GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עדו דניאל: אני גם רוצה להצטרף ממש בקצרה לברכות לגב' קטרינה פון שנורביין.
<עדו דניאל: אנחנו אירחנו אותה בשבוע שעבר אצלנו במשרדי התאחדות הסטודנטים ובאמת התרשמנו גם לטובה ממה שהוצג כאן, התכניות, במיוחד התכניות שהם מקדמים, יחד עם ארגונים, גם ארגוני סטודנטים באירופה, לדוגמה EUJS, התאחדות הסטודנטים היהודים האירופית, שעושים הרבה מאוד שיתופי פעולה במדינות אירופה עם ארגונים ועם קבוצות אוכלוסייה שונות במאבק באנטישמיות ובהחלט זה משהו שאנחנו מברכים עליו ואנחנו רואים בו כצורך להילחם באנטישמיות.
<עדו דניאל: אמרו פה גדולים ומכובדים לפניי, אנטישמיות היא לא בעיה יהודית, היא בעיה כלל עולמית שכולם צריכים להתמודד איתה.
<עדו דניאל: התכנית שלנו עוסקת ברשת, היא הגדולה בתחומה כיום בעולם, יש לנו כ-100 סטודנטים מכל הארץ שמקבלים מלגה עבור מאבק באנטישמיות ברשת.
<עדו דניאל: הדבר הזה נעשה -17 שפות שונות.
<עדו דניאל: לצערי אין לי בשורות טובות בעניין הזה.
<עדו דניאל: אם בשנת 2014 אנחנו הגשנו כ-16,000 תלונות לחברות הניו מדיה שדיברנו עליהן לפני כמה דקות, על אנטישמיות, על הכחשת שואה, בשנת 2015 אנחנו מדברים כבר על מספרים של 29,000 תלונות שאנחנו הגשנו לפייסבוק ולטוויטר ולגוגל ולאינסטגרם, על אנטישמיות בתחומן, בתחום האחריות שלהן.
<עדו דניאל: השבוע סיכמנו את הנתונים לחודש יוני ואני צופה שאנחנו כבר הולכים לעבור את המספר של 2015 בסוף השנה הנוכחית.
<עדו דניאל: זאת אומרת אנחנו מדברים על למעלה מ-30,000 תלונות שאנחנו נגיש כנגד אנטישמיות ברשתות החברתיות.
<עדו דניאל: אנחנו גם פועלים, לפי הגדרת אנטישמיות, שאומצה על ידי ארגון - - - הנושא של אנטישמיות ברשת, חשוב שלא יירד מסדר היום כשאנחנו מדברים על מאבק באנטישמיות.
<עדו דניאל: הרשתות החברתיות היום מאפשרות להרבה מאוד אנשים להפיץ מסרים שיש בהם מן ההסתה.
<עדו דניאל: יש לנו שלל דוגמאות של הסתה שמיתרגמת למעשים פיזיים נגד יהודים.
<עדו דניאל: אני יכול לספר דוגמה הכי קטנה, לפני כשנה נפגשתי עם סטודנטים מאוניברסיטת אולבה, סטודנטים יהודים באוניברסיטת בריסל, הם נוהגים לשנות את שמות המשפחה שלהם בפייסבוק כי שמות המשפחה שלהם נשמעים יהודיים מדי, כי אנשים שולחים להם הודעות, מחפשים שם שנשמע יהודי בפייסבוק ושולחים הודעות הסתה ושטנה, ו'נהרוג אותך' ו'נעשה לך ככה' וכו', והם לא רוצים להתמודד עם זה.
<עדו דניאל: הם משנים את השם שלהם.
<עדו דניאל: אם פעם שינו את זה בניירות, היום משנים את זה בפייסבוק כדי שלא יעלו על כהן ועל רובינשטיין ועל עוד שמות כאלה.
<עדו דניאל: צריך לשים את הדגש על נושא האנטישמיות ברשת, זה מאוד חשוב.
<עדו דניאל: וכמובן, אני משוחד בעניין, אבל אני אגיד את זה בכל זאת, תכניות סטודנטים וגיוס של סטודנטים וצעירים לטובת מאבק באנטישמיות, גם ברשת וגם מחוצה לה, הוא נושא חשוב שיש לקדם אותו.
<עדו דניאל: תודה רבה.
עליזה לביא: אני רוצה לברך אותך על הדיון החשוב ובכלל הנושא הזה כאן בוועדה והדרך שאתה מוביל את הנושא כאן בכנסת.
עליזה לביא: ואני רוצה לברך אותך, חברתי, קטרינה, על העבודה שלך המתמשכת, על הרגישות, על העניין הרב שאת מגלה, על הפתיחה של הנושא, לבוא ולהבין את המקום שלו כאן ועכשיו, גם נוכח העלייה של האנטישמיות באירופה.
עליזה לביא: אנטישמיות זו לא רק בעיה של יהודים.
עליזה לביא: שתינו השתתפנו בכנס האחרון שהיה בברלין, שבו השתתפו חברי פרלמנט מכל העולם, ממדינות שונות, יחד שמענו שרי משפטים של אוסטרליה, של גרמניה, של בריטניה, שמעלים את הסוגיה הזאת באמת בהמשך לדברים שלך, של מה עושים ואיך מתמודדים.
עליזה לביא: זה לא בעיה של יהודים, זה גם לא בעיה רק של ישראל, ואני יודעת, גברתי, שאת מבינה ויודעת את הסוגיה הזאת וההתמודדות עם גילויי שנאה ואלימות מחויבת המציאות, כי אם לא, ההיסטוריה כבר סיפרה לנו מה קרה כשלא.
עליזה לביא: אנחנו מכירים ויודעים, יש טרור עכשיו בכל העולם והרשתות החברתיות הן כר נרחב לפעילות הזאת.
עליזה לביא: אנחנו פה בישראל, גם השר לבטחון פנים וגם שרת המשפטים, מנסים לקדם איזה שהוא חוק, אבל זאת לא מצוקה של מדינת ישראל, זאת לא הבעיה של מדינת ישראל, זאת הבעיה של העולם והטרור מכה בבריסל ומכה בפריז ומכה בטורקיה ומכה בארצות הברית, וזאת בעיה כלל עולמית והאנטישמיות פורצת, אבל שנאת האחר ושנאת הזר ושנאה בכלל ומאבק בין דתי, זה מה שחזר לעולמנו, למרות שקיווינו שנגיע לעולם שהוא כולו טוב.
עליזה לביא: אני חייבת לשתף אתכם שלפני שבוע ייצגתי את הכנסת במועצת אירופה והיה דוח שעמלו עליו כמה שנים בסוגיה של מעצרים מנהליים ואחרי מאבק ועבודה דיפלומטית רבה, בסופו של דבר הדברים לא נאמרו נגד מדינת ישראל, אבל בדיון שהיה במליאה של מועצת אירופה, חברי פרלמנט פלסטינאים השמיצו, כמו שהם יודעים, בדברי שטנה ואנטישמיות וכמו שאתם יכולים לתאר לעצמכם, ואז כשהגיע תורי לענות, הנשיאה התורנית במועצת אירופה מנעה ממני, היא טענה שנגמר זמן הדיון ולא יכולתי לדבר.
עליזה לביא: היא ידעה מה היה הזמן לדיון, היא יכלה לחלק בין האנשים שהיו רשומים, היינו רשומים, אבל היא מנעה ממני אחרי שחברי פרלמנט פלסטינאים דיברו והשמיצו, אני לא צריכה לחזור על הדברים, כי אתם בטח יכולים לדמיין, הם יודעים לדבר באותם דפוסים כמו שהם יודעים לדבר.
עליזה לביא: ניגשנו, אני והצוות הדיפלומטי שמלווה, התייעצנו כאן עם כנסת ישראל, נפגשנו עם הנשיא של מועצת אירופה, הוא אמר שהוא לא זוכר דבר כזה, אבל לאחר דין ודברים, ואני חייבת לציין פה את חבר הפרלמנט הבלגי שניצל את הזמן שלו ואמר 'לא יכול להיות שלא נותנים לנציגה ישראלית לדבר ולפחות תגובה אחת שתגיע מהנציגות בישראל'.
עליזה לביא: ורק לאחר באמת דין ודברים אז הנאום שלי, שהיה מוכן, הסכימו לכלול אותו בפרוטוקול.
עליזה לביא: אבל זאת רק דוגמית קטנה לסתימת פיות, להעדפה, לדרך שהיא לא דרך ובאמת לחוות את זה בצורה מאוד מאוד ישירה.
עליזה לביא: אז אני מודה על הדיון ומודה לך על העבודה הרבה שאת עושה ועל היצירתיות ועל המפגשים ועל ההבנה שזאת לא המצוקה שלנו כאן בלבד, אלא בעיה כלל עולמית.
אברהם נגוסה: גב' רות זך, המחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ.
<רות זך: אולי אני גם אדבר באנגלית.
<רות זך: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני אדבר באנגלית רק כדי לעשות את זה יותר פשוט.
<רות זך: אני רוצה להודות לד"ר נגוסה ואני מאוד מעריכה את הדברים.
<רות זך: משרד החוץ, עליי להחמיא לעצמנו, כי אנחנו הכוח המוביל בעניין הזה, אנחנו משקיעים מאמצים רבים וכספים רבים.
<רות זך: רק כדוגמה, לגבי הכחשת השואה, בשנה שעברה אנחנו השקענו חצי מיליון שקל כדי לעשות שינוי ברואנדה, באפריקה, במצרים, כדי להנציח את יום השואה.
<רות זך: לכן מחמם לב שיש לנו חברה כל כך טובה, כמו הגב' פון שנורביין, ואנחנו במשרד החוץ רואים את ההבדל, אנחנו רואים את הדיאלוג וכמובן אנחנו ייצבנו את הדיאלוג.
<רות זך: היום יש לנו דיאלוג קבוע עם האיחוד האירופי, פעם בשנה נציג ממשרד החוץ - - - ממש לפני שבועיים היה לנו דיאלוג מתמשך עם ממשלת צרפת ועם השגריר לזכויות אדם בצרפת, הוא גם היה כאן, והגברת שלנו, מהמחלקה המשפטית, גב' רובינשטיין.
<רות זך: ראינו את הדבר הזה כדוגמה טובה ואנחנו ממשיכים לנסות ולתקשר, לא ישירות אולי עם הממשלות האירופיות, אבל לפחות עם אירופה עצמה.
<רות זך: אנחנו מאוד מעריכים, כמובן, את המאמצים של האיחוד האירופי כנגד אותן חברות אמריקאיות ואחרות והיינו מציעים אולי לקיים סמינרים.
<רות זך: למשל אנחנו רואים שיש עלייה באנטישמיות בצרפת, אבל צריך לשבח אותם שיש להם כ-44 תכניות שונות.
<רות זך: כל פעם שיש גילוי של אנטישמיות בצרפת, ברמה הגבוהה ביותר, ממש הנשיא, יש גינוי חריף, וזה דבר כל כך חשוב.
<רות זך: להבדיל ממה שקרה בבריטניה, עם מפלגת הלייבור.
<רות זך: זאת האחריות של השמאל באירופה, שהוא צריך להגן על זכויות אדם, לא להתחבא מאחורי מילים.
<רות זך: לכן חשוב מאוד להגדיר את הדברים נכוחה.
<רות זך: אנחנו שיתפנו פעולה גם עם ממשלות אחרות ואני חייבת לשבח את ממשלת רומניה, היושב ראש היום, מר יונסקו, הוא היושב ראש באירופה והוא תומך נלהב, וזה כל כך חשוב לא רק לדבר, אלא לעשות דברים מעשיים.
<רות זך: אתם יודעים, האנטישמים יודעים שהם אנטישמים, הם לא צריכים עזרה מאנשים טובים שיסייעו להם להיות אנטישמיים.
<רות זך: לכן אני חושבת שזה דבר חשוב מאוד.
<רות זך: הגברת נמצאת כאן, היא לא בוררת במילים, היא לא סתם מדברת, ואנחנו נשמח מאוד לשתף פעולה איתה כדי להיאבק באנטישמיות ואנחנו מזמינים כל מי שנמצא פה ויושב כאן באולם לשתף פעולה איתנו גם הוא.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהליגה נגד השמצה, גב' קרול נוריאל, מנכ"לית הארגון, בבקשה.
<קרול נוריאל: תודה רבה ותודה לך, כבוד היושב ראש, על היוזמה ועל המנהיגות שלך בנושא האנטישמיות.
<קרול נוריאל: אתה לוקח את הנושא הזה כל כך ברצינות, אז תודה רבה לך בשם הליגה נגד השמצה.
<קרול נוריאל: שלום, חברת הכנסת עליזה לביא, מתאמת הפעילות באיחוד האירופי, שלום, וגם לכבוד השגריר.
<קרול נוריאל: אני רוצה כאן להציג מאוד מאוד בקצרה ממצאים של סקר של הליגה נגד השמצה מלפני כשנתיים, שמגלה משהו קצת שונה מהסקרים שאנחנו מכירים שבודקים מספר אירועים אנטישמיים.
<קרול נוריאל: עשינו איזה שהוא סקר שבוחן עמדות אנטישמיות וככזה הוא מגלה לנו למעשה מה האווירה, מה הלך הרוח.
<קרול נוריאל: למרבה הצער באירופה התוצאות לא היו כאלה טובות.
<קרול נוריאל: התוצאה באירופה המערבית היא 24% אנטישמיות, באירופה המזרחית 34%.
<קרול נוריאל: זה אומר שאחד מתוך שלושה אירופאים מחזיק בעמדות אנטישמיות, ורבותיי, הנתון הזה הוא נתון מדאיג ביותר.
<קרול נוריאל: שנה אחר כך עשינו סקר מעקב ב-19 מדינות נוספות, בהן שש מדינות באירופה, בשלוש מדינות ראינו ירידה והירידה הייתה מאוד משמעותית, בצרפת, בגרמניה ובבלגיה, ירידה של בין 10% ל-20%.
<קרול נוריאל: למה אנחנו מייחסים את הירידה הזאת?
<קרול נוריאל: וחשוב לדעת.
<קרול נוריאל: הסקר הזה נערך אחרי אירועי שרלי הבדו והיפר כשר ואחרי הפיגוע במוזיאון היהודי בבריסל.
<קרול נוריאל: שתי מסקנות למעשה שנובעות מהירידה הזו, קודם כל בעקבות המודעות לסכנה שבאלימות נגד יהודים נוצר סוג של סולידריות עם הקהילות היהודיות.
<קרול נוריאל: את הסולידריות הזו חשוב מאוד מאוד לשמר, תחושה של כולנו ביחד כקבוצה אחת, כאומה, נגד אנטישמיות, נגד השנאה הזו.
<קרול נוריאל: הדבר השני הוא שכשנבחרי ציבור פועלים, וכולנו כאן זוכרים, וחשוב כאן להזכיר, בבית הזה, דווקא את הנאום של ראש ממשלת צרפת, מנואל ואלס, בזמנו, נאום פשוט היסטורי.
<קרול נוריאל: כשנבחרי ציבור פועלים יש תוצאות בשטח.
<קרול נוריאל: זה משפיע על הציבור ולכן נבחרי ציבור אירופאים מצופים לעשות בדיוק כמעשה ראש ממשלת צרפת ולדבר נגד אנטישמיות על כל במה אפשרית.
<קרול נוריאל: דווקא אנחנו מצאנו שסטריאוטיפים נפוצים יותר בקרב קהילות מוסלמיות וחשוב לטפל בעניין הזה.
<קרול נוריאל: דבר אחרון.
<קרול נוריאל: אחד הצעדים הפרקטיים שמאוד מאוד עוזרים והליגה נגד השמצה עושה את זה המון בארצות הברית וכמובן מתעדת לעשות את זה גם באירופה, זה פעילות רב מערכתית, ברור בעניין החינוך, אבל אחת הזירות שהיא מאוד משמעותית זה עניין גורמי אכיפת החוק.
<קרול נוריאל: הזכיר יעקב חגואל, בעניין הזה של להתקשר למשטרה ולדווח על אנטישמיות.
<קרול נוריאל: אם השוטר ברחוב לא יידע מה הם הניואנסים התרבותיים, מה הן הרגישויות, איך אנחנו מתייחסים לכל בן אדם בכבוד ומאפשרים לו את הפתיחות הזאת, את הגישה הזאת לגורמי אכיפת החוק, הדברים הללו לא ישתנו.
<קרול נוריאל: חשוב מאוד לייצר את הרגישות הזאת כלפי כל קבוצה שהיא באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: ממכון ירושלים לצדק, בבקשה, פלביה סוולדה.
<פלביה סוולדה: מכובדיי, אדוני היושב ראש וגם האורחים הנכבדים.
<פלביה סוולדה: התקופה האחרונה מציבה אתגרים משמעותיים למדינות דמוקרטיות שדוגלות בחרות האדם וזכויות וחופש הבעת הדעת.
<פלביה סוולדה: לאירופה ולישראל יש מכנה משותף רחב בנושאים האלה.
<פלביה סוולדה: האיום העיקרי על הנושאים האלה הוא מצד קיצוניים פנאטיים שבשם הדת מפעילים טרור ואלימות קשה כלפי אוכלוסיות חפות מפשע.
<פלביה סוולדה: גם בנושא הזה קיים מכנה משותף רחב בין אירופה וישראל.
<פלביה סוולדה: מכון ירושלים לצדק נושא את דגל זכויות האדם וחרותו כבר למעלה מעשור והוא אחד הגופים המובילים בארץ.
<פלביה סוולדה: המכון רואה בערכים האלה נכס יקר לכל המדינות, ללא הבדל דת, גזע ומין ופועל ברוח זו.
<פלביה סוולדה: המכון שנמצא בירושלים פועל הן באתרים וברשתות החברתיות והן בשטח בכדי לסייע ולתמוך באוכלוסיות נזקקות ללא התייחסות לגבולות ולמגבלות, הן בצד הישראלי והפלסטיני.
<פלביה סוולדה: המכון מבצע מחקרים רבים שמתפרסמים באתר המכון ומוגשים לארגונים רבים במטרה לחשוף פעילויות הפוגעת בזכויות האדם ובאוכלוסיות החלשות.
<פלביה סוולדה: אני מזמינה את מתאמת האיחוד והשגריר וגופים נוספים באיחוד האירופי לשתף פעולה איתנו ולקדם רעיונות ויוזמות חדשות.
<פלביה סוולדה: דלתנו פתוחה.
<פלביה סוולדה: תודה.
אברהם נגוסה: מר דוד בדין, מנהל המחקר לחקר המזרח התיכון.
<דוד בדין: תודה רבה.
<דוד בדין: אני שמח להיות פה היום.
<דוד בדין: הייעוד שלנו לחקר על סוכנות הסעד והתעסוקה של האו"ם, אונר"א, במשך 28 שנים אנחנו עוקבים אחרי האנטישמיות במערכת הלימודים שלהם.
<דוד בדין: אני שמח מאוד ששגריר האיחוד האירופי נמצא כאן כי הוא המממן העיקרי של אותה מערכת.
<דוד בדין: בזמן האחרון קנינו את כל ספרי הלימוד שמלמדים באונר"א, שמבוססים על ג'יהאד, התאבדות וגם זכות השיבה לאור המאבק המזוין.
<דוד בדין: אני מתפלא שאתם לא בודקים את מערכת הלימודים שאתם מממנים, אני מאוד מתפלא שאתם מאמינים לדברי שקר של אונר"א, כאילו שהם מלמדים על השואה, כאילו שהם מלמדים על זכויות אדם, כאילו שהם בעד שלום.
<דוד בדין: מה שחשוב להדגיש, היום מתחיל בתכניות הלימודים של אונר"א, במימון שלכם, מערכת לימודים צבאית, איך לעבוד עם נשק, ובתוך המערכת הלימודים של אונר"א תכניות על קוטלא, זה בא מהמילה קטל, to kill, to murder, רצח כחלק מתכנית הלימודים של בית הספר.
<דוד בדין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אנחנו רואים שהארצות שמממנות זה בעיקר גרמניה וזה הוזנח כליל.
<דוד בדין: יש לנו מערך של אנשים, אנחנו נציג אותם בכנסת, ארבעה חוקרים, שני ערבים ושני יהודים, שהראו בדיוק מה שקורה, אבל הם נדחקו לקרן זווית, גם על ידי ממשלת ישראל, וזה דבר שהוא לא מובן.
<דוד בדין: אני שמח לראות שאתם האנשים, 'אתה האיש', זה מה שנתן הנביא אמר לדוד.
<דוד בדין: אתם האנשים, טוב שאתם פה, אתם האנשים שאחראים למימון תכנית הלימודים האנטישמית הגדולה ביותר שנוצרה.
<דוד בדין: זה לא עניין של מילים, אנחנו צילמנו את בתי הספר של אונר"א, אני מוכן להציג את זה בפניכם, בכל שפה שלא תהיה.
<דוד בדין: אנחנו ראינו כיצד זה מומן, אנחנו צילמנו את בתי הספר של אונר"א והתמונה ברורים, מורים, שהם חברים בחמאס, הם היו בתוך בתי הספר וזה לא חוקי, אבל לא מסלקים אותם, מדוע?
<דוד בדין: זה רק הפסגה של הר הקרח ולא מראים לנו כלום.
אברהם נגוסה: אנחנו לפני הסיכום, אני רוצה לתת גם לגב' קטרינה וגם לכבוד השגריר, אם הוא רוצה להגיד כמה דברים.
אברהם נגוסה: לפני זה, אם יש מישהו שרוצה להתייחס, אבל בקיצור.
<יצחק הילדסהימר: שמי יצחק הילדסהימר, עיתונאי ופעיל בתפוצות.
<יצחק הילדסהימר: באירופה יושב ארגון, בעצם בז'נבה, שנקרא אונסק"ו, ארגון האומות המאוחדות לחינוך ותרבות וכו'.
<יצחק הילדסהימר: הוא אמנם לא שייך לאיחוד האירופי, אלא, כמו שאמרתי, לארגון האומות המאוחדות.
<יצחק הילדסהימר: הארגון הזה קיבל לפני כמה שבועות החלטה שלעם היהודי ולמדינת ישראל אין שום קשר להר הבית ולכותל המערבי.
<יצחק הילדסהימר: הוועדה של הארגון הזה יושבת עכשיו באיסטנבול ובשבוע הבא היא עומדת לקבל החלטה שאסור לישראל לקיים שום פעילות ארכיאולוגית, לא רק בהר הבית ומסביב להר הבית אלא בכל העיר העתיקה.
<יצחק הילדסהימר: לי אין שום ספק שקבלת החלטה כזאת תגרום להגברת ההסתה והפעילות האנטישמית באירופה וגם בישראל כמובן נגד יהודים ונגד ישראלים.
<יצחק הילדסהימר: לכן הייתי מציע לאיחוד האירופי להתייחס לעניין, הייתי גם מציע לארגונים היהודיים שיושבים באירופה, לכל הארגונים היהודיים, לקיים הפגנות ליד המשרדים של אונסק"ו בז'נבה, בפריז, בכל מקום שאונסק"ו יושב.
<יצחק הילדסהימר: דבר שני שאני רוצה לומר, בהתייחס לסקר שעשה איגוד הארגונים היהודיים.
<יצחק הילדסהימר: אני הייתי מטיל ספק לגבי הממצא שיש ירידה בפעילות האנטישמית של מוסלמים.
<יצחק הילדסהימר: מחקרים וסקרים של מרכז קנטור באוניברסיטת תל אביב מתבטאים אחרת.
<טל רבינא: לא דובר על מוסלמים, אלא על פליטים.
<יצחק הילדסהימר: הייתי מציע לעשות מחקרים וסקרים נוספים כי כל המידע שמתפרסם כל הזמן, בחודשים האחרונים דווקא, אומר דברים הפוכים, שיש הגברה בפעילות המוסלמית, בעיקר בין הפליטים המוסלמים שמגיעים בהמוניהם לאירופה.
אברהם נגוסה: גב' קטרינה, בבקשה.
<קטרינה פון שנורביין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה רבה.
<קטרינה פון שנורביין: יש פה כמה נקודות שהייתי רוצה להעלות ולהשיב.
<קטרינה פון שנורביין: קודם כל כשאנחנו מסתכלים על אנטישמיות אנחנו מסתכלים על כל ההיבטים שלה, גם היבטים חדשים של אנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: סגן הנשיא טימרמנס גם אמר שאנטישמיות יכולה להתחבא מאחורי הציונות ואנחנו מאוד מודעים לכך.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו גם מודעים לאנטישמיות בקרב הקהילה המוסלמית, אנחנו בקשר ואחת המטרות שלנו היא לפעול יחד עם אורגנים מוסלמים, כי הם יוכלו לפנות לקהילה המוסלמית עצמה ולשוחח על לחימה נגד האנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו יודעים שבברלין כבר פעלו למעלה מעשר שנים ארגונים מוסלמים שפונים למוסלמים.
<קטרינה פון שנורביין: הם קיבלו מענק מגרמניה כדי להרחיב את פעילותם בכל רחבי גרמניה.
<קטרינה פון שנורביין: אז יש מודעות ואחד התפקידים שלי כמתאמת הוא לפעול ברחבי אירופה ובדרך כלל אני משתדלת גם כן להיפגש עם ארגונים מוסלמים שנלחמים באנטישמיות, כי זה דבר מאוד חשוב, זה היבט מאוד חשוב.
<קטרינה פון שנורביין: כשמדובר בחינוך יש עוד אלמנט אחד, בקמפוסים פעילות ה-BDS וההשלכות של פעילות ה-BDS על יצירת אקלים אשר יכול להביא בעקבותיו ולאפשר אירועים אנטישמיים.
<קטרינה פון שנורביין: זה גם מה שמדאיג אותנו, זה נוגע לכל מדינה חברה בפני עצמה, אבל כשמדובר בהשלכות הרי שאנחנו בכל זאת מדברים על כך.
<קטרינה פון שנורביין: אשר לדיווח החסר, זה אחד הדברים שאנחנו חשבנו עליו בשיח שקיימנו באוקטובר ואנחנו צריכים לדבר על כך, כי הקהילות צריכות להתחזק.
<קטרינה פון שנורביין: למעשה ב-14 ביוני אנחנו קיימנו מפגש של קבוצת מומחים של מדינות מרמה גבוהה וזאת כדי לשוחח על שאלות האנטישמיות, ואחד התחומים היה גם על דיווח חסר וארגונים קהילתיים.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו דיברנו על האמון בקהילות, זה עבד היטב גם בבריטניה, ואפשר גם לדווח, אם למוסדות העיר או למשטרה, על כל פנים הנתונים צריכים תמיד להיבדק מחדש ומשטרת בריטניה השתמשה דווקא בהגדרה של אנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: העובדה שזה לא אושר זה לא משנה, זה נמצא אצלם בחוברות הלימוד של המשטרה והלומדים להיות שוטרים הם אלה אשר יודעים כיצד לפעול והם צריכים גם לדעת מה משמעות האנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו גם הדגשנו שיש צורך להדגיש את הצד המוסלמי בצורה מיועדת.
<קטרינה פון שנורביין: ביקשנו שהם יבצעו את דרך הפעולה שלהם, ועוד היבט חשוב, שהוזכר על ידי רות, הוא הצורך באסטרטגיה לאומית בלחימה נגד האנטישמיות ושם יש לנו את הדוגמה של צרפת, כי צרפת מזה שנה וחצי נמצאת בחזית של אסטרטגיה של השקעת כספים בנושא ואחד ההיבטים החשובים ביותר, והדברים כבר הוזכרו, שהם מעמידים לדין כאשר מסיתים און ליין, הם מסירים את דברי ההסתה, מקטלגים אותם כלא חוקיים והם מובאים למשפט.
<קטרינה פון שנורביין: יש קשר בין העולם הווירטואלי, אתה יושב בביתך, אתה כותב דברים און ליין, לפעמים זה בלי שמות, אבל בכל זאת זה וירטואלי וההדים שיכולים להיות לזה על החיים שלך, לפיכך אדם צריך להיווכח שזה כבר מוכיח שאפשר לפעול בצורה נאותה גם בעולם הווירטואלי.
<קטרינה פון שנורביין: זה היבט נוסף שרצינו להראות לעוד מדינות חברות, כדרך לפעול.
<קטרינה פון שנורביין: ועוד היבט אחד שנוגע למימון.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו מממנים באירופה ואנחנו עובדים עם ארגונים שכבר הוזכרו, ארגוני סטודנטים, ארגונים יהודיים, כאלה אשר נלחמים באנטישמיות, וגם למשל בימי זיכרון, אלה שמעוניינים, יש לי קצת מידע על המספרים, כמה מממנים מה.
<קטרינה פון שנורביין: זה נכון לגבי ארגונים לאומיים אחרים, כשמדובר במלחמה נגד דברי שטנה.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו רוצים גם לאמן את הצוות שלנו, כי גם עובדי ציבור פעלו בזמן השואה ולכן צריך להכיר את הדברים ולעמוד עליהם כדי לדעת מה היא אנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו עובדים ביחד עם - - - שזה ארגון של תרומה יהודית לאירופה.
<קטרינה פון שנורביין: ועוד דבר שאני רוצה להזכיר, קודם שקיבלתי את תפקידי זה הייתי אחראית לענייני דת וגם בגוף המייעץ לנשיא ודיברנו על הצדדים הדתיים, שגם כן הוזכרו.
<קטרינה פון שנורביין: הצדדים הרליגיוזיים של החיים היהודיים באירופה, ברית מילה, שחיטה, אין לנו סמכות בתחום האירופי, עם זאת אנחנו מוכנים להעלות מודעות לגבי החשיבות של הנושא וזאת מה שעשינו, אבל אין לנו שום יכולת להעביר תחיקה בתחום.
<קטרינה פון שנורביין: האיחוד האירופי מבוסס על הסכם וזאת הסמכות שלנו, מה שלא נמצא בהסכם לא נמצא ברשותנו ותחת סמכותנו ולפיכך אין לנו שום סמכות לפעול.
<קטרינה פון שנורביין: עם זאת יש רגישות כשמדובר בחופש הדת וגם בגלל ביטויי דת מחוץ לספרה הפרטית ואנחנו מודעים לכך.
<קטרינה פון שנורביין: ולבסוף אני רוצה להזכיר שיש לנו עשור ליחסי אירופה-ישראל.
<קטרינה פון שנורביין: בנובמבר בירושלים יתקיים סמינר בנושא, אנחנו רק דיברנו על כך וכדאי שנבחן את הנושא.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו חיזקנו את המאמצים, ואסיים בדברי אלי ויזל, ההיפך משנאה אינו אהבה אלא אדישות.
<קטרינה פון שנורביין: ובהקשר זה אנחנו עומדים על המשמר כדי ללחום בכך יחדיו.
אברהם נגוסה: כבוד שגריר האיחוד האירופי, בבקשה.
<לארס פאבורג אנדרסן: תודה רבה, אדוני היושב ראש, על ההזדמנות לדבר וגם תודה לכל המשתתפים, לחברי הוועדה, על הדיון הפתוח והחשוב הזה.
<לארס פאבורג אנדרסן: זה הוכיח לי כמה דברים.
<לארס פאבורג אנדרסן: קודם כל מה שחשוב ביותר הוא שאנחנו מסכימים על הדיאגנוזה של הבעיה, על הדחיפות לטפל בנושא האנטישמיות, שזה דבר שהוא פשוט מזעזע.
<לארס פאבורג אנדרסן: זו תופעה פשוט מזוויעה ואנחנו מחויבים מצד האיחוד האירופי להילחם בכך.
<לארס פאבורג אנדרסן: ושנית, אנחנו גם מסכימים בינינו איך לפעול במאמץ להיאבק בתופעה.
<לארס פאבורג אנדרסן: אני חש הסכמה נרחבת על הדרך שאנחנו צריכים לפעול.
<לארס פאבורג אנדרסן: נראה לי שזה מאוד חשוב.
<לארס פאבורג אנדרסן: זה דבר שאנחנו צריכים להמשיך ולפעול לגביו, כפי שאני אמרתי כבר קודם, ככל שאנחנו נתקדם לקראת חיסול התופעה המכוערת הזאת.
<לארס פאבורג אנדרסן: פה עלו כמה שאלות שנגעו למימון שלנו ושל ארגונים שונים, כאלה שמעורבים בהסתה, לרבות אנטישמיות, ואחד מהם היה אונר"א, כפי שהבנתי.
<לארס פאבורג אנדרסן: נכון שארצות הברית ויפן הם שתורמים לאונר"א במיוחד, לדעתנו העבודה היא עבודה חשובה והם עושים פה עבודה נפלאה בשביל 8 מיליון פליטים פלסטינים.
<לארס פאבורג אנדרסן: אתם יודעים שאונר"א עובדת בתחומים נרחבים מאוד, לרבות בריאות, דיור וחינוך.
<לארס פאבורג אנדרסן: אני מסכים איתכם שיש עדיין בעיות בכמה מספרי הלימוד אשר משתמשים בהם בבתי הספר אשר ממומנים על ידי אונר"א, אבל אם הייתם עוקבים אחר הנושא הייתם שמים לב והייתם מודעים לכך שאיכות ספרי הלימוד, זאת אומרת שהם לא מלאים יותר בדברי שטנה, יש שיפור גדול.
<לארס פאבורג אנדרסן: אנחנו רק בתחילת הדרך, כמובן זה לא מושלם עדיין, עם זאת ישנה מגמה להפחתה בהסתה ובדברי שטנה.
<לארס פאבורג אנדרסן: אנחנו חושבים שהכיוון הוא נכון, אבל יש עדיין הרבה עבודה.
<לארס פאבורג אנדרסן: אני לא רוצה להצדיק שום דבר שנעשה כאן, אני מדבר פשוט בהקשר של הדברים וכיצד הם מופיעים.
<לארס פאבורג אנדרסן: המדובר פה בבני אדם אשר מרגישים שהם נפגעים, אבל זה ללא ספק אינו מצדיק הסתה ואנחנו, באיחוד האירופי, מתנגדים לכל הסתה בכל מקום מכל סיבה שלא תהיה.
<לארס פאבורג אנדרסן: עם זאת בעינינו זה המצב באונר"א, מימון של האיחוד האירופי של ארגונים אחרים, אני רק יכול לספר לכם על אלה שאני אחראי עליהם בישראל ואני יכול להבטיחכם שאף אחד מהארגונים האלה אינו מעורב בהסתה, אנטישמיות או העמדה בסימן שאלה של העתיד הדמוקרטי של המדינה.
<לארס פאבורג אנדרסן: כך זה גם יישאר.
<לארס פאבורג אנדרסן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לאורחים שלנו פה, לגב' קטרינה פון שנורביין ולכבוד השגריר של האיחוד האירופי, לארס אנדרסן.
אברהם נגוסה: אני רוצה גם להודות למשרדי הממשלה ששיתפו אותנו במאמצים שלהם, אני גם רוצה להודות לארגונים הישראליים וגם הבינלאומיים, ארגונים כמו ההסתדרות הציונית, כמו הסתדרות הסטודנטים וגם ארגוני הרבנים, כמו ארגונים כמו הליגה נגד השמצה.
אברהם נגוסה: התחלתי לקרוא, אז אם אני שוכח ארגונים, זו בעיה.
אברהם נגוסה: גם הארגון של ISGAP, ארגוני NGO Monitor.
אברהם נגוסה: כל הארגונים באמת פועלים ויישר כוח, הוועדה מאוד מודה לכם שהגעתם כדי לשתף אותנו במאמצים שאתם עושים.
אברהם נגוסה: אנטישמיות זו תופעה קשה שהיא לא צריכה להיות הבעיה רק של יהודים, זו בעיה של כל האנושות ולכן המאבק צריך להיות של כולנו, יהודים ולא יהודים.
אברהם נגוסה: בדרך הזו אנחנו יכולים לנצח את התופעה הזו.
אברהם נגוסה: לכן הוועדה קוראת לאיחוד האירופי לפעול נגד אנטישמיות שמבטאים ארגונים או פרטים בדרך חקיקה וסנקציה וגם, מעל הכול, אנחנו מאמינים שהחינוך יכול לשנות את המצב, החינוך שאתם מעבירים לילדים בבתי הספר ובמוסדות החינוך, זה צריך להיות לאהוב את השונה ולאהוב בן אדם כאדם.
אברהם נגוסה: לכן הוועדה קוראת לאיחוד האירופי לעשות את הדברים האלה, דרך חקיקה, דרך חינוך, להילחם באנטישמיות.
אברהם נגוסה: הדבר השני, הוועדה קוראת למשרדי הממשלה, גם באיחוד האירופי וגם ממשלת ישראל, לפעול בשיתוף פעולה כדי למגר את התופעה.
אברהם נגוסה: הוועדה גם קוראת לארגונים בינלאומיים, לכל הארגונים שפועלים נגד תופעת האנטישמיות, לשלב ידיים, לתאם את הפעילות ולהתאחד ביחד ולפעול בתיאום על מנת למגר את התופעה.
אברהם נגוסה: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
אברהם נגוסה: אנחנו פותחים היום את המושב של הכנסת, בסקירה ועדכון על אמנות והסכמים בילטראליים, בעניין פנסיות לעולים ממדינות מוצאם.
אברהם נגוסה: הם השתתפו בארצם, הגיעו בגיל מבוגר וגם אם הם ימשיכו לעבוד פה מיום הגעתם, אז הם עדיין מגיעים בגיל מבוגר ולכן בסופו של דבר כשהם יוצאים לפנסיה אין להם מספיק הכנסה כדי שיוכלו לנהל את חייהם בכבוד.
אברהם נגוסה: לעניין זה הזמנו את עו"ד יעקב ששפורטה, סגן היועץ המשפטי והממונה על אמנות בינלאומיות במוסד לביטוח לאומי, ממנו אנחנו רוצים לשמוע את הקשיים הקיימים – אם כן יש – איך מתגברים על זה, ואיך עולים שמגיעים לפה והשקיעו חלק ניכר מחייהם שם והם ממשיכים פה, יוכלו לקבל את הפנסיה המכובדת כך שיוכלו לנהל את חייהם ולהוציא אותם מהעוני.
אברהם נגוסה: זו המטרה של הדיון שלנו ואנחנו רוצים לשמוע את הסקירה והעדכונים.
אברהם נגוסה: כמובן נמצאים כאן נציגי המשרדים, נמצא איתנו גם נציג משרד החוץ ואני בטוח שיש גם משרדים אחרים.
אברהם נגוסה: בעיקר משרד החוץ חשוב לנושא וגם משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברי הכנסת, חברי הועדה, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברת הכנסת קסניה סבטלובה, וחברת הכנסת יוליה מלינובסקי.
אברהם נגוסה: אלא אם חברי הכנסת רוצים להתייחס, אני מעדיף שנשמע קודם את עורך הדין יעקב ששפורטה ואז נמשיך את הדיון בהתאם לעדכונים שנשמע ממנו.
<יעקב ששפורטה: ראשית, אני רוצה להודות לוועדה שהזמינה אותי לתת סקירה.
<יעקב ששפורטה: לביטוח הלאומי נושא של האמנות הבינלאומיות הוא נושא מאוד מרכזי והוא מסד מאוד חשוב בכל הנושא של בטחון סוציאלי.
טלי פלוסקוב: אני מצטערת, שר האוצר מציג את הצעת התקציב בוועדת הכספים אז כל הח"כים שם.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב, זה בו זמנית ולכן אנחנו לא יכולים גם לשמוע, אז סליחה על האיחור.
<יעקב ששפורטה: רק לתת לכם קצת מושג מה משמעות האמנות, ביקשתם נתונים.
<יעקב ששפורטה: האמנות הבילטרליות מכניסות לעולים במדינת ישראל נכון להיום, מיליארד ו-500 מיליון שקל, בעוד שאנחנו מייצאים לישראלים בחו"ל 37 מיליוני שקלים.
<יעקב ששפורטה: זאת אומרת אמנות באמת זה מרכיב שהוא די חשוב בשביל העולים והוא מרכיב שמאפשר חיים הרבה יותר טובים.
<יעקב ששפורטה: זה סכום מאוד נכבד.
<יעקב ששפורטה: מקבלים ישר מהמדינות לחשבון הבנק של העולה.