GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי בן חמו: פעם ראשונה בזה שהיא לא מוגדרת כעיר עולים, פעם שנייה זה שהיא גם מקבלת, גם משקיעה, גם מוציאה והאחוז שלה כעיר יורד.
<אבי בן חמו: אלה שני האבסורדים הלא תקינים, זה מה שאני מעלה.
אברהם נגוסה: אתה צודק ואנחנו צריכים לטפל בנושא הזה.
אברהם נגוסה: לא ייתכן שדבר כזה קורה במדינה מתוקנת.
אברהם נגוסה: צריך לתקן את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: בבקשה ניתאי, עולה מצרפת.
<ניתאי קמרון: בוקר טוב, תודה.
<ניתאי קמרון: אני ניתאי קמרון, אני ממועצה אזורית עמק חפר, אבל כרגע זה לא מתוקף הכובע הזה, פשוט מזה שאני עולה חדש בעצמי, חייל בודד, עבדתי במשרד הקליטה, עבדתי עם פרויקטורים והנושא קרוב ללבי.
<ניתאי קמרון: יש שמועה כרגע בקרב מקבלי ההחלטות שכבר היו ישיבות בדיון.
<ניתאי קמרון: הרי אם לא זה חודש מאז 51' אין בזה משהו חדש והיו ישיבות בנושא כבר בין משרד הפנים, משרד הקליטה, ראשי הערים היו באותם דיונים, גם משרד האוצר.
<ניתאי קמרון: באותן ישיבות החליטו שהחל מהתקציב הבא כל יישוב מעל 20,000 איש, זאת אומרת כל עיר בארץ תוגדר כעיר קולטת עלייה והיא תקבל תקציב לפי מספר העולים שנמצאים באותה עיר.
<ניתאי קמרון: אם ראש העיר מנתניה הייתה באותם דיונים, אם היא יודעת שבתקציב הבא עוברים תקציבים, למה לסגור עכשיו את כל הענפים?
<ניתאי קמרון: הפרויקטורים יחזרו עוד ארבעה חודשים?
<ניתאי קמרון: מה יגידו עכשיו לתלמידים באולפן, 'תחזרו עוד ארבעה חודשים, כשהתקציב עובר'?
<ניתאי קמרון: אני מבקש שיבררו את הסיכום של אותן ישיבות, שתעיין בהם, בבקשה.
אברהם נגוסה: על השאלה הזו בנושא נתניה, בכלל בעניין ההגדרה של קולטת עלייה, אנחנו צריכים להיכנס חזק בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני מתכוון לקיים דיון משותף עם ועדת הפנים וועדת העלייה והקליטה, אני הולך לדבר עם יושב ראש ועדת הפנים בנושא הזה ואנחנו צריכים להיכנס חזק בנושא.
אברהם נגוסה: מי שלא מגיע לו, צריך לבטל, מי שמגיע לו, צריך לתת לו וכך צריך לתקן את המצב.
<אבי בן חמו: נשמח שתזמינו אותנו, נבוא עם כל הנתונים.
אברהם נגוסה: אנחנו נזמין אתכם.
<מרב תורג'מן: רק ברשותך הבהרה קטנה.
<מרב תורג'מן: זה לא ההגדרה של ערים קולטות עלייה, ההגדרה היא ערי עולים.
<מרב תורג'מן: עיר קולטת עלייה זה עיר שיש לה אפשרות למנות סגן נוסף.
<מרב תורג'מן: יש הבחנה בין שתי ההגדרות האלה.
<אבי בן חמו: עיר עולים לפי חוק הפיטורין, 1938.
<מרב תורג'מן: נכון, עיר עולים היא לעניין הטבה בארנונה ועיר קולטת עלייה היא לעניין מינוי נוסף של סגן ראש העיר.
אברהם נגוסה: אנחנו נבדוק את כל ההיבטים המשפטיים, נבדוק את הכול ו - - -
<קריאה: מחר יש דיון בנושא הזה.
<רבקה לויפר: מחר יש דיון בוועדת הכספים מ-10:00 עד 11:30 בערים קולטות עלייה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשתתף בזה גם.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מנציגת האוצר, בבקשה, את שמעת את כל הטענות בעניין הזה, בסופו של דבר המפתח הוא הכסף והכסף לא מגיע לאנשים שמבצעים את העשייה הציונית בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מה את אומרת בעניין זה.
<רבקה לויפר: כששמעתי את הדיון רשמתי לעצמי ארבע נקודות, אם אני יכולה לחלק, שעלו כאן.
<רבקה לויפר: הדבר הראשון זה ערי עולים.
<רבקה לויפר: אני רגע רוצה לשים את זה בצד, מדובר בסוגיה סבוכה.
<רבקה לויפר: יכול להיות שהאוצר מסכים אפילו עם חלק מהטענות שעלו כאן, זו סוגיה שיש עליה בג"צ, יש עליה גם דיון מחר בוועדת הכספים והיא נדונה גם בין משרד הפנים למשרד האוצר.
<רבקה לויפר: זה נורא מאוד סבוך, שגם מתקיימים עליו דיונים רבים.
<רבקה לויפר: זו סוגיה אחת שראיתי שעלתה כאן.
<רבקה לויפר: דיברו כאן על אופן התמיכה ברשויות המקומיות, רוצים שזה יהיה שונה מעמותות.
<רבקה לויפר: דיברו על האורך של התכניות, על תקופת הזכאות, של ממתי, ודיברתם גם על גובה התקציב.
<רבקה לויפר: אז גובה התקציב, באמת זה לא החלטה של בן אדם אחד, בסוף יש מגבלת תקציב, זה גם סדרי עדיפות אבל גם מגבלה אמיתית שנמצאת בכל תחום במדינת ישראל.
<רבקה לויפר: הדיונים מתחילים עכשיו ואני מקווה שבסופו של דבר נצליח לבטא את סדרי העדיפות כמו שבאמת הם צריכים להתבטא.
אברהם נגוסה: פה אני רוצה לדעת, מי קובע את סדר העדיפות.
אברהם נגוסה: אתם מתייעצים כשאתם קובעים סדרי עדיפות.
<רבקה לויפר: לא אנחנו, הממשלה קובעת את סדרי העדיפות ומביאה אותם לכנסת, כך נקבע גובה התקציב.
אברהם נגוסה: האם יש התייעצות עם האנשים בשטח שעושים את העבודה, כמו ראשי ערים, מנכ"לים ו - - -
<רבקה לויפר: תהליך התקציב הוא תהליך קבוע שמתחיל עכשיו, אגב, שאנחנו רואים קודם כל מה הטייס האוטומטי, אחר כך מדברים על סדרי עדיפות, אנחנו צריכים גם להתכנס למגבלה מסוימת.
<רבקה לויפר: זה התהליך הקבוע.
<רבקה לויפר: אני מציעה שלגבי - - -
<אבי בן חמו: למיטב ידיעתי עם ראשי הרשויות אף אחד לא מתייעץ.
אברהם נגוסה: אני חושב שיש פה תהליך פגום.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך למה אני שואל את השאלה הזו.
אברהם נגוסה: השרים, אם אין להם את המידע מהשטח, איך הם מקבלים וקובעים סדר עדיפות בישיבת הממשלה.
אברהם נגוסה: צריך להיות איזה שהוא מהלך מלמטה לשרים, אינפורמציה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מי נותן.
<חביב קצב: סליחה, אדוני, לשרים יש, כל שר יודע מה שיש לו, כל שר יודע, יש את אנשי השטח שלו, כל שר מברר את כל הנתונים שלו ואת כל מסגרת התקציב שהוא מבקש, הוא יושב עם אגף התקציבים, הוא יושב ביחד ומתדיין איתם.
<חביב קצב: זה לא התפקיד של אגף התקציבים.
<חביב קצב: זה התפקיד של כל משרד וכל משרד עושה את העבודה שלו.
אברהם נגוסה: הבנתי, אז אני מגיע לשאלה הבאה, האם משרד הקליטה, בשבילי זה הכתובת בעניין קליטת עלייה, כמובן גם משרד החינוך בתחום החינוך, כמובן גם משרד השיכון בתחום השיכון, בבריאות, כך זה הולך, אבל אני שואל, אם אותם שרים, כשהם מקבלים את המידע, כשהם באים לממשלה בקביעת סדר עדיפות בתקציב האם משרד הקליטה, למשל אתה פה, אני שם עליך, האם אתה התייעצת וקיבלת נתונים מהשטח, מהרשויות המקומיות, מהמנכ"לים, מאנשי מקצוע מה צריך ומה הסכום שצריך ואיזה פעילות יש כדי שהשר יידע לקבוע את סדר העדיפות?
<חביב קצב: התשובה היא כן ואני אפרט את זה בתשובה שלי.
אברהם נגוסה: אוקיי, תמשיכי.
<רבקה לויפר: אני רק אסיים.
<רבקה לויפר: לגבי שתי נקודות של אופן התמיכה ברשויות והאורך של הרשויות.
<רבקה לויפר: שמעתי את הנאמר כאן, אני כן מציעה שאנחנו ניכנס לדיונים עם משרד הקליטה לקראת התקציב הקרוב ונראה מה מבין הטענות כאן אנחנו יכולים לתקן כבר בתקציב הקרוב, כמובן בהתאם להחלטות מדיניות של השרים ושל הממשלה.
<דימה אפרצב: אדוני היושב ראש, רק התייחסות קצרצרה בעניין הזה, גם מתוך ניסיון וגם מתוך אחריות.
<דימה אפרצב: מאוד חשוב להבין, אני לא מופיע פה כעורך דין של אף אחד, אבל אני פשוט מכיר, הסוגיה של קליטה בקהילה זאת סוגיה מאוד מאוד מאוד מורכבת.
<דימה אפרצב: כמו כל דבר כמעט, אלה נושאים מאוד עדינים, מאוד קשה להכניס את הכול לטבלאות האקסל המפורסמות שיודעות להתייחס לכל דבר ולכל עניין, כי ברגע שרוצים להכניס את הכול לאיזה שהוא סוג של טייס אוטומטי באופן מיידי זה מקפיץ כל מיני חריגות והחרגות כי יש הבדל אדיר בין איך העולים נקלטים בנתניה, איך הם נקלטים בירוחם, איך הם נקלטים בקצרין ואיך הם נקלטים בתל אביב.
<דימה אפרצב: זה מה שתמיד עמד באינטראקציה הפנימית של משרד הקליטה, בטח גם מול משרד האוצר, כי למשרד האוצר, מטבע הדברים, הרבה יותר נוח שהדברים נכנסים לטבלאות אקסל נורא ברורות ואז עוברים לנושא הבא.
<דימה אפרצב: אני לא אומר שחס וחלילה משרד האוצר מתייחס לזה כביכול באיזה שהוא סוג של - - - זה מורכב מאוד ולכן צריך לאפשר גם לעשות את זה בצורה מאוד מאוד מושכלת, למשרד הקליטה יש המון המון ניסיון בתחום והם דווקא מחוברים לשטח מצוין.
<דימה אפרצב: צריך לראות איך בונים את זה בצורה חכמה כדי שההחלטה בנושא של תקצוב דיפרנציאלי לא תייצר אחר כך בלמים בביצוע בשטח ואז יקומו כל הרשויות ויגידו 'אוה, שכחתם את זה ושכחתם את זה ושכחתם את זה'.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל פה מה מורכב?
אברהם נגוסה: אני לא רואה את המורכבות.
אברהם נגוסה: יש פה ראשי ערים והם מתמודדים יום יום מול העולה, שם בשטח, הם יודעים מה צריך לעשות כדי שהילד הזה שיוצא אחרי צהריים, תהיה לו מסגרת, אני נותן דוגמה, הקשיש הזה שמסתובב, שתהיה לו מסגרת.
אברהם נגוסה: הם יודעים בדיוק מה צריך, אז מה מורכב שמנכ"ל משרד הקליטה מתייעץ עם נגיד למשל המנכ"ל של עיריית נתניה והוא מקבל ואז יהיה לו קל מאוד להמליץ לשר שלו לקבוע את סדר העדיפות.
אברהם נגוסה: זהו זה.
<אבי בן חמו: אז לא מתייעצים איתנו.
אברהם נגוסה: זה כל העניין, זה צריך להיות בוטום אפ, צריך לבוא מהשטח.
אברהם נגוסה: אני לא רואה את המורכבות של העניין הזה.
<חביב קצב: תודה, אדוני היושב ראש, תודה לחברי היקר דימה, ברשותך.
<חביב קצב: אני רוצה להתחיל מהיסוד וזו התשובה מיד אליך, אבי, שאתה אומר שלא מתייעצים איתך.
<חביב קצב: קודם כל זה לא נכון, אנחנו עובדים איתכם ביחד, אנחנו עובדים איתכם ביחד בוועדת היגוי משותפת, אנחנו בוועדה משותפת, כל התכניות שאתם מגישים אותן, כל התכניות שאנחנו מעבירים לכם וכל הפידבקים בינינו לביניכם, יש בינינו לביניכם עבודה משותפת, תמידית, באמצעות מנהלת המרחב, באמצעות מנהל מחלקת הקליטה שלך, ביחד עם מנהל המחוז שלנו.
<חביב קצב: אנחנו עושים עבודה משותפת תמידית, אנחנו עושים עבודה משותפת איתך, אנחנו עושים עבודה משותפת עם כל רשות ורשות.
<חביב קצב: אני חייב להגיד לכם דבר מאוד פשוט, על זה אי אפשר להתווכח.
<חביב קצב: גם יותר מזה, גם בעבודה שלנו מול הרשויות, גם בתכניות הקליטה שאנחנו מפעילים מול הרשויות, שהן מאוד מאוד מורכבות, וצודק בזה דימה כשאמר מורכבות, כי אי אפשר לתת מענה לכל דבר ודבר.
<חביב קצב: אפשר לנסות לתת כמסגרת עד כמה שזה ניתן בכל דבר מענים, אי אפשר לתת מענה לכל דבר שעולה ועולה ואנחנו מפיקים לקחים וכל שנה אנחנו מתקנים.
<חביב קצב: לדוגמה השנה, לפני שיצאנו לקול קורא בנושא של תמיכות לעבודה מול הרשויות שלושה חודשים אנחנו בדקנו את עצמנו.
<חביב קצב: שלושה חודשים קיבלנו נתונים מהשטח, שלושה חודשים עברנו על הנתונים, שלושה חודשים התדיינו בינינו לבין עצמנו מה הכי טוב, לאיזה קבוצות אנחנו רוצים לתת.
<חביב קצב: אנחנו משרד ממשלתי, עובדים עם מסגרת תקציב, גם אם אגף התקציבים הולך איתנו לאורך כל הדרך, ותודה רבה, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם אגף התקציבים, אבל בכל זאת בשורה התחתונה יש מסגרת תקציב שממשלת ישראל מחליטה עליה ואנחנו עובדים לפיה.
<חביב קצב: במסגרת התקציב הזאת אנחנו ישבנו שלושה חודשים לפני שיושב פה ולדימיר, שהוא ארגן את כל העבודה הזאת, לפני שיצאנו לקול קורא לנושא של תמיכה ברשויות אנחנו עבדנו שלושה חודשים בהכנה ובבדיקה.
<חביב קצב: הנקודה המכרעת שעשינו בנושא הזה של עבודה מול הרשויות, קודם כל הצלחנו להכניס את זה ביחד עם אגף התקציבים, הצלחנו להכניס את זה בבסיס התקציב.
<חביב קצב: בבסיס התקציב שלנו נמצאת כל העבודה שלנו מול הרשויות.
אברהם נגוסה: הכנה ובדיקה עשיתם מול הרשויות המקומיות, בשיתוף פעולה?
<חביב קצב: אנחנו עושים בדיקה מול כל רשות, יש לנו אנשים שלנו בשטח.
אברהם נגוסה: אז איך הם אומרים שאין שיתוף פעולה?
<חביב קצב: הרשה לי, אני לא הפרעתי לאף אחד - - -
אברהם נגוסה: לא, שמענו מהדיון, אני רוצה שתתייחס.
<דימה אפרצב: אדוני היושב ראש, כל רשות ורשות, תכניות העבודה של קליטה בקהילה הרשויות חותמות על תכניות עבודה - - -
<חביב קצב: הן מגישות את התכניות.
<דימה אפרצב: בלי זה לא ניתן לעשות את זה.
<חביב קצב: אנחנו מקבלים את התכניות מהרשויות.
<חביב קצב: כל רשות מגישה את התכניות בוועדת ההיגוי, בראשות יושב ראש הרשות, יושב ראש ועדת ההיגוי זה נציג הרשות, העובד שלנו הוא נציג שלנו בוועדת ההיגוי ברשות המקומית, שיושבת ובודקת את התכניות.
<חביב קצב: שנבין, הפוך, הרשות היא זאת שמגישה את התכניות.
<חביב קצב: זו נקודת המפתח.
<חביב קצב: נקודה שנייה, אנחנו הכנסנו את זה בבסיס התקציב - - -
<טל ליפובצקי: גם תכניות ש - - -
<חביב קצב: סליחה, אני הפרעתי לך?
<טל ליפובצקי: לא, אבל אני רציתי לציין משהו לגבי ועדת ההיגוי.
<חביב קצב: אז בבקשה ממך, תני לי, אחר כך אני אענה על כל השאלות האלה.
אברהם נגוסה: הוא יסיים ואחרי זה אני אתן לכם.
<חביב קצב: שמעתי אתכם בקשב רב, בבקשה תואילו לשמוע מה שיש לי להגיד.
<חביב קצב: אנחנו ישבנו בצורה ברורה, הכנסנו את זה בדיוני תקציב, היו לנו דיונים ארוכים ובסוף הכנסנו את כל תקציב הרשויות בבסיס התקציב.
<חביב קצב: כשהכנסנו את זה בבסיס התקציב היה לנו מצוין, אנחנו אמרנו שאנחנו נצא והקמנו גם ועדה פנימית, דימה, ברשותך, במשרד, אנחנו באים ואומרים שאנחנו רוצים לבדוק את עצמנו, אם בשנת 2017 אנחנו נעשה את זה ביחד, במסגרת תמיכה או במסגרת רכש.
<חביב קצב: אנחנו עשינו עבודה גם עם מרכז השלטון המקומי, אנחנו ישבנו ביחד במרכז השלטון המקומי ושמענו את העמדה של מנכ"ל מרכז השלטון המקומי בנושא הזה.
<חביב קצב: יש לכאן ולכאן, יש פלוסים ומינוסים בכל דבר ודבר, אנחנו כרגע לומדים את הסוגיה לקראת 2017.
<חביב קצב: אלא מאי?
<חביב קצב: וזו הנקודה המכרעת כרגע, למה עכשיו אנחנו יוצאים לביצוע?
<חביב קצב: יש לנו תקציב, יש לנו את הכול ועכשיו אנחנו יוצאים לביצוע, למה?
<חביב קצב: כי אנחנו צריכים למצוא מקור תקציבי.
<חביב קצב: יש עדיין בוועדת הכספים, למרות שאגף התקציבים העביר את כל הבקשה להעברת עודפים למשרדי הממשלה בוועדת הכספים, אנחנו מחכים עדיין ל-80% מהעודפים שלנו של שנה שעברה שהם צריכים להתקבל ולא מתקבלים.
<חביב קצב: באותו רגע שעד היום, אנחנו כבר ב-6 ביוני היום 2016, עוברים מחצית שנה ועדיין לא קיבלנו את העודפים, משמעותו שעל כל 10 שקלים שאנחנו צריכים להוציא אנחנו צריכים למצוא מקור, אנחנו צריכים למצוא בן ערובה.
<חביב קצב: כי באותו רגע שיש לנו עודפים, העודפים לא מגיעים, אנחנו נמצאים בתת תקצוב, ובאותו רגע שאנחנו נמצאים בתת תקצוב, על כל פרויקט שאנחנו עושים אנחנו צריכים חס וחלילה אם מחר לא יגיעו עודפים, מה יקרה עם ההתחייבויות של הממשלה, יש התחייבויות במשרד ובשם הממשלה, אי אפשר לברוח מההתחייבויות, מה אנחנו עושים?
<חביב קצב: אנחנו מוצאים בן ערובה.
<חביב קצב: אנחנו כבר גמרנו, סיימנו את כל בני הערובה שלנו, אנחנו עוד מעט נשים את עצמנו בני ערובה על מנת שאולי ייתנו לנו יותר כסף, אבל אני רוצה שתדעו, בבקשה מכם, תואילו בטובכם, תטפלו בנושא ועדת הכספים.
<חביב קצב: אני חושב שלא רק משרד הקליטה, אני חושב שכל משרדי הממשלה, כל הנושא של העודפים מעוכב ממרץ עד היום, שלושה חודשים, זה פשוט לא נותן למשרדים לצאת ל - - - יש לנו הרבה מאוד תכניות לצאת ולא יוצאים.
<חביב קצב: הרבה החלטות שאנחנו יצאנו בקול קורא מעוכבות, לא יכולים לבצע, אנחנו עומדים כרגע בפני החלטות מאוד מאוד רציניות למצוא מקור תקציבי לנושא הזה.
<חביב קצב: אז קודם כל שנדע, זאת תמונת המצב והיא לא קשורה פה בעובדי אגף התקציבים שנמצאים פה.
<חביב קצב: זה לא קשור בהם, הם העבירו את הבקשה לוועדת הכספים.
<חביב קצב: בגלל שיקולים אחרים שלא קשורים לנו, לא קשורים למשרדי הממשלה, הנושא של העודפים לא עובר ואנחנו, אני כל יום בבוקר, כל יום בצהריים, כל יום אחרי הצהריים, יושב עם החשבת שלי על מנת למצוא איזה מקור בן ערובה לתת לאיזה פרויקט שאני רוצה להפעיל.
אברהם נגוסה: חביב, אם אתה יכול להתייחס, כי אני שומע לפעמים שאתם, משרד הקליטה, לא מסיימים את התקציב שמיועד לכם, יש עודפים וזה חוזר לתקציב, האם זה אמת?
אברהם נגוסה: אם כן, למה?
<רבקה לויפר: המילה עודפים היא טעות, מדובר בהתחייבות.
<רבקה לויפר: המושג הוא עודפים, אבל הוא לא מסביר נכון מה זה.
<רבקה לויפר: מדובר בהתחייבות תקציבית של משרדי הממשלה, התחייבות לשלם ולא שילמו, לדוגמה כי הם חיכו לראות דוח ביצוע.
<רבקה לויפר: את התקציב הזה צריך להעביר משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת כי תקציב המדינה על פי החוק הוא שנתי.
אברהם נגוסה: דו שנתי, לא שנתי.
<רבקה לויפר: בכל מקרה התקציב, גם כשהוא דו שנתי נקבע תקציב לכל אחת מהשנים והתחייבויות מועברת משנה לשנה.
<רבקה לויפר: כדי להעביר את ההתחייבות משנה לשנה קודם כל אגף התקציבים צריך להכין את הפנייה, לראות מה באמת כספים שהתחייבו עליהם ומשרד הקליטה מתחייב על 100% מהכספים שלו, אין לו עודפים, זאת אומרת הכסף שלו, הוא מנצל עד השקל האחרון ואת הפניות האלה ועדת הכספים צריכה לאשר.
<רבקה לויפר: המצב החריג שקרה השנה זה שאנחנו כבר ביוני ובדרך כלל בסביבות פברואר, אנחנו מעבירים את הפנייה וועדת הכספים מאשרת, השנה אנחנו ביוני ועדיין הפניות האלה לא אושרו.
<רבקה לויפר: זה מה שחביב התכוון.
<חביב קצב: אנחנו מנצלים את כל התקציב, אדוני היושב ראש.
אברהם נגוסה: יש לי עוד שאלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להוסיף, בעיריית רמלה, אם אני לא טועה, נאמר שם שיש שינויי מדיניות בלי שהם יודעים, בלי להתייעץ איתם, היא ציינה דוגמה של 15 שנה - - -
<לירון כרמלי: דיברתי על תכנית פל"א לדוגמה, קליטה בקהילה, של שנת 89' ל-15 שנה.
אברהם נגוסה: כן, אני רוצה שתתייחס.
אברהם נגוסה: תתייחס גם לפרויקטורים.
<חביב קצב: אני אתייחס לכול.
<חביב קצב: אז קודם כל זאת מסגרת העבודה שלנו.
<חביב קצב: קודם כל אני רוצה להגיד, שלא יישמע אחרת, אנחנו עובדים מאוד בסדר, מאוד מתואמים ומאוד בעבודה מסודרת ביחד עם כל הרשויות ואנחנו מעריכים את העבודה של כל הרשויות בכל נושא של התמודדות לא פשוטה, לא קלה, בנושא של קליטת העלייה.
<חביב קצב: אז שלא יישמע אחרת, חס וחלילה, אנחנו מכירים את העבודה, אנחנו מוקירים את העבודה, אנחנו מעריכים את העבודה ואנחנו עושים עבודה משותפת ביחד איתכם ואתם עושים את זה ביחד איתנו.
<חביב קצב: אז פשוט חלילה שלא יישמע אחרת, כי זה בדיוק המצב, תמונת המצב, ואנחנו עושים עבודה מאוד מגוונת, מאוד בקשר יומיומי כמעט בינינו לביניכם.
<חביב קצב: הנקודה השנייה שמועלית פה, ואת צודקת, לירון, את מדברת עכשיו על הנושא של שינויי תאריכי זכאות.
<חביב קצב: את מעלה פה נקודה מאוד נכונה לגבי המשך לאותם אנשים שהיו בפרויקט בנושא של פל"א.
<חביב קצב: את מעלה נקודה נכונה, אנחנו נבדוק את זה.
<חביב קצב: את מעלה נקודה נכונה, ברורה ואת צודקת.
<חביב קצב: אנחנו ניתן מענה לנושא הזה, אנחנו נבדוק מה יש לנו אפשרות לעשות.
<חביב קצב: אנחנו כרגע נמצאים ביציאה למכרז של פל"א ואנחנו נבדוק את האפשרויות האלה ואת צודקת.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח גם להתעדכן.
<חביב קצב: אני מקבל את ההערה הזאת בחיוב.
<חביב קצב: עכשיו, הנושא של הפרויקטורים.
<חביב קצב: שוב אנחנו חוזרים לאותה נקודה שהסברתי לכם על כל הנושא, לא משנה, נקרא לזה עודפים או התחייבויות, אבל בשפת העם מה שנקרא קוראים לזה עודפים.
<חביב קצב: שוב, לצערי, בגלל שלא קיבלנו את העודפים בזמן.
<חביב קצב: לפני שבועיים או שלושה שבועות, אם אני לא טועה, אנחנו העברנו לכם את החוזים בנושא הפרויקטורים.
<חביב קצב: זה, לטעמי, רע.
<חביב קצב: לטעמי זה אפילו רע מאוד.
<חביב קצב: אנחנו עשינו את כל העבודה, מוכנים לכול, אתם הגשתם את הבקשות, אנחנו מסודרים מולכם, אתם מסודרים מולנו, אתם צודקים, אבל גם אנחנו צודקים, למה?
<חביב קצב: כי אנחנו לא יכולנו לבצע את ההחלטה, עד שמצאנו מקור תקציבי שיכולנו לבצע את ההחלטה ביצענו את ההחלטה.
<חביב קצב: את מעלה עכשיו את הנושא הזה, שפתאום את אומרת ש'היה לי, יש לי, שאני מעסיקה פרויקטור לעולים מדרום אמריקה ואתם כרגע שיניתם את הקריטריונים ואז אתם לא נותנים לי אותו'.
<חביב קצב: גם בזה את צודקת, אבל אנחנו עובדים על פי קריטריונים.
<חביב קצב: כשאנחנו יוצאים למבחן תמיכה אנחנו קובעים קריטריון, מה מספר העולים מכל ארץ שמזכה הפרויקטור.
<חביב קצב: אנחנו עובדים על תקופה ראשונית, הפרויקטור אמור ללוות את העולים בתקופה הראשונית.
<חביב קצב: יש מקרים חריגים שאנחנו בודקים אותם כרגע, אנחנו מוכנים לבדוק גם את הסוגיה הזאת, כי אני יודע שאתם, עיריית רמלה, עושים יופי של עבודה בקליטת העלייה, אני יודע שאתם ממש משקיעים הרבה ואנחנו ביחד איתכם מתאמים הרבה מאוד פרויקטים ואני יודע את זה.
<חביב קצב: נבדוק את הסוגיה הזאת.
<חביב קצב: אני לא יודע אם אני אצליח לתת לך מענה חיובי, אבל אני מבטיח לך שהנושא הזה ייבדק.
<חביב קצב: עכשיו לגב' טל, בנושא של סוכני השיווק.
<חביב קצב: אנחנו ביחד, אתם ואנחנו עובדים ביחד.
<חביב קצב: זה לא זה שאתם סוכני שיווק ואתם אחרים.
<חביב קצב: אין מה לעשות, יש שוני בין קבוצות אוכלוסייה, יש שוני בין קבוצת אוכלוסייה שהגיעו מבוכרה, מקווקז, מרוסיה, מאוקראינה, מצרפת ומאתיופיה ומאחרים.
<חביב קצב: אנחנו מנסים במשרד הקליטה לתת מענים בהתאם לקבוצות האוכלוסייה.
<חביב קצב: כמו שבקבוצת אוכלוסייה מאותה ארץ יש שוני בין משפחות צעירות לבין קשישים, לבין חד הוריות, לכל קבוצה יש את רמת הטיפול בה.
<חביב קצב: זה לא פשוט, אני מסכים איתך, בשורה התחתונה אתם נמצאים בחזית, אבל, וזה האבל הגדול, אנחנו מנסים ביחד איתכם, ואתם מגישים לנו את התכניות, לעבוד ביחד איתכם.
<חביב קצב: הייתה החלטת ממשלה, החלטת הממשלה שקבעה, החלטה 2446, שהתקבלה בפברואר 2015 שקבעה במסגרת עידוד העלייה משלוש ארצות, אוקראינה, צרפת ובלגיה, ונתנה להם עדיפות.
<חביב קצב: החלטת הממשלה קבעה לעולים שעלו ארצה מ-1 במרץ 2015 עד 31 בדצמבר 2015.
<חביב קצב: אנחנו כרגע נמצאים בדיונים לגבי המשך אותה ההחלטה.
<חביב קצב: יש לנו עכשיו דיונים עם אגף התקציבים, יש לזה השלכות, על פי מדיניות שלנו אנחנו רוצים לפתוח את זה לכלל העולים.
<חביב קצב: זה לא כזה פשוט, כי מדובר בהרבה תקציב ואנחנו יודעים, אדוני היושב ראש, שמעת על נומרטור פעם, נכון?
אברהם נגוסה: סבלתי מזה.
<חביב קצב: שמעת, בדיוק, אז אנחנו יודעים שיש לנו בעיה בנושא הזה באמצע השנה, אבל זה נמצא כרגע על שולחן הדיונים.
<חביב קצב: זה נמצא במצב אבסורדי כרגע, מאוד אבסורדי, שאנשים שהגיעו עכשיו בשנת 2016 לכאורה לא מקבלים את אותם דברים כמו אלה שהגיעו בשנת 2015.
<חביב קצב: זה מצב אבסורדי, זה לא טוב.
<חביב קצב: אנחנו בודקים כרגע את הסוגיה הזאת, אנחנו ביחד עם אגף התקציבים נטכס עצה לנושא הזה.
<חביב קצב: יש לי מילה אחת להגיד לחברי אבי, מנכ"ל עיריית נתניה.
<חביב קצב: יש לי בקשה, אנחנו איתכם בכל נושא של הדרישות שלכם.
<חביב קצב: הכדור לא אצלנו, לא אנחנו אחראים על זה, גם השר שלנו, שהיה אצלכם וגם היה בדיון בכנסת, הוא אמר דברים מאוד ברורים, שאנחנו מאוד בעד לתת את ההטבות, אם נותנים הטבות צריכים לתת הטבות לערים, לא משנה עכשיו מה ההגדרה, גברתי, עיר עלייה או עיר עולים, בשורה התחתונה צריכים לתת הטבות לרשויות שקולטות עולים.
<חביב קצב: אני לא יודע, דימה, אם זה נושא פטור מארנונה או לא פטור מארנונה, בשורה התחתונה יש ערים שאין בהם משרדי ממשלה ויש ערים שיש בהם הרבה משרדי ממשלה, יש פה איזה מין עיוות בנושא הזה, זה לא רק נושא של פטור או לא פטור מארנונה כי יש גם שוני, לפעמים הקימו בעיר כזאת איקס משרדים, הרבה משרדים, מחנות צבא ודברים אחרים ולפעמים בערים אחרות לא נתנו בהם, אז המבחן צריך להיות מספר העולים שהגיעו ליישוב.
<חביב קצב: אנחנו תומכים בזה, אנחנו דורשים את זה, אנחנו מבקשים את זה.
<חביב קצב: יתרה מזאת, אם אנחנו כמשרד ממשלתי יכולנו להצטרף לבג"צ, אסור לנו, היינו מצטרפים גם אליכם, אבל אסור לנו.
<חביב קצב: אחרי כל הפתיח שאני אומר, זה לא נכון שעכשיו אתם באים, וסליחה על הביטוי החופשי, קבל את זה ברוח טובה, ואתם מענישים את העולים, אתם סוגרים את מחלקת הקליטה ביישוב, אתם רוצים לסגור את האולפן, אתם רוצים לפטר את הפרויקטורים.
<חביב קצב: זה לא נכון, אני לא רוצה להגיד שזה כמעט לא הגון, אבל אנא מכם, יש הבחנה, אנחנו איתכם ביחד, העולים לא אשמים, העולים הם גם אזרחים שלכם.
<חביב קצב: אנחנו משתדלים לטפל ביחד איתכם ולעזור לעולים, אבל אנא ממך, תעביר את זה לראש העיר שלך, שהיא אישה מאוד יקרה, ותיקה ומטפלת כל הזמן בעולים, זה לא היום הראשון שלה, אנא ממך, תעביר את המסר גם לחברי המועצה, העולים הם לא בני ערובה, הם לא אשמים.
<חביב קצב: זאת בקשתי אליך ברמה הכי חיובית שאפשר להגיד.
<חביב קצב: עכשיו אלכס מרמת גן.
<חביב קצב: אני מסכים איתך בנושא של מימון הפעילות, אני רוצה להגיע למצב שאני בסוף שנה, לקראת ראשית שנה, אני אגיד לך מה התקציב שהולך להיות אצלך.
<חביב קצב: זה אחד הדברים שאנחנו מקיימים עליו דיונים ואני מקווה שאני אצליח לעמוד בזה וזו אחת הסיבות שדרשנו שכל התקציב של כל העבודה שלנו מול הרשויות יהיה בבסיס התקציב, ככה אנחנו נוכל לחלק אותו.
<חביב קצב: לא נוכל להגיד לך במדויק, אבל נוכל להגיד לך את המסגרת, נוכל להגיד לך לאיזה כיוון אתה יכול ללכת.
<חביב קצב: אתה צודק לגמרי.
<חביב קצב: גם אני כמנכ"ל לא יודע להפעיל תקציב אם אני לא יודע מה מסגרת התקציב שלי ואני באמצע השנה.
<חביב קצב: אתה צודק לגמרי, אני מסכים איתך לחלוטין.
<חביב קצב: אנחנו משתדלים לעשות את זה, אנחנו התחלנו השנה, אני מקווה שלקראת שנת 2017, איך אומרים?
<חביב קצב: בעזרת ה' ובלי נדר נצליח לעמוד במשימה הזאת, זו דרישה מאוד נכונה שאתה דורש.
<חביב קצב: מאוד חשוב לדעת, גב' טל, את דיברת על נושא של סוגי טיפול בעולים, אנחנו משרד ממשלתי, אנחנו לא יכולים להיות אחראים על קרן ידידות, לדוגמה.
<חביב קצב: כשבאה קרן ידידות ונותנת כסף או נותנת לאחרים זה לא בשליטתנו, זה לא לפי בקשתנו ולא בהסכמתנו, אבל אנחנו לא יכולים למנוע מאנשים וולונטריים, שיהיו מי שיהיו, שבאים ורוצים לתת כסף לאיקס עולים, לעולים האלה ולא לעולים האחרים.
<חביב קצב: את צודקת, זה מפריע לנו, זה לא טוב, אני מסכים איתך, אבל חשוב מאוד שתביני, גב' טל, זה לא בשליטתנו, זה לא נתון בידינו.
<טל ליפובצקי: אבל האם אתם כמשרד הקליטה יכולים לכנס את כל הגופים האלה ביחד, סביב שולחן אחד, בשביל שכל אחד יפעל אבל בתחום שלו, בנישה שלו, ובאמת שיהיה סל קליטה של מוצרים משלימים.
<טל ליפובצקי: שלא כל אחד נכנס לאותה הנישה בדיוק ומציע לאותו עולה סט - - -
<חביב קצב: אני מסכים איתך, אנחנו מנסים לעשות את זה, לא קלה הדרך.
<חביב קצב: את יודעת את זה, כל אחד מושך את השמיכה לפי מה שהוא רוצה.
<חביב קצב: אנחנו מנסים לעשות את זה, במהות אני מסכים איתך לחלוטין, זה לא טוב.
<טל ליפובצקי: צריכה להיות הסדרה מסוימת.
<חביב קצב: עולה ליד עולה, נמצאים שניהם באולפן, אחד קיבל יותר מהשני, זה נשמע אפילו רע.
<חביב קצב: הוא לא יודע מה מקור הכסף, הוא לא יודע מי האחראי שנותן לו או לא נותן לו.
<חביב קצב: אתם צודקים לחלוטין, זה מה שאנחנו אומרים, אנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים על מנת לצמצם.
<חביב קצב: אני רוצה להגיד עוד נקודה אחת.
<חביב קצב: בכל הנושא של העבודה שלנו בכלל כמשרד, גם מול הרשויות וגם מול העולים, השנה, לצערנו, יש לנו ירידה במספר העולים.
<חביב קצב: יש לנו כרגע, על פי המספר של היום, ירידה של 20% במספר העולים מול שנה שעברה.
<חביב קצב: על פי הנתונים אומרים שבהמשך השנה יגיעו יותר עולים, בוא נקווה, בעזרת ה'.
<חביב קצב: לכל אחד יש את הסיבות לנמק למה, אני לא נמצא בפוזיציה שאני אנמק למה, אני יכול להגיד כרגע עובדה, יש היום פחות עולים.
<חביב קצב: אבל, וזה האבל הגדול, נכון כרגע שיש השנה פחות עולים, אבל יש עולים בשנה ובשנתיים האחרונות שהגיעו ועכשיו הם הגיעו לטיפול לאחר שסיימו את האולפן, לאחר שסיימו אולפן תעסוקתי, עכשיו הם צריכים לקבל את הטיפול בהכשרה וביזמות ובתעסוקה ובמקצועות ובנושא הדיור ובכל הדברים האחרים.
<חביב קצב: זאת אומרת העבודה שלנו בנושא הזה לא עובדת על מספר עולים שיגיעו עכשיו או לא יגיעו עכשיו, כי זה רצף טיפולי עד שהעולה, ואתם יודעים את זה, לא צריך לספר לכם את זה, מתחיל לסיים ולהגיע להיות כמו כל אחד מאיתנו, להגיע לקליטה נכונה ולהיקלט בתוך החברה, עד כמה שזה ניתן בקליטה קלה וקליטה מהירה.
<חביב קצב: אני מבטיח לכם דבר אחד, אנחנו נמשיך לעבוד ואם יש צורך לחדד יותר ואם יש צורך להנחות יותר, אם צריך לעשות יותר שיתוף פעולה איתכם אנחנו נעשה איתכם.
<חביב קצב: אנחנו פתוחים, אנחנו קשובים, מאוד אכפת לנו ואתם יודעים את זה, ואתם יודעים את זה מהנציגים שלנו בשטח ואתם יודעים שהעבודה שלנו איתכם בשטח הדדית, אנחנו מעריכים אתכם מאוד, אתם גם, סליחה שאני אומר, מעריכים אותנו, אנחנו עובדים ביחד, יש לנו מטרה אחת, שהוא הלקוח, העולה.
<חביב קצב: המטרה שלנו שאותו לקוח, העולה, יהיה כמה שיותר נכון על מנת לקלוט אותו על הצד הטוב ביותר.
<חביב קצב: אני מקווה, אדוני היושב ראש, שהקפתי את הכול, ודימה רצה להגיד משהו.
<דימה אפרצב: בהבזקים בלבד.
<דימה אפרצב: אחת, מתוך ניסיון, באמת אני מצדיע לאגף התקציבים, רבקי, שאפו, זה לא מובן מאליו לשבת בוועדת העלייה והקליטה מההתחלה של הישיבה עד הסוף, זה מצביע על יחס של חשיבות ויחס של כבוד גם ליושב ראש וגם לנוכחים כאן.
<דימה אפרצב: באמת שאפו.
<דימה אפרצב: דבר נוסף, בכובע של יושב ראש ועדה במרכז לשלטון מקומי.