GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: בבקשה, גב' קטרינה.
<קטרינה פון שנורביין: תודה.
אברהם נגוסה: איתנו נמצא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר ועדה.
<קטרינה פון שנורביין: שלום.
<קטרינה פון שנורביין: בוקר טוב.
<קטרינה פון שנורביין: תודה רבה על האפשרות לדבר כאן היום, זה כבוד גדול בשבילי.
<קטרינה פון שנורביין: אבל כמו שאומרים בשביל כבוד צריך לעבוד.
<קטרינה פון שנורביין: זו הסיבה שאני מחליפה עכשיו לשפה מעט יותר קלה.
<קטרינה פון שנורביין: אני אמשיך באנגלית.
<קטרינה פון שנורביין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית):
<קטרינה פון שנורביין: כדאי שאומר מה שאני רוצה לומר, לא רק מה שאני יכולה לומר, ותודה רבה על ההזמנה, תודה לכם גם כן על שהנחתם את התשתית ועל המחקר.
<קטרינה פון שנורביין: זה ממש מדאיג מה שאנחנו רואים באירופה מבחינת עליית האנטישמיות, האירועים האנטישמיים והאווירה של שנאה אשר השתררה לאחרונה וצמחה גם באינטרנט.
<קטרינה פון שנורביין: מסיבה זו המנהיגות של הנציבות האירופית, ובייחוד פרנץ טימרמנס יזם בשנה שעברה מעין דו שיח על אנטישמיות ועל שנאת מוסלמים, דבר שהוביל למינוי של שני מתאמים, אחד לשנאה נגד מוסלמים ואותי, למלחמה נגד אנטישמיות.
<קטרינה פון שנורביין: ידוע לנו שהתופעות האלה הן שונות, ידוע לנו גם על ההיסטוריה השונה והמקורות השונים, על ההשלכות, יש הבדלים.
<קטרינה פון שנורביין: עם זאת, לאור מה שניתן לעשות בדרג האירופי, חלק מן הכלים שברשותנו, מבחינת התחיקה וגם מבחינת ההתנהגות של חברות האינטרנט, התגובות הן דומות כי הן נוגעות לאירופה ולפשעי שנאה בכלל.
<קטרינה פון שנורביין: אני אתן לכם סקר קצר מה נעשה מאז מינויי בדצמבר וגם מה אנחנו צופים לעשות בחודשים הבאים ובשנים הקרובות.
<קטרינה פון שנורביין: בעקבות הדו שיח באוקטובר התחלנו מיד בדיאלוג עם חברות IT, עם מייקרוסופט, עם טוויטר, פייסבוק, אם אפשר איכשהו להפחית את שיח השנאה באינטרנט, מתוך הסכמה.
<קטרינה פון שנורביין: הדיונים לא היו קלים, כפי שאתם מתארים לעצמכם, ועם זאת אנחנו הצלחנו להגיע לכלל הסכמה ויש לי כמה עותקים, מ-31 במאי, ושם נאמר שהם מסכימים לבדוק את רוב ההודעות להסרת שיח שנאה בתוך 24 שעות, או לא לאפשר נגישות לתכנים שכאלה, אם אפשר.
<קטרינה פון שנורביין: זה פחות או יותר ההישג המרכזי.
<קטרינה פון שנורביין: יש הבטחה של חברות הטכנולוגיה לעסוק בכך ולתמוך באותן עמותות אשר יכולות איכשהו לתמוך בכך גם כן, כדי לסקור את כל התכנים של שנאה גם ברמה האירופית.
<קטרינה פון שנורביין: היום אנחנו בתהליך של פיקוח וניטור, אם יש שינוי.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו נפגשנו עם חברות הטכנולוגיה כדי לברר אם אפשר להגיע לקריטריונים.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו עובדים יד ביד עם העמותות העל מדינתיות, יש פה גם כן כמה נציגים מאותן עמותות ואנחנו מקווים לראות שינוי ואנחנו מקווים גם כן שיהיה רצון טוב מצד חברות הטכנולוגיה, כדי שהפלטפורמה שלהם לא תהפוך לפלטפורמה של שנאה.
<קטרינה פון שנורביין: כדי שיהיה לנו קו ישר, גם בתחום התחיקה, אנחנו רוצים להבין גם איך אפשר להעתיק וליישם את התחיקה הקיימת נגד גזענות ושנאת זרים.
<קטרינה פון שנורביין: התחיקה הזאת היא מ-2008 והנציבות קיבלה כוח אכיפה לפני שנה וחצי ומאז אנחנו מנטרים עם מדינות אחרות עד כמה אפשר להחיל את התחיקה הזאת.
<קטרינה פון שנורביין: מדובר בפשעי שנאה וגם דיבורי שנאה.
<קטרינה פון שנורביין: לתחיקה הזו יש חלק שנוגע להכחשת השואה, הסתה לאלימות, הפללה.
<קטרינה פון שנורביין: אמנם רק 13 מתוך 28 המדינות קיבלו את ההחלטה, זה לא אומר שאחרים לא יעשו כלום, אבל כדי שהדברים ייכנסו מבחינת תחיקה, כדי שחברות הטכנולוגיה יוכלו להתייחס אליהם, כאשר מדובר בדברי שנאה, אנחנו צריכים שזה יועתק גם ביתר מדינות האיחוד.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו סוקרים את התחיקה יחד איתם ואנחנו לוחצים עליהם לתקן את היישום וזה תהליך שיכול בסופו של דבר להביא לנהלים נכונים.
<קטרינה פון שנורביין: ההיבט השלישי והחשוב שאנחנו דנים בו שייך לחינוך.
<קטרינה פון שנורביין: נוכחנו לדעת שזה תהליך לטווח ארוך, פה מדובר גם כן שלאיחוד האירופי אין למעשה יכולת לפעול ואז בבריסל אנחנו לא יכולים לומר איך ייראו שיעורי השואה בבתי הספר ואיך יש ללמד את הסכסוך המזרח תיכוני בבתי הספר.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו יכולים לתמוך במורים, ללמוד שיעורים למורים כדי לשנות את ההטיות אצלם, את הדעות הקדומות, וגם לתת להם את הכלים כדי להתמודד בכיתות רב לאומיות.
<קטרינה פון שנורביין: למשל כאשר המורה מתחיל לדבר על השואה מישהו מצביע ואומר 'אבל מה - - -' ואז המורה אומר 'בסדר, נעבור לנושא אחר'.
<קטרינה פון שנורביין: יש תכניות שבהן אנחנו רוצים לצייד את המורים, כדי שיהיה להם גם הידע, גם הרקע וגם האפשרות לומר מה שהם רוצים.
<קטרינה פון שנורביין: ושנית, נראה לנו שצריך גם ללמד את היהדות בצורה נרחבת יותר, בצורה יותר הוליסטית, משמע שלא רק שומעים על יהודים כשמדובר בשואה או בסכסוך המזרח תיכוני.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו למעשה יכולים להראות כיצד היהודים היו חלק מן ההיסטוריה האירופית וכיצד היהודים תרמו לתרבות שלנו.
<קטרינה פון שנורביין: אם נקרא את תומס מאן או נאזין לגוסטב מאהלר, או שומעים על איינשטיין, יש גישה יותר נרחבת.
<קטרינה פון שנורביין: לשם כך עלינו לעבוד יד ביד עם המדינות החברות.
<קטרינה פון שנורביין: יש מדינות חברות כמו גרמניה, למשל.
<קטרינה פון שנורביין: זה לא הדרג הפדרלי שמחליט, יש לנו 12 מדינות מחוז שמחליטות והדבר הזה יארך הרבה זמן.
<קטרינה פון שנורביין: עם זאת אנחנו נפגשים עם נציגים של המשרדים השונים וזאת כדי להעלות את הנושא של אנטישמיות בבתי ספר, בכיתות, וגם לבחון את השאלה עד להיכן אפשר להגיע.
<קטרינה פון שנורביין: יש גם רצון פוליטי רציני שמוכיח שהמטרה של כל הדברים האלה היא שיהודים יוכלו לחיות ללא חשש באירופה.
<קטרינה פון שנורביין: הגענו היום למצב שבו שולחים ילדים יהודים לבית ספר מאחורי גדרות תיל, או במקומות אחרים שבהם ילדים מסיתים נגדם וזה לא מקובל.
<קטרינה פון שנורביין: עצם העובדה שהיהודים צריכים ללכת לבית כנסת עם שומרים בפתח ואנחנו התרגלנו לכך, זה לא נסבל.
<קטרינה פון שנורביין: זה מתחיל עם היהודים, אבל זה לא נגמר שם.
<קטרינה פון שנורביין: אפילו לפני משרדי ממשלה ומקומות אחרים אנחנו צריכים שומרים ואנשי אבטחה.
<קטרינה פון שנורביין: הנושא של אבטחה הוא כבר לא מוגבל רק לקהילה היהודית, אבל העובדה שזה התחיל שם, העובדה שרואים את הנושא הזה לכל רוחב החברה הוא משמעותי ואנחנו משוכנעים שהיהודים הם לא אלה שצריכים להילחם נגד אנטישמיות בכוחות עצמם.
<קטרינה פון שנורביין: כמובן שאתם יכולים, אבל זו האחריות של החברה בכללותה.
<קטרינה פון שנורביין: אני רוצה גם לומר שהרבה מאוד מהיהודים עזבו את אירופה, היגרו מאירופה, הייתה עלייה רצינית מצרפת, 8,000 בשנה שעברה, אנחנו מצפים לעוד 8,000 השנה.
<קטרינה פון שנורביין: בניגוד למה שהיה בעבר אלה אינם פנסיונרים, אלה אנשים עם משפחות, אנשים צעירים אשר עוזבים מסיבות שונות, לא רק האיום האנטישמי, אלא יותר הרגשה שזה לא מקומם והם מרגישים שלא בנוח.
<קטרינה פון שנורביין: אנחנו בטוחים שאירופה בלי יהודים איננה אירופה.
<קטרינה פון שנורביין: כל הניסיונות האלה, הניסיונות הפוליטיים, אותם ניסיונות תחיקתיים, כל אלה צריכים לוודא שהיהודים יהיו חלק בלתי נפרד של החברה האירופית.
<קטרינה פון שנורביין: אפשר לראות את זה, עם כיפה או בלי כיפה, היהודי חייב להיות מסוגל לחיות באותה חרות שכל אחד אחר יחיה בה.
<קטרינה פון שנורביין: עד כאן, כדברי מבוא.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מכבוד השגריר, מר לארס פאבורג אנדרסן.
<לארס פאבורג אנדרסן: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) נדמה לי שאין לי מה להוסיף בשלב זה, אבל בכל זאת אני ארצה לדבר מאוחר יותר, לאחר שאשמע כמה מכם שמעלים דברים.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מראש המטה למאבק באנטישמיות במשרד התפוצות, מר יוגב קרסנטי.
אברהם נגוסה: אני רוצה להזכיר לכולם, יש הרבה דוברים שנרשמו, לכן אני מבקש להציג לנו את הדברים בתמצית.
<יוגב קרסנטי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חברי כנסת, שגריר האיחוד, מתאמת המאבק.
<יוגב קרסנטי: מטרתו של משרד התפוצות היא הבטחת קיום חיים יהודיים אישיים וקהילתיים מלאים וחופשיים ממגבלות ובכלל זה חיבור אמיץ לישראל.
<יוגב קרסנטי: כשאנחנו בודקים היום, יש לנו את מפת מטריצת האנטישמיות, איפה יש מספר רב של תקריות אנטישמיות ואיפה יש אוכלוסייה יהודית גדולה שחשופה להם, אז שתי זירות עולות, הזירה הראשונה היא מערב אירופה והזירה השנייה היא זירת האינטרנט ושתיהן הוזכרו בדברים של מתאמת המאבק.
<יוגב קרסנטי: אנחנו סבורים שעל מנת להתמודד עם הבעייתיות הזאת של תופעת האנטישמיות יש לפעול במספר מישורים, בחלקם מוסדות האיחוד, כפי ששמענו, כבר פועלים, ובחלקם יש עוד מקום לפעול.
<יוגב קרסנטי: המישור הראשון זה הפער בין אכיפה לבין חקיקה.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת גם במקרים שיש לנו חקיקה, ושמענו כאן שהחקיקה עדיין לא מלאה, לא בטוח שהחקיקה הזאת מחלחלת עד לרמת השטח.
<יוגב קרסנטי: למול המתקפות האנטישמיות היומיומיות אנחנו קודם כל צריכים להכיר בהתנהגויות האנטישמיות כהתנהגויות אנטישמיות ופה באמת המהלך שהיה ב - - - בזמן האחרון, להכרה בהגדרת העבודה של האנטישמיות הוא מהלך מבורך וצריך לוודא שההכרה הזאת מחלחלת לרמת השוטר ברחוב.
<יוגב קרסנטי: בהקשר הזה משרד התפוצות יזם בשיתוף עם מרכז קנטור פרויקט של עדכון מפת החקיקה באירופה, כדי לדעת מה הם הכלים שעומדים לרשות הקהילות, לרשות הארגונים, ובכלל זה גם חקיקה שמאפשרת פעולה למול חברות האינטרנט, למול ההסתה ברשת.
<יוגב קרסנטי: תוצרי הפרויקט הזה יהיו נגישים לציבור כבר בטווח הזמן הקרוב.
<יוגב קרסנטי: פרויקט נוסף שאנחנו מקדמים הוא מיפוי ההסתה האנטישמיות במרחב הסייבר ולא רק ברשתות החברתיות, אלא במרחב הסייבר באופן כללי.
<יוגב קרסנטי: לטובת הפרויקט הזה רתמנו כמה מהסטרט-אפים החדשניים ביותר שיש למדינת ישראל להציע וגם כאן אנחנו נעלה כבר בחודשים הקרובים עם תובנות, שישמשו את הארגונים היהודיים, שישמשו את הפעילים, שייתנו אפשרות לדעת עם איזה סוג של אנטישמיות אנחנו מתמודדים בכל אחת מהזירות ואיך אפשר להתאים את המדיניות הטובה ביותר להתמודדות עם סוגי האנטישמיות האלה.
<יוגב קרסנטי: אנחנו נשמח לתת את התוצרים האלה גם לכם, לראות, שתוכלו לוודא שחברות האינטרנט באמת מיישמות את הרגולציה העצמית שהן התחייבו לקבל על עצמן, כי גם היום יש לחברות האינטרנט האלה מדיניות שהן מצהירות עליה והן לא תמיד ממלאות אחרי המדיניות הזאת.
<יוגב קרסנטי: תחום נוסף שאנחנו עוסקים בו השנה, ואולי זה התחום החשוב מכולם, אבל הפירות שלו יגיעו רק בטווח הרחוק הוא תחום החינוך.
<יוגב קרסנטי: בתחום הזה יש לנו שיתוף פעולה עם 'יד ושם' לקורסים אינטרנטיים, ללמידה אינטרנטית, מה שנקרא MOOC, Massive Open Online Courses, בנושא האנטישמיות ובנושא שואה והקורסים האלה יהיו זמינים במהלך 2017 וילמדו על תופעת האנטישמיות באופן ספציפי וייצאו כנגד שנאת זרים באופן כללי.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת זה משהו שהוא פוגע באוכלוסייה היהודית, אבל הוא פוגע גם באוכלוסייה הכללית ולכן צריך להתמודד איתו במסגרות האלה.
<יוגב קרסנטי: אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה, גם עם האיחוד, בהפצת התכנים האינטרנטיים האלה ובכלל, אם נוכל לסייע, גם נשמח.
אברהם נגוסה: אני גם רוצה לברך את השתתפותם של ד"ר צ'רלס סמול וד"ר מלה תבורי מהארגון הבינלאומי למלחמה באנטישמיות.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו נשמע ממר יעקב חגואל, סגן וממלא מקום יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
<יעקב חגואל: אדוני היושב ראש, גברתי ואדוני השגריר.
<יעקב חגואל: ראשית, אני מברך על הישיבה הזאת, אני חושב שהישיבה הזאת היא חשובה ביותר.
<יעקב חגואל: שנית, אני מברך את הגברת על הרוח החדשה שנושבת בתחום הזה באיחוד האירופי.
<יעקב חגואל: אבל לצערי זה לא משקף מה שקורה באיחוד האירופי, זה מאוד חריג, זה חריג לטובה ואני מברך על זה ואני רוצה לחזק את זה, אבל בואו לא נבין שזו הרוח ששורה באיחוד האירופי בכלל.
<יעקב חגואל: חשוב לי לומר את זה כי האיחוד האירופי מבין מה שקורה באירופה, האיחוד האירופי לפני כשלוש שנים ערך סקר גדול מאוד בקרב שמונה מדינות באיחוד האירופאי, בקרב אלפי יהודים, סקר רציני מאוד, עב כרס, שאני גם בחדר הזה השתמשתי בנתון אחד ואני אשתמש בו גם עכשיו.
<יעקב חגואל: אני מצטער שאני חוזר על עצמי.
<יעקב חגואל: 74% מנפגעי האנטישמיות האלימה לא דיווחו עליה לשום גורם רשמי.
<יעקב חגואל: 74% מהיהודים שנפגעו באלימות אנטישמית לא דיווחו עליה לשום גורם.
<יעקב חגואל: אני חוזר על זה, אחת, כי כל הנתונים שיש לנו על מספרים של אלימות אנטישמית כנראה יש להם סטייה של לפחות 74%, זה אומר שהמספרים הרבה יותר גבוהים, הרבה יותר גדולים.
<יעקב חגואל: ושתיים, זה מראה על מגמות.
<יעקב חגואל: אין לי ספק שבסוף האווירה ברחוב, האווירה בבית היהודי, אומרת בואו לא נדווח.
<יעקב חגואל: אם אני הולך עם הילד שלי בפריז לבית כנסת והילד משחק בחוץ, ילד בן 10, לשם הדוגמה, והוא חוטף סטירה מאנטישמי והוא אומר לו 'אתה יהודי מלוכלך' והילד הזה רץ אליי לבית הכנסת ואומר לי 'אבא, הרביצו לי' ואני מחבק אותו ומנשק אותו וכאן זה נגמר, אני לא מדווח על זה למשטרה ולא לקב"ט ולא לשום גורם אחר, אנחנו צריכים להבין איזה דור שני ושלישי אנחנו מגדלים פה.
<יעקב חגואל: אתם מגדלים פה.
<יעקב חגואל: אתם, כי היהודים האלה הם אזרחים שלכם, הם אזרחים אירופאים, הם אזרחים גאים, הם אזרחים שרוצים לגור באירופה, שבחרו לגור באירופה, שנולדו באירופה, שרוצים לגדל את הילדים שלהם שם, שמשלמים מסים, שעובדים ומפרנסים.
<יעקב חגואל: אם אותם אזרחים מגדלים את הילדים שלהם בכך שיש מחיר להיות יהודי, יש מחיר להיות יהודי באירופה, האווירה פה, ואני אומר את זה שוב, לפני החקיקה ולפני האכיפה ולפני החינוך, איזה אווירה אנחנו יוצרים לאזרחים שלכם שם, זה משהו שצריך להדליק לנו פרוז'קטור אדיר.
<יעקב חגואל: לא לנו, לכם.
<יעקב חגואל: אנחנו, כיהודים, אנחנו כעם יהודי, זה מדאיג אותנו מאוד, אבל לכם בראש ובראשונה.
<יעקב חגואל: אתם שמייצגים את הממשלות הריבוניות של כל מדינה ומדינה אחראים על האזרחים בכלל ועל האזרחים היהודים גם, כמו שאתם אחראים על כל אזרח אחר.
<יעקב חגואל: אני אומר לכם שהסקר הזה, שאתם עשיתם, לא ההסתדרות הציונית העולמית, לא הסוכנות היהודית, לא ממשלת ישראל, אתם, האיחוד האירופי, גוף שלכם עשה אותו וזה חשוב מאוד, אבל השאלה מה בשלוש השנים האחרונות נעשה כדי ליצור אווירה אחרת ברחובות.
<יעקב חגואל: אני חזרתי בימים אלה מצרפת, אני רוצה לומר לכם שמזוזות שהיה נהוג להניח בפתח הדלתות, במקרה הרע אין מזוזות בכלל, במקרה היותר טוב מניחים אותן בקטע הפנימי של הדלת.
<יעקב חגואל: זה לא מראה על זה שאנשים גאים במוצא שלהם, וזה לא משנה אם הם יהודים, מוסלמים או נוצרים, חופש הדת וחופש הפולחן הוא קו שצריך לשמור עליו אצל כולם, לא רק אצלנו היהודים.
<יעקב חגואל: ואני אומר לכם שאנחנו, בהסתדרות הציונית ובסוכנות היהודית, ואין לי ספק שגם ממשלת ישראל וגם הבית הזה, כנסת ישראל, נשמח לעזור לכם לשנות את האווירה באירופה, נשמח לראות איך אותו ילד יהודי שחטף מכות רואה את אבא שלו מתקשר למשטרה ואומר 'אדוני השוטר, הרביצו לילד שלי כי הוא יהודי ואמרו לו 'יהודי מלוכלך'.
<יעקב חגואל: ' ואני אומר לכם שצריך לעצור את זה היום.
<יעקב חגואל: צריך לעצור את זה היום ואנחנו נשמח להיות שותפים שלכם ולראות איך אנחנו עוצרים את זה בצורה הטובה ביותר.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם מפרופ' ג'ראלד שטיינברג, נשיא מכון המחקר NGO Monitor.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: תודה רבה, אדוני היושב ראש, תודה גם לנציגה של האיחוד האירופי בנושא האנטישמיות, גב' קטרין, והשגריר האירופי וכל המשתתפים בדיון המאוד חשוב הזה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: קודם כל אני רוצה לציין שהדיון הזה זה דוגמה מאוד חשובה לשיתוף פעולה ולדיאלוג בין נציגים אירופים ובין נציגים ישראליים דמוקרטים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: זה מאוד מאוד חשוב.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אתמול בערב אנחנו שמענו הרבה דברים על דמוקרטיה, אבל כדי לקיים דמוקרטיה צריך להיות דו שיח, צריך להקשיב לאחרים, להתמודד עם בעיות ביחד.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: הבעיות של האנטישמיות באירופה ושיוצאות מאירופה וקשורות לאירופה הן בעיות משותפות.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: לכן אני מאוד מברך על הדיון הזה ומאוד מציע ומבקש שזה יהיה לא רק דיון מדי פעם, אלא ועדה מתמדת, שאנחנו יכולים להגיש מסמכים, לא רק לדון בעובדות, אלא גם איך להתמודד עם זה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: זה מאוד חשוב.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) אני רוצה להתייחס קצת למה שנקרא האנטישמיות החדשה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אני רוצה לדבר מעט על הקשר בין האנטישמיות של העבר והאנטישמיות דהיום.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: נדמה לי שהרבה עדויות יש לכך, ובעיקר אירועים אנטישמיים כמו התקפות טרור.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אנחנו רואים את זה בכל מקום, כשמדברים על העברה של חוקים אנחנו רואים שוב ושוב איך מאשימים את ישראל בטיהור אתני ודברים שכאלה, שהם אנטישמיים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אם אני מדבר פה על האגודה לזיכרון אשר מדברת בעיקר על השואה ושם מקובל ש-31 מדינות שמשתתפות בה, והאיחוד האירופי הוא חלק ממנה, זה דבר חשוב.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: ובנוסף למה שאנחנו קוראים לו האנטישמיות הקלאסית של הימין, אשר קיימת עדיין במקומות רבים באירופה, יש גם מונחי סימוכין לאנטישמיות החדשה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אני אומר את זה מהר כדי שתוכלו להאזין לכך וכדי שתוכלו להבין ולהחיל אותם.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: לשלול מהעם היהודי הגדרה עצמית, כי קיומה של מדינת ישראל זה מאמץ גזעני.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: את זה אנחנו רואים לעתים קרובות, אומרים את זה ארגונים שמשתמשים בלשון זכויות אדם, אבל בהיפך.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: יש פה גם אמות מידה כפולות, התנהגות שלא מצפים משום מדינה דמוקרטית אחרת מצפים לה מישראל, והדגש הוא, אף מדינה דמוקרטית אחרת.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: ישראל בכל זאת יוצאת דופן ומוציאים אותה מן הכלל ובעיקר על ידי מוסדות האיחוד האירופי.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: להשתמש בדימויים אנטישמיים קלאסיים ויש אפילו עמותות שממומנות ישירות על ידי האיחוד האירופי, שמשתמשים בסמלים האלה, יהודים רצחו את ישו וכל עלילות הדם וכו'.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: ההשוואה בין מדיניות ישראל היום לזו של הנאצים זו צורה של הכחשת שואה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: הנושאים האלה, חשוב שיהיו על סדר היום, אנחנו רואים את זה גם בסייבר, בטוויטר ובפייסבוק ובעוד מקומות נוספים אחרים ואני חושב שהמסגרת החשובה הזאת היא מסגרת שבה עלינו לפעול כדי שהמידע הזה יעמוד לרשותנו ובכך גם יאפשר לנו את הגישה השונה כדי שנוכל להגיע למסקנות הנכונות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע בקיצור מהמחקר שקודם בהתחלה ציטטתי, מטל רבינא, היועץ האסטרטגי לאיגוד ומינהל המשרד בישראל, בעניין המחקר.
אברהם נגוסה: אולי בתמצית תציג לנו - - -
<דנה גורדון שושני: למען הפרוטוקול גם תגיד שאתה שדלן ואת מי אתה מייצג.
<טל רבינא: לפרוטוקול אני שדלן, בלי שום מעורבות אחרת בעניין הזה - - - שמי טל רבינא, אני מנהל המשרד הישראלי של איגוד הארגונים היהודיים באירופה, EGA, ואנחנו, לבקשת מנכ"ל האיגוד, הרב מנחם מרגולין, שמוסר לך דרישת שלום חמה, ערכנו את הסקר הזה כאשר בכוונה ערכנו את הסקר, בהתייחס למה שאמר נציג ההסתדרות הציונית, אצל שני גורמים.
<טל רבינא: אני אשמח לחלק אחר כך לכל מי שמעוניין את הפרטים ואת המתודולוגיה.
<טל רבינא: גם הרבנים של מדגם מייצג מקרב יותר מ-700 קהילות, שהם כמובן מתהלכים בלבוש מאופיין יהודי וחלקם גם חרדי, וגם בקרב ראשי הקהילות, שברובם אנשים שהולכים ברחובות ללא סממן לבוש יהודי, חלקם עם כיפה, חלקם גם זה לא.
<טל רבינא: עשינו את זה בדיוק בגלל הסיבה שהדובר הקודם מההסתדרות הציונית הזכיר, כי רצינו לדעת לא מה מדווח לשלטונות אלא מה התחושה בקהילות.
<טל רבינא: לכן הפרטים הם מאוד מדאיגים, אני מדגיש, במיוחד בכל מה שקורה במערב אירופה.
<טל רבינא: אני אדגיש את החריגים לרעה, ברוסטוב שברוסיה ובחמלינצקי שבאוקראינה, ששם דיווחו על הרעה חמורה מאוד בשנה האחרונה, אבל מעבר לזה עיקר הקהילות שדיווחו על החמרה היו, כאמור, במערב אירופה, צרפת, כפי שהזכרת, אדוני, שוויץ, בלגיה, גרמניה, הולנד וצפון אירלנד.
<טל רבינא: בהולנד דיווחו על עלייה ברמת האנטישמיות, ל-4 בסולם של 5, וכך גם בעיר שלא שמענו עליה, הרבה מאוד תקריות אנטישמיות נאנסי בצרפת.
<טל רבינא: כך שהדברים שקורים והתחושות של הקהילות לא בהכרח משקפות את האירוע החדשותי שאנחנו שומעים עליו כאן.
<טל רבינא: 19% מהקהילות דיווחו על עלייה כאשר 9.5% מהקהילות היהודיות, ברובן כאמור במזרח אירופה, דיווחו על ירידה.
<טל רבינא: 66% מהקהילות היהודיות ברחבי אירופה, מזרח ומערב, דיווחו על היעדר שינוי של ממש באנטישמיות בשנה החולפת.
<טל רבינא: אני רוצה ברשותכם להעביר מסר שהוא חורג מאשר האנטישמיות הקלאסית, זאת אומרת ההתנכלות ליהודי שיוצא לרחוב.
<טל רבינא: אנחנו רואים את זה מתהווה ואנחנו חושבים שגם אם, כמו שאמרה הגברת, אין לאיחוד האירופי לעתים סמכות מלאה, אנחנו חושבים, כפי שדיברנו גם כשהיית בתפקידך הקודם, אצלך בלשכת סגן הנשיא טימרמנס, יש את הסמכות המוסרית לפעול ואנחנו חושבים שחשוב מאוד לשים לב שההתפתחויות כרגע, הפוליטיות והחברתיות באירופה, הן כאלה שיש מפלגות, כמו ה-AFD בגרמניה למשל, שהופכות להיות קיצוניות יותר ויותר, וגם אם לא קוראים לזה אנטישמיות, אבל התוצרים של המצעים של התנועות והמפלגות הללו הם הצרת חופש הפולחן, ניסיונות לאיסור, בינתיים אנחנו לשמחתנו הודפים אותם, אבל איסור על שחיטה או ברית מילה, או כל האפשרויות האחרות של יהודים to practice the Judaisme, מה שנקרא, אנחנו חושבים שעל האיחוד האירופי לא להמתין ולעשות כל מה שאפשר במסגרת החוק על מנת לצמצם ולשנות את התופעה, כי התופעות הללו הן אמנם לא מישהו הולך ברחוב ומרביץ, אני מדגיש בינתיים, אבל לצערנו אנחנו רואים לאן זה הולך.
<טל רבינא: אני שמח להבהיר שפנייה של הרב מנחם מרגולין בעניין הזה, גם לנשיא הבונדסטאג, ד"ר נורברט למרט, שהתארח אצלנו בברלין לפני חודש, וגם לקנצלרית מרקל, זכו לתשובה עניינית ואנחנו מקווים, שוב, שבמסגרת החוק אפשר יהיה לבצע שם דברים.
<טל רבינא: אנחנו בהחלט מצפים שגם בין שאר הפעולות המאוד מאוד מבורכות שאת, גברתי, עושה, והן מבורכות ואנחנו יודעים עד כמה את מתאמצת, יהיה גם טיפול בעניין הזה.
<טל רבינא: אני אסיים, בגלל הזמן הקצר, בעוד עניין אחד והוא הנושא של החינוך.
<טל רבינא: שוב, נכון, היינו יחד בפגישה אצל נציב החינוך של האיחוד האירופי ודיברנו על פעילות במסגרת החינוכית, וגם את וגם הוא הסברתם לנו, ואנחנו זוכרים את זה היטב, את המגבלה החוקית של הנציבות להכריח לטפל בתכנים במדינות השונות, אבל עדיין אני חושב שהסמכות, וכפי שכבר צוין כאן, לא בגלל שזה עניין יהודי, בגלל שזה עניין אירופאי פרופר, למרקם החיים החברתיים באירופה, יש עניין שהמוסדות של האיחוד האירופי, גם הפרלמנט, גם הנציבות, וכמובן בהובלה שלך, יפעלו בשדה החינוך.
<טל רבינא: אני אתן רק דוגמה אחת עד כמה זה יותר פשוט ממה שזה אולי נראה.
<טל רבינא: קיבלנו הרבה מאוד פניות מסטודנטים יהודיים שהכריחו אותם לבצע את הבחינות בימי חג יהודיים או בימי שבת.
<טל רבינא: נכון שאין לנו שום סמכות, אבל כשהרב מרגולין פנה לשרי החינוך של המדינות השונות, לא הייתה אפילו תגובה אחת שוללת או עוינת או לא מקבלת.
<טל רבינא: זאת אומרת אנחנו מעריכים שבהרבה מאוד מהמקרים יש עניין של חוסר מודעות יותר מאשר חוסר רצון לפתור את הבעיה.
<טל רבינא: לכן אנחנו בטוחים שאם את, גברתי, תובילי את העניין מעבר לסמכות החוקית של האיחוד ותובילי מהלך, זה בהחלט יכול להצליח הרבה מעל ומעבר למשוער, לטובתם של קודם כל אזרחי אירופה באשר הם, לאו דווקא יהודים.
<טל רבינא: אני מודה לך מאוד.
אברהם נגוסה: אני שוב מזכיר לדוברים הבאים, נסו לתמצת.
אברהם נגוסה: סמנכ"ל מרכז רבני אירופה, הרב אריה גולדברג.
<אריה גולדברג: תודה לך, אדוני היושב ראש.
<אריה גולדברג: אני מודה לגב' קטרינה, אנחנו מכירים ומוקירים בהערכה עצומה את מה שהיא עושה, מזמן שנכנסה לתפקיד.
<אריה גולדברג: הדוברים הקודמים דיברו קודם על הנושא של חינוך ועוד פתרונות, אני רוצה לדבר יותר על הנושא של המודעות.
<אריה גולדברג: הזכיר גם טל מקודם, שלא יכול להיות שמצד אחד ניסו לאסור שחיטה, ברית מילה או דברים כאלה, ומצד שני יגידו שמנסים למגר את התופעה של האנטישמיות.
<אריה גולדברג: אי אפשר ביד אחת לנסות כל הזמן לקעקע את היסודות של הדת, אם זה שמירה של ברית מילה, שחיטה כשרה ודברים כאלה ומצד שני להגיד כל הזמן שמנסים למגר את האנטישמיות.
<אריה גולדברג: אז אין ספק שגם צריך הרבה מאוד להשקיע בנושא הזה, שלא יהיו מפלגות פוליטיות כאלה ואחרות שינסו לעשות דברים על הגב של היהודים שגרים באירופה.
<אריה גולדברג: דיברו פה הרבה על הנושא של החינוך, מודעות לחינוך.
<אריה גולדברג: אנחנו, מרכז רבני אירופה ביחד עם הארגונים היהודיים באירופה, בימים האלה אוספים חומר, עבודת מחקר חשובה מאוד, שבודקת את כל פעולות הטרור שנעשו מאחרי השואה ועד היום, בכל המדינות השונות באירופה.
<אריה גולדברג: עוברים ממדינה למדינה לפי התאריכים שהיו, אנחנו מדברים פה על עשרות שנים, לאסוף את כל פעולות הטרור והמניעים שלהן.
<אריה גולדברג: רוב המניעים לצערנו היו מניעים אנטישמיים.
<אריה גולדברג: ואני רוצה גם להציע לגב' קטרינה, אי אפשר לעשות יום זיכרון לכל אדם שנרצח אחרי השואה, כי זה בימים שונים, אבל אנחנו חושבים לנסות לעשות יום זיכרון אחד שיאחד את כל אלה שנרצחו על רקע אנטישמי אחרי השואה.
<אריה גולדברג: הייתי מציע גם לאיחוד האירופי אולי להפוך את היום הזה ליום הזדהות עם האנטישמיות, להפוך את היום הזה ליום מסוים בשנה שיאחד את כל מדינות אירופה, שביום הזה ישקיעו הרבה מאוד בחינוך וזה גם יצוין כיום זיכרון, זכר לנרצחים שנרצחו על רקע אנטישמי וגם זה יהיה יום כזה שיוכלו בבתי הספר, בכל המדינות של האיחוד האירופי, לציין את זה כיום חינוך, להדגיש את הנושא של המודעות.
<אריה גולדברג: כמה שיושקע יותר במודעות, אבטחה היא חשובה, פעולות טכנולוגיות הן חשובות, כל הדברים הם חשובים מאוד, אבל צריך מאוד הרבה להשקיע במודעות ולמנוע את הנושא של אנטישמיות.
<אריה גולדברג: למנוע את הנושא של אנטישמיות זה הילדים בגיל הצעיר וצריך למצוא את כל הדרכים איך לעשות את זה.
<אריה גולדברג: זה מה שאני מציע לגב' קטרינה, אנחנו נהיה בקשר בהמשך, לעשות כזה יום, לקרוא לזה יום הזדהות, על כל האירועים האנטישמיים שהיו בשנים האחרונות באירופה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע עכשיו מ-ISGAP, ד"ר צ'רלס סמול, בבקשה.
<צ'רלס סמול: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית) תודה רבה לך, כבוד היושב ראש, הגב' המרכזת והשגריר.
<צ'רלס סמול: שמי צ'רלס סמול, אני היושב ראש של הארגון למדיניות וחקר האנטישמיות, יש לנו משרדים גם באירופה וגם בקנדה ובארצות הברית, בישראל וגם באיחוד האירופי ואנחנו עובדים עם אוניברסיטאות כמו מקגיל והרווארד וסטנפורד, אוניברסיטאות רבות, וגם במקומות אחרים.
<צ'רלס סמול: אנחנו עובדים באוקראינה, באקדמיה שם ויש לנו תכניות להכשרת מורים באוקספורד.
<צ'רלס סמול: כפי שאתם אמרתם החינוך הוא דבר חשוב ביותר ובדור האחרון, ואולי אפילו יותר מכך, החינוך ללא ספק מצייר את ישראל ואת הציונות כדמון, כשד, כמפלצת, לכן אנחנו רואים שיש הרבה מאוד תנועות ריאקציונריות וקיצוניות אשר קורות, גם באזור הזה במיוחד, אבל עכשיו זה כבר זולג לאירופה, ולכן אנחנו רואים שיש התמקדות ביהודי ובאנטישמיות.
<צ'רלס סמול: היום כל העניין של הביטחון, גם אירופה ניצבת בפניו, גם להם יש בעיות בתחום הזה ויש אתגרים רבים שניצבים בפנינו כולנו.
<צ'רלס סמול: אנחנו היום עושים תכנית הכשרה באוקספורד לפרופסורים מכל העולם.
<צ'רלס סמול: יש לנו כ-30 פרופסורים מ-20 מדינות שהיו אצלנו בשנה שעברה ואנחנו מלמדים אותם איך ליצור כוחות בשטח כדי להיאבק באנטישמיות, שלא קיימת באקדמיה.
<צ'רלס סמול: ואני חוזר על כך, אנחנו מדברים על ארגונים, ארגוני סנגור, אנחנו מלמדים את הפרופסורים בתנאי שהם יחזרו לקמפוסים ולאוניברסיטאות וילמדו את הנושא.
<צ'רלס סמול: לכן אני רוצה שתדעו את הדבר הזה, אני מסכים, גם אלי ויזל אמר את זה הרבה פעמים, שאנטישמיות מתחילה ביהודים אבל מעולם לא מסתיימת ביהודים, לכן אנחנו רואים מה שקורה במדינות הדמוקרטיות ואנחנו רואים מה קורה עם התנועות האלה שעולות וצצות והיום אירופה גם היא ניצבת בפני כל אותן בעיות.
<צ'רלס סמול: אני רוצה לברך גם את העמיתים שלי שנמצאים כאן ואנחנו נשמח מאוד לעבוד יחד עם האיחוד האירופי כדי להיאבק באנטישמיות גם מההיבט האקדמי.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהתאחדות הסטודנטים על התכנית למאבק באנטישמיות, מר עדו דניאל, בבקשה.
<עדו דניאל: תודה רבה, תודה, היושב ראש.