GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורי קרן: אני לא מתכוון לנהל ויכוח אבל אנחנו קשורים ואנחנו מטפלים ואנחנו מטפלים מול פיקוד העורף וההגעה לכל השפות ולכל המקומות האלו זה כשאתה מעלה בינינו לבין פיקוד העורף.
<אורי קרן: אנחנו מגיעים לכל המקומות וגם לעולים.
<אורי קרן: אני יכול להגיד לך שיש מקבצי דיור.
<אורי קרן: עולים קשישים, בעיקר עולים מחבר העמים, אנחנו בשנה האחרונה, בשנת 2016, הגענו לכל מקבצי הדיור בעזרת פיקוד העורף.
<אורי קרן: יש גל שנתי של הדרכות שעוברים - - -
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שמקבצי דיור הם הקטע הפחות בעייתי כי הם מרוכזים וקל יותר להגיע.
<אורי קרן: אבל רק לשם אנחנו - - -
קסניה סבטלובה: מדברים על בודדים.
<אורי קרן: זה מה שאנחנו אומרים.
<אורי קרן: לבודדים בסופו של דבר אי אפשר להגיע בית בית.
<אורי קרן: אנחנו עובדים יחד עם הרשות המקומית.
<אורי קרן: מייצרים פלאיירים בכל השפות - - -
קסניה סבטלובה: אולי, ביחד עם הרשות המקומית, אתם תצרו רשימות של אנשים פוטנציאלים שצריך לעדכן אותם ולהתקשר אליהם.
<מגל אוקנין: יש מיפוי.
<אורי קרן: יש מיפוי של האנשים האלה.
קסניה סבטלובה: יש זמן עכשיו.
קסניה סבטלובה: היום אנחנו בתקופה רגועה פחות או יותר - - -
<אורי קרן: בשביל לעשות הכול בשגרה - - -
קסניה סבטלובה: הסכמי שלום בפתח אז אולי כל זה לא רלבנטי בכלל אבל בינתיים יש מה להיערך.
<אורי קרן: המיפוי הזה קיים.
<אורי קרן: המיפוי של הצרכים המיוחדים קיים.
<אורי קרן: הוא קיים במשרדים שאחראים לטפל, אם זה משרד הבריאות ואם זה משרד הרווחה.
<אורי קרן: הם יודעים להגיע והאנשים ממופים.
<אורי קרן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד הרווחה, הם יושבים משרד מעלינו, אנחנו עוברים על כל החומר אתם והם יודעים שיש אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים, כמו אוכלוסייה שאינה של עולים אלא שנולדה בארץ ומי שנותן לה מענה זה משרד הרווחה.
<אורי קרן: אותו הדבר פה.
<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע גם למקומות האלה.
<אורי קרן: שוב, המשרד יודע וגם בשעת חירום נערך.
<אורי קרן: פותח מטות הפעלה בחירום.
<אורי קרן: יושבים נציגים שלנו ברשויות המקומיות ויודעים להגיע ולתת פתרון בשטח לכל מצב כזה.
<אורי קרן: זהו מבחינתנו.
אברהם נגוסה: אני חוזר אליך, מר מנחם גרנית, בבקשה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, כמו שתיארת קודם, את העניין של הקשר עם פיקוד העורף, מה הולך להיות עם התאגיד החדש?
<מנחם גרנית: אני לא יודע.
<מנחם גרנית: אין לי שום תפקיד בתאגיד החדש.
<מנחם גרנית: אני רוצה להאמין - - -
אברהם נגוסה: תראה, זה מאד מדאיג אותי, כי התאגיד הולך להתחיל באוקטובר.
<מנחם גרנית: על פי החוק כן, באוקטובר.
אברהם נגוסה: באוקטובר.
אברהם נגוסה: אתם לא יודעים, לא בניתם את המערכת?
אברהם נגוסה: אתה לא יודע אם זה ממשיך?
אברהם נגוסה: האם מישהו יכול להסביר לנו?
<אלגרה אמדו: אלגרה אמדו.
<אלגרה אמדו: מנהלת רשת שפות בתאגיד.
<אלגרה אמדו: אנחנו רוצים להמשיך את שיתוף הפעולה, גם עם פיקוד העורף וגם להמשיך לשדר הודעות חרום בזמן אמת.
<אלגרה אמדו: מה שיש היום ב"קול ישראל" אני מאד מקווה שנמשיך לעשות את זה גם בתאגיד החדש.
<אלגרה אמדו: ואפילו אני מאד מקווה שנוכל להרחיב את הודעות החירום בתאגיד החדש ואם תהיה רשת שמשדרת רוסית כל הזמן יכול להיות שאנחנו נוכל להיכנס עם שפות גם לרשת הזו ולשדר בזמן חרום.
אברהם נגוסה: את מקווה או שיש משהו שאת יודעת?
<אלגרה אמדו: אנחנו בינתיים בתהליך בנייה.
<לי-אור אברבך: כן.
<לי-אור אברבך: אני לי-אור אברבך מנהל התכניות ברדיו בתאגיד השידור החדש.
<לי-אור אברבך: כמו שאלגרה אמרה אנחנו עכשיו נמצאים בתהליך של בניה, גם של האלמנטים ההנדסיים של התאגיד החדש.
<לי-אור אברבך: אנחנו כבר יודעים להגיד שיהיו יותר שעות רוסית לעומת המצב היום ברדיו רק"ע.
<לי-אור אברבך: אנחנו כמובן לא מוותרים על השפות ויהיה מקום לשפות.
<לי-אור אברבך: צריך להגיד שהדיגיטל ישחק תפקיד מאד משמעותי בתאגיד השידור הציבורי שאנחנו בונים עכשיו ויהיה מענה רחב הרבה יותר, גם בתחום השפות בתחום הדיגיטלי, שגם אתה, אדוני היושב ראש, ציינת את זה בהתחלה, בכל הקשור לאפליקציה וגישה לאינטרנט, גם שם ניתן מענה בשעת חירום.
אברהם נגוסה: בתאגיד החדש.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציג הסוכנות, בבקשה.
אברהם נגוסה: אם אתה רוצה להציג, אתה לא חייב.
<אוהד דרורי: אין לנו הרבה מה להוסיף.
<אוהד דרורי: אני אגיד במילה.
<אוהד דרורי: לעולים שנמצאים כרגע בטיפול של הסוכנות היהודית, הסוכנות היהודית היא אימא ואבא של העולים, יש בזה טיפול מאד פרטני גם בזמן חירום וגם בשוטף.
<אוהד דרורי: יש תרגילים שעושים עם חטיבת הביטחון של הסוכנות היהודית והיא מטפלת באופן שוטף.
<אוהד דרורי: גם עם תרגול.
<אוהד דרורי: בזמן חירום הצוותים של הסוכנות היהודית נמצאים 24/7 במרכזי הקליטה ובמקומות אחרים.
<אוהד דרורי: יש תרגולים של צוותים שמופעלים, יודעים בדיוק כל עולה איפה הוא נמצא.
<אוהד דרורי: העולים של הסוכנות היהודית מטופלם היטב.
<אוהד דרורי: מעבר לזה הסוכנות היהודית עושה בנוסף כל מיני תכניות עם אזרחים בשטח, על בסיס תרומות.
<אוהד דרורי: אני חושב שחבל על הזמן של הוועדה בשביל לפתוח את זה.
<אוהד דרורי: יש הרבה פעילות בזמן חירום.
<אורי קרן: סליחה, אם אפשר.
<אורי קרן: הנושא הזה, שהעולים מטופלים על ידי הסוכנות היהודית בשעת חרום, הוא לא נכון.
<אורי קרן: לבוא ולצאת כדי להוציא את זה כמשפט פה כדי לסגור את הסיפור.
<אוהד דרורי: למה לא נכון?
<אורי קרן: כי הוא לא נכון.
<אורי קרן: אנחנו מנסים ליצור שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית ואני יכול להגיד לך בוודאות, בתור אחד שמבקר הרבה במרכזי הקליטה ובודק את נושא החירום, שהם לא מטופלים.
<אורי קרן: הם מטופלים אבל לא בצורה הטובה ביותר כמו שאתה מגדיר את זה פה.
<אורי קרן: יש עוד המון מה לעשות.
<אוהד דרורי: תן לי דוגמה ל"לא מטופלים".
<אוהד דרורי: אני חי במרכז קליטה, אז בוא תסביר לי בדיוק מה זה.
<אורי קרן: נדבר אחרי זה, אני לא רוצה פה בוועדה.
<אוהד דרורי: כן, בוא נצהיר.
<אוהד דרורי: כן, בוא נשמע.
<אוהד דרורי: הנה, יש זמן.
<אורי קרן: אם אנחנו מגיעים במהלך "עופרת יצוקה" למרכז קליטה באשקלון, דופקים בדלת של אחד העולים ושואלים אותו: תגיד, מה אתה עושה כשאתה שומע אזעקה?
<אורי קרן: הוא אומר: תלוי.
<אורי קרן: במה תלוי?
<אורי קרן: בתלוי בעוצמת הפיצוץ.
<אורי קרן: אם הפיצוץ חזק אני יורד למקלט, אם הוא חלש אני נשאר בבית.
<אורי קרן: אם לזה אתה קורא מוכנות אז עלא כפק.
<אורי קרן: עכשיו תגיד שזה נקודתי, נכון?
<אורי קרן: אני אומר לך שיש עוד הרבה אבל לא בקטע שהוא נגדך כי אני בעד.
<אורי קרן: אני רוצה לעשות את שיתוף הפעולה.
<אורי קרן: אני אומר לך - - -
<אוהד דרורי: אני אומר לך, שיתוף פעולה בין משרד הקליטה לסוכנות היהודית, האם פה יש בעיה?
<אורי קרן: יש פער גדול מאד בנושא הביטחון.
<אורי קרן: ביטחון וחירום.
<קריאה: יש לך איש ביטחון שאחראי?
<אוהד דרורי: בוודאי.
<אורי קרן: יש פה - - -
אברהם נגוסה: זה מאד חשוב ששני הגורמים האלה שהם כמו שהגדרת אבא ואימא, אני חושב שזה אתם, הסוכנות ומשרד הקליטה, שניכם, לפני שהעולים מגיעים למשרדים אחרים.
<אוהד דרורי: ב"עופרת יצוקה" עשיתי במרכזי קליטה הדרכה 24/7 בשיחות עם עולים, עם דיסקים שמחולקים בשפה האמהרית לכל העולים, במקרה הזה זה היה מרכז קליטה של אתיופים.
אברהם נגוסה: אני אכלול את זה בהחלטה שבסיכום שהוועדה קוראת לחזק את שיתוף הפעולה בין הסוכנות היהודית למרכז הקליטה בעניין הביטחון לזמן החירום.
אברהם נגוסה: בבקשה, גברת דפני, שהיום נציגת משרד הרווחה.
<דפנה מושיוב: במשרד הרווחה יש אנשים שאחראים על הנושא של הביטחון, מה שנקרא המעגל הראשון והשני של הסיכון בקהילה ובחוץ ביתי.
<דפנה מושיוב: שם נמצאים גם העולים בהתאם לגיל, למסגרת וכיו"ב.
<דפנה מושיוב: מה שכן הייתי רוצה אולי להדגיש זה את הנקודה של הדיון בתרחישים.
<דפנה מושיוב: הרי יש לנו כל שנה תרגילים אבל אולי לפני התרגיל ובאמת פיקוד העורף מוביל את כל התהליך הזה כמתכלל של כל משרדי הממשלה, לנסות אולי להציע שיהיו איזשהם תרחישים שיהיו ספציפיים לעולים כדי שנעלה את הסוגיות הבין-משרדיות.
<דפנה מושיוב: כי יש דיון בין-משרדי אבל לנסות אולי קצת לתת מיקוד לנושאים האלה וגם אז להיעזר בארגוני העולים.
<דפנה מושיוב: זה אולי אחד הדברים שצריך לחשוב עליו לפעמים, כי מאד ברור הקשר של ארגוני העולים עם משרד הקליטה אבל נמצאים שם אנשים שהם מתנדבים ואנחנו יכולים אולי להיעזר בהם.
<דפנה מושיוב: אולי.
<דפנה מושיוב: אני מעלה את הסוגיות כי אני חושבת שצריך לפנות למשרד הרווחה.
<דפנה מושיוב: אצלכם הם בסדר, הכוונה היא להרחיב את המעגל לשאר המשרדים אבל חסר אולי הדיון סביב המעגל ושוב, אנחנו מדברים כאן על דברים שהם מוכרים לנו מתוך המלחמות שהיו, אז אנחנו נערכים למלחמות שהיו אבל מה קורה כשאין יכולת של הגעה של המציל או נותן השירות.
<דפנה מושיוב: אנחנו יודעים שדנים בנושאים האלה וצריך לחשוב גם בתחום של אנשים אחרים.
<דפנה מושיוב: דרך אגב, לא רק עולים חדשים כי יש עולים ותיקים שהם לא תחת המטריה של משרד הקליטה.
<דפנה מושיוב: אלו הן סוגיות שצריך לחשוב עליהן ביחד ואני מציעה תת-שולחן שינסה לבנות את התרחישים ולהיעזר גם פה בארגוני העולים או בגורמים נוספים, כדי שנחשוב לא על מה שהיה אלא על התרחישים העתידיים.
אברהם נגוסה: פיקוד העורף, אם את רוצה להתייחס לעניין המיגונית שחברת הכנסת טלי העלתה לפני שאני סוגר את הדיון, אני אשמח לשמוע.
<שירן שמחי: אני אתייחס לכלל הסוגיות שעלו מול פיקוד העורף.
<שירן שמחי: הועלתה סוגיה של שיתוף ראשי הרשויות.
<שירן שמחי: פיקוד העורף כפי שציינו פה, יש לפיקוד העורף וזה נקרא יקל"ר, יחידת קישור לרשות המקומית.
<שירן שמחי: יחידה צבאית שיושבת בתוך הרשות המקומית כדי לייצר שיתוף פעולה יותר טוב.
<שירן שמחי: זה כמו צינור דו סטרי של העברת תמונת מצב והנחיות בין הרשויות.
<שירן שמחי: בין 257 רשויות שבמדינת ישראל לבין פיקוד העורף וכך אנחנו משתפים גם את ראשי הרשות וגם את ראשי המועצה נבחרי הציבור, מה שחברת הכנסת יוליה התייחסה אליו.
<שירן שמחי: לגבי מקלטים ציבוריים.
<שירן שמחי: האחריות על כשירות ואחזקת המקלטים הציבוריים על פי חוק היא על הרשויות המקומיות.
<שירן שמחי: אנחנו מכירים את מצב המקלטים הציבוריים במדינת ישראל.
<שירן שמחי: חלקם טוב יותר וחלקם טוב פחות.
<שירן שמחי: אבל אני חייבת להגיד שבמקביל, ההנחיה של פיקוד העורף היא להיות הכי מוגנים שיש.
<שירן שמחי: זאת אומרת, למי שאין מקלט ציבורי או למי שאין בבית ממ"ד או ממ"ק או ממ"מ, מרחב מוגן דירתי תיקני, אנחנו נותנים פתרונות ביניים ופתרון הביניים אינו דורש מאותה הגברת עכשיו לרוץ במדרגות וליפול בדרך ואנחנו מסבירים את זה, אלא היא יכולה להישאר בחדר המדרגות או בחדר פנימי שהם בוחרים אותו בבית וההנחיות מתייחסות לכך, שלא משנה מה מאפיין או מהם צרכי הבן אדם או איפה הוא גר ואם יש לו כסף או אין לו כסף, אם הוא עולה חדש או לא, יש פתרון.
<שירן שמחי: בהיבט של המקלטים של העמותות, המקלטים הדו תכליתיים, יש תקנה שמתייחסת לזה.
<שירן שמחי: אנחנו, יחד עם הרשויות המקומיות, מעודדים מקלטים דו תכליתיים.
<שירן שמחי: מקלט דו תכליתי הוא מקלט שניתן לעמותה כזאת או אחרת והם אחראים על הכשירות שלהם.
<שירן שמחי: הם שמים שם מזגנים, הם מטפלים במקלט שיהיה בכשירות טובה יותר לחירום והם מחויבים על פי חוק לפנות את המקלט תוך ארבע שעות.
<שירן שמחי: לגבי מיגוניות.
<שירן שמחי: אני חייבת להסביר רגע מהי מיגונית.
<שירן שמחי: מיגונית היא פלסטר ולא מיגון תקני.
<שירן שמחי: זה לא כמו ממ"ד וזה לא כמו חדר מדרגות וזה לא כמו מקלט.
<שירן שמחי: המיגונית מתאימה ויכולה לתת מענה להדף רק בגזרות מסוימות.
<שירן שמחי: עוטף עזה רלבנטי.
<שירן שמחי: קו עימות צפון רלבנטי.
<שירן שמחי: תל אביב ואזורים נוספים לא רלבנטיים לסוגי הנשק ששם יירו.
<שירן שמחי: זה באמת פלסטר.
<שירן שמחי: אתייחס לשאלה למה לא מחלקים מיגוניות בשגרה אלא אם כן תינתן הנחיה.
<שירן שמחי: בסוף אנחנו גוף מבצע, אנחנו לא גוף מחליט ולא גוף מתקצב, אנחנו רק נותנים את ההמלצה המקצועית.
<שירן שמחי: אז קודם כל מיגונית לא מהווה מיגון תיקני ואינה רלבנטית לכל אזור במדינה.
<שירן שמחי: אנחנו מעדיפים שאנשים לא יצאו החוצה ממבנה בטון לשטח פתוח כדי לרוץ למיגונית, כי אז הם נמצאים בסכנה גדולה יותר אבל כפי שציינתי התקבלו החלטות בעבר ובסוף, אם תתקבל החלטה כזו או אחרת אנחנו נוכל להגיש המלצה מקצועית אבל אנחנו בסוף מבצעים.
<שירן שמחי: לגבי אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, נושא שעלה פה.
<שירן שמחי: פיקוד העורף נמצא בשיתוף - - - משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
<שירן שמחי: הגדרנו שבע קטגוריות והנחיות מותאמות, אם זה לקשישים, ללקויי ראיה, לקויי שמיעה, נכות קוגניטיבית ועוד צרכים אחרים.
<שירן שמחי: הרבה יותר קל כמובן להגיע לאוכלוסיות מיוחדות שנמצאות במוסדות אבל, אוכלוסייה מיוחדת או עולים, שנמצאים בקהילה, הם באחריות הרשות המקומית.
<שירן שמחי: מחלקת הרווחה ברשות המקומית יש לה רשימות של כל האנשים שנדרשים לתשומת לב מיוחדת ולהתאמה מיוחדת ואנחנו יודעים לעבוד יחד אתה כדי להגיע אליהם.
<שירן שמחי: מבחינת נגישות, עד סוף השנה ואמרתי חוץ מנגישות באתר, תהיה אפשרות גם לשלוח ל-104, למרכז המידע של פיקוד העורף גם SMS וגם צ'ט בשפות.
<שירן שמחי: אנחנו מתפתחים.
<שירן שמחי: אנחנו מתפתחים גם בדיגיטל וגם במדיה וגם בטלפון אבל אנחנו לא זונחים את הפלטפורמות המסורתיות יותר; את הדרך להגיע עד לבן אדם, את הדרך להגיע אליו בסוף עם איזשהו דף.
<שירן שמחי: זאת אומרת, אנחנו מתפתחים גם לפלטפורמות מתוחכמות יותר, גם במענה מול אמצעי התקשורת אבל גם בסוף, להגיע עם חייל שיודע לתת הדרכה עם איזשהו פלאייר.
<שירן שמחי: לגבי עולים מצרפת משרד הקליטה התייחס.
<שירן שמחי: בכלל, אם יש צרכים נוספים בשפות אנחנו יודעים להיערך לזה.
<שירן שמחי: זה לא מורכב.
<שירן שמחי: בעיקר בעלונים ובהדרכות.
<שירן שמחי: העלו פה נושא של מסביר בצרפתית.
<שירן שמחי: אין לי בעיה לעשות מסביר בצרפתית אבל, אין לו לאן לעלות.
<שירן שמחי: כדי שיהיה מסביר בצרפתית צריך שיהיה ערוץ שנותן הנחיות בצרפתית.
אברהם נגוסה: יש רדיו בצרפתית?
<שירן שמחי: לא, יש רדיו רק"ע ששם אני יודעת לתת מענה אבל להסביר כמו בערוץ 140, שיושב ומסביר והוא קבוע בערוץ, יש לי את זה בשפה האמהרית, יש לי את זה בערבית, יש לי את זה ברוסית.
<שירן שמחי: אם אין ערוץ קבוע בשפה אז אין לנו מה לעשות - - -
<אסתר בלום: עשרים וארבע אתם עובדים?
<אסתר בלום: המשטרה אמרה שהם עובדים עם I24.
<שירן שמחי: זה לא ערוץ.
<אסתר בלום: I24.
<שירן שמחי: זו תקשורת זרה?
<גילה ורד: אני יכולה להסביר לגבי I24 אם זה יעזור.
<גילה ורד: I24 הוא ערוץ תקשורת זרה אינטרנטי, המשדר בארץ רק באינטרנט.
<שירן שמחי: לגבי תרגול, בספטמבר יש את שבוע החירום הלאומי.
<שירן שמחי: בשבוע החירום הלאומי, ה-20 לספטמבר, זה היום שבו יופעלו האזעקות גם בבוקר וגם בערב.
<שירן שמחי: שבוע החירום, שבוע העורף הלאומי, זו השנה השמינית שאנחנו מבצעים אותו ופה נדרש מכלל האוכלוסייה להכיר את ההנחיות ולתרגל.
<שירן שמחי: גם לזה יש שבוע של מסע הסברה בכל השפות ובכלל האמצעים.
<שירן שמחי: אני מקווה שתוכלו לראות ולהתרשם.
<שירן שמחי: דבר אחרון הוא רק תיקון.
<שירן שמחי: פיקוד העורף לא אחראי על תכלול משרדי ממשלה ועל זה אחראית רשות החירום הלאומית, רח"ל.
<שירן שמחי: היא נמצאת בקשר עם משרדי הממשלה בעיקר בהיבטים של התגוננות אזרחית ואנחנו לא עושים תכלול של המשרדים.
אברהם נגוסה: אדוני, רצית להתייחס ואתה תהיה הדובר האחרון, אלא אם כן מישהו חייב לדבר, כי אני צריך לסכם את הדיון.
<אבי מישרים: אבי מישרים מרח"ל, רשות חירום ממשרד הביטחון.
<אבי מישרים: הדברים נאמרו פה אבל אני רוצה לחדד אותם.
<אבי מישרים: כלל האוכלוסייה בשגרה מכירה וצריכה להכיר את הרשות המקומית לכל הבעיות שיש בשגרה.
<אבי מישרים: עולים, מטבע הדברים, ככל שהם יותר ותיקים אז הם נהיים כמו שאר הציבור שיש לו בעיה וכל בעיה שיש לו הוא יודע לפנות למוקד העירוני והוא נותן את המענה לכל בעיה שישנה בשגרה.
<אבי מישרים: עמותות וארגונים קיימים ואין ספק שהם עוזרים אבל בסוף האזרח, גם כעולה, צריך להכיר את הרשות המקומית שאמורה לתת לו את הפתרונות, גם אם הוא מוכר על ידי מחלקת הרווחה, גם אם יש לו בעיות של בריאות, כי הם יודעים לעשות את החיבור של מתנדבים ובעלי תפקידים ברשות המקומית, לאותה גברת בקומה שלישית שהיא גם עיוורת וגם בכיסא גלגלים, שהיא לא תרגיש בודדה.
<אבי מישרים: משרד הבריאות יודע, יש לו תכניות להיערך לדברים האלה, כך גם משרד הרווחה, הפתרונות הם ברשות המקומית ויש לתמוך בהם עם השפות השונות.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה היה דיון מאד חשוב ודיון מעניין.
אברהם נגוסה: אנחנו לא צריכים לחכות לרגע האחרון, אנחנו צריכים להיערך מראש ואני מרגיש ששיתוף הפעולה בין הגורמים הוא מאד חשוב ולחזק אותו יותר זה מאד חשוב, כדי שלא נרוץ ברגע האחרון שחס וחלילה לא יהיה אבל אי אפשר לשבת בשקט.
אברהם נגוסה: צריכים להיות מוכנים לכל אפשרות.
אברהם נגוסה: אני מבקש ממזכירת הוועדה, גברת ציפי גלעדי, לקרוא לנו את המסקנות.
<ציפי גלעדי: הוועדה מברכת את פיקוד העורף על ההיערכות למצבי חירום ועל שיתוף הפעולה מול כל הגורמים השונים.
<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לפיקוד העורף לפעול לחלוקת מיגוניות פרטיות לעולים חסרי ישע באזורים הרלבנטיים, בתיאום עם נציגי משרדי הרווחה והרשויות המקומיות.
<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לפיקוד העורף ולרשויות המקומיות, ליזום רישום מסודר של משפחות ובמיוחד של בודדים שעלולים להתקשות במצבי חירום, כגון עולים חדשים, טריים מאד, מוגבלים ומבוגרים, על מנת ליזום את התקשורת אתם בשפתם ולהציע להם סיוע בזמן אמת.
<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לתאגיד החדש להמשיך את שיתוף הפעולה עם פיקוד העורף בזמן חירום.
<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לכל משרדי הממשלה לעבוד בשיתוף פעולה עם מערכות התקשורת הקהילתיות הקיימות, כגון ערוץ 9 וערוץ 140 IETV.
אברהם נגוסה: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.
אברהם נגוסה: אנו ממשיכים דיון בנושא פתרון דיור ציבורי לקשישים ועכשיו נמשיך את שהתחלנו בעניין דמי השכירות.
אברהם נגוסה: בשבוע שעבר דנו כאן במקרים ממרכז הקליטה בעניין דמי השכירות.
אברהם נגוסה: הנתונים שהוצגו כאן על-ידי נציגי העולים, הראו עלייה פתאומית של דמי השכירות.
אברהם נגוסה: קיבלתי הסבר מיהודה בנושא המקרה מצפת, והבנתי שהסיבה להעלאת שכר הדירה זה בגלל עליית ההכנסה.
<יהודה שרף: זה לא היה פתאומי.
<יהודה שרף: אני אמרתי את זה אז ואני חוזר ואומר את זה גם עכשיו, המגורים שם נקבעים על-ידי עמידר.
<יהודה שרף: היהודי הגיש בקשה שנבדקה, בשל צנעת הפרט אינני רוצה לפרט אבל אתה קיבלת את הנתונים בדבר משכורת המשפחה שם, לכן הוועדה שהיתה אמורה לקבוע, אמרה – בדבר כזה, ושוב, אני חושב שמשום צנעת הפרט ואינני רוצה להביך אנשים, נקבע שזה מה שצריך לשלם.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הוועדה גם מיד יגיע לכאן.
<יהודה שרף: לשעבר יושב ראש הוועדה.
אברהם נגוסה: היה יושב ראש בקדנציה הקודמת.
אברהם נגוסה: אני כל הזמן אומר ולכן אני הפסקתי עכשיו לומר, אחרי שנה, כולם כבר יודעים זאת.
אברהם נגוסה: רצית לומר משהו?
<זיוה מקונן-דגו: אני פשוט לא מבינה את התגובה לגבי המקרה.
<זיוה מקונן-דגו: בלי שאנחנו נכנסים לפרטי המקרה הספציפי, בשל צנעת הפרט וכו' שאנו מכבדים בהחלט את זכותו של כל אחד, אבל ממתי בודקים את ההכנסה של העולים החדשים, כדי לקבוע את גובה השכירות שלהם?
<זיוה מקונן-דגו: אם יש נהלים חדשים, חשוב שיהיו שקופים ויונגשו לציבור וגם לעולים.
<זיוה מקונן-דגו: אם זה נהלים שמחליטים עליהם בצורה שרירותית בלי ליידע את הציבור, זה אכן בעייתי, אבל אנחנו איננו מכירים נהלים כאלה.
אברהם נגוסה: זיוה, אני אסביר מה שאני הבנתי.
אברהם נגוסה: כאשר מגיע עולה, הוא חותם חוזה ל- 24 חודשים שבמהלכם שכר הדירה לא משתנה, אבל זה נבדק אחרי 24 חודשים.
אברהם נגוסה: מה שאומר, שאחרי 24 חודשים הוא צריך לחתום חוזה חדש ולצורך זה הוא צריך להציג את רמת ההכנסה שלו.
אברהם נגוסה: כך אני הבינותי.
אברהם נגוסה: לכן, ברגע שהעולה התחיל לעבוד, יש לו משכורת.
<זיוה מקונן-דגו: אדוני היושב ראש, זה אומר שיש נוהל חדש?
<יהודה שרף: לא, זה לא נוהל חדש, זה נוהל ישן.
<זיוה מקונן-דגו: אנחנו לא מכירים את הנוהל הזה.
<יהודה שרף: אני לא חייב לעדכן אותך.
אברהם נגוסה: תנו לי לסיים להסביר.
<זיוה מקונן-דגו: אתם חייבים להנגיש את המידע.
<יהודה שרף: הכל מונגש לעולים.
<יהודה שרף: הכל מונגש.
<זיוה מקונן-דגו: לא, יש חוק.
<זיוה מקונן-דגו: שנדע איפה זה נמצא.
אברהם נגוסה: בואו לא נתחיל בצורה כזאת.
אברהם נגוסה: אני רוצה להמשיך להסביר את מה שאני הבנתי ממה שהוצג לי, כדי שיהיה ברור לכולם.
אברהם נגוסה: למי שלא היה בשבוע שעבר, היה מקרה מצפת, עולה חדש.
<יהודה שרף: הגיע ב- 11.9.2013.
אברהם נגוסה: 11.9.2013, הוא הגיע לצפת והוא חתם חוזה של 24 חודשים.
אברהם נגוסה: בכל חודש הוא משלם 164 שקל.
אברהם נגוסה: ב- 24 החודשים הללו לא היה שינוי בשכר הדירה, שזה 164 שקלים לחודש.
אברהם נגוסה: אחרי 24 חודשים, על פי הנוהל, הוא היה צריך לחתום על חוזה חדש וביקשו ממנו להציג את רמת ההכנסה שלו.
אברהם נגוסה: באותו זמן, אחרי שנתיים, העולה מצא עבודה וגם אשתו מצאה עבודה, שניהם עובדים ובסך-הכל מרוויחים כ- 10,000 שקל.
אברהם נגוסה: אני מסביר את מה שבדקתי ומצאתי.
אברהם נגוסה: כ- 10,000 שקל, אז הם אמרו לו אם אתה מרוויח 10,000 שקל, השכירות תעלה לפי הנוהל של הטבלה של חברת עמידר.
<זיוה מקונן-דגו: אוקיי, שיגידו שזה על-פי ההתנהלות של עמידר ולא של משרד הקליטה.
<יהודה שרף: אמרנו את זה.
<יהודה שרף: אמרנו בישיבת הוועדה הקודמת.
אברהם נגוסה: אני לא נתתי את רשות הדיבור.
אברהם נגוסה: אני כרגע ברשות הדיבור, בסדר?
אברהם נגוסה: בואו ותנו לי לסיים את העניין.
אברהם נגוסה: הם אמרו לו שבהכנסה של 10,000 שקל לחודש, השכירות שהמשפחה צריכה לשלם זה 1,700 שקל לחודש.
אברהם נגוסה: לעולה החדש, שדמי השכירות שלו קפצה מ- 164 ל- 1,700, זה שינוי גדול.
<זיוה מקונן-דגו: קפץ פי עשרה.
אברהם נגוסה: הוא פנה אלינו ואז קיבלנו את העובדות כפי שהסברתי.
אברהם נגוסה: בנוסף, יהודה, אותו עולה הסביר שיש לו גם משפחה ולכן 10,000 איננה הכנסה כל-כך גדולה.
<יהודה שרף: אתה צודק, אדוני היושב ראש, אבל לעולה יש שתי בנות בוגרות שעובדות ומשתכרות גם הן והן גרות אתו, כך שהן גם יכולות להשתתף בשכר הדירה, זה פשוט לא הוזכר לאדוני.
<יהודה שרף: דבר שני שאני כתבתי לאדוני, שאנחנו שאלנו אותו אם הוא צריך עוד איזושהי עזרה והוא לא פנה.
<יהודה שרף: הוא לא פנה, אלא הוא הלך ישירות לעמידר, העמידו לו מתורגמן שיהיה בינו לבין עמידר.
אברהם נגוסה: אני מבין שאחת הבנות היא חיילת.
<יהודה שרף: יש לו שתי בנות שעובדות.
אברהם נגוסה: בסדר, חיילת, היא לא מרוויחה.
<יהודה שרף: לא, לא, יש לו שתי בנות בוגרות, שעובדות.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, חיכינו לך.
<חביב קצב: אני מתנצל, היום יש יום דיור בכנסת, אז אני עובר מוועדה לוועדה.
אברהם נגוסה: טוב שהגעת אלינו, אנחנו מברכים את בואך והצטרפותך לדיון שלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו התחלנו בדיון שלא סיימנו בשבוע שעבר ומשם המשכנו.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לסיים את הנושא הזה לפני שאנחנו עוברים לדון בדיור הציבורי של הקשישים במרכזי הקליטה או גם במקומות אחרים, בעניין דיור ציבורי לקשישים.
אברהם נגוסה: גם מי שבמרכז קליטה וגם מחוץ למרכז קליטה.
אברהם נגוסה: אז אנחנו רוצים קודם כל לסיים את הנושא שהתחלנו בשבוע שעבר, בעניין מרכזי הקליטה – דמי השכירות לעולים שנמצאים במרכז הקליטה.
אברהם נגוסה: יהודה הסביר לנו לגבי המקרה שדנו בו עכשיו וקיבלנו את זה גם בכתב, לגבי העניין ששכר הדירה של עולה חדש הוכפל לאחר שנתיים מ- 164 שקלים ל- 1,700 שקל.
אברהם נגוסה: אני מבין שזה עניין של עמידר.
אברהם נגוסה: עמידר צפת קבעה את הדברים האלה.
<חביב קצב: בנושא המדרוג?
<חביב קצב: אז בטח יש לו הכנסה גבוהה.
אברהם נגוסה: 10,000 שקל.
אברהם נגוסה: זה הנוהל?
אברהם נגוסה: כמה זה עבור 10,000 שקל?
<יהודה שרף: זה מה שהוא צריך לשלם.
<יהודה שרף: 10,000 שקל בברוטו.
<חנה אלעזר לגסה: איפה זה כתוב?
אברהם נגוסה: העולה אמר לי, שיש משפחות באותו מצב שעדיין ממשיכים לשלם סכום נמוך, רק לו קפץ העניין.
<יהודה שרף: כבוד היושב-ראש, אני חוזר בפעם השלישית על מה שאמרתי.
<יהודה שרף: מי שקובע את שכר הדירה זה מי שמשכן אותו בנכס שם וזו עמידר.
<יהודה שרף: החוזה שהעולה חתם על שכר הדירה היה בינו לבין עמידר.
<יהודה שרף: אנחנו העמדנו בזמן חתימת החוזה מדריך מתורגמן שישב אתו, שיקריא לו, שיסביר לו ויוודא שהוא מבין על מה הוא חותם.
<יהודה שרף: הדבר הזה נעשה.
<יהודה שרף: לאחר שנתיים, העולה אמור היה ללכת לחדש את החוזה.
<יהודה שרף: שנתיים זו תקופת הזכאות.
<יהודה שרף: אחרי שנתיים, שרירותי יבש, אוקיי?
<יהודה שרף: יבש, שרירותי, אני מדגיש, עולה גומר, צריך לצאת החוצה.
<יהודה שרף: אם העולה נשאר, הוא מחדש את שכר הדירה שלו.
<חנה אלעזר לגסה: איזה עולה?
אברהם נגוסה: חנה, אני אתן להם את רשות הדיבור, בבקשה עכשיו נברר את העניין גם אחרי יהודה, אני אבקש מנציג יהודה, משרד השיכון.
<יהודה שרף: אני חושב שמלכתחילה היית צריך לתת להם אבל אני אייצג אותם.
אברהם נגוסה: בגלל שאתה כתבת לי, אני רציתי להבין.
<יהודה שרף: אדוני פנה אלי ואני מכבד את אדוני, אני עונה לו.
<זיוה מקונן-דגו: כי הם תחת השליטה ותחת הפיקוח ותחת אחריותכם, העולים החדשים, מה לעשות?
<יהודה שרף: אני מתייחס לאדוני.
אברהם נגוסה: בבקשה, נציג עמידר.
אברהם נגוסה: מי מציג לנו?
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים להבין את הנהלים, האם זה נוהל כתוב והוסבר לעולים החדשים, מפורסם, שכולם יודעים מה קורה פה.
אברהם נגוסה: אז אם הוא יודע, אז למה הוא שואל אותי שרק הוא משלם את הסכום הזה?
אברהם נגוסה: מי זה נציג עמידר?
אברהם נגוסה: משרד השיכון נמצא פה.
<שאול מוצפי: אני לא מייצג כאן את עמידר, אז אני לא כל-כך מכיר את ההנחיות הפנימיות.
אברהם נגוסה: נציג עמידר לא הגיע?
אברהם נגוסה: חמישה אנשים רשומים ואישרו שיגיעו.
<קריאה: אולי הם בדיונים אחרים.
אברהם נגוסה: אז אנחנו ניכנס איפה שעצרנו בשבוע שעבר.
אברהם נגוסה: בסדר, אני אתן לך זכות תשובה.
אברהם נגוסה: תתייחסי לנקודה שבה עצרנו ואני רוצה שהמנכ"ל ישמע וגם יש נציגי עולים, גם הם צריכים להציג את דבריהם.
<זיוה מקונן-דגו: אדוני היושב ראש, בעבודה שעשה מרכז המחקר והמידע ושאותה העבירו בשבוע שעבר, יש נתונים די מפורטים.
<זיוה מקונן-דגו: כעיקרון, העולים לא צריכים להיות במרכזי הקליטה יותר משנה ושמונה חודשים.
<זיוה מקונן-דגו: על זה כולם מסכימים, הם לא צריכים להיות במרכזי קליטה.
<זיוה מקונן-דגו: צריכים למצוא להם פתרון חלופי, דיור קבע.
<זיוה מקונן-דגו: כולנו יודעים שרוב האנשים האלה היו עד 10 ו- 12 שנים במחנות המתנה באתיופיה, לכן אין שום סיבה שימשיכו לחיות בדיור ארעי גם בישראל במשך 10 ו- 12 שנים.
<זיוה מקונן-דגו: כולנו מסכימים עם זה.
<זיוה מקונן-דגו: השאלה היא, מהי החלופה שמוצעת להם?
<זיוה מקונן-דגו: אם האנשים האלה לא יוצאים ממרכזי קליטה, משמע, אין להם פתרונות ומי שצריך לתת את הפתרונות הוא משרד הקליטה על-מנת להוציא אותם.
<זיוה מקונן-דגו: כל העולים שנמצאים פה, כולל הצעירים וכולל הקשישים, לא רוצים להיות במרכזי קליטה.
<זיוה מקונן-דגו: זו אמירה חד משמעית והיו מחאות, הפגנות, מכתב שנציגי מרכזי הקליטה עכשיו הוציאו לראש הממשלה בקריאה להתערבות שלו, כי הם לא רוצים להיות שם.
<זיוה מקונן-דגו: נקודה.
<זיוה מקונן-דגו: כשהם נמצאים שם, אז אם מרכזי הקליטה הם באחריות ובפיקוח של משרד הקליטה, אנחנו מצפים שגם התנאים יהיו שם ראויים ויטופלו כראוי.
<זיוה מקונן-דגו: אני נותנת רקע.
אברהם נגוסה: אל תגלשי, הנושא הוא דמי השכירות.
<חביב קצב: זה לא נושא הדיון כרגע, אני מצטער.
אברהם נגוסה: תתמקדי בנושא דמי השכירות.
<חביב קצב: נתת את ההקדמה הרגילה שלך, בואי נתקדם לנושא.
<זיוה מקונן-דגו: הסוגיה היא, אדוני היושב ראש, שמשרד הקליטה וגם ה- ממ"מ, לא ענו את התשובות.
<זיוה מקונן-דגו: את זה גם אמר צח בשבוע שעבר, שמשרד הקליטה בצורה שיטתית, לא נותן תשובות ולא נותן מענים.
<זיוה מקונן-דגו: שנה אחרי שנה, אנחנו יודעים פה, דברים לא משתנים.
<זיוה מקונן-דגו: 4,900 אנשים עדיין תקועים במרכזי קליטה, כשבאוגוסט 2013 הסתיימה העלייה.
<זיוה מקונן-דגו: כמעט שלוש שנים, זה לא הגיוני ואנחנו מדברים על אחרוני העולים.
<זיוה מקונן-דגו: רוב העולים הם כבר מעל שלוש שנים והם לא צריכים להיות שם.
אברהם נגוסה: היום הנושא הוא דמי השכירות, על שאר הנושאים נדון ביום אחר.
<זיוה מקונן-דגו: אוקיי.
<זיוה מקונן-דגו: משרד הקליטה, כדי לעשוק את העולים ולהקשות עליהם, מעלה את השכירות כדי באמת למרר להם את החיים.