GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק אוחנה: מהנתונים שדגמתי מ-2010 בואכה 2016, הנתונים נעים, ושוב, אני אומר בזהירות כי אין לי כמו משרד הפנים לוויין אבל יש לי את הממשק של כניסות/יציאות בנתב"ג ולקחתי שאותו חייל בודד שוהה בחו"ל ולא נכנס חזרה מעל לשנה, כדי שזה יהיה אפקטיבי.
<יצחק אוחנה: הנתונים הם כאלה: בכל שנה, כשאני לוקח ממוצעים, סדר הגודל ממה שדגמתי מתוך המספרים ואני אפתיע אתכם נראה לי, בין 17% ל-25% שלא חזרו.
<יצחק אוחנה: שעזבו.
<קריאה: זה אומר, ש-80% נשארים?
<יצחק אוחנה: 75% זה יותר מדויק.
<קרן פרידמן: החייל שאני אימצתי שהיה מדנמרק והיה לוחם בצנחנים, הוא חזר בחו"ל, הוא גר בחו"ל.
<קרן פרידמן: הוא בא לבקר פעמיים בשנה בארץ לאיזה שבוע.
<קרן פרידמן: הוא מרוויח שם מספיק כסף בשביל לקפוץ באיזה צ'רטר, הוא בא פעמיים בשנה והוא גם בא לבקר אותי, אבל הוא לא מאיזו משפחה עשירה.
<יצחק אוחנה: רק אמרתי את המגבלות, וזה נכון מה שהיא אומרת, ואם הוא יוצא ונכנס עם דרכון זר אני לא יודע.
אברהם נגוסה: זה אומר ש-75% בערך נשארים בארץ.
אברהם נגוסה: אני צריך לסכם כי חרגנו כבר מזמננו.
אברהם נגוסה: כל מי שרצה לדבר דיבר, ואני מאוד מודה לכולם שהגעתם, ועל העבודה המדהימה של הפורום.
אברהם נגוסה: יצירת הפורום וישיבה של כל הגורמים ביחד בשולחן עגול זה הישג.
אברהם נגוסה: זה הישג לשבת ולזהות את הבעיה.
אברהם נגוסה: תהליך זיהוי הבעיה והצורך.
אברהם נגוסה: הדבר השני הוא הנכונות להתמודד עם הבעיות והדבר השלישי הוא שיתוף הפעולה, העבודה יחדיו.
אברהם נגוסה: יש דבר נוסף, בסופו של דבר למצוא את הפתרון זה גם עניין של תקציב, ואז אנחנו צועדים בכיוון הנכון.
אברהם נגוסה: את שלושת המרכיבים יש לנו כבר: זיהוי הצרכים, נכונות לפעול ושיתוף פעולה של כל הגורמים שיושבים.
אברהם נגוסה: תשלימו את כל זה ובדרך גם נצליח, אנחנו שמענו התקדמות אבל בראש ובראשונה האחריות היא של המדינה.
אברהם נגוסה: העשייה של הקרנות והחברה הישראלית ושיתוף פעולה עם משרדי הממשלה, הם משלימים.
אברהם נגוסה: אבל האחריות היא על המדינה ואנחנו צריכים ללכת בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: לכן משרדי הממשלה שיושבים בשולחן עגול יחד עם העמותות והקרנות זהו הישג, וזה חשוב לנו.
אברהם נגוסה: אני מסכים את הדיון, קודם כל אני מברך את כל הגורמים.
אברהם נגוסה: אני קורא לגורמים שעדיין לא הצטרפו לפורום, אנא הצטרפו ותרמו את חלקכם, נתקדם ביחד בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: בסך הכל המטרה היא לעזור לחיילים משוחררים, לגיבורים שלנו שעזבו את המשפחה ובאו לכאן לתרום את חלקם בציונות בהגנת המולדת ולכן אנחנו צריכים לעשות הכל כדי לעזור להם להישאר בארץ, אם הם יחליטו, וגם אם לא יישארו בארץ מאוד חשוב שנעזור להם ונחבק אותם.
אברהם נגוסה: יש לי הצעה נוספת לפורום.
אברהם נגוסה: היום עלו נושאים מנציגת משרד הרווחה גברת ציפי נחשון גליק וגם מאחרים, יש גם את החיילת המשוחררת שהציגה את הנושא והדברים האלה, גם הנתונים שאיציק שיתף אותנו בהם, צריכים לסכם אותם ולהביאם לתוך הפורום ולכלול אותם בתוך תכנית הפעולה בהמלצות ובהצעות התקציב שלהם.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב ואנחנו נקיים בעוד שלושה חודשים דיון המשך.
אברהם נגוסה: איתי נמצאת חברת הכנסת ד"ר ענת ברקו ואנחנו היום דנים על התכנית של מל"ג להגברת שילוב סטודנטים יוצאי אתיופיה במוסדות להשכלה גבוהה ותקצובה.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים ששנים מל"ג לא שילב את יוצאי אתיופיה בתכנית החומש שלו והפעם אנחנו מאוד מברכים על ההחלטה לשלב גם סטודנטים יוצאי אתיופיה בתכנית.
אברהם נגוסה: הבוקר יזמנו את הדיון בגלל שיש פניות מצד הסטודנטים וגם מהמוסדות שנותנים את ההשכלה הגבוהה לסטודנטים, הם רוצים לדעת לגבי התכנית, מה נותנים ואיך נותנים ואיפה אפשר לפנות.
אברהם נגוסה: אלה שאלות שהגיעו אלינו כל הזמן ולכן זה חשוב מאוד להביא את כל הגורמים ביחד ולהבין יותר טוב על התכנית ומה באמת מתכוון המל"ג לתת במסגרת ההחלטה הזו ואיך גם הם יכולים להגיע אליהם ואיך הם יכולים לקבל.
אברהם נגוסה: אנחנו גם רוצים לשמוע, כידוע, העניין של שכר הלימוד ומלגת קיום, שהיה כל הזמן במינהל הסטודנטים והוא נשאר שם, יחד עם זאת יש סטודנטים בקרב יוצאי אתיופיה שהם לא עומדים בקריטריון של מינהל הסטודנטים, דהיינו הורים שעלו לפני 1.1.1980, לפני, אז הם לא זכאים למלגת מינהל הסטודנטים.
ענת ברקו: ממתי הם עלו?
אברהם נגוסה: מי שההורים שלו עלו לפני 1.1.1980 לא זכאים לקבל.
אברהם נגוסה: גם מי שמעל גיל 28.
אברהם נגוסה: אז האם אלה שנופלים בין הכיסאות והם לא מקבלים תמיכה, האם התכנית של מל"ג משלימה את הצרכים האלה?
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו רוצים לשמוע מהמל"ג.
אברהם נגוסה: קודם כל אם יש בשלב הזה לחברת הכנסת מה להתייחס, או שאת רוצה לשמוע?
ענת ברקו: לא, אני חייבת לרוץ לוועדת חוץ וביטחון, אז בוקר טוב, אדוני היושב ראש, חברי חבר הכנסת ד"ר נגוסה.
ענת ברקו: כפי שאתם יודעים, אני לא חברה בוועדה, אבל הנושא הוא מאוד קרוב ללבי ואני חושבת שמעבר למלגות, שכמובן צריך לתת, גם במסגרת חיילים משוחררים, אימפקט וכל המלגות הללו שחייבים לתת כמה שיותר, אני חושבת שכשמדברים על אוכלוסייה שהנראות שלה במרחב הציבורי, במרחב האקדמי, היא לוקה בחסר, מדובר על האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה.
ענת ברקו: לכן כשמדברים על העדפה מתקנת למיעוטים ואנחנו רואים את זה בהרבה מאוד מקרים, גם לכאלה שלא נזקקים לזה, כי לדוגמה בטכניון 20% הם בני מיעוטים, זאת אומרת שהייצוג שלהם הוא כמו הייצוג שלהם באוכלוסייה, האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה היא מופלית ואני הייתי רוצה שגם קודם כל בתנאי הקבלה תהיה הקלה, יהיה ליווי, תהיה חניכה ויאפשרו גם להגיע לאוניברסיטאות, לא רק למכללות.
ענת ברקו: כמובן מי שבוחר, כל אחד על פי בחירתו, אבל בהחלט שגם לאוניברסיטאות.
ענת ברקו: והדבר השני, גם מבחינת המל"ג, לקבוע אחוז מסוים של ייצוג של יוצאי אתיופיה שהמוסד יתחייב לקבל.
ענת ברקו: רק הדברים האלה יחוללו שינוי.
ענת ברקו: בואו נגיד שאפשר לקבוע חמש או שש שנים שהן שנות מעבר ולאחר מכן אני מבטיחה לכם שלא יהיה צורך בזה.
ענת ברקו: ואני לא מדברת על אפליה מתקנת, אני מדברת על השוואה מתקנת, וזו השוואה מתקנת, אף אחד לא עושה כאן טובה.
ענת ברקו: המרחקים שהיה צריך לרוץ ולסגור אותם, הפערים שהיו, הם באמת עולים לאין ערוך על אוכלוסיות אחרות בחברה ולכן אין שום סיבה, נהפוך הוא, אנחנו צריכים לדחוף את העניין הזה.
ענת ברקו: וכל מה שצריך, גם מהמל"ג וגם, אדוני יושב הראש, בתמיכה שאני יכולה לתת, גם דחיפה אולי דרך ועדת החינוך או דברים כאלה שאנחנו יכולים לעשות, בחבירה, אנחנו נעשה.
ענת ברקו: זאת המחויבות שלנו ואף אחד כאן לא עושה טובה.
ענת ברקו: אז אני מתנצלת שרק באתי לומר את דבריי ואני הולכת לוועדת חוץ וביטחון, אבל זה היה חשוב לי, למרות שאני מאחרת לוועדה.
ענת ברקו: שיהיה לכם יום נעים ותודה.
אברהם נגוסה: מבחינת הנתונים שיש לנו פה מהממ"מ, אולי, צחי, תציג לנו, על סטודנטים ממוצא אתיופי.
<צח בן יהודה: תודה ליושב ראש.
<צח בן יהודה: בדיונים קודמים של הוועדה הזו, בנוגע לטיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה הכנו סקירה על סטודנטים ממוצא אתיופי, הסיוע שניתן להם.
<צח בן יהודה: המסמך נמצא באתר האינטרנט של מרכז המחקר והמידע, אני רק אתן כמה נתונים קצרים.
<צח בן יהודה: הנתונים שאנחנו הכנו אלה נתונים מלפני שנה, בשנת תשע"ה, 2014-2015, למדו בכל המוסדות להשכלה גבוהה כ-311,000 סטודנטים מתוכם כמעט 3,000 סטודנטים ממוצא אתיופי שהם כ-1% מכלל הסטודנטים בישראל.
<צח בן יהודה: מבין הסטודנטים ממוצא אתיופי 88.5% למדו לתואר ראשון, 10.7% למדו לתואר שני, 0.5% למדו לתואר שלישי ו-3% למדו לימודי תעודה.
<צח בן יהודה: מהסקירה שהכנו, משנת תש"ע עד תשע"ד גדל שיעורם של הסטודנטים ממוצא אתיופי בכלל הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה, כולל האוניברסיטה הפתוחה, מ-0.76% ל-1%, לעומת זאת שיעור כלל הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה, כולל האוניברסיטה הפתוחה גדל ב-8.6% ואילו שיעור סטודנטים ממוצא אתיופי גדל בסך הכול ב-33.8% באותן השנים.
<צח בן יהודה: אנחנו הצגנו פה עוד קצת נתונים לגבי הגידול במספר הסטודנטים ממוצא אתיופי שהתחילו את לימודיהם לתואר ראשון.
<צח בן יהודה: בעוד שבתשס"ח, שזה 2007-2008, היו 496 סטודנטים ממוצא אתיופי שהתחילו את שנה א' ללימודיהם, בתשע"ב, שזה 2011-12, התחילו 670 סטודנטים ממוצא אתיופי שנה א' ללימודים שלהם.
<צח בן יהודה: במקביל הייתה גם עלייה במספר הסטודנטים ממוצא אתיופי שסיימו את הלימודים, בתש"ע, שזה 2009-2010, 321 סטודנטים ממוצא אתיופי סיימו את התואר הראשון, שלוש שנים אחר כך, תשע"ב, 356 סטודנטים ממוצא אתיופי סיימו את לימודיהם לתואר ראשון.
<צח בן יהודה: שאר הנתונים מפורטים במסמך, הוא זמין באינטרנט לכל מי שמעוניין.
אברהם נגוסה: אני פונה עכשיו לוועדה לתכנון ותקצוב, אורנן פודם, בבקשה.
<אורנן פודם: בוקר טוב לכולם.
<אורנן פודם: הצגנו לפני כשבועיים בוועדת החינוך ואנחנו נציג בשבוע הבא בוועדת שרים את עיקרי התכנית שלנו.
<הודיה רוזנבלום: תיקון, ועדת השרים לא בשבוע הבא, זה ב-21 בדצמבר.
<אורנן פודם: אוקיי, לי בינתיים רשום משהו אחר.
<אורנן פודם: אני שמח לבשר שבשבוע שעבר מינינו ועדת היגוי לתכנית, ועדת ההיגוי תמפה את החסמים ותבנה תכנית מאוד מאוד מפורטת שתרוץ לפחות בחמש השנים הקרובות, נקווה שגם יותר.
<אורנן פודם: התכנית מקיפה משלב התיכוניים ומועמדים עד המכינות, תואר ראשון, תארים מתקדמים וסגל.
<אורנן פודם: הוועדה שמונתה כוללת נציגים מהמוסדות, אישי ציבור.
<סיון נבון-שובל: יש ממכללות להוראה?
<אורנן פודם: יש ד"ר ווביט וורקו מדוד ילין, יש נציג מהמכללות, נציג מהאוניברסיטאות, חבר מל"ג, חבר ות"ת, אישי ציבור.
<אורנן פודם: כרגע בראש הוועדה חברת הכנסת לשעבר, פנינה תמנו שטה, עוד חברים, זיוה מקונן - - - שהיה פה בוועדה, מבר אילן הרב שרון שלום ועוד אנשים שביחד נשב ונבנה תכנית מאוד מפורטת.
<אורנן פודם: אני יכול להבטיח שעיקרי התכנית יהיו באמת עבודה עם צעירים ביישובים, שזה הכוון להשכלה גבוהה, בחירת מקצוע, הכוונה למקצועות שהם יותר מדעיים, שיש בהם יותר עבודה ומשכורת הולמת.
<אורנן פודם: התמיכה במכינות תימשך כמו שהיה עד היום, עבודה עם המוסדות שתעודד אותם לקלוט כמה שיותר סטודנטים, הכנה לתעסוקה לקראת סוף הלימודים, מלגות אטרקטיביות לתארים מתקדמים ולסגל וכל החסמים שהוועדה תעלה, אנחנו נמצא להם פתרון.
<אורנן פודם: כמובן שנהיה חייבים להתייחס גם לנושא בחינות הקבלה, הפסיכומטרי.
<אורנן פודם: כרגע אנחנו מדברים על ממוצע של 140 נקודות פחות של יוצאי אתיופיה לעומת כלל הנבחנים בעברית ונצטרך למצוא פתרון גם לבחינות הקבלה.
<אורנן פודם: התכנית אמורה לצאת לדרך, חלקים ממנה, כבר בשנת הלימודים הנוכחית.
<אורנן פודם: באופן מלא היא תפעל כבר מתשע"ח וכן הלאה.
<אורנן פודם: התכנית תהיה מאוד מקיפה, יש לה כבר תקציב וועדה מאוד רצינית שתבנה תכנית מאוד איכותית.
<אורנן פודם: אנחנו נשמח כמובן להציג את כל התכנית פה בהמשך, כשהוועדה תיפגש ותבנה את התכנית.
<אורנן פודם: זהו, אני אשמח לענות לעוד שאלות.
אברהם נגוסה: אתה יכול לפרט מה התקציב של התכנית?
<אורנן פודם: התקציב של התכנית הוא תקציב שהולך וגדל ככל שבאמת נבנה את כל התכנית וניכנס לעוד חלקים מהרצף של הסטודנט.
<אורנן פודם: בשנת הלימודים הנוכחית זה יהיה כמעט 10 מיליון, עד ל-20 מיליון.
<אורנן פודם: סך הכול החומש זה כמעט 100 מיליון, כשזה לא כולל את המלגות.
<אורנן פודם: ככל שנצליח להעלות את מספרי הסטודנטים נצטרך גם לגייס עוד תקציב לטובת המלגות.
<אורנן פודם: בתקווה שאנחנו נתחיל ליישם את התכנית והמלגות יעברו למועצה להשכלה גבוהה וייתנו פתרון לכל הסטודנטים.
<אורנן פודם: אני יכול להגיד כבר היום שכל סטודנט שלא נמצא זכאי על ידי המינהל יכול להגיש לקרן הסיוע של ות"ת ובסיכויים מאוד מאוד טובים לקבל מלגה של 12,000 ₪ כבר בשנת הלימודים הנוכחית.
אברהם נגוסה: מי שלא מקבל ממינהל הסטודנטים?
<אורנן פודם: מי שלא מקבל ממינהל הסטודנטים יכול להגיש אצלנו, למלגות שלנו, ובסבירות מאוד מאוד מאוד גבוהה הוא יקבל את המלגה הגבוהה.
אברהם נגוסה: מה עוד אתם נותנים?
אברהם נגוסה: מה בדיוק אתם נותנים, מעבר לשכר לימוד, שציינת עכשיו, בתכנית מה בדיוק אתם נותנים לסטודנטים?
<אורנן פודם: עוד פעם, התכנית, כשהיא תיבנה סופית היא תהיה יותר מדויקת, אבל אני יכול להבטיח כבר עכשיו שבאמצעות המוסדות כל סטודנט לתואר ראשון יקבל תמיכה, שיעורי עזר, יהיה יועץ במוסדות, מעטפת כוללת חברתית ולימודית, כמו שנעשה היום במכינות, תוך כדי תמריצים למוסדות לקלוט ולמנוע נשירה של הסטודנטים האלה.
<אורנן פודם: ככה אנחנו עושים גם בתכניות אחרות, ככה יהיה גם בתכנית הזאת.
<אורנן פודם: זה בתואר ראשון.
<אורנן פודם: בתואר שני ובדוקטורט, ואנחנו מקווים גם לפתוח מלגות של בתר דוקטורנט, בשביל הפוסט דוקטורט, ותכניות לקליטת אנשי סגל.
<אורנן פודם: יש לנו כבר תכניות כאלה ואנחנו נעשה תכנית ליוצאי אתיופיה שתממן לפחות מחצית עלות איש הסגל כדי לעודד את המוסדות להכניס למערכת כמה שיותר אנשי סגל.
<אורנן פודם: זה, אנחנו מקווים, או בשנה הנוכחית או בשנת הלימודים הבאה נצא לדרך.
אברהם נגוסה: הסטודנטים, הם בעצמם פונים, או המוסד שקלט את הסטודנטים יכול לפנות אליכם פר סטודנט?
<אורנן פודם: הוות"ת עובד דרך המוסדות, זה היתרון שלו לעומת משרד הקליטה ולעומת משרדים אחרים.
<אורנן פודם: אנחנו עובדים מול המוסדות, אנחנו מעודדים אותם, אנחנו מעבירים להם תקציבים והם יודעים לתת את הדברים יותר טוב מאיתנו, שאנחנו יושבים בירושלים, הם נמצאים בשטח.
<אורנן פודם: בתכניות אחרות אנחנו נותנים להם את התקציב והם אלה שמגישים לנו תכנית איך לדעתם אפשר לשפר את הלימודים ואת סיכויי ההישרדות של סטודנטים במהלך התואר הראשון.
אברהם נגוסה: מה העניין של הסללה?
אברהם נגוסה: לעזור להם לכיוון של מדעים וטכנולוגיה?
אברהם נגוסה: האם אתם עוזרים בעניין זה?
אברהם נגוסה: מורידים את המחסומים מול האוניברסיטאות והמכללות כדי שהם יתחשבו בקבלת הסטודנטים יוצאי אתיופיה?
<אורנן פודם: אז קודם כל עבודה בנושא הזה תיעשה והיא צריכה להיעשות בשני מישורים, אחד זה מול הסטודנטים, באמת להכווין אותם למקצועות כאלה, היום אנחנו רואים שהם הרבה יותר הולכים למקצועות כמו מדעי החברה, האחוז שלהם שם יותר גבוה מהאחוז במקצועות אחרים, הם הולכים בעיקר למדעי החברה, הם הולכים לחינוך, אפילו גם לעבודה סוציאלית, אז זה קודם כל עבודה מול הסטודנטים, ללכת למקצועות האלה.
<אורנן פודם: מול המוסדות, אמרתי, אנחנו נצטרך לעשות עבודה על מבחני הקבלה.
<אורנן פודם: עד היום לא נעשה שום מהלך של התערבות בתנאי הקבלה, אנחנו לא אומרים למוסדות, לאוכלוסייה הזאת, אל תיתנו מקומות שמורים ועל תיתנו תנאי קבלה נמוכים יותר.
<אורנן פודם: אנחנו לא מאמינים בזה ואנחנו גם לא כל כך יכולים לעשות את זה מבחינה חוקית.
<אורנן פודם: אנחנו כן נדחף אותם דרך תכניות, יש לנו תכנית הישגים להיי טק שהיא תכנית שמכניסה אותם דרך המכינה למסלול ארוך שתומכת בהם לאורך כל הדרך וכבר יש שם עלייה מאוד מאוד גדולה השנה של מספר יוצאי אתיופיה בתכנית, שמביאה אותם להנדסה בבן גוריון ובטכניון ובבר אילן.
<אורנן פודם: דרך תכניות מסוימות נעודד את הכניסה שלהם למקצועות האלה.
<אורנן פודם: בניגוד למה שחברת הכנסת אמרה, ולא עשינו את זה מעולם, אנחנו לא נותנים מקומות שמורים ליוצאי אתיופיה במוסדות ולא מורידים להם את תנאי הקבלה, אלא עוזרים להם להגיע לשם דרך הדרכים המקובלות.
אברהם נגוסה: הבנתי, תודה.
אברהם נגוסה: גב' ענת כגן, מכון פוירשטיין, בבקשה.
<ענת כגן: אני רוצה רק להגיד שאנחנו כבר שנה שביעית עובדים עם אוניברסיטת בר אילן ושנה שישית עם האוניברסיטה העברית, כשבעצם שתי האוניברסיטאות האלה מקבלות סטודנטים יוצאי אתיופיה על פי האבחון שלנו ולא על פי הפסיכומטרי.
<ענת כגן: חשוב לי להדגיש שזה לא העדפה מתקנת, זה אבחון אחר שבודק פוטנציאל למידה.
<ענת כגן: לנו יש אחוז מאוד קטן של סטודנטים במדעי החברה, רוב הסטודנטים הם דווקא במדעי הטבע, במיוחד בעברית.
<ענת כגן: ההצלחה היא מאוד מאוד גדולה, אחוז הנשר מאוד קטן, אנחנו מאוד שמחים שהגענו למצב שהאוניברסיטה העברית, בר אילן כבר מזמן, אבל האוניברסיטה העברית באמת היום מקבלת כל סטודנט על פי המלצות שלנו.
<ענת כגן: יש לנו 13 סטודנטים שלומדים היום רפואה בעברית, בין שנה ראשונה לחמישית כשהממוצע של כולם הוא 80 ומעלה, בין 80 ל-90 ומשהו, רוקחות, מדעים רפואיים, כימיה, ביולוגיה, זו הצלחה מאוד מאוד יפה.
אברהם נגוסה: ליאת, התאחדות הסטודנטית, בבקשה.
<ליאת הלבץ: באמת כמו שאורנן אמר עשינו את הדיון כבר בוועדת חינוך והדברים הוצגו.
<ליאת הלבץ: נקודה חשובה מעבר לשמחה הגדולה שהגענו ליום הזה ושוועדת ההיגוי תתכנס ותתחיל לפעול, הנקודה הרגישה מבחינתנו, וגם העלינו את זה בוועדת החינוך ואני בכוונה מעלה את זה גם פה, כי חשוב שהצדדים יבינו את תיאום הציפיות, דובר גם בדיון בוועדת החינוך על כך שלאורך הזמן יהיה את הסנכרון בין מינהל הקליטה לבין מל"ג ושלאורך השנים יבחנו כיצד להעביר את שארית התקציב לתכנית הזו, ממינהל הקליטה למל"ג.
<ליאת הלבץ: לא הגדירו מה הקריטריונים או הדברים שצריכים לקרות ולהיעשות כדי שהכסף הזה יועבר.
<ליאת הלבץ: מההיכרות שלנו עד כה עם גופים ממשלתיים, ונראה לי שגם יו"ר הוועדה מסכים איתנו, צריך להחליט מראש מתי, איך, כמה, למה, כדי שהדברים באמת יקרו ולא ייפלו בין הכיסאות.
<ליאת הלבץ: אנחנו מפחדים שעוד כמה שנים אנחנו שוב ניכנס לכל הסאגה הזאת שיש המון גופים שמתעסקים ביוצאי אתיופיה, יש חלוקת תקציבים שצריכה לעשות את איגום המשאבים הזה כדי שבסופו של דבר האזרח יקבל יותר.
<ליאת הלבץ: אז אנחנו מעלים את הסוגיה הזאת ומקווים שהוועדה תעקוב אחר הנושא.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהתקיים דיון בוועדת החינוך, אבל, כמו שאת אמרת עכשיו הדברים, לא ברורים והסטודנטים וגם מוסדות פונים אלינו ואנחנו רוצים לדעת בדיוק, שלא נבזבז את הזמן, איפה לפנות, מה נותנים, איך נותנים וזה צריך להיות ברור.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים בהקמת ועדות לגלגל את כל זה כל השנה, אבל אנחנו רוצים תכלס.
אברהם נגוסה: יש החלטה, אנחנו מברכים את ההחלטה, החלטה נכונה של מל"ג, אנחנו רוצים לראות כבר השנה את התוצאות, דהיינו קבלת מלגה לאלה שלא מקבלים ממינהל הסטודנטים, על פי המוסדות.
אברהם נגוסה: יש מוסדות שדיברו איתי, אני אתן לכם גם להתבטא פה, להציג את הדברים שלכם וזה מאוד חשוב לנו.
אברהם נגוסה: אולי נשמע את משרד החינוך, גב' אורנה שץ, בבקשה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני ד"ר אורנה שץ אופנהיימר, מרכזת קרוב לעשר שנים תכנית טספ"ה, זו תכנית להכשרת מורים לבני הקהילה האתיופית, ראשי תיבות של תכנית סטודנטים פרחי הוראה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מקיימים תכניות הכשרת מורים בשש מכללות, אורנים, קיבוצים, אפרתה ירושלים, שאנן בחיפה, הרצוג ואורות ישראל.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו עושים עבודה חשובה בתחום של הכשרת מורים כשהתכנית היא תכנית רגילה לכל דבר, לכל הסטודנטים, כלומר הסטודנטים לומדים בתכניות הרגילות, במסלולים הרגילים, בהתמחויות רגילות ואנחנו נותנים בהתאם לצרכים תמיכה אקדמית, חונכות אישית, חונכות קבוצתית ועוסקים בהעשרה בתחומי מורשת ותרבות כשחלק מהעיקרון הוא שכל המכללה תהיה חשופה לסטודנטים.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו היום במוסדות שלנו 250 סטודנטים והסטודנטים מתקבלים בתנאים שונים, אנחנו עורכים ראיונות.
<אורנה שץ אופנהיימר: בשנה האחרונה אנחנו ניסינו להכניס את כל התכנית הזאת לאיזה שהוא תהליך של מיון שעוברות כל המכללות האקדמיות לחינוך, זה נקרא מיון מסיל"ה, אנחנו נמצאים ממש ממש בתחילת הדרך.
<אורנה שץ אופנהיימר: חוץ מההכשרה יש לנו תכנית שלמה של השמה, אנחנו עוסקים גם בהשמה דרך משרד החינוך.
<אורנה שץ אופנהיימר: בהשמה יש לנו גם שעות תוספתיות שבני הקהילה האתיופית יכולים להשתמש בהם, לא חייבים כמובן, המטרה היא ליצור תמריץ בקרב בתי ספר, גנים ומערכות חינוך, לקבל יותר מורים מתוך הנחה שזה יוצר מודעות חברתית טובה.
<אורנה שץ אופנהיימר: מעבר לעניין שהמורה או הגננת מקבלים כמובן תעסוקה ועבודה ושוויון במשק הישראלי, יש לזה השפעה גם בחברה הישראלית, שההורים פוגשים, שהמורים פוגשים את בני הקהילה וזו השקעה, דרך אגב, שלא עולה כסף.
<אורנה שץ אופנהיימר: בתכנית של ההשמה בשנה אחרונה, בתשע"ז, יש לנו השמה של קרוב ל-84 עובדי חינוך.
<אורנה שץ אופנהיימר: לא כולם נמצאים במקצועות שהיינו רוצים לראות אותם, יש גם חינוך בלתי פורמלי, חלק במקצועות שהם לא חינוך בהארד קור של העבודה החינוכית שאנחנו שואפים להגיע אליה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מודעים אליה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אלה הנתונים לגבי ההכשרה וההשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו עובדים רק מהתקציב של 'הדרך החדשה', לצערי הרב.
<אורנה שץ אופנהיימר: בתחום של ההכשרה יש לנו 2 מיליון שקל ויש לנו בתחום של ההשמה עוד מיליון וחצי בערך.
<אורנה שץ אופנהיימר: הדברים לא קלים כי אנחנו צמודים לתהליכים של קולות קוראים ואלה לוקחים הרבה פעמים זמן, עד שהתקציבים מגיעים לוקח זמן.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו לא משופעים מבחינה זו.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מנהלים גם תהליכי הערכה ומחקר, חלק מזה גם מסרנו לכנסת.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו גם עוסקים במלגות, קיבלנו עכשיו מלגות מתורם מחוץ לארץ, בדיוק לאותה אוכלוסייה שלא מקבלת דרך מינהל הקליטה, כלומר מעל 28, תואר שני, יש לנו כמה, וסטודנטים מבוגרים יותר, שהם בני 30 וכו'.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו המון עבודה ואני מקווה שאנחנו גם עושים עבודה טובה.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו קשר עם הבוגרים, אנחנו עושים עוד כמה פרויקטים בתוך התכנית הזאת, אני לא רוצה לגזול את הזמן.
אברהם נגוסה: התכנית שאת מדברת עליה היא בתכנית בתוך מה שמשרד החינוך הציג במסגרת ועדת השרים, שהתקבלה החלטה להכשיר 300 מורים תוך ארבע שנים?
<אורנה שץ אופנהיימר: כן.
<אורנה שץ אופנהיימר: כן, זה שייך ל'דרך החדשה', אנחנו התחייבנו להכפיל את מספר המורים ל-600.
<אורנה שץ אופנהיימר: לצערי הרב כל המכללות האקדמיות לחינוך נמצאות בתהליך העברה למל"ג ולוות"ת ולצערי הרב אנחנו לא שותפים לוועדת ההיגוי של ות"ת וראוי שנהיה שם.
אברהם נגוסה: זו החלוקה ביניכם.
אברהם נגוסה: מה שחשוב שפה התכנית הזאת, יש לה תקציב, יש לה תקציב לארבע שנים, 192 מיליון שקל, מחולק.
אברהם נגוסה: אני לא זוכר בדיוק, אבל למיטב זיכרוני, בערך 24 או 20 מיליון עומד להכשרת מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: לפי הערכתי לא, אני אמרתי מה התקציב שלי, אני יודעת, יש לנו כל שנה 2 מיליון להכשרה.
אברהם נגוסה: יכול להיות, כל שנה, אני מדבר על תכנית של ארבע שנים.
<אורנה שץ אופנהיימר: 8?
<אורנה שץ אופנהיימר: יכול להיות.
אברהם נגוסה: השאלה פה, כרגע אתם מכשירים 250, 300 מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו בתכנית לארבע שנים 250 סטודנטים.
אברהם נגוסה: למה לא 300?
<אורנה שץ אופנהיימר: כי גם קשה לנו לגייס סטודנטים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו פותחים בחודש הבא, בעזרת ה', מכינה - - -
אברהם נגוסה: בעיה של תקציב או בעיה של גיוס סטודנטים?
<אורנה שץ אופנהיימר: גם וגם.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו דחינו את הפתיחה של המכינה לסמסטר שני כי לא היה לנו תקציב.
אברהם נגוסה: למה צריך להיות בעיה של תקציב?
אברהם נגוסה: אני אמרתי שהממשלה אישרה תקציב כזה.
אברהם נגוסה: תיכף נשמע מקסאי.
<אורנה שץ אופנהיימר: דרך אגב, כבודו יודע שהתקציבים ייעודיים.
אברהם נגוסה: מהתחלה אני מעורב בדבר הזה ולכן אני יודע.
אברהם נגוסה: אז תיכף נשמע את זה מקסאי, שהיא עושה מעקב על היישומים.
אברהם נגוסה: נכון אני צודק?
<קסאי דמוזה פרנזמן: אתה צודק.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמע.
אברהם נגוסה: בעניין זה, למה צריך להיות בעיה של תקציב כאשר יש תקציב שאושר בממשלה?
<קסאי דמוזה פרנזמן: קודם כל אני באמת התחלתי את תפקידי במשרד ראש הממשלה כמנהלת תחום תכניות, מטה, יישום ומעקב אחר התכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה.
<קסאי דמוזה פרנזמן: בימים אלה ממש אנחנו עושים מיפוי מסודר של התקציבים מול כל אגפי התקציבים במשרדים השותפים כדי שתהיה לנו היערכות מסודרת לשנת 2017.
<קסאי דמוזה פרנזמן: אין לי כרגע תשובה מסודרת בשבילך, אנחנו יכולים לחזור בתשובה מסודרת לוועדה, אליך ישירות, ולתת את הפירוט הנדרש לגבי התכנית שהיא ציינה, וגם תכניות אחרות כמובן.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב, כי אנחנו כבר בזבזנו שנה, אנחנו לא רוצים לבזבז עוד.
אברהם נגוסה: אני מברך ש-250 מורים בהכשרה, אבל למה אנחנו צריכים להוריד 50?
אברהם נגוסה: לדעתי זה יהיה בזבוז אם אנחנו לא נשלים את ה-300 כפי שמשרד החינוך התחייב בתכנית וגם קיבל תקציב על כך.
אברהם נגוסה: אם יש את הבעיה של תקציב שלא מעבירים אז תפנו אלינו, אבל לפי דעתי זה לא צריך להיות בעיה כי הכסף מחולק, הכסף בתוך משרד החינוך, האוצר, הכסף החדש, לכן אני לא חושב שיש בעיה.
אברהם נגוסה: גיוס מורים, אני מאוד מאוד בספק שיש בעיה של גיוס מורים, כי אנחנו יודעים שהיו מגשרים שהם יצאו משם ויש חלק שרוצים להיות מורים ואפשר להכניס אותם לשם.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לעבוד, לא לבזבז את ההזדמנות.
<אורנה שץ אופנהיימר: כבודו, יש לי גם נתונים לגבי המגשרים, אם תרצה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה סבטלובה הצטרפה אלינו.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לי גם נתונים לגבי המגשרים.
<אורנה שץ אופנהיימר: זה לא מספרים מאוד גדולים וגם שם אנחנו חייבים לתהליך של הכשרה, כי רובם ללא תואר או ללא תעודת הוראה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו עכשיו סוף סוף השגנו תקציב לעשות את התהליך.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני רק רוצה תיקון קטן, גם למען הפרוטוקול.
<אורנה שץ אופנהיימר: ההתחייבות של 'הדרך החדשה', בסוף 'הדרך החדשה' אחרי ארבע שנים, שיהיו לנו בסך הכול 600 מורים, לא כל שנה 300, אז רק שזה יהיה - - -
אברהם נגוסה: נכון, אבל אם לא מתחילים עכשיו - - -
<אורנה שץ אופנהיימר: השנה יהיו לנו 85.
<אורנה שץ אופנהיימר: 85 כפול ארבע, אנחנו בעזרת ה' נגיע ליעד ויותר מזה, אנחנו רוצים יותר מזה.
אברהם נגוסה: לא בלילה אחד תהפכי אותם מורים, הם צריכים לעבור את כל השנים, אם זה שלוש שנים, אם זה ארבע שנים, תקופת הכשרה, אבל הם צריכים להיות בתוך המסגרת.
אברהם נגוסה: אז קסאי, אני מבקש תוך שבוע להעביר אלינו.
<קסאי דמוזה פרנזמן: רשמנו לפנינו.
<סיון נבון-שובל: שלום, שמי סיון, אני ממינהל הסטודנטים העולים במשרד העלייה והקליטה.
<סיון נבון-שובל: סך הכול אנחנו באמת שותפים בתהליך ונעשה הכול כדי שסטודנטים לא ייפול בין הכיסאות במעבר בין המינהל למל"ג, אבל רק רציתי לשאול כבר קודם, דיברת על הרחבת מלגות לאלה שלא זכאים למינהל, אתה יכול קצת יותר לפרט על איזה מלגות מדובר ומה הם התנאים או טווח הגילאים?
<אורנן פודם: יש קרן הסיוע של ות"ת, שרצה כבר הרבה שנים, בשנה האחרונה היא גדלה ב-40 מיליון ₪ והעלתה את רמות המענקים.
<אורנן פודם: יש לנו מענקים של 4,000, מענקים של 6,240 ו-12,480.
<אורנן פודם: השנה הקרן עוברת להיות אינטרנטית, כך שהיא תהיה יותר פשוטה.
<אורנן פודם: בשנת המעבר לאינטרנטי, הטפסים עוד לא יצאו, זה אמור לצאת בחודש ינואר בערך.
<אורנן פודם: אני בקשר גם עם מירי, אני אעדכן אותה יותר.
<סיון נבון-שובל: אני מכירה את ההגדרות.
<אורנן פודם: והקריטריונים הם סוציו אקונומיים.
<אורנן פודם: בשנה האחרונה יותר מחצי ממי שהגישו התקבלו, יש ניקוד על מספר אחים, מספר ילדים, היישוב שבו למדו, התיכון שבו למדו.
<קריאה: תמיכה כלכלית מההורים.
<אורנן פודם: כן, הרבה קריטריונים כאלה ומחלקים את המענקים לפי מגבלת תקציב.
<אורנן פודם: אני צופה שרובם הגדול, אם לא כולם, יקבלו את המלגה ואני אשמח לפרט לך אחר כך ולהסביר.
<אורנן פודם: חשוב להגיד מבחינת הקשר עם מינהל הסטודנטים, שמירי, ראש מינהל הסטודנטים, תהיה משקיפה בוועדה, יהיה נציג של המינהל בכל הדיונים והקשר איתם והעבודה איתם עד עכשיו טובה, נקווה שהיא גם תמשיך ככה.
אברהם נגוסה: עד עכשיו יש סטודנטים שפנו לקבל מלגה?
אברהם נגוסה: או מוסדות שפנו לקבל?
<אורנן פודם: לא, המלגה היא מלגה אישית, היא לא לפי מוסד, זה כל המוסדות, כל הסטודנטים ניגשים.
<ליאת הלבץ: רוב הסטודנטים לא יודעים.
<אורנן פודם: לא, אני לא בטוח שרוב הסטודנטים לא יודעים.
אברהם נגוסה: רק רגע, בואו נעשה סדר.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שיש סטודנטים שלא זכאים ממינהל הסטודנטים.
אברהם נגוסה: כמה סטודנטים עד עכשיו פנו אליכם או קיבלו?
<אורנן פודם: אני לא יכול לדעת כי אין שם שאלה של ארץ עלייה או של מוצא הורים.
<אורנן פודם: זה לא קריטריון שנבדק ואסור לנו לשאול אותו, אז אני לא יכול להגיד כמה יוצאי אתיופיה קיבלו את המלגה.
<אורנן פודם: המלגות מיועדות לכל המוסדות האקדמיים למעט המכללות להכשרת עובדי הוראה, אולי בגלל זה את לא מכירה, הסטודנטים קוראים לה מלגת משרד החינוך, למרות שזה תקציב ות"ת קבוע.
אברהם נגוסה: אני רוצה למקד את העניין, אנחנו מדברים על תכנית מל"ג ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: לא כללי אנחנו מדברים, בואו נתמקד בזה.
<אורנן פודם: התכנית של המל"ג עוד לא - - -