GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל זילברמן: כדי לעמוד במקום מסויים, כדי להיות מאבטח, אתה חייב סמכויות.
<אייל זילברמן: אתה לא יכול לבדוק אנשים, אתה לא יכול לפנות לבנאדם אם אין לך את הסמכות.
<אייל זילברמן: אני אסביר את זה - זה פשוט מאוד - יש הרבה מאבטחים במדינת ישראל.
<אייל זילברמן: אנחנו מתייחסים כרגע למאבטחים שהם תחת חוקים מסויימים.
<אייל זילברמן: אם זה תחת חוק הסדרת הביטחון, אם זה תחת חוק שמירת הציבור, במקומות שהם מונחי משטרת ישראל, אני לא יכול לשים מאבטח, אני לא אחראי על מאבטח שהוא שומר בהגדרה, במקומות שהם לא מונחים, אני מדבר על מקומות שהם מונחים על פי חוק של משטרת ישראל.
<אייל זילברמן: כשמאבטח יצטרך להיות שם, הוא צריך להיות עם הכשרה מסוימת, הוא צריך להיות עם סמכויות.
<אייל זילברמן: כי בלי סמכות הוא לא יכול לפנות לאף אדם.
<אייל זילברמן: הוא לא יכול לעבוד שם ולהתחיל את העבודה אם אין לו את הסמכות .
<אייל זילברמן: הוא לא יכול לפנות לבנאדם ולהגיד לו 'תפתח את התיק' כי זה אסור על פי חוק.
<אייל זילברמן: לעניין ההכשרה המעשית שהם עוברים, גם לפני ההכשרה המעשית יש עוד הליך שבאמצעותו אנו בודקים אם הם יודעים עברית, אם הם מדברים ואם הם כותבים עברית.
<אייל זילברמן: וזה באחריות מנהל הביטחון של המתקן עצמו, שרואה אם הבנאדם בכלל דובר עברית.
<אייל זילברמן: יתרה מזאת, גם לפני כן, כשהוא מגיע למוסד ההכשרה, הוא נבדק בצורה מאוד פשוטה אם הוא יודע עברית על ידי זה שאני נותן לו למלא שניים שלושה טפסים, כדי לראות את הרמה הבסיסית שלו.
<אייל זילברמן: כך שהוא לא נכשל רק כשהוא מגיע לשלב הסופי, אלא אם כן עושים דברים אחרים לאורך הדרך, אלא יש בדרך עוד כמה מסננים פשוטים ויעילים, שהוכיחו את עצמם ברבות השנים.
<אייל זילברמן: כמו שאמרתי, לעניין שהוא יעבוד עם אחרים, החוק לא מאשר ואני לא עושה דברים שהם - - -
<בני פרץ: ניתן פה כחברי ועדה וחברי הכנסת לשנות קצת את החוק או להקל עליו בנושא הזה ולשלב במקומות שיש יותר צעירים, כך הוא גם קולט, הוא רואה מה עושים, גם הוא נכנס מעשית.
<בני פרץ: לפעמים יש אנשים שבמעשית הם מצליחים ובעיוני הם נכשלים.
<בני פרץ: יש את זה.
<בני פרץ: אני יכול להגיד לך, אני בעברית למשל, שאני נמצא בארץ שנים ולמדתי, יש לי בעיה בדקדוק בין ת' ל- ט' לפעמים יש לי את הטעויות האלה.
<אייל זילברמן: אף אחד לא יכשיל אותך במבחן על זה,
<בני פרץ: גם אני עד היום, אם אני אכתוב בכתב יד, למזלנו יש מחשב שיתקן לנו את הכתיב.
<בני פרץ: גם שוטרים אני מכיר שלא יודעים אפילו לאיית נכון.
<בני פרץ: אני יודע, אני מכיר.
<בני פרץ: ראינו את זה בעבר, ובשביל הזה העבירו אותם למקלדות.
אברהם נגוסה: פה מדובר על עברית בסיסית שהוא יכול ליצור קשר וקומוניקציה עם אנשים.
אברהם נגוסה: אנחנו נלך לכיוון של למצוא איזה שהוא פתרון גם שהאנשים האלה לא יפסידו את המקצוע שהם רוצים לעסוק בו, וגם לא יסכן את ביטחון הציבור.
אברהם נגוסה: ואפשר למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: בואו לפני זה נשמע את נציג משרד התחבורה, מר דני שנער, מנהל אגף בכיר ביטחון חירום וסייבר.
<דני שנער: תודה רבה.
<דני שנער: באמת התואר שלי מאוד ארוך, וחשבתי שאני יכול לתרום לדיון הזה, אני חושש שאני לא כל כך יכול לתרום כי אני לא מכיר את התופעה שאת מצביעה עליה.
<דני שנער: כלומר, הייתי אומר שבעשר ה שנים האחרונות לא היה לנו אפילו מקרה אחד של אדם ששלחנו לקורס – נפסל מכיוון שאלה שמכשירים אותו הוא חלש בשפה וכך הלאה , כלומר, אנחנו לא מכירים את זה ואנחנו מעסיקים סדר גודל של בערך 4,000 מאבטחים,
טלי פלוסקוב: לא, אבל הסיבה לכישלון היא לא זה שהוא לא יודע מספיק עברית, כי הוא לא יודע לפתור את הבעיות שהוצגו בפניו, כי הוא לא מבין מה התוכן, בגלל שהוא לא יודע את השפה.
<דני שנער: אני מבין אותך, אבל אני אומר, לא נתקלתי בתופעה הזאת.
<דני שנער: אף בית ספר לאבטחה בא ואמר 'תשמע, דני, אתה שלחת אלינו 12, שניים פסלנו כי הם לא ידעו'.
<דני שנער: אני לא מכיר את התופעה.
<דני שנער: יכול להיות כי הסינון שלנו אולי יותר מוקדם הוא יותר טוב.
<דני שנער: אבל אני מסכים עם הגישה שלכם שאתם אומרים שיכול להיות שבמהלך ההכשרות צריך להיות אדם שזה תפקידו, לבוא ולהיצמד לאותם אנשים שהם מתקשים בשפה ולעשות את זה בצורה ורבאלית .
<דני שנער: זה וודאי יוסיף.
<דני שנער: יחד עם זאת, אני מצטרף לעמדת משטרת ישראל שהנושא הזה מאוד מאוד מורכב ובעייתי, השימוש בנשק, אנחנו לצערנו כבר ראינו פתיחה באש אחד על השני, ואני מצטרף לעמדה של נציג משטרת ישראל.
<דני שנער: אני חושב שאפשר באותם קורסים, שאנחנו מאתרים שישנם אנשים שהם מתקשים בשפה, להציב שם גורם שיעשה את הבחינה בעל פה או ידריך אותם יותר כדי שפחות מהם ייכשלו.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת ירצו להתייחס בשלב הזה?
טלי פלוסקוב: אני רוצה לומר כמה מילים.
טלי פלוסקוב: אני מאוד מברכת על הגישה, אני שומעת פה גם את הנציגים של משטרת ישראל, וגם את הנציגים של משרד לביטחון פנים וגם נציגי משרד התחבורה.
טלי פלוסקוב: יש פה גישה מאוד חיובית מצד אחד.
טלי פלוסקוב: מהצד השני, אני חוזרת ואומרת, לא זימנתי דיון כי רציתי להיפגש אתכם ולשמוע את דעתכם.
טלי פלוסקוב: הבעיה קיימת.
טלי פלוסקוב: ועוד פעם אני חוזרת ואומרת, אני לגמרי אתכם, בשום אופן לא על חשבון האיכות של המקצוע שאנחנו מדברים עליו.
טלי פלוסקוב: כאן אני אתכם לחלוטין.
טלי פלוסקוב: יחד עם זאת, אני אומרת שוב, למה אני כן רוצה להסביר לכם?
טלי פלוסקוב: כי אני חוויתי את זה על בשרי.
טלי פלוסקוב: אני יודעת מה זה לא לדעת טוב שפה ולכן אני רוצה לקרב אתכם לכוונה שלי.
טלי פלוסקוב: כשאתה מדבר עם אדם, אתה יכול להחליף מילים במילה אחרת, אתה יכול ל שאול, 'אני לא מבין למה אתה מתכוון', אתה יכול איכשהוא להוציא מהי הכוונה.
טלי פלוסקוב: כשהמכתב הוא בכתב, אין אפשרות לדבר כזה.
טלי פלוסקוב: ובמיוחד, במבחנים, אתה יושב ואסור לשאול ואסור להסתכל, ואסור ואסור - - -
<אייל זילברמן: אני מצטער שאני עוצר אותך, אמרתי קודם ואומר זאת שוב, במבחן נמצא המדריך וכשיש שאלה שהיא לא מובנת ניגשים ועוזרים ומסייעים ומנסים להסביר.
<אייל זילברמן: אני לא מצפה מעולה חדש שיידע עברית על בוריה ויידע דקדוק על בוריה, כמו שאמר האדון קודם - - -
טלי פלוסקוב: במקרה הזה באמת אנחנו לא מדברים על ת' ו- ט'.
<אייל זילברמן: בדיוק.
<אייל זילברמן: אנחנו לא מדברים על זה, גם אין לי בעיה עם כל שגיאות הכתיב כל עוד התשובה היא נכונה.
<אייל זילברמן: ככל שכן, המבחן הוא מבחן אמריקאי והוא לא צריך לכתוב, הוא צריך פשוט לסמן בשורה הנכונה.
טלי פלוסקוב: הוא צריך להבין מה כתוב שם, מה שואלים.
<אייל זילברמן: נתתי לך כמה דוגמאות.
<אייל זילברמן: השאלות הן פשוטות ובסיסיות, על מה שהוא למד במשך השישה ימים- - -
טלי פלוסקוב: אני אשמח לקבל אחר כך - - -
<אייל זילברמן: ברצון אפילו.
<ורה אופיר: כמה זמן הקורס, שישה ימים?
<אייל זילברמן: תלוי איזה קורס ולאיזה תפקיד.
<אייל זילברמן: יש קורס של שישה ימים, הקורסים הם משישה ימים ועד חודשיים, תלוי איזה תפקיד אותו מאבטח הולך לעשות.
<אייל זילברמן: אני לא מכיר מדריך שנשאל שאלה ולא בא לסייע, כי המטרה שלנו היא אחת, שיהיו לנו מאבטחים ושכולם ישתלבו.
<אייל זילברמן: שוב, אם יגיע מישהו לסוף הקורס והוא לא יידע מילה בעברית ולא יידע לקרוא, אנחנו בבעיה.
טלי פלוסקוב: לא מדברים על זה.
<אייל זילברמן: יפה, אז שנינו מדברים על אותו דבר בדיוק.
<אייל זילברמן: אני לא מצאתי עוד היום מישהו שהתקשה טיפה ולא הבין שאלה ולא עזרו לו, אני אשמח לסייע במידה וזה קורה.
טלי פלוסקוב: בכל זאת, אדוני היושב ראש, שמעתי על הפרויקט שהיה בעבר ואני חושבת שזה מאוד מבורך, פה אני פונה למשרד הקליטה, לחשוב על אופציה כשיש לנו קבוצת מאבטחים פוטנציאליים, נקרא לזה כך, עם איזשהו קושי בשפה.
טלי פלוסקוב: אני באמת לא מדברת על אלה שלא יודעים בכלל עברית, אני גם לא אתן למאבטח לעמוד כשהוא לא יודע לומר לבנאדם "פתח את התיק" או דברים בסיסיים, כפי שאתם אומרים.
<ורה אופיר: אפילו עוד לפני שהם ניגשים למבחן, אלה שלומדים בקורס, לסייע להם בטרמינולוגיה, כי הם מתקשים ב - - -
טלי פלוסקוב: מילים ספציפיות שקשורות במקצוע.
<ורה אופיר: יש לנו כבר נסיון, והכל,
טלי פלוסקוב: זה לדוגמה אחד מהדברים שאני מאוד מברכת עליהם.
אברהם נגוסה: עוד לפני שמשרד הקליטה ייתן לנו את ההצעות שלהם, לפי הניסיון שלכם שאתם בחנתם את האנשים האלה ואתם יודעים את רמת הידע שלהם, להערכתכם, כמה זמן הם צריכים השלמה?
אברהם נגוסה: כמה זמן, אם משרד הקליטה ייתן להם שיפור בעברית, הם צריכים כדי שיוכלו לעבור את המבחן, בתחום הזה ספציפית?
<אייל זילברמן: אני לא נביא, אתה יודע, זה דבר שהוא אינדיבידואלי.
<אייל זילברמן: אני לא יכול לבוא ולהגיד לך.
<אייל זילברמן: יכול להיות אדם שיש לו קליטה שתוך יומיים הוא יקלוט או תוך שבוע או תוך שבועיים, ויש אנשים שלעולם לא יקלטו.
<אייל זילברמן: אני לא יודע.
<אייל זילברמן: זה אינדיבידואלי לכל אדם ואדם.
<דנה גורדון שושני: אמרת קודם שאפשר תוך חודש לגשת שוב ולשפר, האם יש מגבלה של חודש ימים?
<אייל זילברמן: אם תוך חודש הבנאדם יבוא ויגיד לי שעבר הכשרה בעברית ומה שהוא נכשל זה במבחן סמכויות, אין מניעה.
<אייל זילברמן: הדבר הזה קיים.
טלי פלוסקוב: אנשים יודעים שיש להם את האפשרות הזאת?
<אייל זילברמן: בטח, איזו שאלה?
<אייל זילברמן: יתרה מזאת - - -
אברהם נגוסה: אם יהיה חודשיים או שלושה, גם אז תקבלו אותו?
<אייל זילברמן: אין בעיה לדון בזה, אנחנו מאוד גמישים בנושא הזה.
<אייל זילברמן: בכל פרמטר, אני מדגיש, בכל פרמטר בנושא ההכשרה, מי שנכשל בפרמטר מסויים יכול לבוא ולחזור ולעשות.
<אייל זילברמן: גם אם זה בכושר גופני וגם אם זה בירי וגם אם זה במבחן סמכויות.
<אייל זילברמן: זה לא "לא עברת את המבחנים אז לא תהיה רופא" כן?
<אייל זילברמן: גם שם נותנים לך אולי מועד ב'.
<אייל זילברמן: אבל גם פה אין שום מניעה בכלל.
<אייל זילברמן: אם נצטרך לתת חודש ניתן חודש, אם נצטרך לתת טיפה יותר, אפשר לדון בזה.
<אייל זילברמן: אנחנו מאוד גמישים והמטרה שלנו זהה.
אברהם נגוסה: אני חוזר למשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אם הוועדה תמליץ שמשרד הקליטה ייתן אפשרות של אולפן לשפר את רמת העברית של אותם אנשים שעברו את ההכשרה ונכשלו במבחן, עד שלושה חודשים – האם ניתן לעשות את זה?
אברהם נגוסה: נגיד עד שלושה חודשים, כדי להיות בטוח?
<ורה אופיר: בשמחה.
<ורה אופיר: אבל עוד פעם, זה צריך שיתוף פעולה עם אותם בתי ספר להכשרה.
<ורה אופיר: אחרי אולפן א' יש לנו כל מיני מסגרות שהם הולכים ללמוד בהן עברית.
<ורה אופיר: אם זה עברית לעורכי דין, אני מדברת על אחרי אולפן א', יש לנו לעורכי דין, למהנדסים, יש לנו לרופאים, פה היה לנו משהו נקודתי שבאמת עם משרד החינוך, ומשרד החינוך דרך אגב רוצים לתת, נגיד אם יש איזו שהיא תכנית שהם בנו, אז הם לא רוצים לחסוך, הם מצדם רוצים לתת את הכל, את כל הטרמינולוגיה והם לא יגידו 'אנחנו ניתן פחות' , בסביבות, 100 שעות אפילו מספיק, זה המקסימום.
<ורה אופיר: אבל שלושה חודשים באמת כדי לאתר את ה אנשים, כדי לאסוף אותם, שאנחנו גם נוכל להתארגן יחד עם משרד החינוך, לתת מורה, ובאיזה אזור זה.
אברהם נגוסה: אני אומר שלושה חודשים זה הלימודים, לא בירוקרטיה.
טלי פלוסקוב: את מציעה לנו ממש אולפן ב', מה שנקרא.
<ורה אופיר: אולפן מקצועי.
<ורה אופיר: זה מקצועי, משהו ספציפי, כי אני מניחה שהם למדו.
<ורה אופיר: למרות שכשעשינו פרויקט בשנים הקודמות, באמת לקחנו אנשים שאפילו לא עשו אז.
<ורה אופיר: כיום אין כזה דבר.
<ורה אופיר: בזמנו, בגלל שביום שהם עלו הם הלכו לעבוד בכל מיני עבודות ואפילו לא היה להם אולפן א'.
<ורה אופיר: זו באמת הייתה עבודה מאוד מאוד קשה.
<ורה אופיר: הם כבר יצאו לפנסיה, אני מניחה, ועכשיו אנחנו מדברים על כיתה שכן למדה, קצת יודעת עברית, אז הם צריכים קצת טרמינולוגיה.
<ורה אופיר: כך אני רואה את זה.
<ורה אופיר: עכשיו זו תקופה אחרת.
<ורה אופיר: הם פשוט אולי צריכים את החיזוק ועדיין אני חושבת שמה שאת אומרת, שיש פה כנראה קושי בשפה העברית, אז אולי מה שאת אמרת, לפשט את המבחן עצמו, לעשות אותו פשוט יותר.
<ורה אופיר: זה לא שאין להם עברית.
טלי פלוסקוב: אני גם לא הייתי מדברת על אנשים שלא יודעים את השפה.
<ורה אופיר: זה כבר לא אנחנו.
<ורה אופיר: זה כבר הם צריכים לבדוק, אני לא יודעת, לא מכירה ולא רוצה סתם, אני חושבת שזאת הבעיה.
<ורה אופיר: אבל אם יש צורך - - -
<דנה גורדון שושני: סליחה, פספסתי.
<דנה גורדון שושני: אמרת בשיתוף של איזה בתי ספר?
<ורה אופיר: בתי הספר להכשרה, היכן שהם עושים הכשרה.
<ורה אופיר: אני יותר רואה לעשות את זה שם, תוך כדי הלימוד, כי טרמינולוגיה לא מזיקה לאף אחד.
<ורה אופיר: או שהם מנחשים, אלה שמתחילים להבין, או שלכל מקצוע, רופאי שיניים, אפילו ישראליים הולכים ללמוד, הם לומדים את הטרמינולוגיה.
אברהם נגוסה: יש מישהו שעבר את ה קורס או עבר ונכשל?
אברהם נגוסה: סיים את הקורס ונכשל במבחן?
אברהם נגוסה: או מישהו שסיים את הקורס ועבר?
אברהם נגוסה: הם הגיעו או שעדיין לא הגיעו עד עכשיו?
<דנה גורדון שושני: נראה שעוד לא.
אברהם נגוסה: רצינו לשמוע מניסיונם של אותם אנשים.
אברהם נגוסה: הם עדיין לא הגיעו.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת רזבוזוב, יש לך מה להוסיף?
יואל רזבוזוב: לא, בינתיים אני מקשיב.
יואל רזבוזוב: אני מקבל פה את העמדה, אנחנו כן מקבלם פניות ציבור שישנה בעיה, ומצד שני אנחנו מבינים את מה שהמשטרה ונציג המשרד לביטחון פנים אומרים.
יואל רזבוזוב: צריך למצוא פתרון, אם זה באמת לזהות את אלה שנכשלו, שלא הם אלה שיפנו אליכם אלא שאתם ישר תקחו את כל אלה שנכשלו ותבדקו, תתנו להם עוד אופציה.
יואל רזבוזוב: צריך לחשוב פה על איזה שהוא פתרון ביניים.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי, אני לא חושבת שקורס של שלושה חודשים במקרה הזה, מה שאמרת, יכול להתאים.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שפה צריך להיות משהו הרבה יותר מצומצם.
טלי פלוסקוב: ושוב, אם אנחנו נוכל ברמת ה – כי אנשים מפוזרים בכל הארץ, צריך גם לקחת את זה בחשבון, אתם לא תקחו שני אנשים ותעשו להם הכשרה – צריך לעשות משהו במרוכז, ואם לאסוף את קבוצת האנשים שנכשלו במבחן בגלל קשיי השפה, לעשות במרכז, כדי שאנשים יוכלו להגיע מכל הארץ - - -
<דנה גורדון שושני: לא בבית הספר בעצם,
טלי פלוסקוב: לא, במסגרת משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: אני כרגע מבקשת באמת את התערבותו של משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: לאסוף אותם, אני חושבת שמפגש אחד של ארבע שעות יכול לתת לאנשים גם ביטחון, כשהם מגיעים למבחן, וגם פה ושם דברים שאתם יודעים שקיימים במבחן.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת אם אנשי משר ד הקליטה יהיו שותפים, רק בגלל שהם מכירים את הקושי, מה המילים שעולים חדשים לא משתמשים בהן, גם עולה שנמצא עשרים שנים בארץ - - -
<ורה אופיר: ממש קיבלנו אז את - - -
אברהם נגוסה: השאלה מי נותן את הקורס, משרד החינוך או אתם?
<ורה אופיר: זה משרד החינוך.
<ורה אופיר: מימון שלנו, משרד החינוך.
טלי פלוסקוב: אוקיי, אז זו ההצעה שאני אבקש לקחת.
<ורה אופיר: זה גם שיתוף פעולה.
<ורה אופיר: זהו שיתוף פעולה של כל המשרדים.
<ורה אופיר: אנחנו מזהים את הבעיה שכאן, שיתוף הפעולה, חומרים והכל.
<ורה אופיר: משרד החינוך, על סמך המבחנים האלה, הם ממש בנו תכנית.
טלי פלוסקוב: מי שעבר את זה, עזר להם?
<ורה אופיר: בוודאי.
<נועה נאמן: אני מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
<נועה נאמן: אני קודם כל שמחה לשמוע שכן יש רצון לעזור לאוכלוסיית המאבטחים.
<נועה נאמן: כן חשוב לי להגיד שבדרך כלל זו אוכלוסיה שגם כך מתמודדת עם קשיים בחיפוש עבודה במקומות אחרים, בגלל הגיל בדרך כלל, לפעמים בגלל המוצא, ואני כן חושבת שחשוב לעשות את כל מה שאפשר בלי להתפשר כמובן כדי כן לעזור להם להמשיך להשתלב בשוק העבודה ולא להישאר אחורה.
<נועה נאמן: אנחנו רואים שבחלק מהתיקים שמגיעים אלינו, זו באמת אוכלוסיה שמתקשה גם כך להתקבל לעבודה מכל מיני סיבות.
טלי פלוסקוב: את אומרת שיש מה לעשות.
אברהם נגוסה: נראה לך שהפתרון שאנחנו מציעים עכשיו, לתת לאותם אנשים שנכשלו עוד הזדמנות, עד שלושה חודשים שמשרד הקליטה ומשרד החינוך יכשירו אותם והם יחזרו שוב להבחן.
אברהם נגוסה: נראה לך שאנשים יקבלו את זה, האם זה מתאים?
<נועה נאמן: נראה לי שזה גם טווח זמן שאפשרי לעשות אותו, כן לחזור על החומר שהם נכשלו בו, זה נראה לי פתרון ראוי.
<נועה נאמן: נעשה פה מאמץ לעזור להם, זה מבורך.
<יוסף מנשה: לא צריך לחכות להכשל בקורס.
<ורה אופיר: בדיוק, גם אני לא אהבתי את זה.
אברהם נגוסה: אמרנו למי שנכשל.
טלי פלוסקוב: אולי יש איזו שהיא דרך למנוע את ה - - -
<יוסף מנשה: בוודאי.
<יוסף מנשה: אני לא רוצה להגיע להכשל בקורס.
<יוסף מנשה: צריך לעשות את זה לפני.
<יוסף מנשה: הלא כל אדם יודע מה רמת הידע שלו.
<יוסף מנשה: ואם אתה רוצה לעבוד באבטחה ורמת הידע שלך נמוכה, לך מראש, תשתלב בקורס כזה, תעבור אותו ותבוא לקורס ותעבור.
<יוסף מנשה: כי לבוא להכשל בקורס, אנשים גם חושבים פעמיים, 'אני אכשל ואני אבוא, זה קצת מטרטר', אם רוצים באמת ללכת לכיוון ולסייע, צריך לעשות מה שעשינו בעבר, לא שלחנו אותם לקורסים להכשל.
<יוסף מנשה: קודם כל לימדנו אותם עברית - - -
טלי פלוסקוב: לפני ההכשרה אתה רוצה לעשות,
<יוסף מנשה: לפני ההכשרה.
<יוסף מנשה: לתת להם את ההשלמה בעברית שהם ירגישו חזקים, ואז לשלוח אותם לקורס.
<יוסף מנשה: זה הרבה יותר נכון.
טלי פלוסקוב: אני חוששת שערי הפריפריה יישארו בצד, ולא יגיעו.
טלי פלוסקוב: כי אין שם הרבה.
טלי פלוסקוב: יש שם שלושה אנשים ובטח לא יפתחו כיתת לימוד בשביל שלושה אנשים.
טלי פלוסקוב: והם גם לא ייסעו כל הזמן לתל אביב ללמוד - - -
<יוסף מנשה: חברת הכנסת טלי, כמות הכישלונות היא לא כל כך גדולה.
<יוסף מנשה: ישנם כישלונות, כמו שבכל דבר נכשלים.
<יוסף מנשה: הכמות היא לא באלפים, זה לא נכון.
<יוסף מנשה: אנחנו יודעים בדיוק כמה נרשמים וכמה רישיונות אנחנו מספקים כי אנחנו מספקים את הרישיונות, מי שמסיים את ה,
טלי פלוסקוב: אתה יכול לחלוק איתנו מה המספרים, פחות או יותר?
<יוסף מנשה: נכשלים בסביבות 8%-10%, תלוי.
<יוסף מנשה: בכל תחום זה כך.
<יוסף מנשה: נכון שזה בא לידי ביטוי באותם אנשים מבוגרים שהם עולים חדשים.
<יוסף מנשה: זה נכון.
<יוסף מנשה: אבל שוב פעם, אותם אנשים הלא הם יודעים שהם חלשים בעברית.
<יוסף מנשה: אם אתה רוצה לעבוד, בוא תלמד קודם כל.
<יוסף מנשה: דרך אגב, אנחנו מעודדים את האנשים לעשות את זה.
<יוסף מנשה: והיום כשאנחנו מחדשים רישיונות למאבטחים ואנחנו רואים שהוא מתקשה עם השפה, ואני שואל אותו 'יש לך מישהו בבית שיודע את השפה', ילד, נכד, משהו, תשב תלמד איתו בבית.
טלי פלוסקוב: כמה זמן ההכשרה?
<אייל זילברמן: בין שישה ימים לחודשיים, תלוי לאיזה תפקיד.
אברהם נגוסה: בעקבות מה שאמרת, אתה צודק, זה מאוד חשוב, מונע הרבה דברים, אם הם ילמדו עברית לפני שהם באים זה יותר טוב.
אברהם נגוסה: יש לי שאלה, יש לכם תכנית שהעולים יודעים עליה?
אברהם נגוסה: כלומר, מי שרוצה לעסוק באבטחה יבוא לקורס כזה.
אברהם נגוסה: יש לכם מסלולים כאלה?
אברהם נגוסה: שהעולים יודעים, לא רק על הנייר.
<ורה אופיר: אנחנו בונים את התכניות שלנו, יש כל מיני תכניות שאנחנו בונים מדי שנה.
<ורה אופיר: אז זה היה נקודתי, פשוט נכנס החוק הזה, ואפילו אלה שעבדו היו צריכים מחדש לעשות את הבחינות, אז הייתה מסה גדולה של אנשים שנכשלו אז באמת ניגשו.
<ורה אופיר: לא מדובר בכמויות, אז אנחנו לא בונים משהו שמצריך כמויות.
<ורה אופיר: אם פה ושם מזהים אנשים כאלה, אפשר לנסות ולחשוב על משהו איך אנחנו עושים את זה.
<ורה אופיר: למרות שאין הרבה אנשים, בכל זאת שאנשים יקבלו את העברית.
<ורה אופיר: שוב, אני מסכימה עם יוסי מנשה שצריך לעשות את זה לפני ההכשרה או תוך כדי ההכשרה.
<ורה אופיר: עדיף תוך כדי כיון שאנשים לא יבואו במיוחד לפני הקורס.
<ורה אופיר: שמעתי שנאמר שנעשה סינון בשפה העברית, מבחנים.
<ורה אופיר: זאת אומרת שכן עוברים איזשהו סינון.
<ורה אופיר: אז קבוצה שצריכה להיכנס עכשיו לקורס אבל עדיף היה לשפר את רמת העברית שלהם, הם צריכים לפנות.
<ורה אופיר: משרד הקליטה עכשיו הוא קטן, לא כמו שהיה בעבר.
<ורה אופיר: יש לנו בסך הכל שלושה מחוזות, בדרום, במרכז ובצפון.
<ורה אופיר: אז ממש אפשר לעשות את זה בחיפה ובתל אביב ובבאר שבע, או באחד מהמקומות האלה.
<ורה אופיר: גם נקודתית אפשר לעשות את הדבר הזה, לפתור את הבעיה.
<ורה אופיר: ואם זה לא קבוצות גדולות יש לנו גם איך להתמודד עם זה.
אברהם נגוסה: תוך כדי הכשרה, זה אומר שדרוש להאריך את הזמן.
אברהם נגוסה: כי הם עברו את הקורס, הגיעו למבחן, והם נכשלו.
אברהם נגוסה: אם זה כך, צריך להאריך - - -
<ורה אופיר: אני מסכימה שלא צריך להביא את האנשים לכישלון.
<ורה אופיר: רובם, אני בטוחה, שרובם לא חוזרים - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה פתרון מעשי.
אברהם נגוסה: אני מסכים אתך על חיזוק מבחינת העברית, תוך כדי הקורס.
אברהם נגוסה: ההכשרה.
אברהם נגוסה: אבל עובדה שהאנשים האלה סיימו הכשרה נגשו למבחן ולא עברו.
אברהם נגוסה: לכן אם זה חודשיים, אנחנו צריכים לעשות את ההכשרה אולי שלושה או ארבעה חודשים, כדי לתת להם יותר עברית.
<ורה אופיר: אפשר לחשוב על דברים טכניים כיצד לעשות את זה.
<ורה אופיר: אם אנשים נכשלים תוך כדי שהם לומדים עברית, אם הם למדו כבר את העברית, לאחר מכן הם יחזרו, הם כן ינסו בעוד חודש לעשות את המבחן.
<ורה אופיר: אנחנו עושים עכשיו עברית מקצועית לעורכי דין.
<ורה אופיר: עד כדי כך הקורסים האלה מוצלחים שאפילו הם לא רוצים ללכת לקורסים המקצועיים שלהם.
<ורה אופיר: הם אומרים 'אנחנו קודם כל רוצים לסיים את העברית' הם כל כך מבינים את החשיבות של לדעת את השפה המקצועית, הם מחכים 'טוב, הקורסים המקצועיים הם כל חצי שנה, אנחנו נחכה, עדיף נסיים את זה'.
<ורה אופיר: זה פשוט הצלחה לא נורמלית.
<ורה אופיר: אם יש את הצורך, אז אנשים בעצמם לוקחים את זה.
<ורה אופיר: הם מבינים.
אברהם נגוסה: מה אתם מציעים?
<ורה אופיר: כמובן הזכאות היא עד עשר שנים בארץ, נכון להיום.
אברהם נגוסה: עשר שנים או 15 שנים זה בסדר.
אברהם נגוסה: זה לא הוויכוח.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מבחינה מעשית האם זה יכול ללכת?
<אייל זילברמן: אני אומר לך מבחינה מעשית.
<אייל זילברמן: אני חושב שלימוד העברית צריך לבוא לפני ההכשרה עצמה, ולא אחריה, לא אחרי שהוא נכשל.
אברהם נגוסה: ולא תוך כדי?
<אייל זילברמן: לא תוך כדי, כי אתה לא יכול לבצע את זה תוך כדי, כי היום של ההכשרה הוא יום עמוס.
<אייל זילברמן: מהבוקר עד הערב.
<אייל זילברמן: אז אין אפשרות לעשות את זה תוך כדי.
<אייל זילברמן: אל תשכח גם דבר אחד – הם לא באים כקבוצה אורגנית של עולים חדשים.
<אייל זילברמן: יכולים להגיע שני עולים חדשים בקבוצה של עשרים צברים או של עוד עשרים אחרים שהם דוברי עברית רהוטה.
<אייל זילברמן: אז אתה לא יכול להוציא אותו ממהלך הקורס ולתת לו ללמוד עברית כי אז הוא יפסיד חומר של הקורס עצמו, של ההכשרה.
<אייל זילברמן: צריך גם לקחת בחשבון שאנחנו צריכים לקחת פרק זמן שהוא סביר לאחר ההכשרה כדי שהוא יישאר עדיין עם התכנים של ההכשרה.
<אייל זילברמן: קודם אמרת שלושה חודשים - - -
אברהם נגוסה: עד שלושה חודשים.
<אייל זילברמן: זה פרק זמן גדול מהפעם האחרונה שהוא עשה אימון, כדי לדעת, ומה יקרה אם הוא ייכשל בפעם השניה וכמה זמן ניתן לו שוב, אז אני חושב שאנחנו צריכים ללכת לפרקי זמן יותר קצרים, ההבחנה שלפני כן,
אברהם נגוסה: סליחה, אני צריך ללכת להצביע ואני אחזור.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב תנהל את הדיון במקומי.
אברהם נגוסה: (היו"ר טלי פלוסקוב)
<אייל זילברמן: כמו שאמרתי, אני חושב שזה צריך להיות לפני, להביא אותו כבר מוכן.
<אייל זילברמן: לנתב אותם, בדרכים שאתם מכירים יותר טוב ממני לקורסים האלה של העברית, וכך אנחנו כולנו נצא נשכרים מהנושא.
טלי פלוסקוב: הבנתי שיש לנו פה אחד מהמאבטחים שיכול לשתף אותנו איפה הקושי, עם מה הוא התמודד, גם נשמע מה העברית שלו כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.
<אלכסנדר פיסנקו: אני רוצה להסביר דברים מהשטח, כפי שאומרים.
<אלכסנדר פיסנקו: סיימתי בהצלחה את כל האולפנים שנותן משרד הקליטה בראשון לציון ולמדתי עברית לפני העלייה.
<אלכסנדר פיסנקו: אפילו בשבילי היה מאוד קשה לעבור את הקורס, ולעבור את הקורס זה לא רק הבעיה של העולים החדשים, גם המון מילידי הארץ לא עוברים את הקורס ולא בגלל העברית, זה ברור.
<אלכסנדר פיסנקו: העברית בקורס היא לא עברית רגילה.
<אלכסנדר פיסנקו: זהו תחום צר משפטי שלא כל יליד הארץ מכיר.
<אלכסנדר פיסנקו: והעולים החדשים הם במצב יותר חלש מילידי הארץ.
<אלכסנדר פיסנקו: אבל זה לא עניין של עברית רגילה שאפשר ללמוד באיזה שהוא אולפן.
<אלכסנדר פיסנקו: אני סיימתי ארבעה או חמישה אולפנים בראשון לציון, וזו עברית לגמרי אחרת.
<אלכסנדר פיסנקו: את העברית הזאת יודעים רק עורכי דין או אנשים שמסתובבים בעולם המשפטי.
<אלכסנדר פיסנקו: לאנשים רגילים מהרחוב, זה לא מוכר.
<יוסף מנשה: מר פיסנקו, באיזה תחום נכשלת, איפה היה הכישלון?
<אלכסנדר פיסנקו: אני לא נכשלתי, אני עברתי בקושי רב.
<אלכסנדר פיסנקו: עבדתי כמאבטח לא חמוש רמ"ד ב', במקביל לזה עבדתי בתור אחראי משמרת, וכשהגעתי לארץ היו מזמינים אותי להיות אחראי משמרת בגלל השפה.
<אלכסנדר פיסנקו: אז אני לא נכשלתי, עברתי, אבל בקושי.
<יוסף מנשה: איפה היה הקושי שלך?
<אלכסנדר פיסנקו: הקושי הוא במושגים.
טלי פלוסקוב: שמתם לב – הוא מדבר עברית ראויה מאוד.
טלי פלוסקוב: והבנאדם הזה לא עובר מבחן, אז אנחנו מאוד רחוקים מהמצב, שבו ניקח את אלה שלא יודעים להגיד 'תפתח את התיק' או לקרוא לו או לקרוא את התעודה שלו.
טלי פלוסקוב: אני מבינה שהאדם הזה כן מסתדר עם זה.
<אייל זילברמן: מתי ביצעת את המבחן?
<אלכסנדר פיסנקו: אני עשיתי את המבחן בחודש מרץ 2012.
טלי פלוסקוב: אתה רוצה להגיד שהדברים השתנו מאז?
<אלכסנדר פיסנקו: אני בעצמי מנהל את התיקים בבתי המשפט.
<אלכסנדר פיסנקו: אז אפילו בשבילי זה מאוד קשה.
<אלכסנדר פיסנקו: וגם בקבוצה שלנו היו ישראלים שנולדו בארץ, ובשבילם זה מאוד קשה מבחינת המושגים.
<אלכסנדר פיסנקו: הגעתי לפה עם פתרון – יוצא שיש בחינה שצריך לתת אפשרות לאנשים לעבור אותה בשפת האם, ויש בחינה שרק בעברית.
<אלכסנדר פיסנקו: אני מסכים שזה צריך להיות בעברית כי זו שפה משותפת, אבל אני לא רואה שום בעיה אם המשרד לביטחון פנים בשיתוף מלא של חברות האבטחה, יכולים לפרסם איזו שהיא חוברת שתהיה חלקה בעברית, חוברת עם החומר ועם המושגים שיהיה מבוקש למבחן עצמו.
<אלכסנדר פיסנקו: חלקה יהיה בעברית וחלקה בשפה של העולים החדשים שמגיעים לארץ.
<אלכסנדר פיסנקו: מרוסיה, אתיופיה, אמריקה, צרפת ומכל מקום, ויחלקו, בשיתוף עם חברות האבטחה, לכל אדם שרוצה להתקבל למקצוע.
<אלכסנדר פיסנקו: אם אנחנו מקבלים את המבחנים פעם בחצי שנה, פעם בשנה – לא משנה מתי – אדם מגיע למקום העבודה, לוקח את החוברת, יש חצי שנה להתקדם, לקלוט את ה מושגים האלה, והוא יבוא מוכן.
<אלכסנדר פיסנקו: עברית רגילה הוא יכול לקבל באולפנים.
<אלכסנדר פיסנקו: לגבי האולפנים גם יש מה לומר, אבל זה לא הנושא.
<אלכסנדר פיסנקו: יש עוד דבר, אנשי צבא או משטרה שהולכים למבחן, הם יכולים להתכונן.
<אלכסנדר פיסנקו: אצל המאבטחים אין דבר כזה.
<אלכסנדר פיסנקו: אדם מגיע, במהלך חמישה ימים בערך נותנים לו הרצאות עמוסות, כך שהוא מגיע למבחן עם ראש מלא ולא זוכר מה היה בהתחלה.
<אלכסנדר פיסנקו: אם יהיה לו חומר או בחוברת או באיזו שהיא הכשרה מרחוק, יש לו זמן להתכונן והוא יעבור את המבחן בעברית.
<אלכסנדר פיסנקו: אבל יהיו לו המושגים ,יהיה תרגום, ודרך התרגום הוא יכול להבין את הכל.
<אלכסנדר פיסנקו: אם אין לו שפה רגילה זה קשה, אבל זו שאלה למשרד החינוך ולמשרד הקליטה.
<אלכסנדר פיסנקו: המושגים הם דברים צרים, אף אחד מהישראלים ואנחנו יכולים לשאול כל אדם מהרחוב, לא יעברו את זה.
<אלכסנדר פיסנקו: אדם שיש לו עברית יותר טובה ממני עבר, הכל בסדר, אבל גם בקבוצתו יש ילידי הארץ שלא עוברים מבחינת המושגים בכלל.
<אלכסנדר פיסנקו: לגבי מבחנים פיזיים, גם בצבא וגם במשטרה לאנשים יש אפשרות להתכונן לריצה, להתעמלויות, אני מניח שהם עוברים איזשהם מבחנים.
<אלכסנדר פיסנקו: בנאדם מגיע פעם בחצי שנה, נותנים לו מרחק ואומרים לו "תרוץ".
<אלכסנדר פיסנקו: אני מניח שמתוך דאגה לעובדים, חברות האבטחה יכולות או להשתתף בהוצאות או לממן איזה שהם חדרי כושר למאבטחים.
<אלכסנדר פיסנקו: אנחנו מדברים על אבטחה מקצועית.
<אלכסנדר פיסנקו: אז בבקשה, תשתתפו.
<אלכסנדר פיסנקו: אם אנחנו מדברים על המקרה של פאבל , הוא פוטר לא בגלל רשלנות או אי התאמה לעבודה.
<אלכסנדר פיסנקו: הוא עבד כמה שנים, עבר כמה פעמים את המבחנים האלה, אבל המדינה קבעה דרישות יותר גבוהות.
<אלכסנדר פיסנקו: יכול להיות שיש לזה הסבר, אין ספק, אבל אני מניח שכל דבר שקשור להתאמה לדרישות החוק, תדרוך, הכשרה, זה על המעסיקים שחייבים לאפשר לעובדים להתכונן למבחנים.
<אלכסנדר פיסנקו: לא המדינה חייבת לערוך קורסים, אלא המעסיקים.