GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אליהו ולק: אני רוצה לחזור לאותו נושא שחבר ההנהלה שלנו עו"ד נטרביץ העלה ושמענו קצת תגובות.
<אליהו ולק: אני רוצה קודם כל לציין התקדמות רבה שיש בדיונים.
<אליהו ולק: ב- 10 ביוני הייתה ישיבה בוועדת העלייה וקליטה, מר ששפורטה דיווח, לפני פרוטוקול הישיבה, שיש התקדמות גדולה עם אוקראינה ועם לטביה.
<אליהו ולק: אז אוקראינה, אנחנו כמעט התקדמנו אבל קרה שם מה שקרה, מידאן וכן הלאה, ובלטביה הם מסתתרים עכשיו.
<אליהו ולק: אבל זה היה ב- 10 ביוני.
<אליהו ולק: ב- 28.2.2011 היה דיון הועדה הבין משרדית, כבר לא ועדת עליה וקליטה, אלא ועדה בין משרדית בכנסת ישבה ודנה וגם דיברו על התקדמות שצריכים משהו לעשות.
<אליהו ולק: הולכים הלאה, ב- 3.3.2016 פונה עם קול קורא בעיתונות שכל העולים והאנשים והאזרחים יביאו הצעות מה אפשר לעשות.
<אליהו ולק: אז אנחנו התקדמנו ברמות הפניה.
<אליהו ולק: אבל לא התקדמנו, ואני חושב שהאחריות כאן, כפי שאמר מר נטרביץ' של המוסדות הישראליים, אני לא אגיד מדינה או ממשלה או פרלמנט, אלא מוסדות ישראליים, ביטוח לאומי לבד לא יכול לפתור את זה, אבל חייב להיות זרז של הפעילות כי זו אמנה שהביטוח הלאומי מכין וצריך לקדם אותה.
<אליהו ולק: משרד החוץ – לא אגיד שהפגין אזלת יד- אבל לא עשה הרבה כדי לקדם.
<אליהו ולק: אני כיו"ר איגוד יוצאי לטביה, אנחנו בקשר מתמיד גם עם שגריר ישראל בלטביה, שגרירה אחת ועכשיו השגרירה השניה, הם דיווחו, פנו למוסדות, קיבלו מהם סקירה, אבל מעבר לסקירה הדברים לא זזים.
<אליהו ולק: התחלפו כבר שלושה שגרירי לטביה בישראל ואני בזמנו חשבתי לעשות הפגנה מול שגרירות לטביה, אני עדיין לא ויתרתי על הרעיון.
<אליהו ולק: אמר יעקב ששפורטה יש בסך הכל 1,200, אני חושב שהמספרים השתנו, יש 1000, כי אנשים, אם הם עלו בגיל כזה שהיו זכאים לפנסיה, אז הם כבר מצטרפים לעולם האחר, שאיני יודע אם כולו טוב.
<אליהו ולק: אני פונה לנציגי הממשלה, קרי משרד החוץ ומשרד הרווחה, הביטוח הלאומי, לא להרפות ולהמשיך.
<אליהו ולק: לא משא ומתן, אין כאן משא ומתן.
<אליהו ולק: אני פונה ל מחלקה המשפטית במשרד החוץ לבדוק מה המצב עם האיחוד האירופי.
<אליהו ולק: אם הלטבים והליטאים, על הליטאים אני יודע פחות – אם הלטבים מסתתרים אחרי זה שהם חברים באיחוד האירופאי, שינהגו כפי שנוהגות המדינות באיחוד האירופאי.
<אליהו ולק: אני מבקש מיו"ר ועדת העלייה והקליטה שהדבר הזה יובא לדיון, לא יודע באיזו רמה.
<אליהו ולק: מ- 2008 אנחנו באים, דנים, שומעים, והעניין נמשך.
<אליהו ולק: הם בינתיים הצטרפו לאיחוד האירופאי.
<אליהו ולק: אני חושב שמולדובה לא חברה באיחוד ה אירופאי אבל יש שם התקדמות.
<אליהו ולק: גם בלארוס לא חברה באיחוד האירופאי ולא תהיה אף פעם, אבל יש שם התקדמות.
<אליהו ולק: אבל לטביה חברה, להם אין אפילו מטבע משלהם, הם חיים עכשיו ביורו.
<אליהו ולק: יותר מזה אני יכול לומר לכם – בינתיים חלה החמרה במצב.
<אליהו ולק: הם אמרו קודם ואשמח לשמוע מה המצב באוקראינה וברוסיה, הם אמרו שכל מי שהיה זכאי לקבל פנסיה, לולא היה גר עכשיו בלטביה ואז היה שם הותק המינימלי לקבלת פנסיה – 10 שנים.
<אליהו ולק: יש המון עולים שעלו משם עם פנקס עבודה שיש להם עשר שנים לפחות.
<אליהו ולק: בינתיים הם שינו את החוק.
<אליהו ולק: הם אומרים שזכאי לקבל פנסיה רק מי שעבד 15 שנה.
<אליהו ולק: אם אנחנו עוד נתמהמה כך אז לאן נגיע?
<אליהו ולק: כבר לא יהיה מי שיקבל.
<אליהו ולק: אני חוזר ומבקש שלישיבה הזאת תהיה גם תוצאה מעשית.
<אליהו ולק: אולי כדאי, אדוני היו"ר, לקבוע מפגש מסוים, מפגש עבודה, ישיבת עבודה, של הנציגים של אותן מדינות, גם המדינות מארצות שהיה שם עניין של צרפת ומרוקו, ואז הם היו תחת צרפת.
<אליהו ולק: יכול להיות.
<אליהו ולק: להקים קבוצות עבודה שיזיזו את העניין.
<אליהו ולק: תודה רבה.
<בני פרץ: שלום לכם.
<בני פרץ: אני פעיל חברתי, לשעבר מהפנתרים השחורים.
<בני פרץ: אני כל הזמן שומע ומהעלייה הרוסית שתהיה ברוכה גם כן, ללא קשר, יש לי חתן רוסי וגם כלה רוסיה.
<בני פרץ: סליחה שאני אומר 'ממוצא', אצלי הבית פתוח.
<בני פרץ: כך שמה שאני אדבר פה, זה לא אומר.
<בני פרץ: אני לא זוכר, אדוני היו"ר, שבתקופת הקומוניזם הייתה פנסיה ברוסיה.
<בני פרץ: כולם עבדו, גם הבטלנים עבדו.
<בני פרץ: אני יודע את הכל, צריך ללמוד קצת הסטוריה.
<בני פרץ: עד היום ברוסיה אין פנסיה, יש רק קצבה, שנקראת קצבה.
<בני פרץ: כל רוסיה מושחתת, ויהיה לו כסף מהסכמים איתנו רק לגבי הרוסים.
<בני פרץ: ואני כל הזמן- מתחילת העלייה של הרוסים שהגיעו לארץ – אני יודע, הכל נעשה בשבילם, הכל נעשה למענם, ובלי לפגוע, יש לנו גם בני עדות המזרח, גם אתיופיה וגם הכל.
<בני פרץ: גם אנחנו רוצים שיביאו לנו כסף, גם אנחנו היינו בתקופת ספרד ששדדה.
<בני פרץ: אם אתה רוצה אדוני היו"ר של הביטוח הלאומי, אתה יודע טוב מאוד, בברצלונה קיים מוזיאון על שם משפחת פרז, שאומרת על כל מה שהיא נתנה בפאר והדר.
<בני פרץ: אני ממשפחת פרז שחיה במרוקו, אולי תלך ותביא משם גם לי כסף?
<בני פרץ: למה אצלנו אתם לא דואגים אף פעם לבני עדות המזרח?
<בני פרץ: למה תמיד המלחמה ממדינות שהן תפרניות לגמרי?
<בני פרץ: כולל אוקראינה כולל כולם.
<בני פרץ: ואני גם יודע את זה מהחתן שלי.
<בני פרץ: יודע הרבה מההיסטוריה כי יש לו עסקים גם שם איתם.
<בני פרץ: ואני יודע מה קורה ברוסיה.
<בני פרץ: אני אדם שעוקב.
<בני פרץ: מי שדיבר על גיאורגיה, אני יכול להגיד לך אם ילכו לגיאורגיה, גיאורגיה תביא.
<בני פרץ: לבוא ולהגיד לא נותנים להם?
<בני פרץ: נותנים.
<בני פרץ: אבל מה עם ההורים הזקנים שלנו שעכשיו כמו שאנחנו רואים אותם, אין להם במה לאכול, גם הם באו בשנות החמישים והשישים למדינה הזאת.
<בני פרץ: למה אף פעם לא מדובר עליהם?
<בני פרץ: למה אין אף אחד שאומר בני העדות ומשאירים את האוכלוסיות ברחוב להתקוטט ביניהם, כאילו שנאה, כאילו זה לטובת זה, אשכנזים, ספרדים, דתיים, זה מה שהולך ברחוב.
<בני פרץ: אם אני חי בתוך עמי זה מה שאני רואה כי אתם מחדירים את השנאה הזאת ביצירה.
<בני פרץ: כל הנושא של הפנסיה הזאת מרוסיה, יצר אותה אדון ליברמן.
<בני פרץ: יצר אותה אלקטוראלי.
<בני פרץ: זה הכל.
<בני פרץ: כניסה בהסכם קואליציוני, אז מנסים לסובב מסביב.
<בני פרץ: אדון פוטין המושחת ומרעיו, כל מה שיש לו כסף.
טלי פלוסקוב: בוא לא נקבע פה עובדות.
אברהם נגוסה: בני תתמקד בנושא.
<בני פרץ: הרובל בתחתית, אין לו כסף לעצמו, הוא מסובך כולו.
<בני פרץ: אין לו במה להאכיל שם את עמו, יש לו לשלוח לישראל?
<בני פרץ: רק תסביר לי, כל הזמן אתם דואגים לקבוצה מסוימת, כאילו הצרפתים לא שלטו במרוקו, לא באלג'יריה, לא בתוניס, אף פעם לא שמענו שום דבר בנושא וההורים שלנו כבר נפטרו ונשדדו גם במרוקו.
<בני פרץ: גם האתיופים, תעשו עם אתיופיה, אם לא , ביטוח לאומי ישלם עד שתצליחו להוציא פיצויים, תנו להם גם לחיות.
<בני פרץ: רואים את העוני שקיים.
אברהם נגוסה: השאלה ברורה.
טלי פלוסקוב: אני מצטערת, אני צריכה להיות ב- 12:00 בנשיאות הכנסת.
טלי פלוסקוב: ברשותכם אני אדבר שתי דקות והעוזרים שלי יישארו פה כי כל מילה מאוד חשובה.
טלי פלוסקוב: דבר ראשון, אני מבקשת לקבל את כל האמנות הקיימות, גם אלה שאמרת שאושררו ולא אושררו.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לראות אותן, גם בדיעבד, אבל לפחות לראות שאנחנו נוכל לתת גם תשובות לאנשים אבל בוא לא נשכח, אנחנו חברי הכנסת עומדים בפרונט.
טלי פלוסקוב: אנשים פונים אלינו.
טלי פלוסקוב: אם אין לנו מידע, לפחות לספק להם, לא טוב – לא לנו ולא להם.
טלי פלוסקוב: זו בקשה אחת.
טלי פלוסקוב: בקשה שניה – אני מקבלת את ההצעה להקים צוות עבודה בנושא הזה, אני אפילו אשמח מאוד לעמוד בראש הצוות הזה.
טלי פלוסקוב: אני עומדת בראש ארבע קבוצות ידידות שאנחנו יכולים וצריכים לעבוד מולם, אז אני יכולה בעצם להיות המובילה של הנושא, אני לגמרי לוקחת בחשבון לא רק נושאים של חבר העמים אלא גם ממדינות אחרות.
טלי פלוסקוב: הצוותים האלה צריכים להיות צוותי עבודה ולא צוותי דיבורים.
טלי פלוסקוב: צריכים להיות שם נציגים של משרד החוץ, נציגים של הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: אם אני צריכה לדבר עם המדינה, אז אני צריכה לדעת בוודאות באיזה שלב זה נעצר, כדי לא לבזבז זמן.
טלי פלוסקוב: אגב עכשיו קיבלתי הודעה לגבי לטביה שבדקתי.
טלי פלוסקוב: ב- 2008 יצאה הודעה בתקשורת – בשפה הרוסית אמנם – על כך שהאמנה אושררה בלטביה ורק מחכים לשיפור של המצב הכלכלי של המדינה כדי להתחיל לשלם.
טלי פלוסקוב: אבל העובדה היא ששמונה שנים עברו ושום דבר לא קרה.
<יעקב ששפורטה: זה 1000 איש, זה ממש - - -
טלי פלוסקוב: זה באמת מגוחך.
טלי פלוסקוב: 1000 איש.
טלי פלוסקוב: לכן אם אנחנו לא נזכיר להם כל הזמן, אז בטח שיותר נוח להם לשכוח את מה שהיה ב- 2008.
טלי פלוסקוב: לכן אני מברכת את האנשים שנמצאים כאן היום ומזמינה אתכם להצטרף לקבוצה וביחד, לפי דעתי, אנחנו יכולים להביא באמת לתוצאות.
טלי פלוסקוב: הכי חשוב זה שהציבור יידע את מה שאנחנו עושים ויידע גם לתבוע את הזכויות שמגיעות לו.
אברהם נגוסה: מה שהבנתי עד עכשיו זה שיש תנאים לעשות את ההסכם אמנה.
אברהם נגוסה: תנאי אחד – צריכים להיות יחסים דיפלומטיים.
אברהם נגוסה: תנאי שני – מערכת סוציאלית.
אברהם נגוסה: אלה הקריטריונים?
<יעקב ששפורטה: אם הייתה אפשרות לעשות אמנה עם מרוקו, זה אחד הדברים שהייתי רוצה הכי הרבה.
<יעקב ששפורטה: אני בעצמי בן לעדות המזרח, הנושא הזה מאוד חשוב לי, אבל אובייקטיבית – אין קשרים דיפלומטיים ואתה יכול לעשות אמנה עם מדינה שאין איתה קשרים דיפלומטיים.
<בני פרץ: לא מדברים על קשרים.
<בני פרץ: במלחמת העולם השניה היו גם האנגלים וגם צרפתים בתוך מרוקו וההורים שלנו סבלו שם.
<בני פרץ: מתי נזכרתם בהם?
<בני פרץ: כשהם מתו, הלכו לקבר, נזכרתם בגיל מסוים לעשות להם.
<בני פרץ: אבל העלייה הרוסית – מיום שהיא הגיעה, כל החוקים השתנו.
<בני פרץ: כולל השואה, כולל ניצולי שואה.
<בני פרץ: לתועלתם.
<בני פרץ: אנחנו נשארים תמיד ערומים.
<בני פרץ: עדות המזרח נשארים כולם בפחי הזבל מאתיופיה ועד למטה.
אברהם נגוסה: יש נושאים שהם מעל הביטוח הלאומי, וזה מה שאתה מדבר עליו.
אברהם נגוסה: אבל כרגע אנחנו מדברים על מערכת סוציאלית.
<בני פרץ: זה סוציאלי, רק לכיוון אחד.
אברהם נגוסה: לכן בואו קודם כל נבין את ה דברים האלה ואז נלך גם למדינות שאין איתן אמנות, אם הדברים יאפשרו לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו יכולים לדבר על זה.
אברהם נגוסה: אם תשאל אותי על אתיופיה למשל, אני יודע.
אברהם נגוסה: יש יחסים דיפלומטיים, אבל המערכת היא בעייתית.
אברהם נגוסה: צריכים ללמוד כל מדינה בנושאים האלה.
אברהם נגוסה: ואני רוצה שיהיה גם באתיופיה, גם מרוקו, גם בתימן, ובכל מקום שאין.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו צריכים לאט-לאט לראות האם התנאים מאפשרים לנו או לא.
<בני פרץ: אם הולכים למדינות החסות שהיו תחת חסותן, כמו מרוקו שהייתה תחת חסות צרפתית, יכולים ללכת לצרפת, זו גם מדינה תרבותית.
<בני פרץ: ספרד, כל מה שקרה עם מגורשי ספרד וכל הרכוש וכל ההון, בבקשה.
אברהם נגוסה: אז אנחנו צריכים לבדוק עם הקולוניאליזם, עם המדינה שכבשה באפריקה, היא אחראית עכשיו לתת פנסיה.
אברהם נגוסה: זו סוגיה אחרת שאנחנו צריכים לבדוק וללמוד את הנושא.
<אסתר בלום: הערה קטנה או שאלה לגבי ה א מנה עם צרפת.
<אסתר בלום: האמנה עם צרפת נחתמה אם אני לא טועה ב- 1966, היא האמנה היחידה שבעצם לא עודכנה בעשרים השנים האחרונות.
<אסתר בלום: כל האמנות האחרות עודכנו ויש הרבה דברים שם מעבר לפנסיות שחייבים תיקונים ועדכונים, התאמות לנהלים ולחוקים שנעשו גם כאן וגם בצרפת.
<יעקב ששפורטה: ראשית, לא כל האמנות עודכנו.
<אסתר בלום: אין אמנה יותר ותיקה.
<יעקב ששפורטה: בריטניה הראשונה והשניה זו צרפת.
<יעקב ששפורטה: אנחנו כל חצי שנה פונים לצרפתים ומבקשים לעדכן את האמנה.
<יעקב ששפורטה: הם לא מעוניינים.
<יעקב ששפורטה: הם יודעים שהעלות הכספית, הם משלמים 200 מיליון שקל, הם לא כל כך מעוניינים, אנחנו מפעילים לחץ, וכל שנה אנחנו מזכירים להם את זה.
<אסתר בלום: אם אני לא טועה, היתה משלחת שהגיעה די בהפתעה לפני כמה חודשים למחלקה שלכם, מה יצא משם?
<יעקב ששפורטה: מי שהגיע זה מישהו בדרג טכני של יישום מה שקורה עכשיו.
<יעקב ששפורטה: אבל כדי לעשות תיקון של האמנה ולהרחיב אותה – זה צריך להיות דרג הרבה יותר גבוה, והם לא מעוניינים, אבל אנחנו מנסים.
<יעקב ששפורטה: בסוף כן נצליח.
<אברהם שרנופולסקי: יש לי כמה שאלות ליעקב.
<אברהם שרנופולסקי: ידוע לנו שהקרן הפנסיונית של רוסיה דורשת מאנשים המקבלים פנסיה מרוסיה, בלי קשר להסכמים החדשים, להעביר להם מידע האם הם עובדים או לא ע ובדים והם חוששים שהמידע הזה יכול לפגוע בפנסיה.
<אברהם שרנופולסקי: מה ידוע לך על זה?
<יעקב ששפורטה: אמרתי את זה בתחילת הישיבה.
<יעקב ששפורטה: בקיץ הרוסים עשו שינוי בחוק והם מתנים את תשלום ההצמדה של הפנסיה לגבי אלה שנמצאים מחוץ לרוסיה.
<יעקב ששפורטה: זאת אומרת, כדי לקבל את הפנסיה כנראה לא תהיה ברירה אלא להגיד להם אם אתה עובד או לא עובד, וזה יכול לפגוע בתוספת הזאת.
<אברהם שרנופולסקי: רק בתוספת?
<יעקב ששפורטה: רק בתוספת.
<יעקב ששפורטה: את זה בדקתי כי זה היה מאוד חשוב לי לדעת שאנחנו לא חותמים על אמנה שלא נקבל בה כלום.
<יעקב ששפורטה: מדובר רק בתוספת ורק כשאתה עובד.
<יעקב ששפורטה: כשאתה מפסיק לעבוד, תחזור לקבל את הפנסיה בנוסף לתוספת.
<אברהם שרנופולסקי: שאלה שניה – האם ההסכמים החדשים עברו בפרלמנט הרוסי, בדומה?
<יעקב ליבנה: זה נמצא עכשיו בשלבי אשרור בדומה והובטח לנו שזה יסתיים, אני מקווה שתוך שבועות לא רבים.
<יעקב ליבנה: היה עכשיו עיכוב בגלל הבחירות לדומה.
<יעקב ליבנה: בספטמבר זה קצת התעכב אבל אנחנו מקווים שזה יסתיים.
<אברהם שרנופולסקי: שאלה אחרונה – האם בהסכמים האלה מדובר על תשלומים רטרואקטיביים או לא?
<יעקב ששפורטה: לא.
<יעקב ששפורטה: מדובר על תשלום על תקופה רטרואקטיבית.
<יעקב ששפורטה: הוותק הוא רטרואקטיבי אבל התשלום הוא מיום הגשת התביעה ואילך.
<יעקב ששפורטה: אתה לא יכול לתבוע רטרואקטיבית סכומים שהיו, כי האמנה לא הייתה קיימת.
<אפריים זנו: יש לי שתי שאלות.
<אפריים זנו: אחת בהמשך לשאלה של אסתר.
<אפריים זנו: מה הנפקא מינה?
<אפריים זנו: מה ההשלכות של עדכון האמנה, מבחינת הזכויות לעולים עצמם ובסכום אולי תוספת למדינה.
<אפריים זנו: שאלה שניה - ראינו שבעצם לרוסים הסכום הוא כזה קטן, שאין השלכה להבטחת הכנסה או קצבאות שהם כבר מקבלים בארץ.
<אפריים זנו: מה קורה לעולים מצרפת כאשר הפנסיה שמקבלים מצרפת יותר גבוהה, באיזה מובן זה פוגע בזכויות שלהם כאן?
<יעקב ששפורטה: התיקון של האמנה הוא לא כל כך לגבי הסכומים אלא לגבי ההיקף שלה.
<יעקב ששפורטה: היום האמנה עם צרפת עוסקת רק בעובדים שכירים ומעין שכירים.
<יעקב ששפורטה: כל מי שעצמאי הוא לא בתוך המסגרת של האמנה וזה משמעותי.
<יעקב ששפורטה: האמנה היא גם מצומצמת.
<יעקב ששפורטה: אין בה למשל ענף כמו נכות כללית.
<יעקב ששפורטה: אז הרצון שלנו לתקן זה כדי להכניס לתוך האמנה גם את כל העולים מצרפת שהיו עצמאיים שהיום הם לא מבוטחים.
<יעקב ששפורטה: לגבי צרפת, אם אדם מקבל פה הבטחת הכנסה או זקנה והשלמת הכנסה, אם סכום הפנסיה הצרפתי גבוה, זה בהחלט ישפיע.
<יעקב ששפורטה: אבל זה החוק.
<יעקב ששפורטה: אם אדם מקבל פנסיה מאוד גבוהה, אין שום סיבה שמדינת ישראל תתן לו גם השלמת הכנסה.
<יעקב ששפורטה: השלמת הכנסה באה לעזור למי שאין לו, לא למי שיש לו.
<יעקב ששפורטה: זה המצב.
<אפריים זנו: עד לסכום של הבטחת הכנסה?
<יעקב ששפורטה: יש איזה דיסריגארד עד סכום מסוים.
<יעקב ששפורטה: אבל מי שיעבור אותו, זה יפחית לו.
אברהם נגוסה: כיון שהמדובר במדינת ישראל , נחשב כהכנסה לכל דבר, חוקי המדינה חלים עליו.
<יעקב ששפורטה: ובצדק.
<אסתר בלום: ההשלכות לזה די קשות לעולים שמגיעים לכאן ואין להם דיור.
<אסתר בלום: אמנם יש להם יותר מ- 2,800 שקלים לחודש, אבל אין להם מספיק כסף גם כדי לשכור דירה, הרוב הגדול, ולא כדי לקנות, למרות מה שאנחנו שומעים בכותרות, ובכלל לחיות.
<אסתר בלום: כאן אין דיפרנציאציה כי זה קיצבה אוניברסלית.
<יעקב ששפורטה: יש הבדל בין עולים שיש להם קצבה יותר גדולה לבין עולים שיש להם קצבה יותר נמוכה.
<יעקב ששפורטה: מדינת ישראל, לפי התפיסה של הביטוח הלאומי, היא נותנת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה למי שזקוק.
<יעקב ששפורטה: יש הבדל בין עולה שבא מארצות הברית עם פנסיה של 3,000 דולר, לבין עולה שבא מברית המועצות בלי שום דבר.
<יעקב ששפורטה: אי אפשר להתעלם מההבחנה הזאת.
<אסתר בלום: יכול להיות שיש עולה שבעצם זכאי, בגלל שהוא לא מקבל שום דבר, הוא זכאי לדיור ציבורי, והעולה שהוא ממעמד הביניים ומקבל את ה- 200 שקלים או 500 שקלים יותר ממה שמתאפשר לו לקבל עוד השלמה מביטוח לאומי, ובעצם אין לו אפשרות גם לשכור דירה וגם לחיות כאן.
<אסתר בלום: אלה אנשים שאין להם דירות.
<יעקב ששפורטה: את זה צריכים לפתור ביום הבחירות.
<יעקב ששפורטה: לא כך.
<אסתר בלום: לא, אלה דברים של הנוהל הפנימי של הביטוח הלאומי שלא עושה דיפרנציאציה.
<אסתר בלום: העובדה שבעצם הקצבאות הן אוניברסליות ולא מתייחסות למעמד של אותו אדם שמקבל אותה, אם יש לו דירה או חמש דירות, הם כבר מתייחסים, אני חושבת, אבל אם יש לו דירה אחת או שתי דירות או שאם אין לו בכלל דירה, החוק והבטוח הלאומי לא מתייחס לזה ואז איך אדם יכול להתקיים אם יש לו 2000 שקלים אם זה מהארץ או מחו"ל, אם יש לו דירה הוא יכול אולי מה- 2000 שקלים כן לאכול עד סוף החודש, אבל אם אין לו דירה והוא צריך לשלם שכר דירה ואין לו דיור ציבורי, מה הוא יכול לעשות?
<יעקב ששפורטה: הפתרון לא יכול לבוא מהביטוח הלאומי.
<יעקב ששפורטה: זו צריכה להיות החלטת ממשלה לגבי מדיניות של דיור וכל מיני דברים.
<אסתר בלום: לא, אם אתה לוקח בחשבון שאין לו דיור, אתה נותן לו אולי סכום אחר.
<יעקב ששפורטה: הדיור הוא לא חלק בביטוח הלאומי.
<יעקב ששפורטה: אי אפשר לערבב את הכל ולהגיד לביטוח הלאומי שיפתור את זה.
<יעקב ששפורטה: זה לא המקום.
<יעקב ששפורטה: אני אסביר לך משהו אמפירי.
<יעקב ששפורטה: ברגע שבמקומות אחרים בעולם הקצבאות הפסיקו להיות אוניברסליות, הן פשוט התחילו להיעלם.
<יעקב ששפורטה: כי מי שחזק בכל מדינה, אלה האנשים היותר עשירים, הם יותר מקורבים לשלטון ובטח לא אנשים עניים.
<יעקב ששפורטה: הרעיון והמלחמה של הביטוח הלאומי זה להשאיר את הקצבאות האוניברסליות, כדי לשמור עליהם.
<יעקב ששפורטה: אז יכול להיות שנראה לך מוזר שאדם עשיר מקבל קצבת זקנה, אבל זה מאוד חשוב כדי שגם העני ימשיך לקבל קצבת זקנה, ואלה דברים שנבדקו בכל העולם, זו אינה המצאה שלנו.
<יעקב ששפורטה: מה שאת אומרת מאוד נכון, אבל לא זה הפורום.
<יעקב ששפורטה: אנחנו פה מדברים על לדאוג לפנסיות מחו"ל ואת מדברת על בעיה מאוד גדולה שאני הקטן בוודאי לא יכול לפתור אותה.
אברהם נגוסה: הנושא שאת מעלה כאן הוא נושא מערכתי.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת לא אני לא מסכים עם האמירה שמדיניות הרווחה של מדינת ישראל נקבעת על פי פתקי הצבעות למפלגה מסוימת.
<יעקב ששפורטה: זו הייתה בדיחה.
<יעקב ששפורטה: לא ברצינות.
אברהם נגוסה: אז אם זו בדיחה, אני גם צריך להסביר את זה.
אברהם נגוסה: כי מדיניות הרווחה היא כמו תיקון.
אברהם נגוסה: כפי שאמרת, יש קצבאות אוניברסליות, כמו קצבת ילדים וקצבת זקנה, אבל יש את קצבת השלמת הכנסה והבטחת הכנסה, אלה שפשוט הן לגופו של עניין.
אברהם נגוסה: זה לא אוניברסלי.
אברהם נגוסה: זה לאדם.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר כאן, יש לנו מה לעשות, אבל כרגע לפחות הביטוח הלאומי מסתכל על הכיוון הזה.
אברהם נגוסה: הבעיה שאמרת על ההתחשבות בנושא הדיור, זוהי מערכת אחרת, מערכת הדיור.
אברהם נגוסה: צריכים לראות אותה ביחד אבל הביטוח הלאומי לא - - -
<אסתר בלום: בהקשר הזה, מה שאפריים אמר, פניה לביטוח לאומי שבעצם כן תסתכלו על זה שלאדם אין דיור.
<אסתר בלום: לא שאנחנו באים ומבקשים דיור עבורו מהביטוח הלאומי, אלא תסתכלו על כך שאין לו דיור ותנו לו את ההשלמה.
<אסתר בלום: תסתכלו על זה כמכלול.
<אסתר בלום: לא להגיד, אוקיי, הוא מקבל את ה- 2500 מחו"ל, ואז הוא כבר לא זכאי לשום דבר מעבר לזה.
<אסתר בלום: אלא שאתה לוקח ישראלי שמקבל את ה- 2,500 שקלים מהביטוח הלאומי – יש לו דירה.
<אסתר בלום: ל- 99% אחוז מהישראלים יש דירה בגיל פנסיה.
<אסתר בלום: לרוב.
<יעקב ששפורטה: ממש לא.
אברהם נגוסה: יש הרבה מה שאנחנו צריכים לעשות.
אברהם נגוסה: אבל הביטוח הלאומי מסתכל על גובה ההכנסה.
אברהם נגוסה: האם העולה החדש הזה מגיעה לו השלמת הכנסה או לא.
אברהם נגוסה: כדי להחליט האם מגיע או לא מגיע, זה גובה הכנסתו.
אברהם נגוסה: לכן את הביטוח הלאומי לא מעניין אם אדם נשאר ברחוב או שיש לו דירה.
אברהם נגוסה: הם מסתכלים רק על גובה ההכנסה.
<בני פרץ: הנושא הסוציאלי בארץ הולך ומידרדר כלפי מטה.
<בני פרץ: אנחנו הופכים לעשירים בלבד ולתחתית שלמטה.
<בני פרץ: יש במה שהיא אומרת מן הצדק, אבל זה לא פה, זה בוועדת העבודה והרווחה.
<בני פרץ: לגבי חישוב קיומו של אדם, שייחשב לו גם הוצאותיו.
<בני פרץ: במדינות מתורבתות, כפי שאנחנו אומרים נאורות, שמהן הבאנו את הנאורות כמו הולנד ואלה, כאשר מחשבים הבטחת הכנסה לאדם, הם מחשבים כמה בילויים הוא צריך ללכת, לתיאטרון, קולנוע, תרבות.
<בני פרץ: כל זה וביחד מקזזים.
<בני פרץ: בישראל – לא.
<בני פרץ: בישראל - - - אבל אומרים לנו 'נאורות'.
אברהם נגוסה: נציג הביטוח הלאומי לא ייתן לנו פתרון לזה כי הנושא הוא יותר מערכתי, יותר לפורום אחר, ולא הפורום הזה יכול לתת היום מענה לנושא.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, אני לא אומר שאין בעיה, יש את ה בעיה הזאת וצריך לטפל בה, אבל מי שצריך לטפל בה זה לא הפורום הזה.
<בני פרץ: זה לא הפורום.
<בני פרץ: אמרתי שזה בוועדת העבודה והרווחה, אבל הוא כנציג של ביטוח לאומי שדואג לפנסיות חו"ל - - -
אברהם נגוסה: האם נציגי המשרדים רוצים להתייחס לפני שעו"ד יעקב ליבנה יסכם?
אברהם נגוסה: אם כך, אני רוצה לחדד את התנאים.
<אסתר בלום: אני רק רוצה לברך, ולומר שאני בקשר עם המחלקה שלך, אבל הם באמת יוצאים מן הכלל, משתפים פעולה עם המגזר השלישי, באים אלינו ומסבירים את ה דברים גם לעובדים ולעולים החדשים, כל הזכאויות שלהם ויישר כח, שתצליחו במשימה כי יש באמת הרבה עבודה.
<יעקב ששפורטה: תודה.
אברהם נגוסה: להמשך המעקב בנושא הזה, מעבר ליחסים הדיפלומטיים ומעבר למערכת הסוציאלית של אותה מדינה, אילו תנאים צריכים להיות כדי לחתום את הסכם האמנה בנושא הפנסיות לעולים?
<יעקב ששפורטה: אין תנאים אבל מתוך ניסיון שלי של 25 שנים בתחום הזה, זה מאוד תלוי במדינה השניה.
<יעקב ששפורטה: אני יכול לעשות תכנית עבודה ולהגיש הצעות להרבה מדינות, לרוב 10 הצעות, אם תהיה לנו שנה טובה – אולי שתי מדינות יענו בחיוב.
<יעקב ששפורטה: אין כאן מחויבות או חובה של אותה מדינה להסכים.
<יעקב ששפורטה: , כי לדברים האלה יש עלות כספית.
<יעקב ששפורטה: מדינה כמו גרמניה משלמת מיליארד שקל של בטחון סוציאלי לאנשים שעזבו את המדינה והעיקרון הבינלאומי הוא שאם עזבת את המדינה המחויבות היא רק אם יש לך הסכם במסגרת של בטחון סוציאלי.
<יעקב ששפורטה: התנאים הבסיסיים, כמו שאמרת בצדק, חייב שיהיו קשרים דיפלומטיים אבל צריך להיות גם הרצון.
<יעקב ששפורטה: וזה מורכב.
<יעקב ששפורטה: אנחנו בונים את זה, ה- 18 מדינות האלה, זה לא קרה ביום אחד.
<יעקב ששפורטה: אם אנחנו עושים סקירה אנחנו רואים שכל שנה נחתמו שתי אמנות.
<יעקב ששפורטה: אנחנו עושים מעקב לפי מדינות שמהן עלו הרבה עולים, גם מדינות שלא עלו מהן הרבה עולים, אבל תמיד אתה חייב לעשות סדר עדיפויות.
<יעקב ששפורטה: אנחנו לא מפסיקים להילחם, כל שנה נשלח לצרפת עוד תזכורת, ובסוף זה קורה.
<יעקב ששפורטה: הניסיון אומר לנו שלא צריך לוותר.
<יעקב ששפורטה: יכול להיות איזה שינוי מדיני שם, איזה שהוא אינטרס חדש, ואז הם כן יסכימו.
<יעקב ששפורטה: אבל הפעילות שלנו היא כל הזמן.
אברהם נגוסה: הועדה מודה לעו"ד ששפורטה שהגיע לכאן היום ונתן לנו, לפחות עבורי, אנחנו מקיימים דיון בפעם הראשונה על הנושא הזה בקדנציה הזו בוועדה.
אברהם נגוסה: אני יודע שוועדת העלייה והקליטה דנה בעבר בנושא הזה, אני מסכים איתך שאמרת שאנחנו צריכים להתקדם.
אברהם נגוסה: יש לנו דרך להתקדם, זה תלוי עכשיו במה שאנחנו צריכים לעשות פה בבית הזה, לארגן את חברי הכנסת וגם להוביל את הנושא דרך המחלקה של הביטוח הלאומי וגם משרד החוץ.
אברהם נגוסה: כיון שהיחסים הדיפלומטיים הם המפתח ובלעדיהם אין אפשרות להתקדם.
אברהם נגוסה: אני מסכים עם חברי, חברי הכנסת שאמרו קודם שמשרד החוץ צריך לדחוף את הנושא על מנת להגן על העולים שהגיעו לכאן ולתת להם את העניין הכלכלי.
אברהם נגוסה: לשאלתך על הקמת ועדה, לא הועדה הזאת תקבל החלטה היום כיוון שצריך להתייחס לכך מערכתית ואנחנו צריכים להתייעץ עם המשרדים האחרים ולהקים ועדה מקצועית כדי להתקדם בשיתוף פעולה עם ארגוני העולים, כדי שנוכל לקדם את זה.
אברהם נגוסה: לא הייתי מקבל החלטה בנושא הזה כיון שאנחנו צריכים לבדוק עם משרדים אחרים בנושא.
אברהם נגוסה: הנושא מאוד חשוב כדי לשפר את התנאים הכלכליים של העולים החדשים שהגיעו מכל המדינות.
אברהם נגוסה: איפה שאפשר לעשות ולחתום הסכם אמנה על מנת לחזק את החיים פה, ואת התנאים הכלכליים של העולים אזרחי מדינת ישראל, אנחנו חייבים לקדם בשיתוף פעולה עם כל הגורמים.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון בזאת.
<אליהו ולק: יש לי שאלה טכנית אחת – האם נמצא כאן נציג של משרד הקליטה?
אברהם נגוסה: פשוט אין לה מה להוסיף.
<אליהו ולק: ציטטתי את הפניה של משרד הקליטה בדיוק באותו נושא והייתי רוצה לדעת, אולי אחר כך, מה ההתקדמות של הקול הקורא.
<אליהו ולק: מה התוצאות.
<אליהו ולק: היה קול קורא בעיתונות.
<אליהו ולק: תציעו לנו דרכים לפעול.
<אליהו ולק: האם מישהו הציע?
<אליהו ולק: לא הציע?
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לשבת עם שרת הקליטה, ולכן אמרתי שבמקום לקבל החלטה היום, נשב קודם כל, כי זה נוגע למשרד הקליטה, נוגע לכל המשרדים.
אברהם נגוסה: גם משרד החוץ, למרות שהנציג נמצא כאן ושיתף אותנו, יש צורך בדיונים מקצועיים יותר ולכן נקבל את ההחלטה בהקמת הועדה שאתה ביקשת.
אברהם נגוסה: הבקשה שלך היא בקשה מוצדקת, אבל בואו נעשה את זה בתיאום והתייעצות עם האנשים והגורמים המטפלים בנושאים שקשורים למטרה שאנחנו רוצים להגיע אליה.
<בני פרץ: אני מקווה אדוני היו"ר, שגם ולדימיר בוזגלו יזכה לקבל פנסיה מרוסיה.
אברהם נגוסה: מי זה?
<בני פרץ: ולדימיר בוזגלו.
<בני פרץ: יש גם כן.
<בני פרץ: כולנו עם ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו לא דנים באנשים פרטיים, אנחנו מדברים באופן כללי.
אברהם נגוסה: לכן אם מגיע לו על פי החוק הוא יקבל.
אברהם נגוסה: אם לא מגיע לו על פי החוק – לא יקבל.
אברהם נגוסה: צהריים טובים לכולם, אני פותח את הישיבה.
אברהם נגוסה: יושב-ראש הכנסת, שרת הקליטה, יושב-ראש הסוכנות היהודית, חברי הכנסת, נציגי העולים, נציגי ארגונים שפועלים בשיתוף פעולה בתחום העלייה כמו "נפש בנפש", "הקרן לידידות" וארגונים אחרים.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לישיבת ועדה חגיגית לציון יום העלייה, המתקיימת לראשונה מתוקף חוק יום העלייה התשע"ו-2016.
אברהם נגוסה: לפי חוק זה יתקיים היום דיון בנושא במליאת הכנסת בישיבת הממשלה, בבית הנשיא וכמו כן פעולות חינוכיות במערכת החינוך, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל.
אברהם נגוסה: הפעולות יוקדשו ללימוד תרומתם של העולים, לקבלת השונה ולרב תרבותיות.
אברהם נגוסה: בישיבת הוועדה החגיגית, מכבדים אותנו בנוכחותם כבוד יושב-ראש הכנסת יואל יולי אדלשטיין, שרת העלייה והקליטה סופה לנדבר, יושב-ראש הסוכנות היהודית נתן שרנסקי, כמו גם נציגי ארגונים עולים, נציגי עולים חדשים מתפוצות שונות וכן נציגי משרדי הממשלה המטפלים בעולים.
אברהם נגוסה: זה עתה פתחנו תערוכת צילומים שנקראת "עם נוצר וארץ קמה" מתוך שיר של עלי מוהר, הצילומים המוצגים כאן בתוך אולם ירושלים בקומה זו של אגף הועדות, וכן בקומת הוועדה, מספרים את סיפורי העלייה המרגשים, ממחישים את מהות הציונות ומדגישים את הזהות היהודית והמסורת העתיקה שהובילה את העולים מרחבי העולם אל ארץ ישראל.
אברהם נגוסה: אני מבקש להודות בהזדמנות זו למשרד העלייה והקליטה, על היוזמה לקיום התערוכה ולמימונה, כמו גם ללשכת העיתונות הממשלתית על התמונות המדהימות.
אברהם נגוסה: תודה רבה גם לשרון סופר, ראש תחום בכיר אמנות בכנסת, שמאוד סייע לנו.
אברהם נגוסה: כמי שהיה מיוזמי חוק יום העלייה ואף דאג לקדם את חקיקתו בוועדת העלייה הקליטה והתפוצות, אני סבור שחשוב מאוד להדגיש אחת לשנה, במיוחד למען הדורות הבאים, את סיפורה של מדינת ישראל שהוקמה בזכות עולים חדשים רבים שעזבו את ביתם ורכושם בארץ מולדתם כדי להגיע ממניעים ציוניים למדינת ישראל, ליישב אותה, לבנות אותה ולהיבנות בה.
אברהם נגוסה: עולים המגיעים ארצה היום כמו בראשית ימיה של המדינה, תורמים לכלכלתה ולביסוסה ולהעשרת תרבותה.
אברהם נגוסה: אין ספק שהעלייה מהווה את אחד מעמודי היסוד של מדינת ישראל.