GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אשל ארמוני: זאת אומרת שבלי קשר למה הייתה המחויבות בהסכמים הקואליציוניים אנחנו בעניין הזה סגורים ובהסכם של עמיגור אנחנו סגורים ממש בכתב.
<אשל ארמוני: זאת אומרת הדברים האלה באו לידי ביטוי גם בחלוקה בכתב ומשרד האוצר השגיח שכך יהיה.
<אשל ארמוני: אם אתם שואלים אותי האם אני בטווח הרחוק רואה אור בקצה המנהרה בתחום של הדיור הציבורי של משרד הבינוי והשיכון, אני אומר בתוך הקריטריונים שקיימים היום בהינתן שאנחנו מקדמים דברים ברוח מה שטלי דיברה עליו והאוצר שהוא כן נותן הרבה יותר כסף מאשר הוא נתן בעבר, אבל מצד שני הקרן של הדיור הציבורי שבעצם שימש את המקור המרכזי שלנו מאוד הידלדל ולכן צריך למלא אותו איך שהוא עוד פעם.
<אשל ארמוני: אבל אני אומר שלייצר מצב שבו אנחנו מקטינים תור של 2,500 ממתינים לתור של 1,000 ממתינים שהוא חי ונושם, אני חושב שאנחנו יודעים לעשות את זה.
<אשל ארמוני: אבל לצמצם תור שעומד על 27,000 או 20,000 אני לא רואה בעניין הזה פתרון ופה זה גם לא דבר שהוא נמצא ממש באחריותו של משרד הבינוי והשיכון אבל אני לא רואה פתרון וגם החצי מיליארד שקל הזה הוא אולי התחלה אבל הוא לא באמת, זה חצי מיליארד שקל לקרקעות שיוקצו ובסוף נראה שם יחידות דיור בעוד בין 5 ל-10 שנים.
<אשל ארמוני: לכן אני אומר שזה לאנשים בני 70, 80, בני 90 שמחכים 20 שנה, זה לא הפתרון.
<אשל ארמוני: צריך להגיד את הדברים האלה ביושר.
<אשל ארמוני: לגבי הצעירים, זיוה, אמר בשכל רב בואו נפריד, אבל בכל זאת, אני לא יודע אם תהיה לי עוד הזדמנות להגיד לך, אז אני רוצה להגיד, שאני חושב שפרויקטים שנעשים ברחובות ובנתניה לגבי התחדשות עירונית קהילתית בתוך שכונות עם רוב גדול של אוכלוסייה אתיופית, תמיכה קהילתית רחבה, הבנה שעל מנת לייצר פתרון צריך מצד אחד להחזיק את הקהילה ביחד ומצד שני לאפשר גם לאוכלוסייה חדשה להגיע ואם את לא מכירה את הפרויקטים האלה אז כדאי להציג לך אותם.
<זיוה מקונן-דגו: אני לא דיברתי על זה, דיברתי על העולים החדשים ששוהים במרכזי קליטה היחידים והקשישים שתקועים במרכזי קליטה.
<זיוה מקונן-דגו: אני יודעת שהדיון פה הוא על עליה וקליטה ולכן התמקדתי בזה.
אברהם נגוסה: עוד נקודה שהיא אמרה, שההורים זכו בדיור ציבורי, וכשההורים לא בחיים זורקים את הילדים.
<אשל ארמוני: אני רוצה להגיד משהו בעניין הזה כי לא זורקים אף אחד.
<אשל ארמוני: השר מינה עוד בתחילת השנה את הגברת אורנה ברביבאי, המוכשרת והנמרצת, מי שמכיר אותה היא הייתה ראש אכ"א, באמת אחת הנשים הכי הכי שיש והיא עשתה ועדה במשך שנה שלמה, אני מניח שאפילו חלקכם הייתם בוועדה במטרה להסתכל על הדיור הציבורי אבל במיוחד להתמקד בנושא של הפינוי.
<אשל ארמוני: כל עוד הוועדה פעלה הייתה הקפאה זמנית של השר, ודרך אגב צריך לבוא ולהגיד באומץ רב הוא קיבל את ההחלטה הזאת.
<אשל ארמוני: היה עליו הרבה לחץ מכיוונים של יועצים משפטיים וכולי, הוא עמד בלחץ הזה ולא הרשה לפנות אפילו דייר אחד וכרגע אחרי ההמלצות של הוועדה, אחת ההמלצות מתייחסת גם לגבי בנים ממשיכים בדיור ציבורי.
<אשל ארמוני: אני לא ארצה לחשוף אותן כי אני מניח שהשר ירצה לעשות את זה בצורה פומבית ברגע שהדברים יהיו מגובשים עד הסוף אבל בהחלט יש התייחסות לעניין הזה כך שהגישה היא גישה מקלה.
<אשל ארמוני: אני רוצה להראות לכם את השקף הזה כדי שתראו שהדברים הופכים גם למציאות.
<אשל ארמוני: לא תמיד בממשלה גם כשכבר מקצים כסף וגם כשכבר חותמים על חוזה, לא תמיד הדברים קורים.
<אשל ארמוני: הבניין הזה עוד לא עומד, זאת אמנם הדמייה אבל אבן הפינה הונחה וטקס הפתיחה היה ויובל עלה על הבמה ושר ברוסית והשר גלנט הגיע עם אמא שלו שהגיעה לארץ בספינה אקסודוס והיה טקס מאוד מאוד מרגש, אמיתי אני אומר לכם, והדברים האלה קורים בעזרת השם ובעזרת הבנאים אז הבניין הזה יעמוד על תילו מתי, יובל?
<יובל פרנקל: 22 חודש.
<אשל ארמוני: 22 חודש, שזה מאוד מהיר.
<אשל ארמוני: פחות משנתיים, כאשר גם הדיירים שגרים בתוך המבנה לא זזים משם או כמעט ולא זזים, יש איזה שבע דירות שזזות אבל רוב הפרויקט נשארים והפרויקט הזה הוא אחד מתוך כ-15 פרויקטים וכפי שאמר רונן אנחנו במעקב חודשי אחרי ההתקדמות, לא שצריך לעקוב אחרי יובל.
<אשל ארמוני: עזרה למול ראשי הערים, כפי שאמר פה האדון, תמיד טוב.
<אשל ארמוני: לסיכומו של עניין אני אומר שבהיבט, בפריזמה שלי של משרד הבינוי והשיכון אני חושב שעשינו, אני חושב שאנחנו נערכים לעשות עוד ואני בסך הכל אופטימי.
<אשל ארמוני: לגבי התור של משרד הקליטה, אני לא רואה כרגע פתרון על השולחן ויצירתיות בלבד לא תעזור.
<אשל ארמוני: זאת אומרת יצירתיות זה חשוב, אבל יצירתיות בלבד לא תעזור אי אפשר לדרוש ממשרד הקליטה שיהיה יצירתי.
<קרן פישזון: אולי הצלחתם להקטין את התור בגלל התנהלות נכונה ובאמת תקחו על אחריות
<קרן פישזון: כם את התור של משרד הקליטה וגם תקדמו את זה.
<קרן פישזון: גם שאנשים לא יפלו בין הכיסאות.
<אשל ארמוני: בצבא ובמוסד תמיד אומרים "אחריות צריכה ללכת עם סמכות".
<אשל ארמוני: בממשלה אמור "אחריות צריכה ללכת עם תקציב".
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את אולגה בעניין משרד הקליטה, בין היתר באמת להתייחס, שמענו מהמנכ"ל שהכדור במגרש שלכם בעניין התור של ה-27,000.
אברהם נגוסה: המנכ"ל עוזב אותנו כעת.
<אולגה דדון: אני לא אתייחס לנושא של איחוד התורים, הנושא הוא לפתחה של הממשלה ואני לא אתייחס לנושא הזה.
<אולגה דדון: אני רק אומר שבעניין זכאים שאינם קשישים.
אברהם נגוסה: מה זה הממשלה, אולגה?
אברהם נגוסה: אני מחפש כתובת.
אברהם נגוסה: משרד השיכון אמר "לא רואה פתרון" עכשיו את אומרת לי שזה לממשלה.
אברהם נגוסה: מי זה הממשלה?
אברהם נגוסה: הממשלה זה משרד השיכון, הממשלה זה משרד הקליטה, הממשלה זה משרד האוצר.
<אולגה דדון: אני התכוונתי לגבי החלטה להעביר תור לכאן או לכאן לאחד או להפריד.
<אולגה דדון: לזה התכוונתי.
<אולגה דדון: אני רק אומרת לא בעניין הקשישים אלא בעניין המשפחות, הזכאים ייפגעו כי הקריטריונים כידוע במשרד הקליטה מקלים יותר בעניין המשפחות.
<אולגה דדון: קשישים זה אותם קריטריונים.
<אולגה דדון: אבל נכון יש לנו תור של 27,000 זה תור לא מבוטל וכשאמרתי שצריך כסף, הכוונה הייתה שפתרון זה כסף.
<אולגה דדון: כל פתרון דיור זה כסף, אין מה לעשות.
<אולגה דדון: אלה כספי ציבור שצריך להחליט לאן מנווטים אותם.
<אולגה דדון: אנחנו קיבלנו תוספת לא מבוטלת.
<אולגה דדון: יובל דיבר פה על סכומים, שמעתם בעצמכם בשנת 2016, בשנת 2017, הן לבניית פתרונות דיור, הן לתוספת סיוע בשכר דירה ואנחנו מתכוונים לנצל עד השקל האחרון את כל מה שקבלנו במהירות האפשרית, לא נחכה עשר שנים, פרויקטים שאמורים להבנות הגבלנו באחד הקריטריונים מבחינת זמן הבנייה, באחד הקריטריונים לזכייה הקריטריון המרכזי היה זמינות.
<אולגה דדון: מי שיבנה מהר יותר – יזכה.
<אולגה דדון: לא ניתן שיימרח על פני עשר שנים ונחכה עשר שנים והתור בינתיים יגדל.
<אולגה דדון: אנחנו כן נמשיך לחפש פתרונות במסגרת האילוצים הקיימים.
<אולגה דדון: כמובן שתמיד אפשר לחפש פתרונות נוספים.
<אולגה דדון: בבקשה, ועדה בין משרדית כמו שהצעת, החלטות ממשלה למיניהן, תוספות תקציביות, מה שאפשר.
<אולגה דדון: אנחנו לא נבזבז את הכסף, לא ניקח אותו הצידה, נבנה תכניות בשביל לפתור את בעיות הדיור של הקשישים.
<אולגה דדון: אני חייבת להתייחס למה שקרן אמרה כי זה ממש מפריע לי.
<אולגה דדון: כל אדם במשרד הקליטה זכאי לדיור ציבורי שמסרב, הוא לא מקבל עונש.
<אולגה דדון: אין אצלנו שיטת ענישה.
<אולגה דדון: לא זורקים מהתור, לא מקפיאים ולא מבטלים.
<קרן פישזון: את לא ראית דיונים בפייסבוק על הילדים של ההורים האלה, עוזרת השרה התייחסה בצורה מאוד מאוד - - -
<אולגה דדון: תביאי מקרים קונקרטיים אלי, אני אבדוק ואתייחס באופן אישי.
<אולגה דדון: אין דבר כזה.
<קרן פישזון: אם את עונה, יש לי את יוליה שמלפני שנתיים התחילה להפנות אלי מכתבים רק דרך שאילתות של חברי הכנסת אני מצליחה אחרי חצי שנה לקבל.
<קרן פישזון: קודם תעני על המכתבים שנשלחים מהעמותה שלנו.
<קרן פישזון: מקודם.
<קרן פישזון: יש לנו חמישים שאלות.
טלי פלוסקוב: אני רוצה דבר אחד להגיד ברשותכם, נזכרתי בזה.
טלי פלוסקוב: ברגע שאנחנו מעלים סיוע לשכר דירה לקשישים השוכרים יודעים בוודאות באותו רגע להעלות להם עלות השכירות.
טלי פלוסקוב: לכן הייתי מאוד רוצה לבקש מכם, בכל מקרה לשקול, לקרוא לסיוע הזה למרות שהוא לשיכון, לקרוא לסיוע הזה לא "הגדלת סיוע שכר דירה" הרי באמת מעבירים את הכסף הזה בנפרד, בואו נעביר את זה כוואוצ'ר לביטחון תזונתי, אני רוצה שהשוכרים ישכחו את האופציה בגלל שהמדינה עוזרת לקשישים לקחת את הכסף הזה.
<אולגה דדון: יש תכנית לעשות את זה.
<קרן פישזון: עד שסיוע בשכר דירה לא יועבר ישירות לבעל הדירה ותמיד יהיה כך שהסכום של שכר הדירה ישולם ישירות כמו שזה נעשה במדינות מתוקנות, תמיד גודל שכר הדירה יהיה יותר.
<זיוה מקונן-דגו: אדוני היושב ראש, בנושא של מרכזי קליטה, נציג הסוכנות היהודית יהודה שרף אמר בדיון הקודם שמדינת ישראל משקיעה מיליון דולר לאחזקת מרכז קליטה.
<זיוה מקונן-דגו: האנשים האלה תקועים במרכז קליטה ואילו את המיליון דולר למרכז קליטה ואנחנו יודעים שיש 17 מרכזי קליטה, היו משקיעים כדי לתת להם פתרונות דיור, לא היינו צריכים לשלם לאותם גופים גדולים שהמדינה סתם נותנת להם כסף, שמשכירים את מרכזי הקליטה.
<זיוה מקונן-דגו: זה אותו מעגל, אותו כסף שילך לבעלי ההון במקום שיגיע לאותו הציבור.
<אולגה דדון: מרכזי קליטה לעולי אתיופיה נועדו בראש ובראשונה, זה הייעוד שלהם, קליטה ראשונית של מי שמגיע מהמטוס שיהיה לו לאן להגיע, אותן משפחות.
<אולגה דדון: אין לך ציפייה שישר נקנה דירה למי שמגיע ונעביר אותו לדירה ברכישה, נכון?
<זיוה מקונן-דגו: האמת שזו אפשרות.
<זיוה מקונן-דגו: כמו שיש לאוכלוסיות אחרות, תעשו - - -
אברהם נגוסה: אנחנו הולכים לקיים דיון בנושא פינוי מרכזי קליטה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נדבר באותו זמן.
<זיוה מקונן-דגו: אנחנו כולנו - - - לצערי הרב, גם כשמגיעה טיסה ישירה מאתיופיה, מבצע כנפי יונה התקיים, העלייה האחרונה של יוצאי אתיופיה הייתה באוגוסט 2013.
<זיוה מקונן-דגו: אדוני, איך זה יכול להיות שמשרד הקליטה מתעקש ואומר שנתיים ואנשים תקועים - - - וכל שנה משרד הקליטה זורק מיליון דולר לבעלי ההון.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי גם למה שאלכס אמר של ה-12 מטר ו-5,000.
<אולגה דדון: אני רוצה לבדוק על איזה נתונים אתה מדבר.
<אלכסנדר טנצר: אני יכול להגיד לך, הכפר הצרפתי באשקלון, בין 7 ל-12 מטר.
<אלכסנדר טנצר: דו"ח מבקר המדינה מ-1999, מאמר בעתון הארץ.
<אלכסנדר טנצר: לדוגמה, מלון חן שנמצא כאן קרוב, 12 מטר.
<אולגה דדון: אתה מדבר כרגע על - - -
<אלכסנדר טנצר: על מקבצי דיור.
<אולגה דדון: אתה מדבר על התשלום?
<אלכסנדר טנצר: אני מדבר על שני מישורים.
<אלכסנדר טנצר: הגודל והתשלום.
<אולגה דדון: לגבי תשלום אני לא אתייחס, אני צריכה לבדוק.
<אלכסנדר טנצר: תשלום גם מבקר המדינה התייחס לזה.
אברהם נגוסה: אז את בודקת ואת שולחת בכתב.
<אולגה דדון: אני רוצה להגיד שהנוהל קובע עד 25 מטר, לא 25 מטר.
<אולגה דדון: עד 25 מטר.
<אלכסנדר טנצר: זה דו"ח של יולי 2000.
<אלכסנדר טנצר: של יולי תמיר שהייתה השרה.
<אולגה דדון: שניה אלכס, אני רוצה לבדוק.
<אולגה דדון: כמובן שאני אבדוק, אני לא נותנת את הנתונים כרגע, אני קודם רוצה לבדוק, אבל - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נקבל תוך שבועיים תוצאות של הבדיקה שלך בכתב.
אברהם נגוסה: אולגה סיימת?
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה לכל המשתתפים, משרד השיכון, משרד הקליטה ומשרד האוצר, משרדים אחרים וארגוני העולים.
אברהם נגוסה: אני כמובן לא ראיתי פתרון למצוקת הדיור הציבורי לעולים חדשים, לא קיבלתי מענה ואנחנו נמשיך לפעול וללחוץ על הממשלה למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: לא יכול להיות להמשיך כל הזמן לגלגל את הנושא הזה ולתת עדיפות לתחומים אחרים.
אברהם נגוסה: הוועדה תדרוש מהממשלה להקים ועדה בין משרדית בצירוף של נציגי העולים, נציגי הציבור או נציגי ארגוני העולים, הם יהיו שותפים בוועדה הזאת כדי למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה ייתן לנו תוך שבועיים תוצאות בדיקה לטענות שעלו מנציגי העולים וגם מחברי הכנסת שעלו פה, שאלות ברורות שאנחנו צריכים לקבל בכתב תוך שבועיים.
אברהם נגוסה: כמובן נמשיך לקיים גם מאבק וגם מעקב בנושא הדיור.
אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: בוקר טוב למשתתפים, אני פותח את הישיבה.
אברהם נגוסה: התכנסנו לדון בנושא בחינת שיטור יתר כלפי קבוצות עולים וגם הצגת ממצאי הפיילוט של הפעלת מצלמות גוף, לציון יום זכויות האדם הבינלאומי בכנסת, על פי בקשת האגודה לזכויות האזרח.
אברהם נגוסה: היום מתקיימות ועדות בכנסת בנושא זכויות האדם הבינלאומי ואנחנו רוצים לשמוע מהמשטרה מה המצב בעניין שיטור או אלימות משטרתית, אנחנו נאבקנו בנושא הזה וגם כידוע לכם בהתחלת הקדנציה הצעתי הצעת חוק, להצמיד מצלמת גוף לשוטרים על מנת להתמודד באלימות משטרתית וגם בתלונות השווא של אזרחים נגד שוטרים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את הממצאים הראשונים כתוצאה של הפיילוט שהמשטרה עושה בחמש ערים ואנחנו רוצים לקבל את הממצאים, אלימות משטרתית קיימת גם היום ואנחנו רוצים לשמוע אם יש שינוי, אם יש ירידה, זה מה שאנחנו בוחנים.
אברהם נגוסה: אני גם צריך להגיד שביום ראשון ועדת העלייה והקליטה, עשינו סיור, דיון, במכללה הלאומית להכשרת שוטרים ואנחנו שם התרשמנו מהתוכן, מה שהם מלמדים ומכשירים אותם, בעיקר בעניין של העמקה בחוק של המעצרים והסמכות של השוטר והזכות של החשוד.
אברהם נגוסה: גם ההעמקה בהכשרה של הקהילה, או כחברה רב תרבותית וגם המושג של רב תרבותיות.
אברהם נגוסה: אנחנו התרשמנו גם שם מתוכן ההכשרה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע קודם כל ממשטרת ישראל, ניצב אבי פרנקל.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מה קורה.
אברהם נגוסה: שיטור היתר עדיין קיים בשכונות ולכן אנחנו רוצים לקבל דיווח בעניין הזה ואז אנחנו נלך לאחר מכן גם לממצאים.
אברהם נגוסה: איתי נמצאים חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת שלי יחימוביץ וגם חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.
<אבי פרנקל: ניצב משנה, לא ניצב, תודה רבה על ההעלאה בשתי דרגות שנתתם לי.
<אבי פרנקל: אני ראש מחלקת משמעת במשטרה, אני רוצה לדבר על הנושאים והתיקים שאנחנו מטפלים בהם.
<אבי פרנקל: אני רואה שבמכתב שמופיע פה על השולחנות, אלימות משטרתית כלפי קבוצות שונות, כתוב שלא התקבלו נתונים מהמשטרה, אני רוצה להסביר.
<אבי פרנקל: מי שחוקר את התלונות נגד שוטרים זה כמובן מח"ש ולכן כל הנתונים על כל התלונות נמצאים במח"ש, לא נמצאים במשטרת ישראל.
<אבי פרנקל: אנחנו - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר.
אברהם נגוסה: מח"ש מטפל כשהגיעו תלונות, זו לא הכוונה, מה שאני ביקשתי.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת בפעילות המשטרתית היומיומית.
<אבי פרנקל: כל מה שאני מנסה להגיד זה שמרכז המידע שלח ארבע שאלות, הן נמצאות פה בפניי.
<אבי פרנקל: המכתב של מרכז המידע ששלח ארבע שאלות, אלה נתונים שלא נמצאים אצל משטרת ישראל, אנחנו לא יכולים להעביר, כי אני לא יודע, כלל התלונות שהוגשו על אלימות שוטרים, מה חלק מכלל תיקי החקירה שנפתחו כנגד השוטרים בגין אלימות, אלה נתונים של מח"ש.
<אבי פרנקל: כנ"ל בשאלה 2, כנ"ל בשאלה 3 וכנ"ל בשאלה 4.
<אבי פרנקל: אני יודע להתייחס לנתונים של משטרת ישראל.
<אבי פרנקל: כאשר מח"ש מעבירים לנו תיקים, בין אם זה תיקים כדי להעמיד לדין משמעתי ובין אם מדובר בתיקים שהם מעמידים לדין פלילי, אבל הם מועברים אלינו לשם נקיטת אמצעים מנהליים נגד שוטרים, אמצעים מנהליים זה פיטורים, השעיה, דברים שכאלה, בתיקים האלה אני יודע להגיד, אבל זה רק חלק כמובן, אני לא יכול לתת את האינפורמציה על התיקים של מח"ש.
<אבי פרנקל: מבחינת המשטרה, יש לנו פה מספרים של תיקים בדין משמעתי, בבית דין למשמעת, שבהם שוטרים עומדים לדין בעבירה של שימוש בכוח.
<אבי פרנקל: החל משנת 2006 ועד שנת 2016 יש ירידה לאורך כל הדרך מ-2006, שזה 95 תיקים, אחר כך אני ממשיך, אני מקריא לפי השנים, כל מספר הוא לפי שנה, מתחיל ב-2006, 95 תיקים על שימוש בכוח בפני בית דין למשמעת, 68, 67, 31, 29, 21, 22, 19, 12, 7 ובשנת 2016 עד היום זה 13 תיקים.
יוליה מלינובסקי: 13 תיקים על אלימות שוטרים.
<אבי פרנקל: אני נותן את הנתונים, אני כרגע לא נותן להם פירוש.
<אבי פרנקל: אני אומר, לא בגין אלימות שוטרים, יש גם תיקים פליליים, שזה אינפורמציה שנמצאת אצל מח"ש, מח"ש מגישים תיקים פליליים נגד שוטרים, זה בבתי דין ובתי משפט.
<אבי פרנקל: זה לא אנחנו מטפלים, מי שמטפל זה מח"ש.
<אבי פרנקל: תיקים שלא ברמה הפלילית, אלא ברמה המשמעתית, תיקי שימוש בכוח, אז אלה המספרים.
<אבי פרנקל: המספרים של כתבי אישום שהוגשו לבית דין למשמעת כל שנה, לפי המספרים האלה, התיקים שהוגשו בגין שימוש בכוח בבית דין למשמעת.
<אבי פרנקל: אלה המספרים שהקראתי.
<אבי פרנקל: יש לנו גם נתונים על שוטרים שפוטרו בגין שימוש בכוח, גם בשנים האלה.
<אבי פרנקל: המספרים, שוב אני מקריא את המספרים, החל משנת 2006 ועד היום, 5, 8, ב-2008 – 5, ב-2009 – 4, 2010 – 1, 2011 – לא פוטרו בגין שימוש בכוח, 2012 – 5, 2013 – 3, 2014 – 3, 2015 – 9, 2016 עד היום – 2.
<אבי פרנקל: אלה הנתונים שיש לנו מבחינת מחלקת משמעת על הנושא של אלימות שוטרים.
יוליה מלינובסקי: אתם מאמינים לעצמכם?
יוליה מלינובסקי: אתה רציני בנתונים האלה?
<אבי פרנקל: מאוד.
<אבי פרנקל: זה מאוד פשוט, כי כל הדברים האלה - - -
יוליה מלינובסקי: וכמה פוטרו - - -
<אבי פרנקל: רק שנייה, אני רק אענה.
יוליה מלינובסקי: וכמה פוטרו לפי הסעיף הזה, כאילו 'לך הביתה, חביבי, שלא להרוס לך קריירה'?
יוליה מלינובסקי: כמה כאלה יש?
<אבי פרנקל: כל הנתונים האלה הם נתונים של תיקים שבהם יש אנשים, יש מתלוננים והכול כפוף לביקורת שיפוטית.
<אבי פרנקל: הכול כפוף לביקורת שיפוטית משני הצדדים, יש לך את השוטר שאולי מפוטר, אולי לא, זה אחת, יש לך מצד שני את המתלונן ואנשים פונים לבית משפט, או לפה או לפה.
<אבי פרנקל: זאת אומרת זה לא איזה משהו שהם נתונים אך ורק של המשטרה ואף אחד לא יכול לבקר אותם.
<אבי פרנקל: בתי משפט יכולים לבקר אותם ואלה הנתונים.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברי הכנסת דב חנין ויואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: לנתונים האלה שהציגו עכשיו, נציג של הממ"מ, אני מבקש את התייחסותך לאור הנתונים שיש בידכם.
<צח בן יהודה: תודה רבה ליושב ראש.
<צח בן יהודה: אני צח ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<צח בן יהודה: אני רק אבקש להדגיש, הפנייה למשטרה נעשתה בנפרד מהפנייה למח"ש, בפנייה למשטרה אנחנו ביקשנו נתונים על בסיס פקודת משטרת ישראל, פרק משמעת, אנחנו התייחסנו ספציפית לדין המשמעתי במשטרה ואנחנו לא קיבלנו את הנתונים לפני הדיון, לא הייתה לנו יכולת, לא לבקר ולא להעריך אותם.
<צח בן יהודה: שוב פעם, אנחנו הדגשנו את השאלות למשטרה על בסיס פקודות המשטרה עצמן של הדין המשמעתי.
<צח בן יהודה: למח"ש פנינו בנפרד בבקשה לקבל נתונים על הדין הפלילי בתיקים שהם מטפלים בהם.
<אבי פרנקל: משטרת ישראל לא מקבלת תלונות, משטרת ישראל מטפלת בחומרים שמח"ש מעבירים לה.
<אבי פרנקל: אנחנו לא חוקרים, לכן אנחנו לא מקבלים את התלונות, אז אני לא יכול לתת לך מספרים על תלונות כשלא אני חוקר אותן.
<צח בן יהודה: יש גם את פקודת מפכ"ל 060301, הטיפול בתלונות הציבור, מתייחסת לטיפול המשמעתי של המשטרה בתלונות של הציבור, כמובן יש תיקים שמועברים ממח"ש, אלה נתונים שגם מח"ש מפרסם - - -
<אבי פרנקל: לא בתיקי אלימות.
<אבי פרנקל: תיקי אלימות הם אך ורק מח"ש.
<צח בן יהודה: בסדר, אבל מח"ש גם מעבירה - - -
<אבי פרנקל: תלונות ציבור זה לא - - -
דב חנין: אדוני, אני רוצה להפנות את תשומת לבך לכך שהחובה שלכם לענות ולהעביר מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת היא חובה שבחוק.
<אבי פרנקל: בוודאי.
דב חנין: יכול להיות שאין לכם את המידע, אז אם אין לכם אתם צריכים לכתוב בצורה מסודרת, 'את המידע הזה והזה אין לנו, את המידע הזה והזה יש לנו', אבל ממה שאני קורא בדוח, שאתם לא הגבתם, זה מצב שהוא לא רק מדאיג, אלא הוא לא חוקי.
אברהם נגוסה: מה הייתה הבעיה שהנתונים שאתה הצגת לנו עכשיו, להציג את זה לממ"מ?
<אבי פרנקל: אין לי מושג, אדוני, אני לא יודע להגיד לך.
<אבי פרנקל: אני קיבלתי את הפנייה הזאת אתמול, אז קשה לי קצת להגיב על מה שאני לא יודע, אבל אלה הנתונים.
<אבי פרנקל: ראיתי את זה אתמול, אתמול הוצאנו את הנתונים האלה ואין שום בעיה להעביר אותם, אני הקראתי אותם פה, אני גם אעביר אותם באופן רשמי.
שלי יחימוביץ': אפשר להנגיש אותם גם באמהרית, שאנשים יידעו.
אברהם נגוסה: אנחנו נעבור עכשיו בעניין שלא קיבלנו, אתה ממשיך או מישהו אחר ימשיך, בעניין של איך אתם מתמודדים כדי להוריד את האלימות המשטרתית, גם לאור התכניות שבעבר הצגתם לנו.
יוליה מלינובסקי: קודם כל תגידו, האם יש שיטור יתר או לא?
<קריאה: המפכ"ל כבר אמר שיש.
יוליה מלינובסקי: בוא נכיר בתופעה.
יוליה מלינובסקי: סליחה, כבוד היושב ראש.
יוליה מלינובסקי: התופעה הזאת קיימת?
אברהם נגוסה: אין ויכוח, יש.
אברהם נגוסה: מצדי יש.
יוליה מלינובסקי: יש תופעה.
יוליה מלינובסקי: המשטרה מסכימה עם זה שיש תופעה?
<קריאה: המפכ"ל אמר שיש.
אברהם נגוסה: המפכ"ל אמר שיש, יש תכניות, יש תקציבים שהמשטרה קיבלה כדי להוריד את זה ולכן אנחנו רוצים לשמוע.
יוליה מלינובסקי: כדי להוריד שיטור יתר?
אברהם נגוסה: נכון, לכן אנחנו רוצים לשמוע.
<קריאה: נשמח גם לשמוע על ההכשרות בהמשך.
אברהם נגוסה: בשביל זה אנחנו מקיימים את הדיון ולכן אנחנו רוצים לשמוע.
<יואל הדר: חבר הכנסת נגוסה, תת ניצב יוסי בכר ממונה על כל מה שקשור למצלמות גוף, זה הפרויקט שגם אדוני הכין הצעת חוק פרטית בנושא הזה והמשטרה קידמה את הפיילוט, אנחנו נמצאים בשלב מאוד מתקדם של הפיילוט, אני מציע שתת ניצב בכר הוא זה שיציג את זה, ברשותך.
אברהם נגוסה: בסדר, אני ביקשתי, זו אחת הדרכים להתמודדות.
אברהם נגוסה: אני אומר שאם אתם רוצים להציג קודם את הממצאים של המצלמות, בסדר.
אברהם נגוסה: מה שאני ביקשתי, תציגו לנו את ההתקדמות בהתמודדות שלכם והדרכים להתמודדות.
<קריאה: זה משהו מאוד מהותי.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יוסי יונה.
<יוסי בכר: בוקר טוב.
<יוסי בכר: אנחנו נמצאים בערך שנה וחודשיים מאז תחילת העבודה על הפרויקט.
<יוסי בכר: זה כמובן התחיל אחרי שלמדנו מה קורה בעולם, למדנו מחקרים, יצאנו, למדנו, חזרנו, פרסמנו בקשה עולמית להבין איזה מצלמות יש, בנינו חוות מקומיות ואגירה לכל סרטוני הווידיאו ונכנסנו לפיילוט שאמור להסתיים ב-1 בפברואר בשש יחידות משטרה, הוספנו יחידה אחת נוספת.
<יוסי בכר: היחידות שנבחרו על פי מפתחות שקבענו לפי כללים שתהיה בהם מסה של פעילות, כמות תיקי אלימות, תקיפות שוטרים, תלונות כנגד שוטרים, כמות פשיעה ל-1,000 תושב.
<יוסי בכר: היחידות שנבחרו זה באר שבע, איילון, פתח תקווה, זבולון, יחידת תנועה של נגב והכנסנו לאחרונה גם את מרחב דוד.
<יוסי בכר: עד היום השקענו בפרויקט 40 מיליון שקל, בימים האחרונים התקיים דיון בראשות מפכ"ל ובראשות שר על הפרויקט, ב-2017 הולכים להשקיע עוד כ-20 מיליון שקל ואז נכנסים לתהליך של מימוש.
<יוסי בכר: כרגע הפיילוט נמצא בעיצומו, כ-150 מצלמות שעובדות בשטח, צולמו למעלה מ-4,000 סרטונים באירועים שונים על ידי שוטרים.
<יוסי בכר: כל הסרטונים נאגרים במשטרת ישראל, הם ללא מגע יד אדם, אי אפשר לערוך אותם, אי אפשר להוריד אותם שלא בדרך משטרתית.
<ירון יחיאס: אין חתימה אלקטרונית בחלק מה - - -
<יצחק טיים: זה הדגם שנפסל ברוב המדינות בעולם.
אברהם נגוסה: רגע, אני מבקש.
<יצחק טיים: הדגם שקניתם זה דגם שנפסל ברוב המדינות.
אברהם נגוסה: ירון, אני מבקש, יש סדר לדבר.
אברהם נגוסה: אתם נרשמתם?
אברהם נגוסה: ניתן לכם לדבר ואני מבקש אל תפריעו במהלך הדיווח.
אברהם נגוסה: לחברי כנסת יש את הפריבילגיה, אבל אני מבקש, האחרים, תרשמו שאלות, הערות בתור שלכם תציגו את זה.
<יוסי בכר: גיל השוטרים בפרויקט שמחזיק את המצלמות בפיילוט הוא 35 עם עשר שנות ותק.
<יוסי בכר: אנחנו מלווים את הפרויקט הזה עם מחקר בשלושה שלבים.
<יוסי בכר: בשלב ראשון בוצע המחקר לפני הפיילוט, גם לאזרחים באותן ערים וגם השוטרים שפועלים בפיילוט.
<יוסי בכר: השלב השני זה השלב שהתחיל ב-1 בדצמבר, המחקר מסתיים בסוף השבוע הקרוב, יצטרכו לנתח אותו עוד שבוע וחצי.
<יוסי בכר: והשלב האחרון, כמובן בסיום הפיילוט, אני מעריך שב-1 בפברואר, כשיסתיים הפיילוט, אנחנו נכנסים למחקר נוסף, שלישי, ואפשר יהיה אז להוציא את הממצאים המרכזיים.
<יוסי בכר: יש לי את הממצאים הראשונים של פיילוט שעוד לפני שהוא התחיל, מה העמדות בכל הערים שבהן מופעל הפיילוט.
<יוסי בכר: אני יכול לפרט, אבל לטעמי אנחנו התחלנו ממקום מאוד גבוה, גם בתפיסת האזרחים עד כמה הם רוצים את המשטרה, עד כמה זה כלי חיוני, וגם בתפיסת השוטרים.
<יוסי בכר: זה כמעט זהה באחוזים, אחרי זה אני יכול לפרט גם על העניין הזה.
<יוסי בכר: טעות הדגימה של המחקר שלנו היא 5% ברמת יחידה ו-2.4% ברמה של כלל המדגם.
<יוסי בכר: מבחינת ממצאים, אם תרצו אני אפרט.
<יוסי בכר: אנחנו מבצעים מחקר איכותני, מה שלא נעשה בעולם, עבור עד היום 70 סרטונים מתוך ה-4,000 כדי להבין מה התובנות של העניין.
<יוסי בכר: אני יכול להגיד שהתובנות שכרגע עולות לנו, האחד, זה מאפשר שליטה יותר טובה על האירוע, תפקוד מקצועי וקורקטי של השוטרים וההתנהגות שלהם בשפה, התייחסות אזרחים, מצד שני, גם הרבה יותר מכבדת, גם כמתלוננים וגם כקורבנות וגם כחשודים.
<יוסי בכר: המצלמה לא בולטת מספיק, ההכרזה על צילום מאוד משפרת את הטיפול באירוע עצמו.
<יוסי בכר: מידת ההרתעה לשני הצדדים היא מצוינת, לא משפיעה על שיכורים, לא משפיעה על מעורערים בנפשם.
<יוסי בכר: היא מונעת הסתבכויות של שוטרים.
<יוסי בכר: יש לנו מעט מאוד תיקים בכל הסרטונים שצולמו שהפוטנציאל שלהם לאירוע של שימוש בכוח הוא הרבה יותר גבוה.
<יוסי בכר: כמעט שאין לנו תיקים כאלה ברגע שיש מצלמה, וזה מה שרצינו.
<יוסי בכר: אנחנו לא רצינו את הראיות מהמצלמה הזאת, למרות שיש תיקים מצוינים, אלימות במשפחה, שיכולים מאוד להציג אירוע בצורה אובייקטיבית לשופט ובמהלך החקירה, אבל בסך הכול הכללי כמות התיקים שיצאו מהאירועים האלה שצולמו לכתבי האישום היא מעטה, וזו הייתה המטרה שלנו.
<יוסי בכר: המטרה שלנו הייתה רמת אמון, שקיפות בפעילות וכדומה.
<יוסי בכר: האזרח מתייחס יותר בכבוד.
<יוסי בכר: אני יכול להגיד שפרסמנו, בהליך של התייעצות עם הציבור, באופן יזום את נוהל ההפעלה שלנו.
<יוסי בכר: הנוהל הזה, אחד מהיותר מפורטים שקיימים בעולם, אנחנו למדנו כמעט את כל הפרוטוקולים שיש בעולם על נוהלי הפעלה של המצלמות, ישבנו עם משרד המשפטים, עם הפרקליטות, עם כמעט כל גוף שיש לו חלק בעניין, פרסמנו את הנוהל, ביקשנו מהציבור להתייחס.
<יוסי בכר: כמות ההתייחסויות הייתה לא גדולה, אנחנו בזמן פרסום המכרז, שזה כנראה יהיה במרץ, השר ביקש שנצא בעוד תהליך התייעצות על הנוהל עצמו כדי לקבל הערות מהציבור על מה שכתבנו, מתי מפעילים, מתי לא.
<יוסי בכר: אני יכול להגיד לכם שרוב הדברים שרשומים בנוהל מתרחש ומתנהל ככה ברוב המדינות בעולם, מתי כן מצלמים ומתי לא מצלמים.
<יוסי בכר: יש מעט מאוד אנשים שהגיבו מהציבור הרחב, הם דיברו על הרציפות של הצילום, הם דיברו על השקיפות של המצלמה, הם דיברו על החומר, מה אנחנו עושים איתו, והם דיברו על ההפעלה בנושא של הפגנות.
<יוסי בכר: יש לנו לא מעט תובנות בפיילוט הזה, להכניס את הדבר הזה לתוך המכללה הלאומית לשוטרים כנושא לימוד במסגרת הצילומים.
<יוסי בכר: אנחנו הולכים בחודש הקרוב להיכנס לנושא מצלמות הרכב ולשלב לתוך מצלמות הגוף גם מכרז של מצלמות רכב.
<יוסי בכר: יש לנו הרבה מאוד עבודה בכל מה שקשור ל-BI של האירוע הזה, חוות האגירה שהקמנו במשטרת ישראל מוכנות לקלוט גם 10,000 מצלמות גוף.
<יוסי בכר: בעצם היום כמות המצלמות שעובדת היא לא מאתגרת לחלוטין את היכולת שלנו לאגור.
<יוסי בכר: בניגוד להרבה מדינות בעולם אנחנו הולכים לאגור את החומר כמו כל חומר שנאגר בתיקי חקירה, שבע שנים, שלוש שנים, בכלל לא למחוק אותו, תלוי בחומר עצמו.
<יוסי בכר: כל שוטר שנכנס לפיילוט עבר תהליך של הכשרה רחב, מנטלי, משפטי, חוקי, זכויות פרט, משמעתי, טכנולוגי, כולל ליווי של צוותי הטמעה.
<יוסי בכר: אנחנו מתבססים בעיקר על העובדה המרכזית ש-78% מהציבור ו-76% מהשוטרים סבורים שזה יגביר גם את רמת האמון בין המשטרה לציבור וגם את רמת השירות.
<יוסי בכר: אני, כמי שמוביל את הפרויקט הזה במהלך השנה וחודשיים האחרונים, אומר לכם שאין צורך אפילו ללחוץ על משטרת ישראל לקדם את זה, לטעמי אין מפקד תחנה במשטרת ישראל שלא משווע למצלמות הגוף ואין שוטר כמעט במשטרת ישראל.
<יוסי בכר: הדרישה לנו, כמנהלת שצריכה להכניס יחידות נוספות לפיילוט, היא עצומה.
<יוסי בכר: אני לא אומר שזה 100%, אבל כולם מבינים שזה כלי מכונן.
<יוסי בכר: יש החלטה, יש תמימות דעים ברמת הפיקוד של משטרת ישראל.
<יוסי בכר: הנושא הזה מתוקצב בסדר עדיפות עליון.
<יוסי בכר: לוחות הזמנים הם מכרז במרץ.