GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אשכרה, לא ידעתי מה זה קוקית.
מרדכי יוגב: חשבתי שזה הרב קוק, לא הבנתי.
אברהם נגוסה: בוודאי שעוד לא הגענו לזה.
מרדכי יוגב: מה לא "הגענו לזה"?
מרדכי יוגב: אם יש זכויות לעולים בני מנשה, תתרגמו אותם לקוקית.
מרדכי יוגב: אם יש זכויות לעולי אתיופיה, תתרגמו אותם לאמהרית.
מרדכי יוגב: מה הבעיה?
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, בואו נהיה מציאותיים.
מרדכי יוגב: 1,000 שקל לשנה במשרד.
אברהם נגוסה: השפה עוד לא נכנסה למערכת.
מרדכי יוגב: כי משרד הקליטה עוד לא הבין שאנחנו כבר שנתיים קולטים פה 50,000 יהודים, 26,000- 32,000 יהודים בשנה.
מרדכי יוגב: עוד לא התעוררתם, סליחה על הביטוי.
מרדכי יוגב: זה שאין לכם מספיק כסף ברור לי.
מרדכי יוגב: אבל אכפתיות, להתעורר, לעשות כל הזמן דיונים.
מרדכי יוגב: עם מה שיש לעשות הכי טוב שיש.
מרדכי יוגב: זה 1,000 שקל בשביל לשים מתרגמת של הזכויות, זה הכל.
אברהם נגוסה: אני רוצה להתקדם.
<דלי אלי: לגבי המודעות, והאם הם מכירים את הזכויות או לא - אנחנו מקיימים דיונים ושיחות וישיבות ופגישות בתוך הרשויות.
<דלי אלי: אנחנו כן יורדים לשטח, בניגוד למה שנאמר כאן.
<דלי אלי: אנחנו נמצאים בשטח, נמצאים עם הקהילה, נמצאים כל הזמן עם יד על הדופק עם המגשרים שלנו שהם דוברים את השפה, ודרכם אנחנו מעבירים את מניפת הזכאויות של משרד העלייה והקליטה לקהילה.
מרדכי יוגב: המגשרת שלך דוברת רוסית, לא דוברת אמהרית.
מרדכי יוגב: תבדקי את עצמך גם בטבריה וגם במגדל העמק.
מרדכי יוגב: בטבריה שמעתי.
מרדכי יוגב: יש מיכל והיא נהדרת, וגם במגדל העמק יש יוסי.
אברהם נגוסה: משרד השיכון, אני רוצה שתעדכנו אותנו לגבי המשכנתאות לעולים בני המנשה.
<דלי אלי: אנחנו נבדוק ונעדכן.
אברהם נגוסה: סיימנו ואנחנו עכשיו עם משרד השיכון.
אברהם נגוסה: אני מתקדם.
אברהם נגוסה: משרד השיכון, בבקשה תעדכנו אותנו איזה זכויות נותנים בעניין משכנתאות, דיור ציבורי, סיוע בשכר דירה.
<קובי אריאלי: כמו כל העולים הם רשאים לגשת ולקבל סיוע בשכר דירה ממשרד הקליטה והעלייה כיוון שהם עדיין מוגדרים עולים, כמו שהיא אמרה, 15 שנה ראשונות ולא עשר שנים.
<קובי אריאלי: מעבר לזה לגבי התוכנית של המשכנתאות - אין לנו כרגע תוכנית של משכנתאות.
<קובי אריאלי: שמעתי את העניין של חנוך, הבחור מעכו.
<קובי אריאלי: שמעתי שהוא אמר שדורשים מהם באמת הון עצמי.
<קובי אריאלי: אני באמת אעשה בדיקה אם אפשר להשוות את זה כמו שאתה ציינת לעולי אתיופיה, שלא ידרשו מהם את ההון העצמי הזה כי זה מקשה וידם לא תהיה משגת בדירה.
אברהם נגוסה: למה לא הוצאתם את זה?
אברהם נגוסה: במשרד הקליטה, כמו ששמענו, כבר התקבלה החלטה באמת להשוות, ומעשית גם משווים את הזכויות.
אברהם נגוסה: איך זה לא הגיע למשרד השיכון?
אברהם נגוסה: לעולים חדשים הכי חשובה קורת הגג, ואת זה אני גם יודע מהקהילה שממנה אני בא.
אברהם נגוסה: המדינה נותנת משכנתא מוגדלת ליוצאי אתיופיה וזו עזרה גדולה ומשמעותית לקהילה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שזה גם יהיה לבני המנשה, זו ההחלטה שקיבלנו.
אברהם נגוסה: אני שמח שהשר קידם את העניין הזה וגם השרה הנוכחית ממשיכה בזה.
אברהם נגוסה: למה משרד השיכון לא הגיע ולא אמר לעולים חדשים שיש להם זכויות כמו לעולים יוצאי אתיופיה שלפי הטבלאות זוג פלוס אחד, ארבע, חמש - כל הסכומים ללא שום בקשה של הון עצמי.
אברהם נגוסה: איך לא הסברתם להם לעולים?
<קובי אריאלי: אני באמת מצטער כי אני באמת לא ידעתי על זה לפני כן.
<קובי אריאלי: כמו שאמרתי, אבקש באמת להשוות את הסיוע, גם על מנת שלא יבקשו מהם הון עצמי וגם שתהיה להם באמת קליטה יותר נעימה.
<קובי אריאלי: משרד הקליטה, באמת כל התנאים שם כבר הושוו לעולי אתיופיה?
<דלי אלי: הערכת זכאות, כן.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל.
אברהם נגוסה: אני מבקש משניכם לשבת.
אברהם נגוסה: הוועדה מבקשת לקבל תוך שבועיים בכתב שסיכמתם בעניין המשכנתאות.
אברהם נגוסה: זה חשוב, אני יודע על מה אני מדבר.
אברהם נגוסה: העולים לא יודעים על הזכויות שלהם.
אברהם נגוסה: ברגע שהם ידעו, הם יידעו לנצל את זה.
<קובי אריאלי: אני רק רוצה לציין שאנחנו כן פועלים למיצוי זכויות, גם עם משרדים וגם עם משרד הרווחה.
<קובי אריאלי: אנחנו מאוד פועלים למיצוי הזכויות שיגיעו לידי הזכאים, ועולים בפרט.
אברהם נגוסה: אני לא מאשים.
אברהם נגוסה: כנראה שיש פה אי-הבנה בתוך המערכת והנושא נפל בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: זה מה שאני מזהה.
<קובי אריאלי: בסדר, אני אבדוק.
<קובי אריאלי: אני מבין, אנחנו נבדוק את זה
אברהם נגוסה: לכן, אני רוצה שתשבו ביחד ותמצאו את הדרך איך אתם מעבירים את המודעות לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל בכתב.
<קובי אריאלי: ברגע שנקבל החלטה נדאג שכמובן משרד הקליטה יהיו מודעים והם יעבירו את זה לעולים.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים עכשיו למשרד החינוך, בבקשה.
אברהם נגוסה: אני מבקש סליחה, הזמן שלנו רץ.
אברהם נגוסה: שמעת את הטענות ואת הבעיות ואני לא צריך לחזור עליהן.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי.
<רויטל דותן: אכן, שמעתי את הטענות שהועלו כאן.
<רויטל דותן: אני רוצה לומר שמשרד החינוך מקצה שעות ותוכניות לתלמידים העולים בני מנשה.
<רויטל דותן: אם אתייחס למעלות, במעלות ישנם 27 תלמידים שעלו מ-2008 שהם באמת זכאים לשעות ולתוכניות.
<רויטל דותן: הם מקבלים 65 שעות, מתוכן 35 שעות זה סיוע ייחודי לבני מנשה.
<רויטל דותן: בנוסף לזה, יש ברשות מב"סים שהם מובילים בית ספריים בנושא מניעת שימוש בסמים, אלכוהול וטבק.
<רויטל דותן: אני יודעת שנעשית שם פעילות מאוד יפה.
<רויטל דותן: בנוסף, הם מפעילים פעילות להורים שהתמקדה בתקשורת מיטבית בין הורים למתגברים כדי למנוע התנהגויות סיכון.
<רויטל דותן: לגבי המגשר - אנחנו במטצ'ינג עם הרשות באמת מפעילים את מערך המגשרים.
<רויטל דותן: אני יודעת שהיה מגשר, הבנתי שהוא פוטר.
<רויטל דותן: הסוגיה הזו הועלתה.
<רויטל דותן: אנחנו עומדים על זה שמגשר יהיה דובר השפה, ובתוך הקריטריונים של הקול קורא זה תנאי הכרחי.
<רויטל דותן: לבקשה שהיתה להעלות מעבר ל-75% משרה - כמובן שאין אפשרות כי זה בהתאם לקול קורא.
<רויטל דותן: אבל כן אם יש צורך ולא מוצאים דובר שפה, כדי שיהיה דובר שפה אנחנו כן פנינו בבקשה להוריד את התנאי לתואר ראשון.
<רויטל דותן: כרגע זה ממתין לאישור של ועדת ההקצבות שלנו.
מרדכי יוגב: רויטל, שאלה לי אלייך.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם זו היית את כשהיינו פה בישיבה על עולים אחרים.
מרדכי יוגב: דובר על עולי צרפת.
מרדכי יוגב: הסתבר שקושי קיים גם בגני הילדים.
מרדכי יוגב: אני לא מדבר על מעונות, הם לא שלכם - חבל שלא.
מרדכי יוגב: אבל בגני ילדים לא הובן הצורך.
מרדכי יוגב: כשבגני ילדים אין, העלייה לכיתה א' היא בפיגור.
מרדכי יוגב: כשאחר כך בתיכון אין, הכניסה לצבא היא בקושי.
מרדכי יוגב: אם אפשר לייצר מחשבה במשרד.
מרדכי יוגב: הרי מדובר פה בסך הכול על X רשויות, זה לא מיליון רשויות, ומדובר על שנות עלייה.
מרדכי יוגב: אם ניתן היה או להגדיר שבית הספר גם ייתן דעתו לשניים-שלושה גנים.
מרדכי יוגב: זה הכול במספרים קטנים, אבל בסוף לתת את הדעת שאותו מגשר ייכנס גם לאחד-שניים גנים שבהם הם נמצאים ותהיה לו שם נגישות.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, היכולת לרכז כוח – להבין שיש בעיה ולתת לה מענה.
מרדכי יוגב: יכול להיות שזה ילך דרך ועדת השמה או בדרך אחרת, אבל לייצר מענה גם בכיוון הגנים.
<רויטל דותן: בהחלט.
<רויטל דותן: המנדט של מגשר זה לעבוד בגילאי 5 עד 18.
<רויטל דותן: זה כולל את הגנים.
מרדכי יוגב: צריך 4 - היום חוק חינוך חובה.
מרדכי יוגב: התקדמנו, טרכטנברג עזר לנו.
<רויטל דותן: אוקי, מקבלת.
<רויטל דותן: בהחלט זה חלק מהתפקיד שלו.
<רויטל דותן: הם נדרשים לטפל גם בגנים מול ההורים.
מרדכי יוגב: תציעו את זה, בבקשה.
מרדכי יוגב: אנחנו למדנו את הבעיה בעולי צרפת.
מרדכי יוגב: הבעיה שלי היא שכשפותרים את הבעיה עם רופאי השיניים של עולי צרפת, אז הוא שואל מה עם רופאי השיניים של אוקראינה ומה עם רופאי העיניים של עולי צרפת ובני מנשה ואתיופיה.
מרדכי יוגב: אז תפסיקו להתייחס, בתוך המשרדים אני אומר, באיזשהו חתך לכיסוי לתשובה לזה.
מרדכי יוגב: תסתכלו רוחבי שהמגשר לבני אותה קהילה ייקח אחריות ואכפתיות גם לגנים, ולבני המנשה במקרה הזה זה במספרים קטנים.
<רויטל דותן: בהחלט, אנחנו גם נבדוק את הדברים.
אברהם נגוסה: שמענו מנציגי העולים לגבי העניין של התגבור בבית הספר או בחינוך לא פורמלי, גם הסעות.
אברהם נגוסה: אני מבין שאמרו להם שאין תקציב איך את מתייחסת לזה?
אברהם נגוסה: הבנתי את ההתייחסות שלך לגבי המגשרים, אבל גם שם אני חושב שמשרד החינוך צריך לתכנן לטווח ארוך ולהכשיר אנשים מתוך הקהילה כדי שיהיו מגשרים, כדי שיהיו מנחים ומדריכים.
אברהם נגוסה: צריך להסתכל רחוק.
אברהם נגוסה: נניח ונקודתית אמרו שמציעים תגבור, הם אומרים לנו שאין תקציב.
אברהם נגוסה: האם לאגף קליטת עלייה במשרד החינוך יש בעיה של תקציב לקלוט את בני המנשה?
<רויטל דותן: לא.
אברהם נגוסה: הנה, יש השוואה של 15 שנה עכשיו.
<רויטל דותן: אם אני דיברתי על זה שהם קיבלו שעות ייחודיות לבני מנשה – 35 שעות ל-27 תלמידים.
<רויטל דותן: לא כולם צריכים בדיוק את אותה עזרה וסיוע.
אברהם נגוסה: איך את עונה נקודתית לפרויקטור ממגדל העמק שאמר שהוא הלך לבית הספר שם ושהוא רצה לעשות, אבל אמרו לו שאין תקציב לתגבור?
אברהם נגוסה: מי אמר לך שאין תקציב?
<רויטל דותן: אני יכולה להגיד בדיוק מה קורה במגדל העמק.
<רויטל דותן: במגדל העמק יש לנו תשעה תלמידים שהם עולים ותיקים והם מקבלים שם 16 שעות.
<רויטל דותן: אז כן יש תמיכה ויש שעות.
אברהם נגוסה: אז את לא מקבלת את הטענה.
<רויטל דותן: אני אומרת עובדות.
<רויטל דותן: יש שם 16 שעות.
אברהם נגוסה: נעבור למשרד הרווחה.
אברהם נגוסה: שמענו את הבעיה של העובדים הסוציאליים.
אברהם נגוסה: מה הבעיה שלהם להכשיר עובדים סוציאליים מקרב הקהילה?
<דפני מושיוב: אתה בטח יודע שהיה קורס ביוזמת משרד הקליטה שעדיין פועל במכללת אשקלון.
אברהם נגוסה: יש תלמידים מקרב בני המנשה?
<דפני מושיוב: הם לא הצליחו למצוא, הם חיפשו.
מרדכי יוגב: אני מוכרח לומר לכם.
מרדכי יוגב: אני חייב לברוח, אני צריך להעלות שאילתה במליאה.
מרדכי יוגב: עוד פעם אשקלון כאשר רוב הקליטה של העלייה של בני המנשה היא בצפון.
מרדכי יוגב: מדוע משרד החינוך לא יקצה מקומות בצפון?
אברהם נגוסה: לא הבנת את השאלה.
אברהם נגוסה: יש להם קורס במכללת אשקלון.
מרדכי יוגב: אבל כל הקליטות החדשות של בני המנשה בעשור האחרון, מ-2006 - 2007, הן בצפון.
מרדכי יוגב: מוכרחים לתת להם בחיפה או בתל חי או בכל מקום שיש בו מגמה של עבודה סוציאלית.
<דפני מושיוב: הם יכולים לעשות הסבה או להיקלט, אין בעיה.
<חנוך אביצדק: אנחנו מצאנו מועמדים.
<חנוך אביצדק: היה לנו פרויקט עם מכללת צפת, סיימו שלושה.
<חנוך אביצדק: הם כבר עובדים.
אברהם נגוסה: תל חי גם יש.
<חנוך אביצדק: יש היום חמישה בני מנשה עובדים סוציאליים, ואני חושב שיש עוד - - -
אברהם נגוסה: אז למה לא מעסיקים אותם?
<חנוך אביצדק: שניים עובדים בקריית ארבע ברשות המקומית, ואחד אצלנו.
<חנוך אביצדק: יש אחת שעובדת בבית אל ובמקומות נוספים.
<חנוך אביצדק: אבל יש מועמדים.
<חנוך אביצדק: זאת אומרת, כן - צריך לעשות את זה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, בבקשה.
<אמיליה אניס: תודה וישר כוח על כל הפעילות, גם על הירידה לשטח.
<אמיליה אניס: אני הייתי שם.
<אמיליה אניס: אתם שומעים לפי המבטא שלי שאני לא ילידת הארץ וכמה חשוב באמת לרדת לשטח.
<אמיליה אניס: כנציגת משרד הבריאות אני רוצה להגיד לכם שהמשמעויות מבחינתנו זה צורך בבדיקות סינון, ולעיתים גם טיפול.
<אמיליה אניס: אני יכולה להגיד מירידה לשטח שיש היענות מאוד גדולה של העולים לבדיקות הסינון וגם לטיפול.
<אמיליה אניס: מה שחשוב לי לציין זה שחיוני להסדיר את המעמד של העולים של בני המנשה עם ההגעה לארץ כדי שיהיו להם את הזכויות לחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
אברהם נגוסה: יש לנו נציגים מארגון מורשת יהדות הודו.
אברהם נגוסה: תגידו לנו בקיצור במה אתם יכולים לתרום ואיך אתם מחבקים אותם.
<אבנר אייזיק: שמי אייזק אבנר, אני יושב-ראש העמותה לשימור מורשת יהדות הודו.
<אבנר אייזיק: אני עולה ותיק בארץ ואני רוצה בכמה מילים לספר לכם שהתרבות של בני מנשה והתרבות של יהדות הודו האחרים היא מאוד דומה, אנשים מאוד שקטים, מאוד נחושים.
<אבנר אייזיק: כל פעם שתשאלו אותם: מה קשה?
<אבנר אייזיק: הם יגידו: לא קשה, אנחנו מסתדרים.
<אבנר אייזיק: אבל כמי שמתחכך איתם ונמצא איתם בהרבה מאוד פעילויות, שותף איתם להרבה מאוד דברים, וכעמותה גם מסייעים להם בביגוד, בריהוט, במחשבים, תרמנו להם משהו כמו 80 מחשבים, יש להם הרבה מאוד בעיות, שפע בעיות בדיור, זכויות.
<אבנר אייזיק: עלו פה הרבה נקודות על זכויות שיש להם, אבל הייתי שמח לראות מספרים, כמה מבני מנשה מנצלים את הזכויות האלה.
<אבנר אייזיק: מגיע להם לימודים, השכלה גבוהה, אבל כמה באמת מנצלים.
<אבנר אייזיק: הם לא מצליחים לעבור פסיכומטרי כי הוא לא תואם את התרבות שלהם.
<אבנר אייזיק: הם לא מצליחים לעבור בגרות כי הם מגיעים לכיתה ט' ו-י' והם לא מצליחים לעמוד במבחנים האלה.
<אבנר אייזיק: זה לא תואם את התרבות שלהם.
<אבנר אייזיק: עם כל זה שנותנים פה הרבה מאוד זכויות, בסוף אנחנו צריכים לדבר במספרים וכמה מהם באמת מנצלים את זה.
<אבנר אייזיק: שם אנחנו נראה שפרומילים מבני המנשה מנצלים את הזכויות האלה כי הם לא יודעים.
<אבנר אייזיק: יש להם קשיים בקליטה, יש להם קשיים בעבודה.
<אבנר אייזיק: עשו להם קורסי הכשרה ל-CNC, אבל אם נבדוק מה השכר שמקבלים בני המנשה שעובדים ב-CNC בהשוואה לעובדים אחרים בשוק שעובדים ב-CNC, אתם תראו שהשכר שלהם הרבה יותר נמוך רק בגלל שהם עולים חדשים.
<אבנר אייזיק: מענקים שנותנים לעובדים בתחום התעשייה של CNC, בני המנשה לא מקבלים אותם.
<אבנר אייזיק: בני מנשה אולי זכאים לסיוע בלימודים, אבל בדברים הבסיסיים הם לא מקבלים.
<אבנר אייזיק: אם זה לשלב אותם בקורסי מחשב, לתת קורסי מחשב לאימהות בבית.
<אבנר אייזיק: יש אתר של משרד הקליטה שבו יש את כל הזכויות, אבל הם לא יודעים להיכנס לזה ולא יודעים להסתכל על זה.
<אבנר אייזיק: היום כל משרדי הממשלה עובדים מקוון, ביטוח לאומי.
<אבנר אייזיק: הכול מקוון, אבל הם לא יודעים לעשות את זה מקוון.
<אבנר אייזיק: אז השכר שלהם הוא יותר נמוך, והזכויות שלהם גם אם הן קיימות וגם אם הן נמצאות בהחלטות של הממשלה ובכל המשרדים, זה לא מגיע אליהם.
<אבנר אייזיק: אנחנו צריכים למצוא את הדרך.
<אבנר אייזיק: תודה.
אברהם נגוסה: גם לכם יש אחריות כעולים ותיקים לעזור להם כעולים חדשים.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב כדי שהם יתמודדו עם החסמים הבירוקרטים הקיימים.
<אבנר אייזיק: חד-משמעית, אני מקבל.
<אבנר אייזיק: קודם כל, יש גם עולים משאר קהילות יהדות הודו, ואת התנאים האלה ואת הזכויות האלה צריך גם לתת להם.
<אבנר אייזיק: באים ממדינה שיוקר המחיה בה הוא מאוד זול.
אברהם נגוסה: ישלים בקיצור מר ניסים מוזס, בבקשה.
<ניסים מוזס: בהמנון שלנו מדברים על זה שרוצים להיות עם חופשי בארצנו.
<ניסים מוזס: עשינו שלוש שנים קודם איזשהו הופעה כדי להביא לתודעה את קהילת בני מנשה.
<ניסים מוזס: היו רקדנים, קנינו - - -, והכול.
<ניסים מוזס: עשו הופעה מעולה בהוד השרון.
<ניסים מוזס: רצינו לחזור על כך באשדוד ובשביל זה עשינו את כל המאמצים.
<ניסים מוזס: אבל לא הגיעו כי קיבלו איום מגורמים שאם הבנות רוקדות.
<ניסים מוזס: גם בעניין השירה.
<ניסים מוזס: כתוצאה מכך, הם לא הופיעו.
<ניסים מוזס: הם באים לפה וצריך לקבל אותם.
<ניסים מוזס: אם הוא רוצה להיות דתי, בבקשה.
<ניסים מוזס: רוצה להיות חילוני - חילוני.
<ניסים מוזס: שיהיה מה שהוא רוצה, זה עם חופשי.
<ניסים מוזס: תודה.
אברהם נגוסה: כיוון שזה עם חופשי אנחנו גם לא מתערבים באופן החיים שעולה חדש בוחר .
אברהם נגוסה: אם הוא רוצה להיות חרדי, דתי ציוני או חילוני, זה זכותו.
אברהם נגוסה: אנחנו דואגים האם הוא מקבל את הזכויות כאזרח שווה.
אברהם נגוסה: זה הנקודה שאנחנו דנים בה.
אברהם נגוסה: כל אחד יחליטו את ההחלטה.
אברהם נגוסה: אדוני, אני עצרתי אותך קודם.
אברהם נגוסה: בתוך הלחץ אתה מוותר?
אברהם נגוסה: הרב סאקס, בבקשה.
<אנדרו סאקס: אני שמח על ההזדמנות לדבר.
<אנדרו סאקס: אני מהתנועה המסורתית, ואנחנו כמובן מכבדים את העלייה של כל אחד ואחד שזכאי להיות פה במדינה.
<אנדרו סאקס: אבל אני מצטער קצת לקלקל את המסיבה.
<אנדרו סאקס: עליית אחינו בני מנשה זה עניין יהודי וציוני, ראוי מאוד.
<אנדרו סאקס: אבל יש איפה ואיפה.
<אנדרו סאקס: אני חושב שחשוב לשאול בוועדה הזו כמה שאלות בסיסיות.
<אנדרו סאקס: משרד הפנים מונע מכל אחד שרוצה להתגייר ומותר רק לאלה שיש להם מספר זהות או אלה שמקבלים אישור מוועדת חריגים.
<אנדרו סאקס: הייתי רוצה לדעת בזה שבני מנשה מגיעים באשרת כניסה של תיירים, האם יש עוד קבוצות חוץ מבני המנשה שמגיעים לארץ כתיירים ומקבלים את הזכות להתגייר פה?
<אנדרו סאקס: זו שאלה ראשונה שחשוב לשאול.
<קריאה: הם לא מגיעים כתיירים.
<אנדרו סאקס: אני רוצה לגמור ואז אפשר להגיב.
<אנדרו סאקס: דבר שני, התייעצתי עם משרד הפנים ונודע לי שאלה שמגיעים עכשיו באים כחלק מהמכסה שקבעו בתקופה שסיוון שלום היה שר הפנים, ה -700 אלה.
<אנדרו סאקס: מאז לא קבעו מכסה חדשה.
<אנדרו סאקס: אני רוצה לדעת על בסיס מה מביאים תיירים לארץ לגייר אותם.
<אנדרו סאקס: כמובן עוד פעם אני מברך על אדם רציני ואני שמח שיגיעו אנשים לארץ.
<אנדרו סאקס: אבל אני רוצה לדעת על בסיס מה "שבי ישראל" מביאים אנשים שאין מכסה חדשה מאז.
<אנדרו סאקס: דבר אחרון, אני חושב שאנחנו חייבים לעשות קצת מחקר פה כי החוק אוסר לתת הטבות תמורת גיור.
<אנדרו סאקס: בארגון "שבי ישראל", לאו דווקא אצל בני מנשה, מציעים ממש הטבות חומרניות, כסף לאדם שמוכן לעבור גיור אורתודוקסי אצלם.
<אנדרו סאקס: אני רוצה להבהיר לאלה שיש להם ספק על מה אני מדבר שאפשר להסתכל בעיתון "הארץ" שיצא דיווח שלם על השחיתות בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני לא נכנס עכשיו אם אתה צודק או לא צודק.
אברהם נגוסה: אני גם לא רוצה שמישהו אחר יתייחס למה שהעלית כי זה לא נושא הדיון.
<אנדרו סאקס: אבל אפשר כן לבקש לדעת מי מגיע חוץ מהם באשרת תייר?
אברהם נגוסה: הרב, אני רוצה שיהיה ברור.
אברהם נגוסה: אם אתה רוצה שנקיים את זה, אנחנו נבחן את האפשרות לקיים.
אברהם נגוסה: אבל היום הדיון הוא על קליטתם ועל שילובם, ולא על דרך עלייתם, איך הם הגיעו לארץ או איך הם מגיעים לארץ.
אברהם נגוסה: לכן, אני לא רוצה לפתוח את ההצעה שלך ואת הרעיון שלך עכשיו כי אנחנו בשלב סיום הדיון.
אברהם נגוסה: הוא גם לא קשור לנושא.
אברהם נגוסה: אבל ההצעה שלך ישנה בפרוטוקול.
אברהם נגוסה: אנחנו נתייעץ אם נקיים דיון בנושא הזה או לא.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לעקוב ונקיים דיון בהמשך עניין שילובם בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו שולחים ברכת רפואה שלמה למנהלת הוועדה, דנה שושני, היא לא הרגישה טוב והיא חסרה לנו היום פה.
אברהם נגוסה: איתי פה נמצאת חברת הכנסת יוליה מלינובסקי חברת הוועדה ונציגי משרדים שונים.
אברהם נגוסה: יש לנו את מנהל ערוץ 140 IETV של השידור באמהרית ובטיגרית, מר פאסיל נאגסה.
אברהם נגוסה: לגבי ערוץ 9, הייתה תקלה אז הנציג לא יגיע אבל אני מקווה שמרשות השידור הגיעו.
אברהם נגוסה: נושא הדיון שלנו היום הוא, היערכות פיקוד העורף לחירום – התאמתה לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: אמנם אין מקרה חירום, אבל אנחנו לא צריכים לשבת בשקט ולחכות ואנחנו רוצים לראות את ההיערכות בנושא הזה.
אברהם נגוסה: מה שחשוב לנו זה לשמוע, כי בשעות האלו הדרך היחידה לאזרחי ישראל להגן על חייהם ולא לספוג פגיעה, היא לפעול על פי הנחיות פיקוד העורף.
אברהם נגוסה: בין אם באמצעות האזנה לרדיו או צפייה בטלוויזיה, שם מפורסמות בזמן אמת הודעות על אזעקות בישובים שונים.
אברהם נגוסה: כל המידע החשוב ומציל החיים הזה, אינו זמין לאוכלוסיית העולים החדשים וגם לא לוותיקים שאינם דוברי עברית.
אברהם נגוסה: מדובר באוכלוסייה רחבה שכוללת את העולים הקשישים, שגם לאחר שנים רבות בארץ אינם דוברים עברית.
אברהם נגוסה: גם אם רדיו רק"ע משדר את המידע בזמן אמת, יש לקחת בחשבון ששידורי השפות מתקיימים רק בשעות מסוימות ובשעות שלא מתקיימים שידורי השפות, העולים לא מקבלים התראות בזמן אמת במקרי חרום.
אברהם נגוסה: יש למצוא דרך, שהעולים יקבלו את המידע בזמן אמת באמצעות אפליקציה דיגיטלית בטלפונים חכמים ובאינטרנט.
אברהם נגוסה: ערוץ 9 שנצפה ע"י שיעור ניכר של עולים דוברי רוסית, אינו משדר בזמן אמת בשל חוסר תקציב, כך שהמידע החשוב לא מגיע לצופים רבים.
אברהם נגוסה: לצערנו, נבצר מנציגי הערוץ להגיע לישיבה.
אברהם נגוסה: נמצאים אתנו נציגי ערוץ IETV שמשדר בשפות אמהרית וטיגרית בו צופה חלק ניכר של עולי אתיופיה.
אברהם נגוסה: חשוב מאד להזכיר שלמרבה הצער אנחנו יודעים שלעולים הקשישים מאתיופיה ומרוסיה ובהם מדינות חבר העמים לשעבר, שאינם דוברים עברית, אין אינטרנט ולצערי גם לא פלאפון דור שלישי, ולכן לא ניתן להם כל פתרון אלא דרך הערוצים הללו.
אברהם נגוסה: אני מבקש לשמוע בנושא הזה איך אנחנו נערכים לכל מקרה.
אברהם נגוסה: אנחנו חיים באזור לא כל כך יציב, סביבנו הרבה אקשן ולכן חשוב מאד להיות מוכנים.
אברהם נגוסה: הוועדה רוצה לשמוע על ההיערכות של כל הגורמים בנושא הזה ואנחנו רוצים לשמוע קודם כל ממשרד הביטחון.
אברהם נגוסה: יש גם נציגי משרד ביטחון פנים, יש נציגי תקשורת.
אברהם נגוסה: אני רואה שמר שמעון אלקבץ נמצא פה, סמנכ"ל רדיו בתאגיד וזה מאד חשוב לשמוע מהם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע מנציגת משרד הביטחון, בבקשה.
<שירן שמחי: שמי שירן שמחי, אני ראש ענף הסברה בפיקוד העורף.
<שירן שמחי: אני אציג את היערכות פיקוד העורף להנחיה, למגזרים ולשפות.
<שירן שמחי: אני אתייחס קודם כל לדברים שאנחנו עושים בשגרה כי פיקוד העורף כמו שאמרת, לא ממתין לשעת חירום כדי להנחות את האוכלוסייה.
<שירן שמחי: אנחנו מנחים ואנחנו מדריכים את האוכלוסייה בשעת שיגרה, תוך כדי חירום וכמובן אחרי.
<שירן שמחי: מבחינת פיקוד העורף בהנחיית אוכלוסייה בשגרה, פיקוד העורף מבצע מסעי הסברה וקמפיינים במהלכה של כל שנה, כאשר כל קמפיין נערך על פי צורך.
<שירן שמחי: השנה למשל התקיימו כבר שני קמפיינים, אחד במרץ ואחד בסוף יוני.
<שירן שמחי: כשהורגשה רעידת אדמה במדינת ישראל, יצאנו בקמפיין רעידת אדמה וכשהיה צורך אז ידענו לצאת בשיתוף המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל בקמפיין מזג אויר סוער.
<שירן שמחי: אנחנו מעבירים את מסע ההסברה והקמפיינים בכל השפות.
<שירן שמחי: בשפה העברית, מותאם למגזר החרדי וכן מתורגם ומועבר בפלטפורמות המתאימות באמצעי התקשורת המתאימים בערבית, ברוסית ובאמהרית.
<שירן שמחי: כשאני אומרת פלטפורמות מתאימות אני מתייחסת גם לטלוויזיה גם לאינטרנט וגם לרדיו.
<שירן שמחי: במידת הצורך אנחנו גם פורסים פשקווילים, כרזות קיר, במגזר החרדי.
<שירן שמחי: בנוסף, אנחנו מדריכים בבתי הספר את התלמידים כמעט בכל שכבת גיל.
<שירן שמחי: בשכבה ה' על ידי מדריכים של פיקוד העורף.
<שירן שמחי: זה נקרא שבוע חינוך לחירום בשיתוף משרד החינוך לכל תרחישי החירום, לכל מצבי החירום ועל ידי הדרכה שמועברת למחנכים בכיתות ב', ג', ז', ט' ו-י"א.
<שירן שמחי: מבחינת הדרכת אוכלוסייה למבוגרים, אנחנו מדריכים כל גוף, אם הוא פרטי, או ציבורי או מוסדי כזה או אחר, הרוצה לקבל מידע.
<שירן שמחי: זה יכול להיות בנושא מלחמה, או רעידת אדמה או חומרים מסוכנים וזה ניתן בעברית, בערבית וברוסית.
<שירן שמחי: אלו שפות שאנחנו יודעים להעביר בהן ללא תיווך, כאשר בשפות נוספות שנדרשות לתיווך יש מתרגם צמוד למדריכה.
<שירן שמחי: זה תלוי במדריכות ובשפות הקיימות.
<שירן שמחי: מבחינת עלוני הסברה, עוד אמצעי שאתו אנחנו יכולים להעביר את המידע גם בשגרה וגם בחירום, יש היום עלוני הסברה בשפות: עברית, ערבית, רוסית, אנגלית וצרפתית, שזו דרישה חדשה שעלתה ממשרד הקליטה והן גם מותאמות נגישות לשונית לאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים.
<שירן שמחי: בחירום, עלוני ההסברה שמכילים הנחיות מצילות חיים מתורגמים לכל שפה.
<שירן שמחי: למשל, במהלך מבצע "צוק איתן" העלונים תורגמו לגרמנית, לסינית, לתאית, לספרדית וליידיש.
<שירן שמחי: בעצם, לכל צורך אנחנו יודעים לתרגם את זה במהירות ולהפיק את זה החוצה.
<שירן שמחי: מבחינת פלטפורמות נוספות, לפיקוד העורף יש מרכז מידע ארצי בטלפון 104, הפועל 24 שעות ביממה לאורך 7 ימים בשבוע.
<שירן שמחי: הוא ללא עלות, מעין מוקד חירום חינמי ואנחנו יודעים לתת מענה בכלל השפות.
<שירן שמחי: מבחינת הנגשת אות, התייחסת לזה בהיבט של התראה בטלוויזיה, אנחנו נותנים התראה בטלוויזיה בכלל הערוצים המרכזיים, כולל ערוץ 9.
<שירן שמחי: רק עם הירי האחרון שהיה בשדרות ההפעלה עבדה בערוץ 9.
<שירן שמחי: אנחנו לא מכירים בעיות עם הערוץ וממש לפני חודש או חודשיים, פעלה התראה חדשה בערוץ 140.
<שירן שמחי: אותו הדבר לגבי התחנות הרדיו הארציות, בכלל תחנות הרדיו האזוריות ובחלק מאתרי האינטרנט.
<שירן שמחי: הייתה פה התייחסות לרדיו רק"ע.
<שירן שמחי: כאשר אנו נותנים התראה ברדיו בשפות, זה נעשה בשפה הרוסית ובשפה הערבית וברדיו רק"ע בגלל שזה בכל השפות.
<שירן שמחי: כל עוד אין ערוץ רדיו כמו רדיו רק"ע שנותן ברוסית או רדיו א-שמס שנותן בערבית, אם יש צורך ויש תדר כזה שנותן בשפה נוספת, אנחנו יודעים להתחבר ולפרוס בשפה הרלבנטית.
<שירן שמחי: יש את אתר פיקוד העורף עם אפליקציה שכוללת גם מידע, גם הנחיות וגם קבלת התראה.
<שירן שמחי: האתר הוא בעל תו נגישות, הניתן בארבע שפות: עברית, ערבית, רוסית ואנגלית וכך גם האפליקציה.
<שירן שמחי: ערוץ פיקוד העורף ביוטיוב, מכיל סרטוני הסברה מדובבים ומתורגמים לכלל תרחישי החירום, גם הוא נגיש בחמש שפות: עברית, ערבית, רוסית, אנגלית ואמהרית.
<שירן שמחי: פלטפורמה נוספת שקיימת היא, מסבירים של פיקוד העורף היושבים באמצעי התקשורת ומעבירים את ההנחיות.
<שירן שמחי: יש לנו מסבירים בכלל ערוצי התקשורת, ערוץ 2, ערוץ 10, ערוץ 1, יש לנו מסביר קבוע ברוסית בערוץ 9, מסביר קבוע בערוץ 140, מסביר קבוע בערבית, מסבירה לילדים ובעצם אנחנו מרושתים עם 11 מסבירים קבועים בכלל אמצעי התקשורת הארציים ועוד שמונה עשר בתחנות הרדיו.
<שירן שמחי: פיקוד העורף עובד בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, כדי שגם ברשות המקומית יעבירו את ההנחיות בהתאם לצרכי התושבים ובהתאם לשפות המדוברות בגזרת הרשות.
<שירן שמחי: יש גם שיתוף פעולה עם משרד העלייה והקליטה, אם זה בחירום אז הצבת מדריך אוכלוסייה בנתב"ג ונמצא גם נציג קבוע בכל ועדות פיקוד העורף, אם זה בפורום אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, ועדת טיפול לחוסן אוכלוסייה ובוועדה לגיבוש הנחיות.
<שירן שמחי: אנו פועלים ביחד עם משרד העלייה והקליטה, להכשרת מרכז מידע וכרגע עובדים על פרויקט של הדרכות האגף לשעת חירום בשפה הרוסית במרכזי קליטה.
<שירן שמחי: כל עוד יש דרישה אנחנו עושים את זה, עשינו את זה גם במתקן קליטה באיבים ואנחנו יודעים לבצע את זה לכל דורש כמו שציינתי.
<שירן שמחי: יש עוד יוזמה של משרד הקליטה שנמצאת בבחינה, הקרנת סרטון במטוסי עולים, אני בטוחה שהם יידעו להתייחס לזה.
<שירן שמחי: לגבי ערוץ 9 התייחסתי, אין שום פער מבחינת התראה.
<שירן שמחי: ערוץ IETV אני מניחה שזה ערוץ 140, גם שם אין פער.
<שירן שמחי: בשפות נוספות ברדיו, כמו שהתייחסתי, בגלל שכפי שציינת רדיו רק"ע הוא בכל השפות, לא ניתן כרגע לפרוס בשפה ספציפית ברדיו.
<שמעון אלקבץ: התראות יש בזמן אמת?
<שירן שמחי: כן.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם משרדים אחרים כמו קליטה ורווחה ונשמע את נציג ארגוני העולים, אני מבין שהסמנכ"ל של רשות השידור צריך לצאת מוקדם אז בבקשה, מר שמעון אִלְקבץ.
<שמעון אלקבץ: אני מזכיר לאדוני שאני משמש כיום כעורך ראשי וכמנהל "קול ישראל" ברשות השידור בפירוק עד ליום התחילה ובמסגרת התפקיד הזה נמצאים אתי גם מנחם גרנית, שהוא מנהל חטיבת הביצוע ואחראי על היישום של כל מה שקשור לעבודה בין היתר מול פיקוד העורף על המוכנות שלנו גם בתחנות הרדיו, ואלגרה אמדו שהיא מנהלת השפות ברשות השידור.
<שמעון אלקבץ: היא גם זו שנבחרה לשמש כמנהלת השפות בתאגיד השידור הישראלי החדש.
<שמעון אלקבץ: נמצא גם לי-אור אברבך שהוא עובד לצדי בתאגיד הישראלי החדש, כמנהל התוכן של חטיבת הרדיו, וכמנהל השידורים בשפה הרוסית - - -
יוליה מלינובסקי: סליחה, סליחה, מה זאת אומרת מנהל השידורים בשפה הרוסית?
יוליה מלינובסקי: היה על זה דיון ואמרת משהו שאני רוצה להבין.
יוליה מלינובסקי: מה זה מנהל השידור בשפה הרוסית?
יוליה מלינובסקי: תסביר לי.
<שמעון אלקבץ: לי-אור אברבך כיום מנהל את השידורים בשפה הרוסית בתאגיד השידור הישראלי החדש.
יוליה מלינובסקי: הוא מנהל רדיו רק"ע?
<שמעון אלקבץ: הוא לא מנהל רדיו רק"ע, משום שרדיו רק"ע מחולק גם לשפות שאותן מנהלת גברת אלגרה אמדו ויש את השידורים בשפה הרוסית.
יוליה מלינובסקי: שידורים בשפה הרוסית ברדיו רק"ע זה רדיו, אין משהו אחר.