GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק אוחנה: אני באמת מברך את כל השותפים שיושבים פה בשולחן, משרדים גופים עמותות ארגונים שעושים באמת את מלאכת הקודש היום יומית כל אחד בחלק שלו ובנישה שלו.
<יצחק אוחנה: בתוך הפורום הזה, מעבר להתקדמויות יש פה גם בשורה מאוד משמעותית שעצם החשיפה וישיבה של כלל הארגונים באצטלה אחת מסביב לשולחן, נחשפנו למענים ולמניפת סיועים שכל אחד מטפל ואחד למד על השני שהוא יכול להשתמש ברעהו כדי למקסם את כל הדבר היפה הזה שמתקיים ויש המון לשמחתי.
<יצחק אוחנה: אז כבר מעצם העניין אנחנו כבר יודעים לטפל יותר טוב בפרטני, אבל ניכנס לתכל'ס.
<יצחק אוחנה: בתכנית הצגנו באמת את ארבעת הרגליים שמבחינתי, ממש בקצרה – רגל אחת זו רגל הליווי הפרטני, הרגל השנה זה הליווי הקבוצתי, התחייבתי עוד בדיון הקודם ועמדתי בו, שמנו 600,000 שקל בשנה ואם נידרש יותר לאור ההיקפים ולאור ההתנעה, נשים אותם, לטובת הליווי הקבוצתי שזה מפגשים קבוצתיים לפי אזורים ולפי הצורך ויעברו תהליכים של סדנאות, מפגשים וחברותא שיראו שיש גורם תומך ולא רק אני לבדי אממן אותו.
<יצחק אוחנה: לא שאני מזלזל בזה, זה חשוב לחלוטין, אבל כשיש לך קבוצה ואתה רואה אותה בעין ונפגש עתי, שבועי או חודשי כולל סדנאות, כולל חיבור לארץ, כולל ערכים ומדריך שמלווה באופן קבוע, זו התקדמות.
<יצחק אוחנה: אז אנחנו סגורים, יש חוזה, יוצאים לדרך ב- 1.1.
<יצחק אוחנה: הרגליים הנוספות, דיברה ואני מצטרף לחברת הכנסת, ואני אומר לכם אני לא משויך לשום מפלגה, רק מפלגת צה"ל.
<יצחק אוחנה: 26 שנה, השתחררתי עכשיו.
<יצחק אוחנה: לא כי חלילה יש לי בעיה עם מפלגה, אני אומר את זה אמיתי, יש רוח חדשה ורעננה שנושבת בכל ההיבטים האלה של צה"ל בנושא ובמיקוד וגם בהפניית משאבים וחשיבה מחדש.
<יצחק אוחנה: ואנחנו מקיימים למולם תהליכים מאוד משמעותיים ואני מקווה שזה גם יביא את הפירות.
<יצחק אוחנה: דבר נוסף, אנחנו ביקשנו ממשרד הבינוי והשיכון, יש פה מישהו?
<אפרת בן-יהודה: כן.
<אפרת בן-יהודה: אני.
<יצחק אוחנה: אז אנחנו ביקשנו ונפגשנו ובנינו עבורם ממשק שישתמשו על הפלטפורמה שלי, של חיילים עולים בודדים זכאים ועל בסיס הממשק הזה הם לא צריכים להביא את החייל אליהם, פחות להשתמש – לא שאני מזלזל, זה מצוין, כי זה היה מענה נקודתי להביא כל מיני חברות שינסו לאתר אותו – להביא אותו על בסיס הממשק שלי, הם יכולים לאשר את התשלום ולהזין את מענק שכר הדירה ישירות למשכורת.
<יצחק אוחנה: זה גם לא יטרטר את החיילים וגם "לא תפסתי" "כן קיבל/לא קיבל" כי האחוזים מאוד נמוכים במיצוי ואני חושב שזה בהחלט יביא בשורה.
<יצחק אוחנה: אני לא רוצה יותר מדי לדבר על תקציבים אבל אתם מכירים ויודעים שמדובר על 12 מיליון ₪ למשרד הבטחון למתן מענה דיפרנציאלי כרגע עד שתיבנה תכנית אבל ה ם התייחסו לסיוע הפרטני.
אברהם נגוסה: הצעת חוק.
אברהם נגוסה: ה-12 מיליון אתה מתכוון שזה לפרטני?
<יצחק אוחנה: אין את כל התחולה לכולם, אז זה גם נכון בשלב הזה- - -
אברהם נגוסה: לקבוצתי ולדיור, מה שאמרת אין עוד תקציב.
<יצחק אוחנה: אמנם אני ממשרד העלייה והקליטה אבל אני רואה באופן רחב ונכון כך שנתייחס לכלל החיילים העולים הבודדים, גם אם הם לא עולים.
<יצחק אוחנה: זה שאני ממשרד העלייה והקליטה זה נהדר אבל צריך לזכור, הם שירתו, עשו את חלקם וכל חסרי העורף וכל זה צריך להתייחס אליהם באותה מידה ובמקרה הזה אני מודה, למרות שיש לי אינטרס לכאורה כאילו צר, אסור לנו לעשות אפליה או הבדלה ביניהם, חד הם.
<יצחק אוחנה: ובקטע הזה משרד הרווחה גם יושב פה וכל מה שנצטרך בכל הפלטפורמות נעשה את כל מה שצריך כדי למנף גם את העניין הזה.
איציק שמולי: אני רוצה לשאול אותך שאלה בעניין הזה.
איציק שמולי: ראיתי גם בחוברת שלכם בעמוד 7, וזה נורא הפתיע אותי, ההבדלה וההבחנה שהאקדמיה עושה במתן מלגות בין חיילים בודדים עולים לבין חסרי עורף משפחתי אני לא ידעתי שזה המצב.
איציק שמולי: א.
איציק שמולי: האם זה באמת המצב - - -
<יצחק אוחנה: לא, זה לא אקדמיה.
<יצחק אוחנה: בוא ננסה לדייק.
<יצחק אוחנה: מבחינתנו מינהל הסטודנטים זה מינהל הסטודנטים לסטודנטים עולים.
איציק שמולי: הבנתי.
<יצחק אוחנה: ואני לא סוברני, גם לא בסמכויות וגם לא בתקציבים, הלוואי, לטפל בעוד אוכלוסיות.
<יצחק אוחנה: לכן צריך לעשות רק מיקוד, זה לא אקדמיה.
איציק שמולי: רגע, מה זה לא אקדמיה, זה מלגות.
<יצחק אוחנה: אני מסכים איתך שצריך להינתן מענה באותה שיטה שאנחנו מטפלים בסטודנטים העולים גם להם, רק הסמכות והאחריות לא אצלי.
אברהם נגוסה: הוא אומר שחייל משוחרר עולה חדש יש לו זכאות לקבל סיוע ממינהל הסטודנטים.
<יצחק אוחנה: יש לי אבל להגיד לך משהו שהוא מבחינתי אמנם יהיה בשורה אבל בשורה חלקית, בגבול הגזרה.
<יצחק אוחנה: ב- - - ללימודים, התכנית שהוגה משרד הבטחון וצה"ל ומוציאים לפועל,
<קריאה: יצאה לפועל.
<יצחק אוחנה: אני יודע, אבל כרגע לסגור את הביצוע.
<יצחק אוחנה: אני יודע שיצא לפועל.
<יצחק אוחנה: יצא לפועל זה נתנו.
<יצחק אוחנה: ביצענו.
<יצחק אוחנה: בסדר, אני עוד טוען שאתם עוד בחשיבה וסגירה אבל אולי אני טועה.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים בנושא מאוד חשוב, הדיון שלנו הוא דיון מקצועי ולכן אני רוצה שנמשיך לשמוע את ההצגה לאן הגיעו.
אברהם נגוסה: לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול.
אברהם נגוסה: אחרים – תירשמו ותדברו בתורכם.
<יצחק אוחנה: אני לא מתכוון להיכנס לכל הריטואל של הביצוע, זה ברור שיצא והכל, זה לא אמירה שהיא לא.
<יצחק אוחנה: מה שאני אומר שעוד בתהליך החשיבה, איך ששמענו על זה נפגשנו עם צה"ל ומשרד הבטחון כדי שיותר ייהנו מתוך העניין ולצורך זה אמרנו שהיות ואנחנו תומכים בחיילים עולים ויוצאי אתיופיה, אנחנו נהיה בקדימות בהיבט שנגיד לכם אנחנו נותנים את המלגה כדי שזה לא יגרע מסך התקציב שאפשר לחלק גם לחיילים אחרים.
איציק שמולי: וחוץ מהמקום הזה של המלגות אתה יכול להצביע לנו, או אתם, עכשיו או אחר כך, על עוד נקודות שיש בהן אפליה מובנית, שלא באשמתכם, כי כמו שאמרת אתה אחראי לטפל מתוקף תפקידך בחיילים הבודדים העולים אבל אנחנו צריכים שתאירו את עינינו למקומות שבהם יש את האפליה המובנית הזאת.
<יצחק אוחנה: אז בשביל זה אני אעביר לחבריי - - -
איציק שמולי: זו אפליה, אין מה לטשטש את המציאות.
אברהם נגוסה: הדוברים הבאים יציגו לנו.
<מירה קידר: אני עובדת בסוכנות היהודית, אני מציגה את הפורום שלנו שהתכנס לבקשת יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת נגוסה, במרץ, ומאז עשינו חייל, נפגשנו שש פעמים, אני אכנס לתיאור התהליך ואיפה אנחנו עומדים.
<מירה קידר: אני מברכת על הדיון הזה, אני מברכת על השותפות גם של משרדי הממשלה שהם אחר כך ידברו, משרדי ממשלה אחרים, גם החברים שלנו בפורום, על המחויבות, על הרצון הטוב ועל ההליכה המשותפת לטובת הצעירים שאפשר להגיד בלי ציניות שהם הילדים של כולנו אם הם עולים ואם הם לא עולים.
<מירה קידר: אז ברשותכם אתחיל.
<מירה קידר: המטרה שעמדה לנגד עינינו באמת היא מטרה שיושב ראש הוועדה - - - בפנינו, זה לגבש עמדה אחידה של כל הארגונים או רוב הארגונים שעוסקים בנושא הזה כדי להביא להסדרה באמצעות ה ממשלה כמובן, כולל חקיקה ותקצוב.
<מירה קידר: ראיתם את הלוגואים של המשתתפים, כמו ש אמרתי משרדי ממשלה, קליטה, בטחון, רווחה, צה"ל, שתי יחידות שונות או אגפים שונים בצה"ל ו-15 ארגונים שעוסקים יום יום באוכלוסייה הזאת.
<מירה קידר: באמת ממרץ התכנסנו שש פעמים, שישה ימי עבודה של כל החברים, הרשימה השמית שלהם בתוך המסמך.
<מירה קידר: החלטה ראשונה שקיבלנו היא לא לבדל בין עולה ל-לא עולה, כולם שירתו בצבא, כולם בודדים, כולם זקוקים לפלטפורמה של המדינה ושל המגזר השלישי אבל בעיקר של המדינה כדי לבנות חיים משמעותיים לאחר הצבא.
<מירה קידר: אנחנו מיפינו את הצרכים של החיילים, השקענו הרבה עבודה במיפוי של הצרכים של החייל הבודד לפני שירות, בתוך שירות ואחרי שירות.
<מירה קידר: כמובן יצרנו בסיס נתונים לכולנו, שמתייחס לשירותים שקיימים, לשירותים שחסרים, כמובן לחפיפות כי יש גם חפיפות ויש בזה סוג של בזבוז משאבים, וגם שירותים משלימים שגם צריך לדעת להעביר את המקל משירות לשירות, הם קיימים ופשוט לא היה חיבור קודם.
<מירה קידר: אנחנו בעצם הגדרנו חמישה נושאים, זה היה על דעת כל חברי הפורום, הגדרנו חמישה נושאים שהם דורשים את ההתייחסות, את ההעמקה ושאנחנו בעצם מביאים אותם לכאן, לכנסת ולממשלה, שהם דורשים מענה.
<מירה קידר: הנושא הראשון הוא הנושא של פתרונות דיור, בדגש על ההמשך לאחר השחרור, הנושא השני הנגשת מידע ומוקד פניות בשגרה ובחירום, חברת הכנסת התייחסה לזה קודם, כמו שאמרתי יש שירותים משלימים, יש שירותים חופפים, אין מענה אחד אחיד ושלם לדבר הזה.
<מירה קידר: אנחנו מדברים גם על מסלולי שירות ייחודיים נוספים, למשל כדוגמת צב"ר שהוא מסלול שירות מאוד משמעותי בהקשר של בודדים עולים ובוודאי אפשר לאמץ חלקים מהתוכנית לטובת חסרי עורף למשל, אלה שנקראים "חסרי עורף" וכמובן הנושא של השוואת המענים והשירותים, כל השירותים הקיימים, הן במגזר הראשון הן במגזר השלישי.
<מירה קידר: במסמך הדברים מוגדרים בהקשר שיש נושאים, יש תחומים שהחייל העולה מקבל יותר או מקבל ומה שנקרא בתיק, קשה לי להגיד "חסר עורף משפחתי" אבל מי שגדל כאן, השירות הזה, המעטפת הזאת, הוא לא זוכה לה.
<מירה קידר: בתוך העבודה עבדנו בצוותי חשיבה, ממש התחלקנו לצוותי עבודה, בהקשר של הנושאים שדיברתי עליהם, אנחנו גיבשנו מסמך משותף שהוא כאן לפניכם, מפרט ומתכלל, כמובן שהוא כולל מסקנות המלצות והערכה ראשונית של אמדן עלויות לתכניות השונות.
<מירה קידר: אנחנו לא מתיימרים לתת הערכה כספית מדויקת, הצגנו דוגמאות לתכניות קיימות, זה בתוך המסמך עם פירוט העלויות שלהן, כמובן שצריך לעשות התאמות גם לסוגי אוכלוסייה וגם למספרים שמשתתפים בתכנית.
<מירה קידר: אנחנו כפורום של שולחן עגול ממשיכים בעבודה שלנו.
<מירה קידר: יש נושא שהוא תנאי שירות של חייל בודד, אנחנו כמובן נעשה את זה בשיתוף עם צה"ל, עם הגורמים בצה"ל.
<מירה קידר: אחד הנושאים שאנחנו מקבלים עליהם מידע, התייחסויות מחיילים זה כשחייל בודד נישא מתנת הנישואין, הם פשוט מבטלים את המעמד ואז מבחינה כלכלית הוא נזרק אחורנית.
<מירה קידר: זה נושא שאני מאמינה שאפשר למצוא לו פתרון, גם לא מדובר במספרים מאוד גדולים.
<מירה קידר: כאן התייחסנו לדוגמה לאיך עבדנו ומה עשינו, לקחנו נושא שהוא יחסית פשוט, אפשר להגיד, הנושא של הנגשת מידע ומוקד פניות בשגרה ובחירום, אני מתייחסת בחלק הראשון לנושא של הנגשת המידע.
<מירה קידר: כמו שאמרתי יש קרעים של אינפורמציה, יש אינפורמציות ברשת, יש אינפורמציות לא עדכניות, אין אינפורמציה בשפות לטובת החיילים העולים, התכלול של הדבר זה או ליצור מענה רלבנטי זה אפילו בכסף קטן, זה לא סיפור גדול, אבל החייל שצריך לכתת רגליים בין הארגונים השונים, להתדפק על הדלתות ולהבין בכלל מי נותן מה, ואחר כך לעסוק בכלל במיצוי של הזכויות שלו אחרי שהוא יודע, אם הוא יודע מי נותן מה, זה מצב די אבסורדי ועם רצון טוב ועם ראש טוב של כל מי שחבר בפורום בהחלט ניתן להתמודד עם זה בצורה אפילו קלה.
איציק שמולי: יש לי שאלה עקרונית.
איציק שמולי: בדיון הקודם אני חושב שנציגי הקרן להכוונת חיילים משוחררים אמרו שאין בקרן היום איזה שהוא אגף ייעודי שתכליתו לטפל בחיילים הבודדים, אז במסגרת ריכוז המידע ואיגום המידע וכל זה, האם הכוונה זה שבסופו של דבר נגיד יש פה המלצה להקים אתר, האם הפעילות הזאת בעיניכם, עזבו רגע תקציב, אני שואל מבחינה רעיונית, זה צריך להיות חלק ממה שעושה הקרן, נגיד הקרן תקים את אותו הדף והיא תרכז את המידע או שזה משהו אחר?
<מירה קידר: אנחנו עושים את הדברים האלה כמובן בשיתוף.
<מירה קידר: האתר ה זה שאנחנו מדברים עליו ייתן מידע - - -
איציק שמולי: מה זה "בשיתוף" מישהו צריך לשים על זה כסף.
<מירה קידר: רגע, אני אסביר.
<מירה קידר: כולל מידע בשפות.
<מירה קידר: החומרים שייכתבו שם יהיו על דעת החברים בפורום.
<מירה קידר: בהקשר הזה בפירוש יושבת מצדה ויושב חיים כאן אבל בנוסף יהיה לינק מתוך הדף הזה לאתר של - - - ויהיה שיח.
<מירה קידר: אם אנחנו במקביל מפעילים מוקד של מענה קולי, שהיום אנחנו אגב ב"כנפיים" מפעילים אותו לטובת העולים, יש לנו מוקד - - -
איציק שמולי: כשאת אומרת "מפעילים", עכשיו יש המלצה להקים אתר, הכוונה היא זה שאתם מפעילים את זה?
איציק שמולי: למה אני שואל, את אמרת בעצמך שחלק מהמידע שמפוזר באינטרנט לא מעודכן ולכן זה לא רק חוכמה להקים את האתר, צריך כל הזמן לתחזק אותו ולעדכן אותו.
איציק שמולי: השאלה היא באחריות מי לעשות את זה.
<מירה קידר: הנה, עדי תסביר.
אברהם נגוסה: אולי תסיימי קודם.
<מירה קידר: אוקיי.
<מירה קידר: פה יש התייחסות לעלויות כי זה באמת דוגמה שבכסף קטן אפשר לעשות שינוי גדול ולכן התייחסנו.
<מירה קידר: אני מעבירה את רשות הדיבור לעדי מנהלת קרן מיראז'.
<עדי בובליל: בהקשר לשאלה שלך חבר הכנסת שמולי, אני רוצה להתייחס בשני אופנים.
<עדי בובליל: אחד – התבקשנו להביא תכנית נותנת אמדן לתקצוב מבלי להתייחס למי מתקצב מה.
<עדי בובליל: זה בשלב הראשון.
<עדי בובליל: נקודתית לגבי האתר, מאחר ובאמת זה לא סכום שאי אפשר לעמוד בו, אנחנו התכוונו דווקא בהקשר הזה בתכנית "כנפיים" במימון של קרן מיראז' ואולי תורם נוסף, זה לא ממש משנה כרגע, לאפשר את ההקמה של האתר כולל התרגום של השפות כולל כל הממשקים כולל התחזוקה שלו לאורך זמן, כי העדכונים גם משתנים, זה לא שמזינים את זה פעם אחת ובזה זה נגמר.
<עדי בובליל: צריך להקפיד לעדכן את המידע אחרת לא עשינו בזה כלום.
<עדי בובליל: אז כן, בהחלט אפשר לקחת את זה על עצמנו.
<עדי בובליל: את שאר הסכומים אני משאירה בשבילכם.
אברהם נגוסה: נשמע גם ממשרד הבטחון וצה"ל.
אברהם נגוסה: ניר חיים סגן מנהל הקרן לקליטת חיילים משוחררים.
<ניר חיים: יש לי דבר חדש, בהתאם להנחיית שר הבטחון הנחה מנכ"ל משרד הבטחון אותנו לבדוק אפשרות לבנות 100 דירות לחיילים משוחררים, לתת להם גישור לשנה שיגורו בה על חשבוננו.
<ניר חיים: עשינו בדיקה מצאנו שטח במחנה אביב, השטח הוגדר ומסודר, זה ברמת אביב, במקום הכי טוב שיכול להיות.
אברהם נגוסה: דירה בנויה או שטח לבנייה?
<ניר חיים: בניין חדש שייבנה.
<ניר חיים: צה"ל נתן את השטח.
<ניר חיים: יש דמ"צ מאגף בינוי על 100 דירות.
אברהם נגוסה: השאלה כמה שנים זה ייקח.
<ניר חיים: בסדר, בינתיים זה טוב שהתחלנו משהו.
אברהם נגוסה: זה בשורות טובות, אבל לטווח הקצר יש פתרון?
<ניר חיים: אנחנו מביאים את הדיון למנכ"ל להחלטה, מצאנו כבר את המיקום אפילו איפה ייבנו הדירות, יש לנו תכנית מסודרת איפה יהיו הדירות, 100 דירות בארבע קומות, מה שחסר כרגע זה תקציב הבנייה.
אברהם נגוסה: אני מקווה שזה נכלל בתקציב המדינה של 2017-2018.
אברהם נגוסה: הוא נכלל?
<ניר חיים: הבניה צריכה לקחת שלוש שנים.
<ניר חיים: אבל עובדים על זה, יש כבר, בתוך שבועיים מהנחיית שר הבטחון מצאנו מקום וכבר העמדנו דמ"צ ותכנית והכל.
<ניר חיים: אז ב-15 לינואר זה יהיה אצל מנכ"ל משרד הבטחון להחלטה סופית.
<ניר חיים: זה דבר חשוב שתדעו.
יואל רזבוזוב: אם ההחלטה הסופית אצלו, אבל זה לא מתוקצב.
יואל רזבוזוב: אין את זה בתקציב.
<ניר חיים: מנכ"ל משרד הבטחון אומר שהבנייה דרך תרומות.
<ניר חיים: הוא אמר שישיג.
יואל רזבוזוב: זה חמש עד עשר שנים ייקח.
<קריאה: בסדר, אבל צריך להתחיל.
<קריאה: הרעיון מצוין.
<ניר חיים: יש חדר שזה 26 מטר, יש להם מועדון, בניין - - -
<ניר חיים: דבר שני, החלטנו שהחל מ-2017 בהנהלת הקרן מתקיימת ב-3 לינואר, אנחנו מכפילים את דמי הקיום לחיילים בודדים ל-2,500 שקל לחודש מהשנה.
<ניר חיים: בתכנית "ממדים ללימודים" שכבר התחילה, כל חייל שהתגייס החל ממאי 2013 זכאי ללימודים אקדמיים איפה שהוא רוצה לשלוש שנים או ארבע שנים אם הוא לומד הנדסה או רפואה, ואנחנו מממנים שני שליש, ושליש על חשבון הפקדון.
<ניר חיים: היום מי שנרשם לאוקטובר, למרות שהתכנית התקבלה מאוחר, כבר נכנס לתכנית.
<ניר חיים: שליש זה על חשבון הפקדון ושליש על חשבוננו.
<ניר חיים: החיילים הבודדים נמצאים בפנים.
איציק שמולי: משני הסוגים?
<ניר חיים: אצלנו אין הבחנה.
איציק שמולי: זה כולל רק לימודים אקדמיים או גם לימודים מקצועיים?
<ניר חיים: הכשרה מקצועית של עד 30,000 שקל, עד תשלום של האוניברסיטה לשלוש שנים.
<ניר חיים: הכשרה מקצועית או לימודים, מה שהוא בוחר.
<קריאה: 2,500 זה דמי קיום במכינות?
<ניר חיים: דמי קיום במכינות 2,500 שקל לחודש, עדכנו את זה.
<ניר חיים: ההחלטה שהתקבלה לגבי ה- 1,000 שקל בחודש, זה דרכנו, אנחנו נבצע את זה.
<ניר חיים: לנו יש בעיה גדולה מאוד יש 1,000 חיילים ומשתחררים בסביבות 2,500.
<ניר חיים: אז כנראה הקריטריון יהיה הגרלה.
<ניר חיים: לתת ל-1,000 חיילים 1,000 שקל לחודש למשך שנה, החוק שהתקבל עכשיו בחוק ההסדרים, התקבלה החלטה לתת ל-1,000 חיילים אבל משתחררים 2,500 חיילים.
<ניר חיים: הקריטריונים היחידים שאנחנו כרגע חושבים למי לתת.
<ניר חיים: לא אנחנו כתבנו את זה, החוק כתב.
<ניר חיים: יש לנו בעיה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת יתייחס.
יואל רזבוזוב: רגע, 1,000 שקל, הם לא תקצבו סכום?
<ניר חיים: תקצבו 12 מיליון שקל, זה 12,000 שקל לחייל כפול 1,000 חיילים.
<ניר חיים: אנחנו ביקשנו להגדיל אבל לא קיבלו את הבקשה שלנו.
<ניר חיים: כרגע זה מה שאושר.
<ניר חיים: אנחנו שוברים את הראש איך לחלק.
<ניר חיים: הדרך הטובה מאחר ולכולם אין הכנסות ואין כלום, יכול להיות שנעשה הגרלה.
<ניר חיים: לגבי ההצעה של חברת הכנסת יוליה, יש לנו תכנית "מקצוע לחיים" שזה התפקיד שלה, לקחת חיילים משוחררים, להכשיר אותם הכשרה מקצועית ואחר כך תעסוקה למשך שנתיים.
<ניר חיים: זה פרויקט כזה.
<ניר חיים: אנחנו נשמח מאוד לקחת את ה-500 האלה לפרויקט שלנו ולא צריך שום תקציב, לנו יש תקציב, יש את הכל, אם התעשיינים יתנו יד ומהניסיון שלי לא כל כך, אבל אם חברי הכנסת יכולים ללחוץ על התעשיינים, אנחנו ניקח את המימון של ההכשרה ושל התעסוקה בהתחלה.
איציק שמולי: איזה הכשרה צריך, לא הבנתי.
<ניר חיים: לפי מה שהתעשייה צריכה.
<ניר חיים: איך אנחנו עושים את זה?
<ניר חיים: לוקחים חברה, נניח היום יש את אלקטרה, אלקטרה צריכה מתקיני מיזוג אויר וטכנאי מיזוג אויר.
<ניר חיים: אני מביא את החיילים שלושה חודשים לפני השיחרור, מתחילים ללמוד בערך עשרה חודשים, על חשבוננו כל ההכשרה, מחפשים להם דמי קיום מעמותות וארגונים לשבעה החודשים.
<ניר חיים: שלושה חודשים מזמן השחרור הם חיילים, שבעה חודשים דואגים להם, קרן גרוס, קרן - - - כל קרן אחרת שנותנת להם דמי קיום ואחר כך מתחילים לעבוד באלקטרה עם שכר לפחות של 10% מאשר שכר המינימום.
<ניר חיים: לא מסכימים בשכר מינימום.
<ניר חיים: ויש לנו תכנית כזאת היא נקראת "מקצוע לחיים" אם יש לכם 500 איש אנחנו נשמח להכשיר ולממן אותם.
<ניר חיים: אין לנו שום בעיה בקרן.
<ניר חיים: יש לנו עוד הרבה הטבות, אם אתם רוצים לשמוע, יש עוד ה רבה הטבות שאנחנו נותנים, ב-2017 הוספנו לחיילים פסיכומטרי, ואוצ'רים לאבחונים, כל זה על חשבוננו, כל בודד מקבל את כל זה על חשבוננו.
איציק שמולי: זה מופיע בחוברת?
<ניר חיים: בחוברת רשום.
<ניר חיים: מה שרשום בחוברת שלא היה, זה קורס לעברית.
<ניר חיים: אני מתחייב ב-2017 כל בודד, אם יש קבוצה, אנחנו נממן לו את לימודי העברית.
<ניר חיים: בשלוש השנים האחרונות ה תקציב שלנו הוא 46 מיליון שקל לחיילים הבודדים.
<ניר חיים: זה התקציב שהוצאנו, הקרן לחיילים משוחררים.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב וחבר הכנסת איתן ברושי.
אברהם נגוסה: בבקשה ההתייחסות של חבר הכנסת איציק שמולי.
איציק שמולי: תודה אדוני היושב ראש.
איציק שמולי: קודם כל אני רוצה באמת לומר לכם מילה טובה, לכל מי שיושב סביב השולחן.
איציק שמולי: קודם כל לך אדוני היושב ראש שהתהליך הזה מקודם בחסותך.
איציק שמולי: יישר כח.
איציק שמולי: זה לא טריוויאלי שנציגי ממשלה באים לכנסת ומקבלים מחמאות ולא מקבלים נזיפות, אבל אני חושב, איציק, וגם נציגי משרד הבטחון, צה"ל, כל מי ששותף פה וכמובן הארגונים, "כנפיים" ואחרים, הסוכנות וכולם, זה באמת מאוד מאוד מעורר השראה התהליך הזה שאתם מובילים כאן וזה לא רק תהליך חשיבה, אנחנו רואים שתוך כדי תנועה כבר מתחילים לקרות דברים.
איציק שמולי: זה מאוד מעודד כי אני זוכר שבאחד הדיונים הקודמים היתה פה איזו שהיא תפיסה, אני חושב שזה עלה דווקא ממישהו שישב פה ממשרד הבטחון שהחיילים הבודדים המשוחררים זה כאילו כבר עסק של החברה הישראלית ולא של משרד הבטחון והיום יש פה שינוי של 180 מעלות עם כל הפרויקטים שאתה מפרט ומתאר פה, זה פשוט מבורך.
איציק שמולי: אני כן מודע לזה, דיברתי גם עם חלקכם, שהחוק שאותו אנחנו מקדמים עם סיוע הוא חלקי אבל אתם יודעים, אנחנו במפא"י מאמינים בגישת הרגל בדלת, ששמים רגל בדלת ומתחילים בזה, והלוואי ותוך זמן קצר נצליח להגדיל את המענק לשנתיים וזה לא יהיה עד 1,000 שקל, זה יהיה 1,000 שקל, אני, אגב אדוני נציג משרד הבטחון, חושב שלעשות הגרלה זה, אתה יודע, אנחנו נלחמים פה בתקציב הזה בהגרלות אז מה, עכשיו אנחנו עושים מהחיילים הבודדים מפעל הפיס.
איציק שמולי: אני חושב שיש לכם את היכולת לעשות איזה שהוא מיפוי של החיילים הבודדים שנמצאים כבר בתוך המערכת, ולדרג אותם לפי המצב הסוציו אקונומי שלהם, זה לא משימה יותר מדי מורכבת לצה"ל, אתם עושים משימות יותר מורכבות מאלה.
איציק שמולי: אבל אני אומר עוד פעם, זה באמת בשולי הדברים, מגיע לכם שאפו גדול וכל הכבוד.
איציק שמולי: שני דברים שאני רוצה להתמקד בהם לקראת העתיד: א.
איציק שמולי: אני מקבל בזעזוע ובתדהמה את העניין של האפליה המבנית, זה משהו שלא הייתי ער לו עד היום.
איציק שמולי: אנחנו עמדנו על זה גם בחוק וגם בדברים אחרים שאנחנו מקדמים, שלא תהיה הבחנה בין חלל בודד עולה לחייל בודד חסר עורף משפחתי.
איציק שמולי: זה פשוט לא ייתכן הדבר הזה, זה לא ייתכן ואתם יודעים יותר טוב ממני מי שעוסק פה בעבודה יום יומית מול חיילים בודדים משוחררים שהמצוקות שיש לחיילים בודדים חסרי עורף משוחררים, בעיקר אלה שחזרו בשאלה, זה פשוט מטורף.
איציק שמולי: הם עומדים בפני מצוקות גדולות מאוד וצריך לעזור להם.
איציק שמולי: זה דבר אחד, ואני באמת מתכוון, כולנו ביחד ניקח את המשימה הזאת ונתחיל לקדם את זה שלב-שלב.
איציק שמולי: הדבר השני, אני חושב שצריך להתמקד עכשיו בסיפור של הנגשת הזכויות והליווי, זה בלי להתייחס למצוקה הגדולה בעניין של הדיור.
איציק שמולי: אגב, איציק אתם לא אמרתם, נראה לי שיש שם גם בעיה אבל כששוק השכירות לוהט זה לא מספיק שנותנים לאנשים כסף לדיור.
איציק שמולי: אני יודע שרוצים מהם ערבויות וערבים וכל הדברים האלה, צריכים למצוא גם לזה פתרון.
איציק שמולי: אבל כדי לסכם, אני חושב שהמשימה הבאה שבה צריך להתמקד זה באמת העניין של מיצוי הזכויות והנגשת הזכויות, זה משהו שהוא באמת לא יעלה הרבה כסף ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתקדמים.
איציק שמולי: אני רוצה לברך את כל הנוגעים בדבר, זה באמת מרשים מה שאתם עושים.
איציק שמולי: ומילה אחרונה, ראיתי שאחת ההצעות האופרטיביות פה זה לפתח את העניין של גרעיני צבר, אז בטח ברושי יגיד לכם את זה עוד מעט, אבל גם מהניסיון שלי וההיכרות שלי, גרעיני צבר מתוקצרים בחסר, בוא נגיד את האמת.
איציק שמולי: הם לא מקבלים את כל העלות הריאלית של ההכשרה וההחזקה של החיילים הבודדים.
איציק שמולי: הם לא אמרו לי להגיד את זה אבל אני מכיר את זה, לכן זה עוד משהו שצריך לשים עליו את הדגש.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת איתן ברושי בבקשה.
איתן ברושי: בוקר טוב אדוני יושב ראש הוועדה, חברי כנסת וכל השותפים לדיון ונמציאם פה גם נציגות גדולה של התנועה הקיבוצית ואני אומר כמה מילים ומצטער שלא אוכל להישאר, אני יוצא למשימה אחרת.
איתן ברושי: קודם כל אני רוצה להזכיר בהקשר הזה את צביקה לוי שנבצר ממנו להיות בדיון הזה מפאת מחלתו, נאחל לו החלמה אבל הוא היה ונשאר דמות מרכזית במה שקשור בתנועה הקיבוצית ויש לו כאן ממשיכים, נאחל לו החלמה.
איתן ברושי: אני רוצה לומר שהמפעל הזה של חיילים בודדים וכפי שהזכיר חברי חבר הכנסת שמולי התנועה הקיבוצית קולטת כל שנה כ-1,000 חיילים בודדים.
איתן ברושי: אני רוצה לומר בוודאות שמשרד הבטחון והעלות למדינת ישראל בתנועה הקיבוצית היא עלות נמוכה יותר, אבל החיילים מקבלים יותר.
איתן ברושי: חיילים בודדים בתנועה הקיבוצית מקבלים יותר מפאת אופייה ודמותה של התנועה.
איתן ברושי: הם גם מקבלים משפחה מאמצת וגם נקלטים בתוך קהילה וזה שונה מכל קליטה אחרת, לרבות בתי החייל.
איתן ברושי: בסופו של דבר, אני קודם כל אומר שיש פה חסר בתשלום ולא פעם יצא לי כמזכיר התנועה להיאבק בזה, וכעוזר שר הבטחון לסייע לתנועה לטפל בזה, אבל שלא לערבב את הכל ויגידו גם אחרים, אני אומר בוודאות שאצלנו בקיבוץ זה לא רק משפחה מאמצת, זה קהילה קולטת.
איתן ברושי: וזה לא אותו דבר.
איתן ברושי: זה החגים, זה האווירה, זו מציאות רחבה יותר מאשר רק ארבע קירות לכן אנחנו רוצים להגדיל את חלקה של התנועה הקיבוצית.
איתן ברושי: אני יכול לומר גם מועצות אזוריות, אולי גם מושבים יכולים אבל להגדיל את חלקה של ההתיישבות והתנועה הקיבוצית, במאמץ הלאומי של הגדלת המפעל הזה של חיילים בודדים.
איתן ברושי: זה מפעל חשוב קודם כל להדק את הקשר עם יהודי התפוצות.
איתן ברושי: אתם יודעים שישראל זאת הקהילה היהודית הגדולה בעולם?
איתן ברושי: זה לא היה תמיד.
איתן ברושי: בדרך כלל בארצות הברית היו יותר יהודים מאשר בישראל.
איתן ברושי: אז ישראל זו הקהילה הגדולה בעולם אבל רוב היהודים לא חיים בישראל.
איתן ברושי: עדיין.
איתן ברושי: ולכן כל חיבור עם הקהילות היהודיות הוא שליחות לאומית, בוודאי היכולת לבוא לכאן, להיות שותפים בהגנת המדינה ובבטחונה, וככל האפשר גם להישאר אחר כך ולהשפיע על דמותה, לא רק בשירות הצבאי אלא גם בחלק האזרחי, זה שליחות גדולה, משימה חשובה, יש לה פירות רבים ואני חושב שמיותר בחדר הזה להזכיר אותם.
איתן ברושי: לכן צריכים להגדיל את המפעל.
איתן ברושי: תקציב משרד הבטחון גדל ויש תקציב רב שנתי, השבוע העברנו הרבה כסף - - - למשרד הבטחון, - - - גם לשנת שירות וגם לדבר הזה וצריך להגדיל את המשאבים שעומדים לרשות המשימה הזאת שיש לה גם תרומה משלה לביטחון, בוודאי לציונות ולמדינה.
איתן ברושי: אבל אני פונה גם לאדוני היושב ראש, אתה מכיר את זה גם כשדיברנו על תלם, יש בעיה עם מחסור בדיור.
איתן ברושי: אם אנחנו ניקח את החילים הבודדים למקומות שיש דירות ריקות לא בטוח שזה מסתדר.
איתן ברושי: יכול להיות שצריכה המדינה לאכלס גם מקומות אחרים, אבל לגבי ההתיישבות יש משאב שהוא מתכלה, זה הקרוואנים ודירות - - - וחסר דיור.
איתן ברושי: לא יכול להיות שמדינה שמדברת על יישוב הארץ ואצלנו קליטת צבר, אדוני היושב ראש, זה בנגב, בגליל, בקווי העימות.
איתן ברושי: בכל עוטף עזה תראו כמה יש, הם לא רק נקלטים, המשפחות, לא רק בקהילה, הם גם מיישבים את הארץ תוך כדי היותם חיילים בתקופת שירות לא קלה.
איתן ברושי: אני חושב שצריך להיות, וגם העלינו את זה לגבי קליטת יוצאי אתיופיה וגם ברית המועצות לשעבר.
אברהם נגוסה: הוועדה עשתה סיור בקיבוץ, אתה זוכר.
איתן ברושי: אני זוכר, חזרתם מתפעלים.
איתן ברושי: אבל יש בעיה עם מרכיב השיכון שהשנים האלה לא חודש, חלקם של המבנים נשחקו וגם הלכו כתוצאה מכך שלא בנו לצרכים נוספים של גידול טבעי.
איתן ברושי: לכן אני רוצה להדגיש פה שני דברים.
איתן ברושי: אני מציע וגם חברי איציק שמולי שפועל רבות, להגדיל את הכמות.
איתן ברושי: יש רגעים שכמות היא גם איכות.
איתן ברושי: צריך להגדיל את הכמות.
איתן ברושי: אנחנו מוכנים להכפיל את הקליטה בתנועה הקיבוצית.
איתן ברושי: תנו לנו את ההזדמנות, תשלמו את מה שמגיע, לא יותר וגם לא פחות, בית החייל עולה יותר ומקבלים שם הרבה פחות, מבחינת התמונה הכללית.
איתן ברושי: וכן צריך לבוא למשרד השיכון ולומר לו שחלק מהיכולת להרחיב את הקליטה וגם ליישב את הפריפריה, זה לתת מקום גם לתלם, גם לעולים מכל הארצות וגם לצבר.
איתן ברושי: תראו, קיבוץ שקולט, רצוי שהקליטה תהיה ברצף.
איתן ברושי: לא כל שנה, יש קיבוצים שקולטים שניים-שלושה מחזורים, יש קיבוצים שכבר הגיעו אחים ואחים צעירים לאותו מקום ומשפחות נאבקות על האימוץ.
איתן ברושי: אם זה בא והולך זה לא משפר את היכולת.
איתן ברושי: דווקא רצף של עשר שנים, ואז גם הקיבוץ התחייב.
איתן ברושי: אתה אומר לקיבוץ קח ובניה ככה וככה, אבל תחתום שאתה קולט שלושה-ארבעה מחזורים ואז תהיה לו מוטיבציה גם להשקיע כי זה לא בא והולך, כולל האנשים שעוסקים בזה ומלווים את זה.
איתן ברושי: לכן אני חושב שהקליטה בקיבוץ היא טובה, לקיבוץ זה טוב, גם הקיבוץ שהשתנה והופרט נשארה לו פינה חמה לקליטה בכלל ולחיילים בודדים בפרט.
איתן ברושי: ממש נאבקים על היכולת לאמץ את החיילים הבודדים וחלק גדול נשאר אחר כך בארץ.
איתן ברושי: משפט אחרון – יש פער גדול בין המאמץ שעושים בלהביא אותם, בין המאמץ שעושים בלטפל בהם ובין היום שאחרי.
איתן ברושי: כאילו יש איזה מסך שנופל ולא בצדק ביום שאחרי.
איתן ברושי: חייבים ליצור תנאים שהיום שאחרי יהיה המשך של הבאתם לארץ וקליטתם פה בתור חיילים בודדים והשירות הצבאי שלהם.