GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שבתאי גרברצ'יק: כלומר, עיר מסוימת כמו ראש העין, עיר שיש לה בעיות ספציפיות שם הם יקבלו את המענה ולא ילכו על איזושהי שידרה כלל ארצית, או עיר כמו שוהם שהיא שונה לגמרי או פתח תקווה או מקומות בירושלים.
<שבתאי גרברצ'יק: המענה הוא גם מענה ברמה האוכלוסייתית והצרכים הם כמו שדיברנו בעבר על שיטור יתר וכו'.
<שבתאי גרברצ'יק: יש גם כמובן מענה שוטף למה שנעשה.
<שבתאי גרברצ'יק: אלה הפנים של המשטרה החדשה שאנחנו ממש עכשיו עושים ואנחנו כבר רואים פידבקים ממש טובים בשטח, כי סוף סוף האוכלוסייה מבינה שאני לא מדבר אתה בגרפים ולא מדבר אתה בסטטיסטיקות, אלא באמת פונה אליה לראות ממנה מה הבעיות שלה ואיך ניתן למצוא את הפתרונות.
<אסתר בלום: אפשר לשאול שאלה לגבי החטיבה הזאת?
קסניה סבטלובה: רגע, יש לי כמה שאלות - - -
אברהם נגוסה: חברת הכנסת רוצה להתייחס ואז אנחנו נחזור אלייך.
קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, תודה על כינוס הוועדה החשובה מאד לדיון המאוד חשוב הזה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מציינים עשור למלחמת לבנון בימים האלה וגם מ"צוק איתן" עברו כבר שנתיים.
קסניה סבטלובה: כיוון שבאותן תקופות, גם ב-2006 וגם ב-2014 הייתי חלק ממערך התקשורת של ערוץ 9, אני זוכרת היטב את שיחות המצוקה שהגיעו אלינו.
קסניה סבטלובה: אני זוכרת היטב שצוותים שלנו הגיעו לבתים של אנשים שהיו נצורים שם.
קסניה סבטלובה: אנשים בודדים שהיו נצורים בתוך הבתים, ללא אוכל, ללא שתיה.
קסניה סבטלובה: זה במיוחד היה בולט ב-2006 כמובן אבל גם ב-2014 היו תקופות שאנשים לקו בחרדה ולא יצאו ימים ואפילו שבועות מהבתים שלהם.
קסניה סבטלובה: אני בטוחה שאתם עושים כמיטב יכולת
קסניה סבטלובה: כם כדי לשפר את המצב הזה, וכמו שאמרת עכשיו, אדוני, אתם מנסים לעבוד בגובה העיניים ולכן, השאלה היא כזאת: עד כמה אתם באמת מפלחים מבעוד מועד, לא כאשר יש מצב חירום, בין אם זה בתל אביב משהו נקודתי או אם יש חס וחלילה עוד מבצע צבאי, כשאזורים בצפון ובדרום יכולים למצוא את עצמם באזורים שהם אזורי מלחמה לכל דבר אלא, האם אתם עובדים עם רשימות של אנשים?
קסניה סבטלובה: עד כמה שאני זוכרת, אז, ואנחנו היינו בקשר שוטף עם כל מיני ארגוני מתנדבים שלקחו את הדבר הזה על עצמם, כאשר המשטרה ב-2006, היה ברור לגמרי שהיא נסוגה מהעניין הזה ולא יודעת איך לטפל במצוקה של אנשים פרטניים ובמקום זה לחכות שהם יצרו קשר ויתקשרו למוקד 110, שבהרבה פעמים זה לא יקרה.
קסניה סבטלובה: זה לא יקרה כי אלה אנשים מבוגרים, מבולבלים, מפוחדים, נמצאים במצב של חרדה קשה אז צריך להגיע אליהם.
קסניה סבטלובה: צריך ליזום ולא לחכות שהם יחפשו, בין אם זה באינסטגרם או ברדיו רק"ע או במקום אחר.
קסניה סבטלובה: ציינתם פה את המספרים של השוטרים הקהילתיים וזו פונקציה מאד נחמדה.
קסניה סבטלובה: אני אישית מאד אוהבת.
קסניה סבטלובה: יש דוגמאות מאד טובות גם במדינות אירופאיות והלוואי שבכל שכונה יהיה לנו איש שאפשר יהיה דרכו לתווך מסרים ולראות כיצד מפעילים אותו לצרכים מיוחדים.
קסניה סבטלובה: אבל 200 איש לאוכלוסייה ערבית למשל, שהיא מיליון ושבע מאות אלף, זה נראה לי קצת מעט.
קסניה סבטלובה: כמובן שהם לא היחידים שעושים את המלאכה הזאת אבל עוד פעם, אנחנו לא רוצים למצוא את עצמנו ברגע האמת, עוד פעם מתמודדים עם משבר בסדר גודל כזה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים על מאות אנשים מבוגרים שהם ספונים בביתם ומפחדים להוציא את האף שלהם מהדירות שלהם ובסופו של דבר סובלים ממצוקה קשה.
מרדכי יוגב: ברשות היושב ראש וחבריי.
מרדכי יוגב: אנחנו עוסקים בנושא גם בוועדות מקבילות, חוץ וביטחון ואחרות.
מרדכי יוגב: פוגשים את האנשים והנושא מאד חשוב.
מרדכי יוגב: טוב שאתה דן בו פה כי גלי העלייה הם מבורכים מאד ואנחנו פה נוגעים בתופעה שההיערכות היא לא מספקת.
מרדכי יוגב: בצדק שאל ואני אומר את זה גם לנציגת המשטרה וגם לנציגת פיקוד העורף, בצדק שאל היושב ראש על העולים מצרפת.
מרדכי יוגב: אני חושב שאתם צריכים בהערכת המצב ובעבודת המטה לראות באמת.
מרדכי יוגב: נאֱמר שעיקר העלייה ב-2015 היה רבע מצרפת, רבע מחבר העמים ואוקראינה וכל ה-50% האחרים נחלקו לכל העולם.
מרדכי יוגב: זאת אומרת שהשפה הצרפתית כרגע רווחת בקרב העולים.
מרדכי יוגב: זה חלק מחזרתם.
מרדכי יוגב: זה אמנם לא מצב של חירום אבל יש את כל יתר הבעיות שבהן נתקלים.
מרדכי יוגב: לכן שנת 2016 לא עונה על הציפיות של העלייה והקליטה.
מרדכי יוגב: אמרה פה טוב נציגת העולים שטוב שאנחנו עוסקים בזה פה בשגרה ובשקט ולא תחת הרעמים.
מרדכי יוגב: עלו פה כמה רעיונות יפים.
מרדכי יוגב: בין היתר העלתה פה, נדמה לי, חברת הכנסת טלי, את המיגוניות הפרטיות.
מרדכי יוגב: לחסרי ישע, לפי מיפוי של הרשויות, אין דרך אחרת.
מרדכי יוגב: ואני אומר את זה לפיקוד העורף משום שידענו לעשות את זה לפועלים תאילנדים בשדות של עוטף עזה אז על הדרך הזאת, למקרים היותר קשים של לא עלינו עיוורת או עיוור על כיסא גלגלים וכו' אבל הכול צריך להיעשות בתיאום.
מרדכי יוגב: יש פה את נציגי משרד הרווחה.
מרדכי יוגב: הכול חייב להיות בתיאום של מיהו הפרטני ובסדר עדיפויות, שאם בכסף יש מאה מיגוניות לנתניה או לחיפה אז משרד הרווחה בחיפה מקצה את המאה האלה לחסרי ישע בתוך חיפה.
מרדכי יוגב: וכמובן בתיאום עם היקל"ר (יחידת קישור לרשות) ובתיאום עם כל הגורמים שיודעים לייצר את זה שזה יגיע ויהיה בזמן.
מרדכי יוגב: שני דברים אחרונים.
מרדכי יוגב: אחד, מוקד 110 גם אנחנו לא ידענו עליו אז ראוי אולי יותר פרסום ושווק.
<שבתאי גרברצ'יק: היה בתקופת הרצה, אבל הרצה מצוינת כי כל השיחות שאינן שיחות חירום אוטומטית נמשכות למוקד.
<שבתאי גרברצ'יק: ניקח לדוגמה הפרעות בדרך, תיקח את ל"ג בעומר - - -
מרדכי יוגב: אבל גם אני לא ידעתי על מוקד 110.
מרדכי יוגב: הדבר הנוסף והכי חשוב בעיניי הוא פשוט תרגול, ותרגול, לפי הכלל שקבעתם של הכי מוגן שיש.
מרדכי יוגב: נכון, יהיו זקנות שתישארנה יושבות בחדר שלהן או ליד השולחן שלהן או תכנסנה את ראשן מתחת לשולחן או מתחת למיטה, כך ראוי שיהיה כי כך זה הכי בטוח, לא שתתחלנה לרוץ ובוודאי לא בלילה, אלא מקסימום לחדר המדרגות ותרגול, תרגול.
מרדכי יוגב: לזה צריך לחתור, לכך חתרתי וכך ראוי שיהיה בשנה הקרובה.
מרדכי יוגב: התרגיל אמור להיות בספטמבר.
מרדכי יוגב: לא לוותר על תרגול כל האוכלוסייה.
מרדכי יוגב: לא לוותר, כי אם ספרתם פעם בבוקר ופעם בערב אז אתם לא בודקים אבל כל אזרח עושה לעצמו או רוב האזרחים או 70% מהאזרחים, גם אם רק 70%, עושים לעצמם את החשבון, לאן הם הולכים, מה הם עושים באותו הרגע.
מרדכי יוגב: הם נותנים לעצמם איזשהו דין וחשבון שאחר כך הם שוכחים אותו אבל ככל שזה קורה אחת לשנה, אז זה מתרגל את האנשים.
מרדכי יוגב: הם חשים את נקודת התורפה שלהם ואולי עוד 10% ייקחו טרנזיסטור עם סוללות ואולי עוד 10% יהיו להם בקבוקי מים וזה יצמצם את הנפגעים ויגביר את המוגנות ויציל חיים.
מרדכי יוגב: נקודה אחרונה שדיברנו עליה גם עם סיגלית בשעתו, אני חושב שהיינו צריכים ללכת לדַבָר הרבה יותר גדול וזה לייצר את חיל המתנדבים, שהנוער בו באופן מובנה ולא כזה פעם פה פעם שם.
מרדכי יוגב: לדעתי, כיתות י"א י"ב היו צריכות להירשם כמתנדבים קבועים.
מרדכי יוגב: לא יותר מיום הדרכה אחד.
<שבתאי גרברצ'יק: זה הולך להיות.
<דליה סלומון: יש עכשיו פרויקט שאנחנו מכשירים בשנה הבאה, שנת הלימודים תשע"ז, את כל תלמידי י', 4,000 תלמידים יחד עם משרד החינוך.
מרדכי יוגב: כל תלמידי י' הם אולי 40,000, לא 4,000.
<דליה סלומון: סליחה, 40,000.
<דליה סלומון: מחלצים - - -
מרדכי יוגב: שמח שזה קורם עור וגידים.
מרדכי יוגב: או אז יודעים לאה ויפה ומשה שהם צמודים ליעקב כהן מרחוב פינסקר קומה שלישית וברגע של חרום הם אתו.
מרדכי יוגב: ואז הם גם מסייעים בידו על החיים ועל המוות מה שנקרא.
מרדכי יוגב: אני חושב שזה יכול להיות דבר שבהחלט יועיל ויציל חיים.
<פסיל לגאסה: קודם בירכתי את פיקוד העורף שהם משתפים אתנו פעולה 24/7 וכו', המשטרה לעומת זאת הם בכלל לא רואים.
<פסיל לגאסה: משטרה זה רק לבעיות, לקשיים ולאלימות, היא לא מסתדרת אתנו.
<פסיל לגאסה: במה שקשור לגבי העדה בכלל, המשטרה לא משתפת פעולה ואי אפשר להעלות אתם נושאים.
<פסיל לגאסה: יש לנו אמצעי תקשורת שהוא נגיש 24/7, כמו שפיקוד העורף עשה והוא יודע את זה, שזה אמצעי התקשורת היחיד וזה ערוץ IETV, ערוץ ישראלי אתיופי.
<פסיל לגאסה: יש גם רדיו, היחיד שיכול להגיע לכל בית.
<פסיל לגאסה: לעניין הבעיות אצל המבוגרים, אני לא רואה שום פגישה שנערכה עם המשטרה והם לא מנסים להגיע, גם כשאנחנו יוזמים.
<פסיל לגאסה: רק מדי פעם כשיש בעיות של הפגנה, באים לפגישה אחת ואחר כך נעלמים.
<פסיל לגאסה: זה לא מקובל, לא יכול להימשך הדבר הזה וצריך להיות כמו שאמרתי על פיקוד העורף שהם שיתפו פעולה ובירכנו אותם ואני מברך אותם גם נתנו לפיקוד העורף את הכַתָב שלנו שהוא יהיה קבוע במילואים ושיעבוד מולנו בזמני חירום, זה עובד מצוין.
<פסיל לגאסה: אבל המשטרה לעומת זאת, זה כישלון מוחלט בקרב הקהילה ואני ממש לא מבין את זה.
אברהם נגוסה: תראי, פה, אנשים מבוגרים וגם אנשים מוגבלים, שהם מרותקים לבית, אני לוקח דווקא את אלה שהם באמת חסרי ישע.
אברהם נגוסה: אלה מחוברים לעניינים עם התקשורת שהם מבינים בשפה שלהם.
אברהם נגוסה: מה שמיוחד בערוץ 9 לעולי רוסיה וערוץ 140 IETV לעולי אתיופיה, זה שהם משדרים 24 שעות בשפה האמהרית.
אברהם נגוסה: וזה גם לא רק רדיו, הם גם רואים ויזואלי ולכן, אני לא מבין למה אתם לא מנצלים את הדבר הזה, את המערכת הזו, שכל כך חשובה שמגיעה לכל בית ונותנת הסבר טוב?
אברהם נגוסה: אני אשמח אם תתייחסו לשאלה מה הבעיה שלהם.
<דליה סלומון: אמר פה הדובר, שכל הסוגיה הזו של הקמת חטיבת תקשורת ואוכלוסייה, היא בכדי לתת מענה לאוכלוסייה שאתה מדבר עליה.
<דליה סלומון: אני יודעת שהנושא הוא טעון אדוני, אבל חשוב להבין שאנחנו רוצים לתת שירות הכי טוב בשבילם.
<דליה סלומון: לכן אמרתי לך קודם על העניין של הגיוס ואתה מדבר דווקא על המגזר האתיופי אז אמרתי לך בפתיחה שאנחנו כרגע בשלב של גיוס - - -
<פסיל לגאסה: כמה זמן אתם מגייסים?
<פסיל לגאסה: אתם מתעסקים אתנו כבר הרבה מאד שנים.
<פסיל לגאסה: כמה זמן אתם מושכים את זה?
<דליה סלומון: אני לא מתעסקת עם זה - - -
קסניה סבטלובה: שלושים שוטרים זה לא הרבה.
<דליה סלומון: תראה, אנחנו משטרה - - -
<פסיל לגאסה: הם הצליחו, מה הבעיה שלכם לעשות - - -
<דליה סלומון: בוא, אני רוצה לענות לך.
<דליה סלומון: פיקוד העורף ניבנה כדי לתת מענה לעורף בחירום.
<דליה סלומון: יש להם את התקציבים שלהם ואת היכולות שלהם שמיועדים לתת מענה לאוכלוסייה.
<דליה סלומון: משטרת ישראל במסגרת מה שיש לה צריכה לתת מענה כמו שאמרתי, לחירום שבשגרה, לאוכלוסייה.
<דליה סלומון: ואנחנו אין לנו עיבוי של כמות השוטרים שיש לנו בחירום כי אלה אותם שוטרים.
אברהם נגוסה: בגלל זה אני רוצה שתתמקדי.
אברהם נגוסה: לעניין העורף שמענו, זה לתקופת חירום.
אברהם נגוסה: אתם כל הזמן עם הציבור.
אברהם נגוסה: אין זמן מוגבל ולכן חשוב מאד להשתמש במערכת הזאת.
אברהם נגוסה: אני אומר לך, אני מבין שאת הולכת לכיוון התקציב - - -
<דליה סלומון: לא, לא.
<דליה סלומון: יש לנו את - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה להדגיש את עניין התקציב ליוצאי אתיופיה.
<דליה סלומון: לא, אני לא מתייחסת לתקציבים - - -
אברהם נגוסה: האם הגשתם תכנית וקיבלתם כסף?
<דליה סלומון: אני לא מכירה את הנושא של התקציב.
<דליה סלומון: אני מדברת באופן כללי.
אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית שוועדת השרים אישרה.
<דליה סלומון: כבוד היושב ראש, שניה.
<דליה סלומון: מופעל זמן שידור.
<דליה סלומון: לפיקוד העורף יש יכולת פריסה בזמן חירום ובעת חירום דרך אגב, הם הפוקדים השולטים והם נותנים הנחיות לאוכלוסייה.
<דליה סלומון: המשטרה לא נותנת הנחיות לאוכלוסייה כשיש אירוע חירום.
<דליה סלומון: מי שנותן זה פיקוד העורף.
<דליה סלומון: הם נותנים כיסוי לכלל האוכלוסייה.
<דליה סלומון: הנחיות מיגון וכו'.
<דליה סלומון: משטרת ישראל ממשיכה לתת שירות שגרתי בעת חירום.
<דליה סלומון: אנחנו ממשיכים כי צריך להגיע לאוכלוסייה, לזירות הקטנות ולכן, יש לנו את אותם אנשים שנמצאים בזירה.
<דליה סלומון: הם נותנים הנחיות כלליות לנושאי מיגון וכל מה שצריך ויש להם את התקציבים לכך.
<דליה סלומון: לא שאני אמרתי שאין תקציב, אם לא הבנתם אותי נכון, אני רק אומרת, אפילו זמן שידור אין לנו, שתבינו.
<דליה סלומון: בזמן חירום - - -
<פסיל לגאסה: אתם לא יושבים לדבר אתנו.
<פסיל לגאסה: מה זה "בזמן שיגרה"?
<פסיל לגאסה: בזמן שיגרה אתם - - -
<פסיל לגאסה: סליחה, סליחה.
אברהם נגוסה: רק לחברי כנסת מותר .
<דליה סלומון: זה מה שניסיתי להגיד.
<דליה סלומון: לעניין הערוץ שאתם משדרים 24/7, יש את חטיבת התקשורת עם אוכלוסייה שבבנייה כרגע.
<דליה סלומון: עכשיו אתה מעלה פער.
<דליה סלומון: את הפער הזה, אני כרגע רושמת, הרי כשאתם מדברים אני גם רושמת וזה משהו שאנחנו כן ניתן את הדעת עליו.
<דליה סלומון: אם אתם אומרים שאתם יכולים לתת שעת שידור או כמה דקות שידור בזמן חירום, כי אלה דברים שמאד תלויים, תלויים במה שנותנים.
<דליה סלומון: אתה אומר שיש, יהיה פה מישהו שעכשיו יצא לשנייה, אני אעביר לו את המסר ואנחנו ניקח את זה בחשבון.
<דליה סלומון: יש לנו כוונה להגיע לכולם.
<דליה סלומון: אם נצליח להגיע לכולם זו הצלת חיים, זו המשימה שלנו.
<דליה סלומון: רשמתי בפני את מה שאתה אמרת, הנה הוא הגיע.
<דליה סלומון: אני בכל מקרה אעביר את המסר לעניין של יכולת לשדר בערוץ בשפה האמהרית בזמן חירום, לתת לנו זמן שידור.
<שבתאי גרברצ'יק: באמהרית?
<שבתאי גרברצ'יק: בשמחה.
<דליה סלומון: אתה רואה?
אברהם נגוסה: יש את 140 IETV בטלוויזיה, אז הנה.
קסניה סבטלובה: הערוץ הזה, חשוב להדגיש, זה בכבלים.
קסניה סבטלובה: מי שאין לו כבלים אין לו את הערוץ הזה.
<פסיל לגאסה: בלוויין.
קסניה סבטלובה: בלוויין.
קסניה סבטלובה: הרבה אנשים הם לא - - -
<שבתאי גרברצ'יק: כל כלי תקשורת שיסייע לנו כמשטרת ישראל להעביר את המסרים שלה ולהתחבר לאוכלוסייה, מבחינתנו זה דבר מבורך.
אברהם נגוסה: כן, ערוץ 9 לדוברי הרוסית וערוץ IETV 140 לדוברי אמהרית וטיגרית.
<שבתאי גרברצ'יק: יש לנו נציג שכמעט גר שם באולפן במודיעין וזה ערוץ הרוסית אז ערוץ אמהרית בשמחה.
<שבתאי גרברצ'יק: בהחלט.
אברהם נגוסה: פסיל, יש לך התייחסות או שהכול ברור?
<פסיל לגאסה: הוא אמר וזה בסדר גמור.
<פסיל לגאסה: כבוד היושב ראש, בנושא של המשטרה.
<פסיל לגאסה: כמה ישיבות אנחנו עושים בכל מיני נושאים אבל גם בנושא הזה אנחנו טוחנים מים.
<פסיל לגאסה: ולכן אני אומר עכשיו, הכדור פה אצלם.
<פסיל לגאסה: אמרנו, דיברנו, בואו נראה מה ההתקדמות.
אברהם נגוסה: קיי, אסתר, אמרת שיש לך שאלה.
<אסתר בלום: כן, זה מחדד את מה שאתה אומר.
<אסתר בלום: גם דיברנו הרי גם בחוץ אבל אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול.
<אסתר בלום: אתם מדברים על תקשורת, אנחנו נהיה בקשר עם ערוצי התקשורת.
<אסתר בלום: אנחנו לא תקשורת אבל אנחנו מגיעים לאלפי אנשים בכל השפות, אז בהחלט אנחנו לרשותכם כדי שתיצרו אתנו קשר במקרים שהם כמו שאמרת, אם זה כמו שהיה בתל אביב או מקרים שהם יותר חירום, כדי להפיץ מידע בשפה אצלנו, כדי שנפיץ את זה ונעביר את המידע בכל הכלים שעומדים לרשותנו אל העולים החדשים שהם בקשר אתנו.
<שבתאי גרברצ'יק: הרעיון הכללי הוא מה שאנחנו עושים עכשיו כפי שאמרתי בימים האלה בחטיבת האוכלוסייה.
<שבתאי גרברצ'יק: לנסות לפלח ואני יכול לתת דוגמה מהמגזר החרדי.
<שבתאי גרברצ'יק: המגזר החרדי הוא לא בצבעים של שחור ולבן.
<שבתאי גרברצ'יק: מדובר על סדר גודל של מעל שלוש מאות סוגים שונים שנחלקים לערים שונות, שניזונים מכלי תקשורת שונים לגמרי.
<שבתאי גרברצ'יק: אני לבד עובד מול סדר גודל של שמונים עיתונאים שכל אחד בא מאג'נדה שונה, למרות שכולם תחת הכותרת "דתי וחרדי".
<שבתאי גרברצ'יק: הרעיון הוא לנסות ולהגיע לאותם כלי תקשורת, לאותם מעצבי דעת קהל, לאותם ראשי קהילה, רבנים, קייסים במקרה הזה או כל מקרה אחר.
<שבתאי גרברצ'יק: ברור שלא נגיע לכולם אבל השאיפה היא להגיע לכולם וכל פלטפורמה שתינתן לנו מבחינתנו היא דבר מבורך.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו נשמח מאד לנצל אותה.
<אסתר בלום: אני רוצה לחדד כאן.
<אסתר בלום: בעצם אתה מופנה לאוכלוסייה הישראלית באמצעות תקשורת ישראלית אבל בשפות אחרות אתה פונה לחוץ לארץ, באמצעות התקשורת הזרה.
<אסתר בלום: אתה לא פונה - - -
<שבתאי גרברצ'יק: לא, הכוונה - - -
<אסתר בלום: לא רק מהחטיבה.
<שבתאי גרברצ'יק: מה שאנחנו עושים, תראי, אני אתן לך דוגמה על עצמי.
<שבתאי גרברצ'יק: כשאני מדבר על המגזר הדתי חרדי אני אומר שאני מדבר חרדית.
<שבתאי גרברצ'יק: לא מדבר עברית, מדבר חרדית.
<שבתאי גרברצ'יק: כשאני אומר שאני מדבר חרדית הכוונה היא שאני מכיר את האוכלוסייה הזאת לפניי ולפנים, אני יודע בדיוק איך לדבר אליהם, אילו מסרים נכונים לדבר, איפה הדברים שאסור לומר, איפה הדברים שצריך לומר ואיך לומר אותם.
<שבתאי גרברצ'יק: אותו הדבר גם לגבי האוכלוסייה הרוסית.
<שבתאי גרברצ'יק: הדובר שלנו, מיכאל שמו, שהוא דובר למגזר הרוסי, לציבור הרוסי, הוא חי את ההוויה הזו יום יום.
<שבתאי גרברצ'יק: כמובן שהוא לא עוסק בתרגום של עברית לרוסית, הוא חושב דרך הראש - - -
<אסתר בלום: האם הוא מעביר הודעות לעיתונות בשביל כתבים זרים או בשביל אוכלוסייה שנמצאת כאן?
<שבתאי גרברצ'יק: בשביל האוכלוסייה שנמצאת כאן.
<אסתר בלום: זה מאד שונה.
קסניה סבטלובה: למה השאלה הזאת על כתבים זרים, מאיפה זה בא בכלל?
<שבתאי גרברצ'יק: יש כתבים זרים שגם ניזונים מהאוכלוסייה.
קסניה סבטלובה: הנושא הוא לא תקשורת זרה.
קסניה סבטלובה: עם כל - - -
<אסתר בלום: לכן אני מחדדת כי אם אנחנו מדברים על ערוץ 9 זה נשמע פשוט אבל אם אנחנו מדברים על צרפתית או על אנגלית, אז זה כבר לא אותו הדבר.
<אסתר בלום: לפי מה שידוע לי מהכתבים, מהעיתונות של המשטרה, אני מדברת על הכתבים הזרים, השפה שלהם שונה.
<אסתר בלום: לא חטיבה כזו - - -
קסניה סבטלובה: הטלוויזיה הרוסית הממלכתית לא תעביר הודעה על נהלי חירום בישראל.
קסניה סבטלובה: עם כל הכבוד.
<אסתר בלום: זה מה שאני אומרת אבל - - -
קסניה סבטלובה: למה אנחנו מדברים על זה בכלל?
קסניה סבטלובה: אני לא מבינה למה את - - -
<שבתאי גרברצ'יק: הנקודה היא - - -
<אסתר בלום: המסר הוא - - -
<שבתאי גרברצ'יק: יש כתבים - - -
קסניה סבטלובה: מה הקשר?
<שבתאי גרברצ'יק: יש במדינת ישראל כתבים זרים, זה בסדר אבל לא אליהם אנחנו - - -
אברהם נגוסה: היא מתכוונת לשפות זרות.
קסניה סבטלובה: שפות זרות כן אבל ערוץ תקשורת הוא רק פלטפורמה - - -
<אסתר בלום: רציתי לחדד את זה ואני מבינה - - -
אברהם נגוסה: שפות זרות, לא תקשורת - - -
קסניה סבטלובה: אפשר לקבל אצל הערוצים הישראלים.
קסניה סבטלובה: כל הדברים האחרים הם לא רלבנטיים מהבחינה הזו.
<אסתר בלום: רציתי לחדד ולשמוע את זה.
<אסתר בלום: באיזה שפות יש מסרים שמועברים לעולים החדשים?
<שבתאי גרברצ'יק: מעבר לשפות, כמובן שאנחנו רוצים להגיע לכמה שיותר אבל לא נגיע למישהו שמדבר איזושהי שפה והוא אחוז מאד קטן באוכלוסייה.
<אסתר בלום: אנגלית.
<שבתאי גרברצ'יק: דובר האנגלית שלנו, דובר השפות שמדבר את השפות האנגלו-סקסיות ומדבר אנגלית - - - קודם כל, אנחנו מדברים לציבור.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו דוברים של משטרת ישראל אל הציבור.
<שבתאי גרברצ'יק: כלי התקשורת הוא פלטפורמה להעביר את מה שאנחנו רוצים לצבור ולקלוט מן הציבור.
<שבתאי גרברצ'יק: זה לא הערך עצמו של מגע עם התקשורת, אלא נכון להיום בעולם התקשורת שהוא משתנה לאיטו, אנחנו יותר עובדים בשיטות ישירות כמו דרך הפייסבוק שתופס תאוצות עצומות.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו מתרגמים ונתרגם את הפייסבוק שלנו לכמה שפות, אבל זו עדיין פלטפורמה להעברת מסרים.
<שבתאי גרברצ'יק: על הדרך יש כתבים זרים שעובדים במדינת ישראל וגם מקבלים שרות אבל זה לא עיקר העשייה שלנו.
<שבתאי גרברצ'יק: עיקר העשייה, 99% הם לישראלי שדובר שפות ולא מבין את מה שאני אומר לו בעברית.
אברהם נגוסה: העניין של כתבים זרים הוא לא רלבנטי לדיון שלנו.
<אסתר בלום: השאלה שלי היא פשוטה, האם אוכלוסייה דוברת אנגלית בישראל - - -
אברהם נגוסה: זה בשביל דוברי שפות זרות, לא תקשורת זרה.
קסניה סבטלובה: שפות זרות ולא תקשורת זרה כי - - -
אברהם נגוסה: היא מתכוונת בשפות זרות כמו אנגלית.
אברהם נגוסה: אתה מתמקד כל הזמן באמהרית ורוסית אז היא אומרת שלא רק דוברי אמהרית ורוסית נמצאים בין העולים כי יש גם שפות אחרות כמו אנגלית וכמו צרפתית או ספרדית.
<שבתאי גרברצ'יק: כרגע הדוברים המגזריים שלנו מדברים ספציפית בשפות מסוימות ואני, שדובר חרדית לצורך העניין.
<שבתאי גרברצ'יק: יש גם ברוסית אנגלית וערבית.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו בשאיפה כמובן לפתוח את זה למעגלים יותר גדולים אבל עיקר העשייה שלנו או האדפטציה המלאה של פעילות המשטרה היא קודם כל לארבע השפות הללו.
<שבתאי גרברצ'יק: הוזכרה כאן האוכלוסייה הערבית.
<שבתאי גרברצ'יק: האוכלוסייה הערבית כמעט ולא מקבלת שירותי משטרה.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו יודעים את זה ואנחנו הולכים גם לקראת מהפיכה עם הקמת מינהלת שכבר הוקמה.
<שבתאי גרברצ'יק: העמדנו תת ניצב בראשה שהוא יטפל בזה ויקים את המנהלת.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו עומדים לגייס מעל 1,300 שוטרים ערבים שאנחנו רוצים שהם אלה שישרתו את האוכלוסייה.
<שבתאי גרברצ'יק: הם מכירים את האוכלוסייה, הם באים מתוך האוכלוסייה, הפתיחות הרבה יותר גדולה וכמובן התקשורת שאנחנו עובדים מולה היא תקשורת שאנחנו מחברים אותה לעשייה שלנו.
<שבתאי גרברצ'יק: זו תקשורת למען האוכלוסייה, בשביל האוכלוסייה ולא תקשורת זרה.
<שבתאי גרברצ'יק: על הדרך יש תקשורת זרה, זה בסדר, זה יפה אבל, מה שנכתב עליי בארצות הברית, על מה שאני עושה באותו רגע בטייבה זה ממש לא מעניין מישהו בדאלאס אלא מה שמעניין את תושב טייבה זה איך אני מגיע אליו - - -
<אסתר בלום: אני לא מדברת על תושב טייבה.
<אסתר בלום: אני מדברת על תושב רעננה או תושב ירושלים שהוא דובר אנגלית, איך הוא מקבל את המידע מלבד מהערוץ הקהילתי בחוץ לארץ, כי זה מה שקורה כיום.
<שבתאי גרברצ'יק: האם הוא קורא את Jerusalem Post באנגלית?
<אסתר בלום: הוא קורא אבל - - -
<שבתאי גרברצ'יק: נהדר, יש לנו - - -
<אסתר בלום: בזמן חרום - - -
<שבתאי גרברצ'יק: מקבל את ההודעות.
<אסתר בלום: אלה כלי תקשורת, אני שואלת על אנגלית.
<שבתאי גרברצ'יק: בישראל יש שני - - -
קסניה סבטלובה: גם לדוברי רוסית זה לא 24/7.
<שבתאי גרברצ'יק: הוא משדר באנגלית והוא מקבל מאתנו את כל השירותים.
<שבתאי גרברצ'יק: יש מהדורת חדשות קצרה ברדיו רק"ע שעוסקת באנגלית וכמובן עיתונות טובה.
<שבתאי גרברצ'יק: עיתונות טובה לא רלבנטית לצורך העניין בשעת חירום אבל אלה שני כלי התקשורת.
<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו לא מקימים כלי תקשורת, אנחנו יכולים דרך הפייסבוק ודרך כל מיני דברים.
<שבתאי גרברצ'יק: כל כלי תקשורת שמשדר עבור האוכלוסייה הישראלית, משדר או מקוון באותו רגע, מקבל מאתנו את השירותים.
<אסתר בלום: האם יש לך את זה בשפות?
<שבתאי גרברצ'יק: בשפות שאנחנו כרגע עובדים אתן.
<אסתר בלום: יש לכם פייסבוק באנגלית?
<שבתאי גרברצ'יק: פייסבוק באנגלית יהיה.
<שבתאי גרברצ'יק: ברוסית עוד לא.
<אסתר בלום: אין ברוסית?
<שבתאי גרברצ'יק: כרגע לא.
אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה, שצריכים להתייחס לדוברי צרפתית כי יש עולים חדשים מצרפת וזה צריך לכלול את זה כאחת השפות.
אברהם נגוסה: כמו שאמר פסיל, הוא אמר שיש פה ערוץ שפועל 24 בשפות אמהרית וטיגרית אז זה גם כדי למנוע את העימות של המשטרה עם הקהילה ולא רק לחכות למצבי חירום אלא גם בשגרה צריך להשתמש בערוץ הזה כדי להסביר זכויות וחובות.
אברהם נגוסה: זה לטובת קידום היחס והאמון בין המשטרה לקהילה.
אברהם נגוסה: זו נקודה שתיקחו לתשומת לבכם.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לשמוע את אדוני מרשות השידור ואז אני צריך לפנות גם למשרד הקליטה.
<מנחם גרנית: קוראים לי מנחם גרנית ואני מנהל חטיבת הביצוע בקול ישראל.
<מנחם גרנית: למעשה, אני אחראי מעשית לתיאום הטכני בין פיקוד העורף לבין קול ישראל.
<מנחם גרנית: אני רוצה לציין שיש שני אתרים ב"קול ישראל" כיום, "קול ישראל" שבפירוק, אחד ברחוב הלני המלכה והשני בשרונה בתל אביב.
<מנחם גרנית: שני האתרים האלה שבהם יש לנו מערכות שמתפקדות יפה מול פיקוד העורף גם נעשו תרגילים.
<מנחם גרנית: היה תרגיל לפני כמה חודשים שעבר בהצלחה.
<מנחם גרנית: שני האתרים האלה, עתידם לא ברור, בעיקר לגבי שרונה, אני חייב לציין, שאמור להתפנות עד אמצע נובמבר.
<מנחם גרנית: התאגיד החדש אמור להתחיל לשדר ממתחם אחר.
<מנחם גרנית: אותו הדבר לגבי הלני המלכה.
<מנחם גרנית: המצב כרגע לא ברור.
<מנחם גרנית: אני רוצה להעלות את הנושא הזה שתהיה מודעות לעובדה ש"קול ישראל" בפירוק לא יודע מה יקרה במצבי חירום עם התאגיד החדש, בהקשר הזה.
<אורי קרן: אני מנהל אגף ביטחון וחירום במשרד הקליטה.
<אורי קרן: נמצאת פה מגל שהיא מנהלת תחום החרום במשרד.
<אורי קרן: אדוני היושב ראש, בהמשך למה שהתחלת אתו את הישיבה וכמו שאמרה נציגת פיקוד העורף, אנחנו פועלים בשיתוף פעולה מלא עם פיקוד העורף.
<אורי קרן: עלה הנושא של סרטון במטוס ולא מדובר על זה אלא מדובר שבשעת חירום, במידה ויש שעת חירום, אנחנו יודעים להגיע לאותו מטוס עולים שמגיע כמטוס עולים ולא לעולים מפוזרים.
<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע גם לשם.
<אורי קרן: בכל מקרה, בשעת חירום מגיע נציג של פיקוד העורף לנתב"ג ששם אנחנו קולטים בטרמינל 1 את העולים ובאותו מקום מבצעים הדרכה לכל עולה, לפני שהוא מגיע.
<אורי קרן: ב"צוק איתן" היה לנו מטוס של עולים שהגיע לארץ עם אנשים שעוד לא יודעים להשתמש באינטרנט או משהו כזה ולידם יושבת סוללת כיפת ברזל שמפעילה טילים אז חשוב מאד להגיע לשם.
<אורי קרן: אנחנו פועלים בשיתוף עם פיקוד העורף בהכשרת מוקדנים.
<אורי קרן: יש לנו מוקד הכוונה בנתב"ג שנותן מענה לעולים בשעת חירום.
<אורי קרן: המוקד הזה מחובר ישירות אל המוקד של פיקוד העורף.
<אורי קרן: מדברים פה ועלתה פה המון משטרת ישראל אבל עם כל הכבוד למשטרת ישראל, בהיבט הזה היא לא רלבנטית לשעת חירום.
<אורי קרן: מי שרלבנטי לשעת חירום ואני מדבר על שעת חירום זה פיקוד העורף.
<אורי קרן: נוצר מצב מיוחד בעורף ומי שכרגע מפקד בשטח זה פיקוד העורף ולא אף אחד אחר.
<אורי קרן: יש לנו מרכז מידע שיודע לענות לעולים בכל השפות ובמידה ויש איזשהו פער בנושא השפות אנחנו יודעים להתחבר ישירות למרכז המידע של פיקוד העורף, שיודע לתת מענה בכל השפות.
<אורי קרן: לגבי השאלה איך מגיעים לכל העולים, בזמן חירום יש פאנלים בכל השפות.
<אורי קרן: ובכל הערוצים.
<אורי קרן: עובדים קבוע עם ערוץ 2 וגם ערוץ 1, יש פאנלים עם כתוביות שרצות ברוב השפות.
<אורי קרן: עם חלק מהשפות השתפרנו בתקופה האחרונה, אנחנו יודעים לתת גם בצרפתית גם בספרדית.
<אורי קרן: צריך לזכור, אוכלוסיית העולים, בעיקר הצרפתים והספרדים, הם לא אוכלוסייה מרוכזת אלא שהם אוכלוסייה שמפוזרת בכל הארץ, שייכים לרשויות המקומיות.
<אורי קרן: אנחנו לא יודעים להגיע לכל בית ובית, להציב שם איש פיקוד העורף או איש משטרה ובטח שלא אדם ממשרד הקליטה.
<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע אליהם עם השירות שאנחנו נותנים להם ואנחנו ממשיכים לתת את השירות הזה גם בשעת חירום.
<אורי קרן: המשרד פועל בשעת חירום בכל המקומות ויודע להגיע לכל מקום.
<אורי קרן: לגבי אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים, חבר'ה, זו אוכלוסייה ששייכת למשרד הרווחה, כמו כל אוכלוסייה אחרת במדינה ובמידה ויש לה איזשהו צורך מיוחד, את הצורך הזה צריך להעלות לרשות המקומית מבעוד מועד והם יקבלו את כל היחס.
<אורי קרן: אבל לא יכול להיות מצב שבזמן חירום אנחנו נגיע לכל בית ובית.
<אורי קרן: גם לגבי הנושא של - - -
אברהם נגוסה: אבל תסכים אתי שקשה לך להגיע לכל בית של אותם עולים שמפוזרים בכל הארץ והם מקושרים לערוץ 9 או לערוץ IETV, ורק דרך זה אתה יכול להעביר את המסר שלך.
אברהם נגוסה: באנגלית דרך רדיו באנגלית או בצרפתית, דרך זה אתה יכול להגיע.
<אורי קרן: בוודאי, זה מה שאני אומר, אנחנו פועלים בשעת חירום - - -
אברהם נגוסה: אז מה משרד הקליטה עושה בעניין?
אברהם נגוסה: האם אתם מתחברים לנושאים האלה ואתם נותנים תקציב כדי שהמסרים יגיעו?
<אורי קרן: אני אומר שוב.
<אורי קרן: לעניין תקציב, אני לא נוגע בו.
<אורי קרן: אני אומר, אנחנו עובדים קבוע עם פיקוד העורף.
<אורי קרן: אני רואה שאתה מהנהן - - -
<פסיל לגאסה: אני מחייך.
<אורי קרן: אתה מחייך.
<אורי קרן: ההגעה של פיקוד העורף לערוץ האמהרית - - -
<פסיל לגאסה: לא, לא, אתם לא קשורים לזה בכלל.
<פסיל לגאסה: פיקוד העורף הגיע אלינו, אני מנהל את הערוץ הזה כבר שבע שנים מאז הקמתו, אתם לא קושרים לזה בכלל ולא ראיתי משרד הקליטה - - -
<אורי קרן: אני לא מתכוון - - -
<פסיל לגאסה: זה נכון.
<פסיל לגאסה: צריך להגיד את האמת.
<פסיל לגאסה: אתה אומר שאתה קשור, אתה לא קשור, משרד הקליטה לא ערוך לזה.