GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב ששפורטה: אני אעשה סקירה מהירה של הנושאים שהיו בטיפול שלי בשנתיים האחרונות ואשמח להשיב לכל שאלה או בעיה בנושא הזה.
<יעקב ששפורטה: אני זוכר שפגשתי אותך בוועדה של הפנסיות במשרד הקליטה.
<יעקב ששפורטה: אמנה שלשמחתי עבדנו עליה שנים רבות וסוף סוף נחתמה ביוני 2016, זאת האמנה עם רוסיה.
<יעקב ששפורטה: זה היה לא כל כך פשוט כי היו פה מאמצים של שנים ויעקב שנמצא פה, הוא אחד האנשים שהוביל את הדגל גם בעניין הזה.
<יעקב ששפורטה: האמנה נחתמה, אושררה בכנסת ב- 5.10.16, וממש עכשיו היא נמצאת בשלב - - -
טלי פלוסקוב: אושררה בכנסת?
טלי פלוסקוב: היה לנו דיון בכנסת ועשינו ישיבה?
<יעקב ששפורטה: בדרך כלל האשרור עובר למזכירות הכנסת ואם אין התנגדות של חברי הכנסת, בעצם זה השלב של האשרור.
<יעקב ששפורטה: ואחרי זה, היום היא נמצאת באשרור הממשלה.
טלי פלוסקוב: סליחה שאני נכנסת באמצע, אבל ברגע שאומרים "אושררה בכנסת" זה אומר שחברי כנסת ראו את זה, הסכימו עם זה ואמרו אוקיי.
טלי פלוסקוב: אני מצטערת, אבל אני אישית לא ראיתי.
טלי פלוסקוב: אולי יש פה חברי כנסת שכן ראו.
יואל רזבוזוב: נראה לי שזה הולך קודם לממשלה ואחרי זה מגיע - - -
<יעקב ששפורטה: לא, לא.
טלי פלוסקוב: אנחנו לא ראינו, יוליה, את ראית?
יוליה מלינובסקי: לא.
טלי פלוסקוב: אני גם לא ראיתי.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי לא ידוע לנו, בוועדה.
טלי פלוסקוב: איך זה לא עלה לוועדה.
טלי פלוסקוב: למה לא ראינו את זה?
אברהם נגוסה: איזו ועדה?
<יעקב ששפורטה: לא, זאת לא ועדה.
<יעקב ששפורטה: בדרך כלל האמנה מונחת במזכירות הכנסת, המזכירות מודיעה לחברי הכנסת על האמנה ואז הם מוזמנים לעיין בה ואם לא הוגשה כל התנגדות, אז אני מקבל מכתב שלא הייתה התנגדות, ולהמשיך באשרור, ועכשיו היא נמצאת באשרור בממשלה.
טלי פלוסקוב: אני מבטיחה לך לבדוק בנשיאות הכנסת כבר היום, אני אהיה בנשיאות ואני אשאל.
<יעקב ששפורטה: זאת הפרקטיקה.
<יעקב ששפורטה: אולי אתם רוצים לשנות את זה - - -
אברהם נגוסה: לא, קודם כל נשמע.
<יעקב ששפורטה: מי שעוסק בזה, אני עוסק באמנות.
<יעקב ששפורטה: לא באישורים.
טלי פלוסקוב: אני מצטערת - - -
יואל רזבוזוב: אני יכול להבין איזה מדינות באמנה?
טלי פלוסקוב: כרגע הוא דיבר על רוסיה, שזו האמנה האחרונה שחתמו עליה.
אברהם נגוסה: יש לנו שאלה על הנוהל, אבל בואו נשמע על תוכן האמנה.
<יעקב ששפורטה: ברגע שהאישור יסתיים, היא תכנס לתוקף.
<יעקב ששפורטה: האמנה כוללת ארבעה ענפי פיתוח, זקנה ושארים, נפגעי עבודה, נכות כללית, ילדים.
<יעקב ששפורטה: זאת אומרת, זו אמנה רחבה וכל עולה שעבד לפחות שנה אחת ברוסיה הוא זכאי לפנסיה חלקית ואם יש לו את כל השנים – לפי התחיקה הרוסית – הוא יוכל לקבל פנסיה מלאה גם מרוסיה וגם מישראל.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים באיזו כמות מדובר?
יואל רזבוזוב: הפרסומים אמרו 60,000.
<יעקב ששפורטה: כמות העולים?
יואל רזבוזוב: כמות העולים שאמורים לקבל את הכסף.
יואל רזבוזוב: משהו פה לא מסתדר, המספרים.
<יעקב ששפורטה: אני אגיד לך בדיוק את המספרים.
<יעקב ששפורטה: לפני שבוע התחלנו לבדוק מספרים יותר לעומק משום שאנחנו צריכים להקים מערכת תשלומים.
<יעקב ששפורטה: האמנה עם רוסיה – בניגוד לכל האמנות שיש עד עכשיו – העיקרון יהיה שהם ישלחו לבטוח הלאומי את הכסף יחד עם רשימה של הזכאים ופרטיהם, ואז הביטוח הלאומי יחלק את זה ישירות לאנשים.
<יעקב ששפורטה: אנחנו לא כל כך רצינו את זה, אבל היות והרוסים רצו לחסוך בעלויות הבנקאיות, כמובן שהסכמנו.
<יעקב ששפורטה: היינו צריכים לבדוק איך להיערך לזה, כי יהיה צוואר בקבוק.
<יעקב ששפורטה: לפי הנתונים שקיבלנו ממשרד הקליטה ועיבדנו אותם די לעומק, גם בדקנו מי בחיים, מי לא בחיים, הנגלה הראשונה של התובעים תהיה 60,000 איש.
יואל רזבוזוב: מה הקריטריונים, דרכון רוסי?
טלי פלוסקוב: מי הראשונים?
<יעקב ששפורטה: ראשית, כל מי שיש לו אזרחות רוסית מקבל את הקצבה.
<יעקב ששפורטה: כל המלחמה באמנה הזאת הייתה על אלה שעלו ושרצו לוותר או לאבד את האזרחות.
<קריאה: כל אדם בלי הגבלה?
<יעקב ששפורטה: אין שום הגבלה.
<יעקב ששפורטה: מספיק שעבדת בטריטוריה של רוסיה, גם כשזה היה ברית המועצות.
קסניה סבטלובה: רוסיה או חבר העמים?
<יעקב ששפורטה: לא, הטריטוריה, מה שהיום רוסיה.
<יעקב ששפורטה: אם קראו לזה משהו אחר, זה לא משנה.
<יעקב ששפורטה: אז כל מי שעבד- - -
אברהם נגוסה: זאת אומרת לא כולל אוקראינה?
טלי פלוסקוב: לא כולל אוקראינה, כל המדינות הקטנות - - -
אברהם נגוסה: של היום, לא מה שהיה.
<יעקב ששפורטה: לגבי אוקראינה, עוד מעט אני אדבר כי גם איתם עשינו הסכם, אני אסביר.
<יעקב ששפורטה: אז כל עולה שעלה מהטריטוריה של רוסיה בכל זמן שהוא, הוא זכאי להגיש תביעה ולקבל פנסיה מרוסיה.
<יעקב ששפורטה: את התביעה הוא יכול להגיש בארבעה מוקדים של הביטוח הלאומי שאנחנו מקימים, ארבעה סניפים מרכזיים.
<יעקב ששפורטה: הם יקלטו – כי מדובר בכמות אדירה של תביעות – הם יקלטו את זה, יעבירו למשרד הראשי ואנחנו נעשה פרוססינג של התביעות, וכשהחומר מוכן אנחנו מעבירים את זה לרוסיה עם חשבון הבנק והפרטים של האדם, ואז הם ישלחו לנו תשלומים כל ארבעה חודשים.
<יעקב ששפורטה: התשלום יהיה רבעוני.
<יעקב ששפורטה: זו הפעם הראשונה שזה נעשה כך.
קסניה סבטלובה: בכמה אנשים מדובר בסופו של דבר, כמה יקבלו אחרי כל הפעימות?
<יעקב ששפורטה: בכל הפעימות, עם אלה שיתחילו, ה-60,000, וכל אלה שעוד צעירים ועתידים לקבל בעתיד – ההערכה היא של משהו כמו 160,000 איש פחות או יותר.
טלי פלוסקוב: יש כבר הערכה של הסכומים?
<יעקב ששפורטה: אין לנו כל כך שליטה על הסכומים, זה מאוד תלוי ברובל ואם זה עולה או יורד - - -
<קריאה: גם לפי ותק כמובן.
טלי פלוסקוב: ברור, דיברו שהחלק היחסי - - -
<יעקב ששפורטה: כשהתחלנו את המשא ומתן, הקיצבה הממוצעת היא בין 100 ל- 150 דולר.
<יעקב ששפורטה: כמובן אם הרובל יותר גבוה, זה יוצא יותר, כי זה משתלם לפי הרובל.
יואל רזבוזוב: זה משהו קבוע?
יואל רזבוזוב: כי ההסכם נחתם - - -
<יעקב ששפורטה: בדרך כלל ההסכמים האלה הם בלי הגבלת זמן אלא אם אחד הצדדים מבטל אותו.
<יעקב ששפורטה: אבל זה מאוד נדיר, אני 25 שנים עוסק באמנות ואף פעם לא היה מקרה, צריך להיות משהו מאוד קיצוני כדי שמדינה תבטל.
<יעקב ששפורטה: אלה הסכמים של זכויות אישיות, אף אחד לא רוצה לפגוע, וזה לא כסף שמגיע מהאוויר, האנשים שילמו ביטוח ומקבלים ביטוח.
<יעקב ששפורטה: וזה גם מאוד נדיר בעולם.
<יעקב ששפורטה: אני שואל את הקולגות שלי בחו"ל, לא היה מקרה אחד שמדינה ביטלה אמנה בתחום של ביטוח סוציאלי.
יואל רזבוזוב: תוך כמה זמן אתה חושב שכל זה יכול - - -
<יעקב ששפורטה: האמנה תיכנס לתוקף אחרי שאחת משתי המדינות תודיע שהליך האשרור הסתיים.
יואל רזבוזוב: היום הכדור הוא אצלנו?
<יעקב ששפורטה: לא, הכדור אצלנו וגם אצל הרוסים.
יואל רזבוזוב: לאשרור אצלנו זה בממשלה עכשיו?
<יעקב ששפורטה: כן.
יואל רזבוזוב: ואצל הרוסים, מה הפרוצדורה?
<יעקב ששפורטה: הם צריכים לעשות את ההליך.
יואל רזבוזוב: זה יכול לקחת עוד שנה ושנתיים.
<יעקב ששפורטה: זה לא נראה, כי התחושה וההתנהגות בתקופה האחרונה היא כן לחתום, עובדה שעשינו את ההסכם המנהלי שהוא נמצא עכשיו בתרגום במשרד המשפטים והם מאוד מתלהבים והם מאוד רוצים לסיים את זה.
<יעקב ששפורטה: ויש לי ניסיון, אני רץ למרחקים ארוכים עם רוסיה, אני יכול להגיד עכשיו שנראה שהם כן רוצים.
יואל רזבוזוב: אז לדעתך, השנה?
<יעקב ששפורטה: לדעתי, זה יכול להיות אפילו פחות.
<יעקב ששפורטה: בוא נאמר באופן הכי זהיר, זה שנה ויכול להיות פחות מזה.
<יעקב ששפורטה: אני חושב שהקושי באמנה לא היה כל כך האם ליישם אותה אלא האם לחתום אותה.
<יעקב ששפורטה: ברגע שהם הסכימו נראה לי , רוסים הם בירוקרטיים מספיק, הם יקבלו את התביעות, יבדקו ויתחילו לרוץ עם זה.
יואל רזבוזוב: זה בדיוק העניין, שהם בירוקרטיים מספיק שאצלם זה יכול לקחת זמן לבדוק את כל התביעות האלה.
<יעקב ששפורטה: אז החלק שלנו יהיה לתזכר אותם להגיד "קיבלתם לפני חודש, מה המצב"?
אברהם נגוסה: אולי תיתן עוד הסבר, האם יש קשיים מעבר לבירוקרטיה, העיכובים, האם אתה רואה איזה שהוא קושי - - -
<יעקב ששפורטה: נכון לעכשיו אני לא רואה איזה שהוא קושי, כי הפרוצדורה לגבי כריתת האמנה היא יחסית מהירה ונעשית ברוח חיובית ודווקא מדרבנים אותנו לעשות דברים, ולא כרגיל, שאנחנו מדרבנים את האחרים.
<יעקב ששפורטה: אז מהבחינה הזאת זה נראה מאוד טוב.
<יעקב ששפורטה: אם היישום יהיה כמו שזה נראה עכשיו אז אני מאוד אופטימי.
אברהם נגוסה: כשאתה אומר מיליארד וחצי?
<יעקב ששפורטה: זה אנחנו כבר מקבלים.
אברהם נגוסה: מיליארד וחצי מקבלים, ואנחנו מעבירים 37 מיליון.
<יעקב ששפורטה: אז היום, כשתיחתם האמנה עם רוסיה והיא תתחיל לרוץ, ההערכה שלנו היא כשהיישום יתחיל באופן מלא, אנחנו נקבל עוד 200 מיליון שקל.
<יעקב ששפורטה: זה יתווסף למיליארד וחצי שאנחנו כבר מקבלים.
אברהם נגוסה: מה זה שישראל מעבירה 37 מיליון?
<יעקב ששפורטה: הרי האמנה היא בלטראלית.
<יעקב ששפורטה: אם למשל יש לנו אמנה עם צרפת או עם גרמניה, אנחנו מקבלים מצרפת למשל 400 מיליון שקל, אבל אם ישראלי לעת זקנה יעבור לגור בצרפת יש חובה של ישראל לייצא לו את הפנסיה כדי שהוא יוכל לחיות עם זה.
אברהם נגוסה: יש פה ישראלים שחוזרים לרוסיה - - -
<יעקב ששפורטה: נכון.
<יעקב ששפורטה: אם ישראלי יחזור לרוסיה, להזדקן ברוסיה או לחיות שם בזקנה, והוא קיבל קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי, אנחנו גם נצטרך לייצא.
<יעקב ששפורטה: אבל אתם רואים את היחס - - -
טלי פלוסקוב: זה דו צדדי.
<יעקב ששפורטה: זה בילטראלי.
<יעקב ששפורטה: אבל אתם רואים את המספרים, בין מיליארד וחצי ל- 37 מיליון, היחס הוא לטובתנו.
אברהם נגוסה: זה אומר שהעולה שהחליט לחזור לרוסיה הוא יקבל גם את החלק הישראלי וימשיך לקבל את החלק הרוסי.
<יעקב ששפורטה: כמו שעולה שנשאר בישראל מקבל קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי ויקבל את התוספת הקצבה החלקית או המלאה מרוסיה.
אברהם נגוסה: לפני שאני מתקדם לשאלה הבאה, האם יש לכם מה להתייחס בנושא האמנה עם רוסיה, ואז ארצה לשאול אותך מה עם המדינות האחרות.
טלי פלוסקוב: ברשותכם, אני רוצה לשאול.
טלי פלוסקוב: אנחנו שמענו בתקשורת שגם אנשים שעלו מרוסיה לפני שנת 1992 יקבלו סוג של מענק – תשלום חודשי, גם ותיקי מלחמת העולם השניה, אנשים שעברו את מצור לנינגרד, האם שמעת משהו על זה?
טלי פלוסקוב: אני פשוט רוצה להיות בטוחה, כי גם פה דיברו על הסכומים, אני רוצה להיות בטוחה שאין פה כפילות, שאלו שני דברים שונים לגמרי, או שמספרים סיפורים פה על חשבון זה ופה על חשבון זה?
<יעקב ששפורטה: אנחנו באופן מאוד ברור באמנה הזאת דנים אך ורק בזכויות פנסיות בתחום ה - - -
טלי פלוסקוב: זאת אומרת שאין קשר למלחמה?
<קריאה: יעקב יכול לענות על זה.
טלי פלוסקוב: אני אשמח מאוד לקבל הסבר.
<יעקב ששפורטה: שאלנו את השאלה הזאת את הרוסים, האם אפשר להוסיף לתוך האמנה הזאת פרק שקשור לווטרנים, והם אמרו 'לא, זה משהו לחוד', פה הדיון שלנו הוא על תשלום של פנסיות סוציאליות בלבד.
טלי פלוסקוב: ותק עבודה?
אברהם נגוסה: נפתח את הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל את האינפורמציה המידע והנתונים, מהאנשים המקצועיים שמתעסקים בנושא, ולאחר מכן נפתח את זה לדיון.
אברהם נגוסה: שכל אחד ירשום את הנקודות שלו.
טלי פלוסקוב: לפני שאני מעבירה את זכות הדיבור, יש לי עוד שאלה.
טלי פלוסקוב: האם ההכנסה הנוספת הזאת שתהיה לאנשים תפגע בזכויות, לדוגמה השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: האם זה יפגע במה שהיום מדינת ישראל משלמת?
טלי פלוסקוב: האם לא יהיה מצב שאנחנו היום בעצם מקבלים את הכסף ממדינה אחרת ואנחנו חוסכים מתקציב המדינה לאותם אנשים, שזה לא משפר את מצבם של אותם אנשים.
<יעקב ששפורטה: השאלה הזאת חוזרת כבר קרוב ל- 15 שנה, כמעט כל שנה, והדאגה הזאת שהיא מאוד רלבנטית עולה בכל פעם.
<יעקב ששפורטה: לפי החישוב שלנו, כשרוסיה תתחיל לשלם 600 דולר לחודש, אז זה יכול להשפיע על הקצבה להבטחת הכנסה או השלמת הכנסה.
<יעקב ששפורטה: זה לא יהיה ואם זה יהיה, היום אתם יכולים להיות שקטים שמי שיקבל פנסיה מרוסיה, היא לא תובא בחשבון כי הסכום נמוך מדי, הוא לא עובר את ה - - -
טלי פלוסקוב: תיקון קטן – הוא כן הובא בחשבון, אבל הוא לא מגיע כי אם יש אדם שעדיין עובד קצת ויש לו קצת משכורת כאן, אתם עדיין לוקחים את זה בחשבון.
טלי פלוסקוב: אתה לא מחשב את זה כ "לא הכנסה".
<יעקב ששפורטה: זה לא באופן מוחלט.
יואל רזבוזוב: זה הכנסה לכל דבר.
טלי פלוסקוב: זה הכנסה לכל דבר, חשוב להבין את הדברים האלה.
<יעקב ששפורטה: במיוחד האנשים שמקבלים, לא הצעירים, אלא אנשים בדרך כלל, אדם עלה מרוסיה והיום הוא בגיל 80, זה לא אדם שיש לו פוטנציאל השתכרות, הוא בכלל לא עובד, אז זה יהיה רק - - -
טלי פלוסקוב: יש לי חדשות בשבילך, אתה לא מכיר את העם הרוסי.
טלי פלוסקוב: גם בגיל 75 הם קמים והולכים לעבודה כדי להתקיים בכבוד כאן.
טלי פלוסקוב: יש לי לא מעט דוגמאות.
טלי פלוסקוב: לכן אנחנו צריכים להגיד להם.
<יעקב ליבנה: קודם כל רציתי לברך את הוועדה על זה שהיא מקיימת מעקב שוטף אחרי הנושא הזה, זהו באמת נושא חשוב, וכמו שגם נאמר, חשוב שחברי הכנסת יהיו מודעים לדברים האלה וגם קצת ידרבנו את המערכת כי הדברים האלה חשובים והם לא קורים לבד.
<יעקב ליבנה: נקודתית לגבי רוסיה, כמו שנאמר בצדק, הפנסיות ליוצאי רוסיה חלות רק למי שעבד בתוך שטחי הפדרציה הרוסית כפי שהן כיום.
<יעקב ליבנה: כלומר רוסיה לא לוקחת אחריות אחורה לתקופה הסובייטית ותיכף נדבר באמת על המדינות האחרות, אוקראינה והמדינות הנוספות.
<יעקב ליבנה: ההסכם שנחתם, כפי שיעקב אמר, נוגע לאותם מרכיבים.
<יעקב ליבנה: לשאלתך, וטרנים, ליקווידטורים, בלקדניקים, אלה שלוש הקטיגוריות – זה לא נכלל בהסכם כי זה לא במנגנון של ההסכם, אבל אני מקווה שהגענו להסדר פוליטי, הסדר שבא מתוך סיכום בין ראש הממשלה לנשיא פוטין והובטח לנו שהנושא ייפתר בצו נשיאותי, שנמצא כרגע בתהליכים בתוך רוסיה.
<יעקב ליבנה: זה צו חד צדדי למעשה, כי אין פה הדדיות.
<יעקב ליבנה: אצלנו אין את שלוש הקטיגוריות האלה, ולכן זה אמור להיפתר בצו.
<יעקב ליבנה: אנחנו מקווים שזה יהיה במקביל להחלת הקטיגוריות האחרות.
טלי פלוסקוב: דיברנו על רוסיה של היום.
טלי פלוסקוב: מה קורה עם קרים?
קסניה סבטלובה: טלי, לא צריך - - -
טלי פלוסקוב: מה זה לא צריך?
טלי פלוסקוב: יש אנשים שפונים אלי ושואלים.
טלי פלוסקוב: אני לא סתם שואלת.
טלי פלוסקוב: האם רוסיה היום מחשיבה, אני צריכה לדעת מה התשובות שאתן לאנשים.
טלי פלוסקוב: אם נגיד שאין תשובה – זו גם תשובה.
<יעקב ליבנה: אני אפנה למה שאמר בשעתו השגריר הרוסי כאן כאשר הנושא עלה, מבחינת הרוסים, קרים היא חלק מהפדרציה הרוסית ולכן צפוי שהם יחילו את אותם כללים.
<יעקב ששפורטה: אני רוצה לתקן את דבריו של יעקב, זה כן חל על התקופה הסובייטית, אם זה בטריטוריה של מה שנחשב רוסיה היום.
<יעקב ששפורטה: האמנה גם פונה לעבר.
<יעקב ליבנה: ההסכם הוא כמעט רק על התקופה הזאת, מכיוון שמי שעלה אחרי 1993 ממילא כבר מקבל.
יואל רזבוזוב: למרות שבפירוק ברית המועצות הם חתמו עבור כל המדינות.
<יעקב ששפורטה: הם עשו הסדרים שהם היו חייבים לעשות, אבל חלים על העיקרון של הטריטוריאליות.
<יעקב ששפורטה: זאת אומרת כל מדינה לקחה את האיש שנמצא בטריטוריה והיא הייתה מחויבת לשלם לו פנסיה.
אברהם נגוסה: האם אתה יכול להמשיך לעדכן אותנו על מדינות אחרות?
<יעקב ששפורטה: עכשיו אני עובר לזה.
<יעקב ששפורטה: שאלת על אוקראינה – באמת מספר העולים מאוקראינה מאוד דומה לכמות העולים מרוסיה, ואנחנו ב- 2012 חתמנו על אמנה מאוד דומה לזאת, עם אוקראינה, שאושררה באופן מלא גם בכנסת וגם בממשלה ואז, כשפרץ משבר המלחמה והמשבר הכלכלי באוקראינה, הם לא אשררו.
<יעקב ששפורטה: זאת אומרת שאנחנו בתקווה שאם המצב ישתנה שם ויהיה שינוי, והמצב הכלכלי יהיה יותר טוב, אז נקבל אמנה מאוד דומה למה שיש לנו עם רוסיה ואני מקווה שזה יקרה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להוסיף שלפני שבועיים חזרתי מביקור רשמי באוקראינה, גם נשיא המדינה היה שם.
טלי פלוסקוב: היה לנו מפגש גם עם נשיא אוקראינה פורוצ'נקו, והנושא הזה עלה, ושוב, ההרגשה הייתה די אופטימית.
טלי פלוסקוב: אבל אני מבינה שהאופטימיות הזאת נמשכת שנים רבות.
<קריאה: אם נקבל הסבר על צפון אפריקה וכל אלה, אולי יש איזה הסכם שאנחנו לא יודעים.
טלי פלוסקוב: אדוני, סליחה, חברי הכנסת שואלים שאלות ונגיע גם ליוצאי אפריקה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין האם יש שינוי באוירה של אוקראינה?
<יעקב ליבנה: בנושא אוקראינה, הנושא נחתם ואושרר בארץ והיה בתהליכי אשרור די סופיים באוקראינה ואז קרה שם מה שקרה, לפני כשנתיים וקצת, כמובן זה עיכב את כל התהליך.
<יעקב ליבנה: אנחנו נמצאים בקשר שוטף ברמות הכי בכירות וחשוב מאוד שגם חברי הכנסת מעלים את זה, ומעלים את זה בצורה רציפה, גם חברת הכנסת פלוסקוב כמי שעומדת בראש אגודת הידידות.
<יעקב ליבנה: הדבר הזה מאוד חשוב.
<יעקב ליבנה: אנחנו בשנה האחרונה שומעים קולות הרבה יותר חיוביים מאוקראינה.
<יעקב ליבנה: אני חושב שנקודת המפתח הייתה בביקור של נשיא אוקראינה כאן, כולל במליאת הכנסת, כאשר הוא עמד ואמר והבטיח בעצם שהנושא הזה יטופל וייסגר ואנחנו אכן מקווים שזה יקרה, אנחנו נמצאים עכשיו בהליכים שהם ביקשו לקבל עוד קצת מידעים וכאלה, אנחנו מקווים שהנושא הזה ייפתר, למרות שזה יותר מסובך בגלל המצב שם.
<יעקב ליבנה: זו הסיבה.
טלי פלוסקוב: קהילת יוצאי אוקראינה בישראל היא הכי גדולה.
טלי פלוסקוב: עולים מאוקראינה זו הקבוצה הכי גדולה מכל הקבוצות ממדינות אחרות, כולל רוסיה.
<יעקב ששפורטה: זה מאד קרוב לרוסיה.
<יעקב ששפורטה: בזמנו כשעשינו את החיתוך, משנות התשעים הייתה עלייה של מיליון, אז היו 320 עולים מרוסיה ועוד 330, המספרים של אוקראינה.
אברהם נגוסה: בואו נמשיך, כיון שזה הזמן שלנו וגם אנשים אחרים רוצים להיות חלק מהדיון.
אברהם נגוסה: תן לנו בקיצור את הסכמי האמנות גם עם מדינות אחרות כמו צרפת, אמריקה, מדינות באירופה, אפריקה ואסיה.
<יעקב ששפורטה: דברים שקורים והם מאוד חשובים – יש שלוש אמנות שעומדות ממש להיחתם עם מדינות מאוד משמעותיות, שעלו מהן עולים רבים.
<יעקב ששפורטה: למשל עם ארגנטינה, שממנה עלו 70,000 עולים, ניהלנו משא ומתן לפני מספר חודשים, הגענו לנוסח סופי והאמנה נמצאת בשלב של תרגום לעברית והיא עומדת להיחתם.
<יעקב ששפורטה: זו אמנה משמעותית, רחבה והיא תשפיע על כל מי שעלה מארגנטינה.
<יעקב ששפורטה: עם פולין האמנה עומדת להיחתם ב- 24.11.2016 זו גם כן אמנה רחבה וזו מדינה של האיחוד האירופי, עם כל המשמעויות.
קסניה סבטלובה: כמה אנשים?
<יעקב ששפורטה: מפולין המספר לא גבוה.
<יעקב ששפורטה: בסך הכל, זה מפתיע כמה מעט נשארו.
קסניה סבטלובה: לא נשארו שם.
<יעקב ששפורטה: מדובר בכמה עשרות אלפים, לא הרבה.
טלי פלוסקוב: ההסכמים שאתה מציין הם גם דו צדדיים?
<יעקב ששפורטה: בילטראליים, כולם בילטראליים, זה משהו שמקובל באופן בינלאומי.
<יעקב ששפורטה: ב- 2015 נכנסה גם לתוקף אמנה עם איטליה והיא עובדת, אמנה רחבה, התחילו להגיש תביעות.
<יעקב ששפורטה: נחתמה גם אמנה עם מדינה חשובה אבל עדיין יש קושי לחתום, זה עם ברזיל.
<יעקב ששפורטה: יש לנו נוסח סופי, יש איזה סכסוך שהוא כנראה מדיני, כשהוא ייפתר זה ייחתם.
<יעקב ששפורטה: אם אתם שואלים על עוד מדינות, עם אירופה יש לנו אמנות- עם כמעט כל מדינות מערב אירופה.
אברהם נגוסה: עם צרפת למשל, יש?
<יעקב ששפורטה: עם צרפת יש לנו אמנה מאוד משמעותית.
<יעקב ששפורטה: אם אתם רוצים מספרים - - -
<קריאה: סליחה, אבל הובטח לסיים את הסקירה של ברית המועצות לשעבר.
טלי פלוסקוב: נחזור לזה, אנחנו נשאל.
אברהם נגוסה: נחזור לזה.
אברהם נגוסה: אנחנו לא נחזור על הנתונים אחרי שנפתח את הדיון, אז נסיים פה את העדכונים ואז נפתח את הדיון.
<יעקב ששפורטה: בצרפת, לפי הנתונים של 2014, הם משלמים 200 מיליון שקל לעולים מצרפת.
טלי פלוסקוב: כמה אנשים?
<יעקב ששפורטה: מספר התביעות - - -
טלי פלוסקוב: איך אנשים יודעים שהם צריכים לגשת ולתבוע את הכסף הזה?
<יעקב ששפורטה: כשאנחנו חותמים על אמנה, אנחנו מפרסמים מיד בעיתונים כמה פעמים, והיות ואנשים מקבלים כסף, אז מספיק שמדברים עם השכן או הדוד, מיצוי הזכויות בתחום של האמנות הוא מאוד מאוד גבוה.
<יעקב ששפורטה: עם ארצות הברית אין לנו אמנה, בגלל היחס בין עולים ליורדים, ואז - - -
טלי פלוסקוב: לא משתלם לנו, אתה אומר.
<יעקב ששפורטה: נשאלה שאלה על מרוקו.
<יעקב ששפורטה: הייתי מאוד שמח לעשות אמנה עם מרוקו, אבל אין לנו קשרים דיפלומטיים.
<בני פרץ: איך עם מרוקו, הרי צרפת שלטה במרוקו בשנות החמישים כשההורים שלנו היו שם.
אברהם נגוסה: תהיה לך זכות דיבור.
<יעקב ששפורטה: אפשר לעשות אמנות רק עם מדינות שיש איתן יחסים דיפלומטיים.
<יעקב ששפורטה: וחוץ מזה, עם כל מדינת מערב אירופה יש לנו.
<יעקב ששפורטה: עם אוסטריה, אורוגוואי, אנגליה, בולגריה, בלגיה, גרמניה, דנמרק, הולנד, נורבגיה, פולין, פינלנד, צ'כיה, צרפת, ושוויץ.
יוליה מלינובסקי: יש עולים משוויץ?
<יעקב ששפורטה: יש מעט מאוד.
אברהם נגוסה: יש לנו יחסים דיפלומטיים עם מצרים.
אברהם נגוסה: יש אמנה עם מצרים?
<יעקב ששפורטה: בשביל לחתום על אמנה, אתה צריך גם מערך של בטחון סוציאלי.
<יעקב ששפורטה: במצרים אין.
<יעקב ששפורטה: אני מתאר לעצמי שאין.
<יעקב ששפורטה: רציתם שאשלים דברים על חבר העמים.
<יעקב ששפורטה: יש לך שאלה?
<לב נטרביץ': אנחנו מכירים אותך שנים רבות ואנחנו יודעים שעמדת שנים רבות בחזית המשא ומתן עם לטביה.
<לב נטרביץ': חלפו כבר שנים רבות, ולטביה עדיין אין לה אמנה עם ישראל ולישראל אין אמנה עם לטביה.
<לב נטרביץ': אני חושב שהלחץ של מוסדות המדינה שלנו לא מספיק בכל מה שקשור איתנו, עם יוצאי לטביה ואסטוניה בישראל.
<לב נטרביץ': היינו רוצים לשמוע אותך היום בישיבת הועדה, מה קורה עם יוצאי לטביה ואסטוניה?
<יעקב ששפורטה: כמו שאמרת, עמדתי בחזית ולא רק שעמדתי בחזית, היה סבב שיחות גם בליטא וגם בלטביה ועמדנו על הרגליים האחוריות כדי לקבל איזו תגובה למשא ומתן חיובי עם כל המדינות הבלטיות.
<יעקב ששפורטה: התשובה של לטביה הייתה שהיות והם חלק מהאיחוד האירופי, צריך להגיע להסדר כולל והן לא מוכנות לחתום על אמנה בילטראלית.
<יעקב ששפורטה: כמובן שאין לזה שום משמעות, כי אנחנו חתמנו בשנים האחרונות על אמנות עם רומניה ועם צ'כיה ועם סלובקיה ועם בולגריה, למרות שחלקן באיחוד.
<יעקב ששפורטה: הקושי שלי הוא אובייקטיבי.
<יעקב ששפורטה: אני יכול להציע טיוטת אמנה ולהתכתב, אני חושב שהזירה – כדי ללחוץ על ליטא ולטביה – זו רק הזירה המדינית.
<יעקב ששפורטה: כמו שקורה באמנות אחרות שיש אינטרס, גם פה חברי הכנסת והשרים צריכים לקחת חלק בזה וללחוץ ולעשות את זה.
<יעקב ששפורטה: בסך הכל זו אמנה, בניגוד לאוקראינה שיש לזה משמעות כספית גדולה, כל האמנה עם לטביה מדובר על 1,200 אנשים, מבחינה כלכלית זה 'פינאטס' ואני אמרתי להם את זה.
<יעקב ששפורטה: זו אחת המדינות שבאמת אנשים סבלו ויש שם מורשת יהודית שנגדעה, אז לפחות, למי שנשאר – תשלמו.
<יעקב ששפורטה: הם לא כל כך נענו לזה.
<יעקב ששפורטה: לכן אם יהיה פתרון, זה צריך להיות פתרון מדיני כדי לקדם את זה.
אברהם נגוסה: כעת תדבר חברת הכנסת מלינובסקי ואז נעבור אליכם.
יוליה מלינובסקי: זהו נושא חשוב, יש בו גם צדק מוסרי שאנשים שעבדו במדינות כאלה ואחרות, ולא משנה אם זה ברית- המועצות לשעבר או צרפת או מרוקו, הם תרמו לכלכלת המדינה וכשהם הגיעו לגיל פרישה, אין אחריות להחזיר להם.
יוליה מלינובסקי: אני פונה אליך, ודרכך לשר החוץ וראש הממשלה בנימין נתניהו, תמסרו את זה מאיתנו.
יוליה מלינובסקי: אמרת מילת מפתח, 'לחץ פוליטי'.
יוליה מלינובסקי: הוא שר החוץ וזה צריך להיות נושא בסדר העדיפויות שלו.
יוליה מלינובסקי: כי על ידי כך שאנשים יקבלו פנסיה מהמדינה שהם היו בה קודם לפני העלייה, סכומים כאלה ואחרים, זה עשוי לשפר להם לפחות בקצת את המצב הכלכלי, במיוחד לאנשים מבוגרים שלא צברו פנסיה בארץ והם במצוקה נוראית.
יוליה מלינובסקי: אנחנו מנסים לפתור את זה דרך הסכמים קואליציוניים אבל עדיין מגיע להם, וראש הממשלה שהוא גם שר החוץ צריך לשים את זה בסדר העדיפויות שלו ולהנחות אתכם לפעול בשיא המרץ.
יוליה מלינובסקי: עם אוקראינה המצב ברור, אני מקווה מאוד, יש גם בלארוס, יש גם את מדינות לטביה ואסטוניה, זה עניין של לחץ, ואתם יודעים שאם יש כבר אמנות עם מדינות היבר"א, מדינות הברית הזאת, אין שום סיבה שהן לא יחתמו על זה, זה כבר תקדים, גם תקדים משפטי.
יוליה מלינובסקי: גם מדינות כמו בילרוס.
יוליה מלינובסקי: אני חייבת ללכת, כנראה שיש לך תשובות – ואשמח אם תתן לי בקצרה את זה.
יוליה מלינובסקי: גם מדינות אזי"א שגם משם יש לנו עולים רבים, גם אזרבייג'ן, ארמניה, גיאורגיה, יש לנו המון עולים משם.
יוליה מלינובסקי: צריך להפעיל לחץ, הם גם צריכים מאיתנו כמה דברים, יש לנו הסכמים איתם, יש לנו יחסים איתם וזו קרקע פורייה שעליה אפשר לפתור גם את הבעיה הזאת.
יוליה מלינובסקי: פשוט תעירו את תשומת לב ראש הממשלה ושר החוץ שהבעיה קיימת כי לפעמים אתם כפקידים, כמה שאתם בכירים, כפי שהגדרת נכון – הלחץ הפוליטי והאינטרסים המדיניים – זה מה שיפעל.
יוליה מלינובסקי: אשמח לשמוע עכשיו כיון שאני חייבת להתפנות לדברים אחרים.
<יעקב ששפורטה: ראשית, בתכנית העבודה של כל שנה, וגם שנת 2016, שלחנו העתקים של אמנות לגאורגיה, אוזבקיסטן, אזרבייג'ן, קזחסטן.
יוליה מלינובסקי: מה עם בלארוס?
<יעקב ששפורטה: בלארוס, שם זה יותר מתקדם.
<יעקב ששפורטה: המדינות האלה לא נענו לפניות, ולמרות שאני כל הזמן מבקש מחברי הכנסת "תפעילו לחץ, תבקרו, תדברו", לא ראיתי שזה התקדם.
יוליה מלינובסקי: בדיחה קטנה, יו"ר הקואליציה שלנו ביקר הקיץ בגיאורגיה.
יוליה מלינובסקי: מה הבעיה שלך?
יוליה מלינובסקי: דוד ביטן לוקח את האמנה, דוחף את זה למשרד החוץ שם ופותר את כל הבעיות.
יוליה מלינובסקי: צריך לדעת במי להשתמש.
יוליה מלינובסקי: הוא היה עכשיו בגיאורגיה, יחד עם נאוה בוקר.
יוליה מלינובסקי: אז ביחד, הם היו פותרים את כל הבעיות.
יוליה מלינובסקי: חיליק בר הוא יו"ר אגודת הידידות.
יוליה מלינובסקי: הוא מבקר שם פעמיים בחודש, הוא מכיר שם את כל הקודקודים.
<יעקב ששפורטה: זה התפקיד שלהם, אני מאוד אשמח.
יוליה מלינובסקי: הוא יודע על זה?
<יעקב ששפורטה: בוודאי.
<בני פרץ: גיאורגיה מסבירה פנים, האזרחים שם מאוד טובים.
<לב נטרביץ': מר ששפורטה הוא לא חבר כנסת.
יוליה מלינובסקי: לא, עכשיו אנחנו מנסים להיכנס לפרקטיקה.
אברהם נגוסה: המסר מאוד ברור כי מה שהוא אומר לנו שהוא עושה את החלק שלו, הוא רוצה שאנחנו נעשה את החלק, ולכן זו המשמעות של הדיון שלנו , שאנחנו בסופו של דבר לוקחים מזה את חלוקת התפקידים.
טלי פלוסקוב: אוקראינה, אין פגישה שאני מקיימת ואני לא מעלה את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: יוליה, מה שאת אומרת, חבר הכנסת הזה, וחבר הכנסת הזה, זה צריך להיות התפקיד שלי ושלך.
יוליה מלינובסקי: בסדר גמור.
טלי פלוסקוב: כולנו.
טלי פלוסקוב: כל אחד איפה שהוא נמצא, יכניס את הנושא הזה.
טלי פלוסקוב: לא לשכוח.
טלי פלוסקוב: לגבי בלארוס, קיבלתי עכשיו מכתב מ- - - לעמוד בראש קבוצת ידידות בין בלארוס לישראל.
טלי פלוסקוב: זהו תפקיד חדש, אחרי השרה סופה לנדבר שעמדה בראש קבוצת הידידות.
טלי פלוסקוב: בגלל שהיא נבחרה להיות שרה ביקשו ממני למלא את המקום הזה.
טלי פלוסקוב: בביקור הראשון שלי, מן הסתם, אני מבטיחה לכם, ברור שהנושא יעלה ואני אעדכן גם את הועדה וגם את אדוני על מה שקורה שם ואיפה אנחנו נמצאים, מה הם אומרים עכשיו לפחות.
אברהם נגוסה: משרד החוץ רוצה להתייחס.
<יעקב ליבנה: הנושא המדיני, את צודקת לחלוטין, כשהתחלנו את העבודה על מרחב ברית המועצות לשעבר אנחנו התחלנו מזה שעשינו מיפוי וניסינו לחשוב ולהבין איפה אנחנו יכולים להפעיל את הלחץ הכי אפקטיבי.
<יעקב ליבנה: המסקנה הייתה שצריך להתחיל מרוסיה, לאחר מכן אוקראינה ולאחר מכן אחרות, וכמו שבאמת שמעתם התקדמנו בסך הכל יפה מאוד גם עם רוסיה וגם עם אוקראינה.
<יעקב ליבנה: זה יותר מורכב עם בלארוס למרות שהיו כמה סבבים של משא ומתן כבר – שלושה או ארבעה סבבים עשינו איתם.
<יעקב ליבנה: זה קצת יותר מורכב.
<יעקב ליבנה: עם מולדובה התקדמנו מאוד יפה, העניין הוא שיש גם בקשה מהצד המולדובני, אחר כך אפשר אולי יהיה לעדכן בפורום יותר מצומצם, הם גם רוצים מאיתנו משהו.
יוליה מלינובסקי: יש לנו איתם הסכם על חול בניה.
יוליה מלינובסקי: נכון, זה הם רוצים?
<יעקב ליבנה: יש שם איזושהי מורכבות, אני חושב שגם שם – יעקב מכיר את זה מצוין – גם שם אפשר יהיה להתקדם.
יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה רמת הפנסיה שם?
טלי פלוסקוב: מאוד נמוכה.
<יעקב ליבנה: אנחנו יודעים.
<אליהו ולק: שמי אלי ולק, יו"ר איגוד יוצאי לטביה ואסטוניה בישראל, בעברי היה לי הכבוד להיות השגריר הראשון של מדינת ישראל בבלארוס ואם את עומדת עכשיו בראש קבוצת ידידות בלארוס –ישראל או קבוצת שיתוף פעולה בין הפרלמנטים, אני אשמח גם שם לתת קצת מניסיוני.