הורידו ל-33,000 וממנו מתממש 62%, אמרו בספטמבר, אבל בספטמבר יש את אחרי ספטמבר, מה שמגיע אז.
מרדכי יוגב: אני פה גם ניזון ממאמר במקור ראשון מסוף השבוע, 'צניחה חופשית בעלייה, ב-2016 ירד מספר העולים מאוקראינה ומצרפת בעשרות אחוזים'.
מרדכי יוגב: הסיפור הזה, אין לי ספק, הרי שם לא נעשה יותר טוב, האנטישמיות לא פחתה, אירופה מתמלאת ביותר מוסלמים ובמקומות אחרים ויש רצון עז לעלות לישראל, זו בעיית קליטה שלנו.
מרדכי יוגב: אני מצטער, אדוני היושב ראש, גברתי מזכירת הוועדה, שאין פה את נציג משרד ראש הממשלה, אני סבור שהוא חייב להיות פה ואני מבקש לדרוש לפעם הבאה שהוא יבוא.
אברהם נגוסה: הזמנו.
אברהם נגוסה: הגיע מישהו ממשרד ראש הממשלה?
מרדכי יוגב: זו בעיית הקליטה שלנו, אני רוצה בתמצית רבה לומר כמה נקודות.
מרדכי יוגב: עיקר הדברים צריכים להיות מופנים כמובן, אחרי משרד ראש הממשלה, מי שצריכים לתכלל את הדברים, זה הדו שיח בין משרד האוצר למשרד העלייה והקליטה, אבל גם חייבים פה סכומים אחרים.
מרדכי יוגב: זה קול דודי דופק ואנחנו לא הכנסנו להילוך שלישי או רביעי או חמישי בהתאם למספר העולים וגיוון ארצות מוצאם, אלא נשארים באיזה סכומים ומשאירים, ככל שנאמר פה על ידי הרשויות, לפתור פה דבר, פה דבר, את הדיפלומה של רופאי השיניים מצרפת, את המלגה ליוצאי אתיופיה.
מרדכי יוגב: ומה עם יתר ארצות המצוקה?
מרדכי יוגב: העולה מאוקראינה ומבני מנשה שמגיע לפה ואין לו שום גב כלכלי או הילד מנעל"ה שנמצא פה ללא רב והתחתן והוא צריך להתקדם, אם הוא מתחתן עם ישראלית אז כבר אין לו כלום, אבל מי אומר שהוא יכול לחיות?
מרדכי יוגב: בעיקר בדיור, השכלה, בריאות, חינוך.
מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, אני פה מנסה להיכנס רגע לפרטנות, פרטנות מסוימת, וסבור, אחת, שהאוצר, עם משרד העלייה והקליטה, אתם צריכים להיות הדוחפים, הפּוּשרים, חייבים פה סכומים אחרים שצריכים להיסגר בחודש וחצי הקרוב, לקראת דיוני התקציב ולכן אני חושב גם פה שנכון לעשות את המעקב הבא לא בעוד חודשיים או שלושה, אלא בעוד חודש וחצי, כדי להיערך הרבה יותר נכון, כדי שהתנועה, כפי שאמר פה יהודה, תהיה לא ירידה - - - נדע להבטיח פה סל.
מרדכי יוגב: אז אני אומר דבר ראשון, שהשתמע פה מנציגי הרשויות ואני שמח ששמעתי את חלקם, הייתי שמח לשמוע את כולם, כי הם מעלים את הבעיות מהשטח, זה הבעיות האמיתיות, שאי אפשר יותר לדבר חבילות חבילות, אדוני היושב ראש.
מרדכי יוגב: זה צריך להיות סל עלייה והסל הזה צריך להיות מובחן סוציו אקונומי, כמו כל דבר, דיפרנציאלי וסוציו אקונומי, זה לא משנה אם הוא עלה מצרפת, או עלה מאוקראינה, או עלה מברזיל, או עלה מאתיופיה או עלה ממקום אחר, בחינה סוציו אקונומית.
מרדכי יוגב: ועוד דבר אחד שצריך להיבחן, עיר קולטת עלייה.
מרדכי יוגב: עיר קולטת עלייה היא עיר קולטת עלייה.
מרדכי יוגב: דיווחים, הרי יש היום מחשבים, כמה היא קלטה, כמה אחוזים, כמה בסוציו אקונומי כזה ואחר, ועם המדדים האלה לתת את הדיפרנציאציה שהעיר הזה תקבל את התמיכה.
מרדכי יוגב: אז מה אם זו נתניה והיא עשירה, או רמת גן והיא עשירה, אבל אם היא צריכה כרגע להתמודד, אז יכול להיות שאתה בדיפרנציאציה הזאת תיתן קצת פחות לרמת גן, זה יהיה בסדר, מכיר אותה, זו עיר שמאמצת את הצנחנים והתמיכה רבה, אבל עדיין בשורה תחתונה הדיפרנציאציה הזאת היא אפשרית והיא תיתן את הכלים להתמודד לכל רשות בצורה האמיתית עם העלייה שהיא קולטת, וגם תעודד את העלייה.
מרדכי יוגב: הדברים הנוספים שנובעים מזה זה אותם פרויקטורים, כמו שנאמר פה, שניתנים ונלקחים או ניתנים רק לפרק זמן והוא איננו מספיק והוא משאיר את העולים במצוקתם, בלי יכולת לסדר את הבריאות שלהם או את החינוך שלהם, להוליך אותם.
מרדכי יוגב: ותקני הרווחה, שמענו פה בפעם הקודמת בראשון לציון.
מרדכי יוגב: אני הייתי סגן ראש מועצה, נבהלתי מזה שעובדת סוציאלית באדם, בנימין, המועצה האזורית הכי גדולה בישראל, אחראית על 200 משפחות, בתוך זה יש בערך 500 תיקים, כי בכל משפחה יש הרבה תיקים, אבל נבהלתי מזה שהעובדת הסוציאלית של ראשון לציון, ונדמה לי שהיא עובדת קבלן, ציינה שהיא אחראית על 600 משפחות עולים.
מרדכי יוגב: אז איך היא יכולה להגיע אליהם?
מרדכי יוגב: אם כן, תקני רווחה ואם משרד הרווחה יזעק את זעקתו כלפי האוצר, האוצר צריך להביא את זה בתכלול שלו.
מרדכי יוגב: אחר כך החינוך, דובר פה על שעות ועל אולפנים שלפעמים נדרשים יותר ביחס ליכולת לדבר.
מרדכי יוגב: אחר כך גם הכלכלה והתעסוקה, לפתוח מרכזים שבאים אל העולים.
מרדכי יוגב: אני אשאיר לך את זה פה, כי אני לא אספיק לעבור על זה, תכללנו, שלחנו גם אליכם לוועדה וגם לראש הממשלה, משרד הקליטה, משרד החינוך, משרד הביטחון, משרד הרווחה, הכלכלה, הבינוי, הבריאות, ולא הכנסתי את הפנים, ואני חושב, אדוני, נדמה לי שיש לכם נציגות היום בלוד, או לפנים, הנציגות הזו צריכה לרשום כל אחד ואחד, ואם הוא דובר אמהרית אז הוא צריך לקבל את הטלפון שאליו הוא יפנה ושם יהיה אמהרית, אם דובר ברזילאית או דרום אמריקאית, אז שם תהיה יכולת לדבר בזה, בין אם הוא נרשם כעולה, בין אם הוא נרשם כתייר ויחליט לקחת אזרחות אחרי חודשיים, כי הרי יש דברים כאלה, ואז אומרים לך 'לא יודעים, כתוב קליטה ישירה.
מרדכי יוגב: הם היו תיירים בנתניה חודשיים ופתאום הם עולים, אני לא יודע עליהם'.
מרדכי יוגב: היום יודעים הכול.
מרדכי יוגב: אם מנהל בבית ספר יודע לדווח 'קלטתי את מי שקלטתי מפה', הדברים צריכים לקבל תכלול של הידע הרחב הזה, מהגעתו ללוד ועד קבלת האזרחות ובתוך כל זה הוא צריך שיהיה לו טלפון בשפה שלו, שהוא יידע לפנות אליו.
מרדכי יוגב: צריך לראות את הכול בראייה הרבה יותר כוללת.
מרדכי יוגב: מצב סוציו אקונומי שיודעים להתייחס אליו, וסל שכתוצאה מזה העירייה מדווחת.
מרדכי יוגב: העירייה מדווחת שקלטה תלמיד, מקבלת תלמיד, מדווחת שקלטה במצב סוציו אקונומי היא צריכה לקבל את אותו סל, בתקציבים הרבה יותר גדולים.
מרדכי יוגב: זו החובה שלנו.
מרדכי יוגב: מאז ומעולם הציונות, קיבוץ הגלויות הוא ה-130 שנה האחרונות שלנו.
מרדכי יוגב: אם לא נדע לעשות את זה, כרגע זו אחריותנו, אני אומר, כוועדה לנער את הממשלה ולנער את הגורמים שצריכים לעסוק בכך ולראות שתקציב הדו שנתי, 17'-18', הוא אחר בסיפור הזה.
מרדכי יוגב: אנחנו מדברים על הסיפורים הדמוגרפיים, גם בהיבט האנושי, בעיקר בהיבט האנושי, קודם כל, זו המשימה של מדינת ישראל, לקלוט את העלייה הזו.
מרדכי יוגב: אני מסיים בזה שאמרתי לחברי חבר הכנסת אברהם נגוסה שהוועדה פה היא בחדר האחרון בממ"ד, אני חושב שהיא צריכה לעבור לאולם ירושלים ולעשות שם את הדיונים שלה, כי אני חושב שזה הפך, מעבר לאיום הביטחוני וכמובן החינוך בראש, זה עכשיו, ככה נקלע, במשמרת שלנו, במשמרת שלך כיושב ראש, להעלות את זה.
מרדכי יוגב: אז ישיבת המעקב הבאה באולם ירושלים בעוד חודש, חודש וחצי, כדי שייכנס לתקציב בממדים אחרים.
אברהם נגוסה: אני גם ממש מצטרף, כי לא נתפס לי עד עכשיו בעניין עיריית נתניה.
אברהם נגוסה: ידוע שעיריית נתניה קולטת עולים, איך היא לא נכנסת להגדרה של עיר קולטת עלייה.