GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: אז את הנתון הזה תשאירו בתיקון אחד קטן, שזה יהיה מגלי העלייה הגדולים, משנות ה-90.
רוברט אילטוב: את העלייה האתיופית אתם יכולים לכלול באופן כללי, כי יש להם את המסלול משלהם, נכון?
רוברט אילטוב: את הנתון החדש שאנחנו מבקשים, בעשר השנים האחרונות, שגם כן יהיה.
<קריאה: אבל עדיין הם כלולים בפנים.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים להבין משנות ה-90 ו-10 השנים האחרונות ואת זה אנחנו רוצים להשוות.
יואל רזבוזוב: כי בסוף הרי למה אנחנו מבקשים?
יואל רזבוזוב: יש את המושג הזה תקרת הזכוכית והכל.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים להבין בדיוק כמה נקלטו.
יואל רזבוזוב: להבין את המצב, אם אנחנו משתפרים או שאנחנו הולכים אחורה ומה היה עד אז.
רוברט אילטוב: רוצים עוד הסבר?
רוברט אילטוב: מובן, או שעוד הסבר?
<קריאה: משנות ה-90, אלה שעלו ויתכן שנקלטו.
רוברט אילטוב: סליחה, יש נתון עכשיו – אנחנו לא יודעים מאיזו שנה הוא.
רוברט אילטוב: את הנתון הזה אנחנו מבקשים לתקן מגל העלייה הגדול, משנות ה-90, בסדר?
רוברט אילטוב: זה אחד.
רוברט אילטוב: הנתון הישן - שלא יהיו פה שנות ה-70 ולא שנות ה-80, משנות ה-90; והנתון החדש זה ב-10 השנים האחרונות, כמה עולים נקלטו.
רוברט אילטוב: פשוט.
אברהם נגוסה: ברור לכולם?
<נאיף הינו: ברור.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נמשיך למשרד לביטחון פנים, בבקשה.
<שמעון לייני: לא יודע.
<שמעון לייני: אני רשות הכבאות.
אברהם נגוסה: יש נציג של המשרד לביטחון פנים?
<דנה גורדון שושני: אני חושבת שמשרד הפנים כן כלול בנתוני הנציבות, לא?
רוברט אילטוב: ביטחון פנים כן.
<דנה גורדון שושני: אנחנו ביקשנו ספציפית את הכבאות.
רוברט אילטוב: בביטחון פנים יש 3 מתוך 416 עובדים שזה פחות מ-1%.
<דנה גורדון שושני: אבל מה ביקשנו זה את רשות הכבאות.
רוברט אילטוב: גם את הכבאות וגם את המשטרה, כן.
<נורית רבינוביץ: וגם שב"ס.
<דנה גורדון שושני: וגם שב"ס.
<שמעון לייני: אבל זה לא 10 שנים.
רוברט אילטוב: תציג בינתיים מה שיש.
<שמעון לייני: שמי שמעון, אני ראש ענף משאבי אנוש של הרשות הארצית לכבאות והצלה.
<שמעון לייני: ראשית הראשות מקדמת את הנושא וזה חלק מהיעדים שלנו, אם כי לא על העשר שנים, בכלל קליטת עולים.
<שמעון לייני: יש לנו כרגע 343 אנשים שהם עולים, שהם 12.2%.
<שמעון לייני: עולים מעל 10 שנים יש 15, לפי הנתון שהנציבות הוציאה.
<שמעון לייני: זה דבר שנבדוק אותו שוב פעם ונעביר לכם.
רוברט אילטוב: 15 מתוך?
<שמעון לייני: 15 מתוך 2,800.
יואל רזבוזוב: רגע שמעון, אז בקדנציה הקודמת היית כאן, כשאנחנו דיברנו.
יואל רזבוזוב: הייתה איזו תכנית חדשה ושם היה אחוז מסוים של - - -
<שמעון לייני: תיכף אני אדבר עליה.
<שמעון לייני: אנחנו התקדמנו די יפה.
<שמעון לייני: אני לא יודע לכמת את זה לתוך ה-10 שנים, אבל התקדמנו די יפה בעניין הזה.
<שמעון לייני: אני יכול להגיד לכם שקודם כל הרשות היא רשות חדשה שהוקמה בשנת 2013, אבל לפני כן הדברים התקיימו בצורה אחרת באיגודי הערים שהיו.
<שמעון לייני: מאז שהוקמנו אנחנו מתייחסים לדברים האלה בכל התחומים, לא רק בעולים.
<שמעון לייני: אני יכול להגיד לכם למשל שעלינו ב-79% בנושא של העלים.
<שמעון לייני: זאת אומרת אם יש לנו 342 – 151 מהם נקלטו רק מהקמת הרשות, משנת 2013.
<שמעון לייני: זאת אומרת אנחנו עולים באחוזים מאד גבוהים, עם כל המגבלות שיש לנו ותיכף אנחנו נדבר על המגבלות שלנו.
<שמעון לייני: צריך להבין שעיקר הגיוסים שלנו הוא במערך הלחימה.
<שמעון לייני: במערך הלחימה יש מגבלות ויש תהליך מאד מוסדר, אם תרצו פעם אנחנו נעביר אותו.
<שמעון לייני: נדמה לי שבוועדה הקודמת - - -
רוברט אילטוב: איזה מגבלות יש לך?
<שמעון לייני: במערך הלחימה אנחנו קולטים רק על פי הקריטריונים שנקבעו ויש קריטריונים מאד ברורים.
רוברט אילטוב: אין עולים בצה"ל?
<שמעון לייני: לא, לא, אנחנו קולטים.
<שמעון לייני: תיכף תבין את הנתונים.
<שמעון לייני: קלטנו המון, אבל אני אומר עדיין אנחנו לא יכולים לעשות העדפה כזאת מתקנת או אחרת, כי קודם כל הם צריכים לעמוד בכללים של קליטת לוחם אש.
<שמעון לייני: קודם כל.
<שמעון לייני: זה דבר ראשון ויש פה הרבה מאד מגבלות.
<שמעון לייני: אחר כך נכנסים לעניין של העדפה מתקנת.
רוברט אילטוב: אתה לא בכושר.
<שמעון לייני: מה זה?
יואל רזבוזוב: הם בסדר, אני אומר לך.
יואל רזבוזוב: בוא נשמע עד הסוף, נו מה?
<שמעון לייני: בוא תשמע עד הסוף.
<שמעון לייני: אני אתן דוגמא מהגיוס האחרון.
<שמעון לייני: בגיוס האחרון שהיה קלטנו 36 אתיופים, בגיוס הזה, מאוקטובר האחרון – 36 אתיופים, מתוכם רבע היו עכשיו בשריפה האחרונה.
<שמעון לייני: בקורס האחרון – 25% מהקורס זה עולים אתיופים.
<שמעון לייני: נתנו פוש מאד חזק לקלוט המון המון אתיופים ועולים.
<שמעון לייני: יצא לנו הפעם, לפחות ממה שכיוונו, להכניס הרבה מאד אתיופים ואני חושב שאין לזה אח ורע, לפחות ברשות.
<שמעון לייני: גם לא מההתחלה.
<שמעון לייני: קלטנו המון.
<שמעון לייני: סך הכל קלטנו 55 משנת 2013, שזה כמות ענקית ביחס ללוחמים שאנחנו קולטים, כל מה שהצלחנו ונתנו את העדפות.
<שמעון לייני: אבל עוד פעם, העדפות אנחנו יכולים לתת ויש כללים ברורים לקליטת עובדים בשירות המדינה.
<שמעון לייני: זה רק מהגעה לוועדה, אבל עד ההגעה לוועדה יש כל מיני מגבלות שהם צריכים לעבור אותן עם ההתאמות.
<שמעון לייני: אני אומר – יש התאמות והכנסנו אותם בהתאם להתאמות שכלולות בנציבות שירות המדינה.
<שמעון לייני: צריך להבין שעיקר הגיוסים שלנו זה על מערך הלחימה.
<שמעון לייני: זאת אומרת 95% משיאי כוח אדם שאנחנו קולטים כל שנה זה ללוחמים.
<שמעון לייני: לכן תמצאו את רובם שם.
<שמעון לייני: ביתר, יש לנו ממש מקרים בודדים, כי בדרך כלל זה הסטות פנימיות והרוב הולך למערך הלחימה.
<שמעון לייני: שם אנחנו משקיעים ושם אנחנו כאמור קולטים לא מעט.
<שמעון לייני: זה פחות או יותר הנתונים.
<שמעון לייני: אנחנו כן מתעסקים עם זה.
<שמעון לייני: עוד פעם, דיברתם על 10 שנים, אנחנו נתמקד בעניין של ה-10 שנים, גם מבחינת הנתונים וגם בהמשך.
<שמעון לייני: אם יש שאלות או דברים נוספים.
אברהם נגוסה: ה-55 או 36 שאמרת שהם נקלטו, האם הם עולים חדשים או בני עולים?
<שמעון לייני: כמעט כולם עולים מאתיופיה.
אברהם נגוסה: אני חושב שבני עולים.
<שמעון לייני: לא, לא, רובם הם לא בני עולים.
<שמעון לייני: אני אוכל לעשות לך את ההפרדה.
<שמעון לייני: רובם הם לא בני עולים.
אברהם נגוסה: אוקיי, במסגרת מה שאמרנו, שזה 10 שנים.
<שמעון לייני: אני מדבר בכלל.
<שמעון לייני: יש אנשים שהם יותר מ-10 שנים.
אברהם נגוסה: 15 זה בכלל עולים.
<שמעון לייני: 15 זה בכלל עולים, אבל יכול להיות שיש שם אנשים שהם 12, 15, 14, 20 שנה בארץ.
<שמעון לייני: זה הגילאים.
<שמעון לייני: בדרך כלל רוב הגיוס שלנו נע בין 21 ל-27, זה ממוצע הגילאים שנקלטים למערך הלחימה.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב על בני עולים.
<שמעון לייני: אנחנו נפלח את הנתון הזה ונעביר לכם.
אברהם נגוסה: בסדר, אנחנו נשמח.
<שמעון לייני: אבל בסך הכל אנחנו כן מתעסקים עם העניין הזה והעובדות מראות בעד עצמן את הקליטה הגדולה מאד שהכנסנו בשנה האחרונה, עם כל הקושי שיש עם זה.
<שמעון לייני: אני אומר, אנחנו מבינים את זה.
<שמעון לייני: היום להיכנס למערך הלחימה של רשות הכבאות, זה טוטו.
<שמעון לייני: זה ממש סיפור אחד גדול.
<שמעון לייני: רק שתבינו, בגיוס האחרון נרשמו 8,000 מועמדים.
<שמעון לייני: 8,000 מועמדים על 200 משרות.
<שמעון לייני: זה דבר שהוא לא פשוט.
<שמעון לייני: אנחנו מעריכים שעכשיו זה יכפיל את עצמו, אחרי האירוע האחרון וזה מאד מאד קשה לנו להגיע לתוך זה.
<שמעון לייני: אנחנו מקווים גם, דרך אגב, אם אתם פה יכולים לעזור, להעלות את השיא.
<שמעון לייני: אם שיאי כוח האדם שלנו יעלו, אנחנו מקווים שכן, כי נתונים רצו בתקשורת, אני מאמין בשבועיים האחרונים ומבינים שיש לנו עדיין פערים ופערים גדולים מאד.
<שמעון לייני: אנחנו מבינים שאי אפשר להשלים את הכל בבת אחת, אבל אני מאמין שחלק מזה יעלה ואז נוכל גם לגייס יותר.
אברהם נגוסה: יש מישהו מהשב"ס?
<נורית רבינוביץ: כן, אני.
<נורית רבינוביץ: בוקר טוב לכולם, שמי נורית רבינוביץ ואני רע"ן תכנון כוח אדם בשירות בתי הסוהר.
<נורית רבינוביץ: קודם כל הסוהרים שלנו כוללים גם סוהרי חובה, בעצם חיילי חובה שאנחנו מקבלים מצה"ל והחלק הגדול יותר הם סוהרי קבע.
<נורית רבינוביץ: כהגדרה אנחנו בכלל לא מנהלים את הנתון של ארץ עלייה ושנת עלייה.
<נורית רבינוביץ: אם זה מופיע, אז אני אסביר גם למה.
<נורית רבינוביץ: בקריטריונים שלנו לגיוס, נושא ארץ העלייה בכלל לא רלבנטי.
<נורית רבינוביץ: המבחנים עצמם שאנחנו מעבירים את כל מי שמתמודד ואנחנו מקבלים בשנה כ-22,000 קורות חיים - - -
רוברט אילטוב: כל מי שיושב פה – ארץ עלייה זה לא רלבנטי.
רוברט אילטוב: כל מי שיושב פה – ארץ עלייה מאד רלבנטית.
<נורית רבינוביץ: אני אסביר גם איפה אנחנו כן נוגעים נושא העלייה.
<נורית רבינוביץ: אנחנו מקבלים כ-22,000 קורות חיים.
<נורית רבינוביץ: דיברו על כמויות קליטה, מגייסים בערך כ-300 משרות בשנה.
<נורית רבינוביץ: במבחנים שאנחנו עושים, רוב המבחנים הם מבחנים שבכלל אין להם רלבנטיות לשפה.
<נורית רבינוביץ: אם נניח זה מבחן בחשבון או מבחני אישיות.
<נורית רבינוביץ: מתוך שלל המבחנים יש שני מבחנים שעלולים להיות מוטי שפה, אחד זה שליטה בעברית, שהיא עברית בסיסית והדבר השני זה הסקת מסקנות, ובתהליך הגיוס עוברים סדרה גדולה של מבחנים.
<נורית רבינוביץ: כל מי שעובר את המבחנים בהצלחה, למעט אותם שני מבחנים של שפה, אנחנו נותנים לו צ'אנס נוסף ובעצם מעבירים אותו לגיבוש, שזה השלב הבא ואם הוא מסתדר בגיבוש, למרות קשיי השפה, אנחנו בהחלט מגייסים ולמרות שאין את הנתונים, כי אנחנו לא מנהלים אותם ואם אני אצטרך להציג נתונים המשמעות היא להעביר סקר בקרב 9,000 סוהרים ולבדוק את ארץ העלייה ואת שנת העלייה.
רוברט אילטוב: אני לא בטוח שאת צריכה סקר.
<נורית רבינוביץ: אבל אין את הנתונים האלה כנתונים - - -
רוברט אילטוב: בטח שיש.
אברהם נגוסה: רגע, את אומרת לי שבטופס לא כתוב שנת עלייה או ארץ לידה?
אברהם נגוסה: לא כתוב?
אברהם נגוסה: זה מוזר.
רוברט אילטוב: בכל הטפסים הממשלתיים כתוב חוץ מכם?
<נורית רבינוביץ: יכול להיות.
<נורית רבינוביץ: לא רושמים את זה.
<נורית רבינוביץ: פשוט לא רושמים ולא מזינים.
אברהם נגוסה: ארץ מוצא או ארץ לידה.
<נורית רבינוביץ: אנחנו לא מזינים את הנתונים האלה.
<נורית רבינוביץ: עד היום לא הייתה לנו דרישה כזאת.
אברהם נגוסה: יש סיבה שזה יוצא דופן מהמשרדים האחרים?
<נורית רבינוביץ: עוד פעם אני אומרת, בתהליך הגיוס והקליטה של אנשים זה ממש לא רלבנטי.
<נורית רבינוביץ: כמו שאתם יודעים שאוכלוסיית האסירים מאד מגוונת, גם אוכלוסיות הסוהרים.
<נורית רבינוביץ: אני יכולה להגיד לא על פי נתונים, אבל בוודאי ש - - -
יואל רזבוזוב: כן, אבל יש חוקים במדינת ישראל, חוץ ייצוג הולם וכו', ובשביל לעמוד בחוק אתם כמשרד ממשלתי - - -
<נורית רבינוביץ: אם נצטרך לנהל את זה, אנחנו ננהל את זה.
יואל רזבוזוב: כגוף ממשלתי.
רוברט אילטוב: אתם צריכים לעשות את זה בכל מקרה.
רוברט אילטוב: יש חוק עכשיו שמצביעים עליו.
<נורית רבינוביץ: בהתאם לחוק אנחנו כמובן ננהל את זה.
רוברט אילטוב: אני חושב שיש את הסעיף הזה.
רוברט אילטוב: זה סעיף שהוא סטנדרטי לכל המשרדים.
אברהם נגוסה: זה מוזר לי.
אברהם נגוסה: אפילו ארגונים - - -
רוברט אילטוב: אפילו שופטים ממלאים את זה, לא רק הסוהרים.
<נורית רבינוביץ: לא, אין מניעה לנהל את זה.
<נורית רבינוביץ: זה לא שאנחנו נגד.
רוברט אילטוב: להערכתי יש לכם בטופס כשבן אדם ממלא בקשה, יש בכל הטפסים האלה ארץ לידה.
רוברט אילטוב: תאריך עלייה, תאריך לידה, ארץ ליד ואם יש תאריך עלייה אז הוא עולה חדש.
רוברט אילטוב: צריך לראות לפי תאריך עלייה.
רוברט אילטוב: יכול להיות שהוא לא כותב מאיזו ארץ הוא בא, אבל תאריך עלייה יש כמעט בכל טופס ממשלתי.
<נורית רבינוביץ: מה שחשוב להבין פה שבעצם אנחנו - - - מעודדים כי ההזדמנות הזאת של להיכשל בשפה ובכל זאת לעבור לשלב הבא של הגיבוש, שהוא השלב המתקדם בגיוס, זה לא מובן מאליו.
<נורית רבינוביץ: זה נעשה באמת כדי לשים אותם במקום כזה שאם יש להם את הכישורים המתאימים וזה לא פשוט להיות סוהר מאחורי הסורגים, עדיין אנחנו נתמודד עם הקושי בשפה.
<נורית רבינוביץ: עדיין הם צריכים לקרוא נהלים ולהיות בקיאים - - -
רוברט אילטוב: סליחה, אני מתנצל, איך קוראים לך?
<נורית רבינוביץ: נורית.
רוברט אילטוב: נורית, נעים מאד.
רוברט אילטוב: תראי, אני תמיד חוזר לאותה דוגמא של הרופאים.
רוברט אילטוב: אני חושב שרופא הוא הדוגמא הטובה ביותר.
רוברט אילטוב: המבחנים של הרופא הם הקשים ביותר ואם את תסתכלי פה בנתונים, הרופאים תופסים פה את רוב השיאים בכל בתי החולים, כי היו צריכים רופאים.
רוברט אילטוב: לא היו רופאים, אז קלטו אותם.
רוברט אילטוב: זה לא אומר שהם לא עברו את מבחני השפה ואת המבחנים המקצועיים ולא את ההתמחויות וכל מה שצריך.
רוברט אילטוב: הם עברו את הכל.
רוברט אילטוב: אין לנו בעיה עם זה.
רוברט אילטוב: שהעולה החדש יעבור את כל מה שעובר הבחור יליד ישראל או הבחורה ילידת ישראל ושיבואו ויעמדו באותם הסטנדרטים, אין לנו בעיה.
רוברט אילטוב: גם בנוגע לכל הבחינות הטכניות והפסיכו טכניות, לא יודע, כל מה שצריך.
רוברט אילטוב: אין לנו ויכוח פה.
רוברט אילטוב: אדם שנכנס למערכת מקצועית צריך להתמקצע.
רוברט אילטוב: לכן אני בא ואומר זה לא הקושי של אותם העולים.
רוברט אילטוב: העולים מגיעים עם המטען.
רוברט אילטוב: רוב או חלק מהעולים מגיעים עם תארים אקדמאים והם עברו איזו שהיא כברת דרך וניסיון.
רוברט אילטוב: אין בעיה לעבור את זה.
רוברט אילטוב: לכן מה שחשוב לנו כרגע זה לראות את הנתונים.
רוברט אילטוב: פחות חשוב לנו איזה מסלולים הם עוברים אצלכם.
רוברט אילטוב: מבחינתי הם צריכים לעבור את כל המסלולים המקצועיים.
רוברט אילטוב: אנחנו לא רוצים שמישהו יתפוס עמדה שהוא לא מקצועי.
רוברט אילטוב: קודם כל הוא צריך להיות מקצועי.
<נורית רבינוביץ: אז בהינתן שאנחנו נידרש להציג נתונים, אז אני אומרת תנו לנו לפחות את הזמן.
<נורית רבינוביץ: הבקשה הזאת הגיעה אלינו אתמול לצורך העניין.
רוברט אילטוב: אנחנו לא מעמידים אף אחד למשפט.
רוברט אילטוב: מי שלא הספיק אנחנו ניתן לו את הזמן.
<נורית רבינוביץ: לא, בסדר, מה שאני מסבירה שכדי להספיק, המשמעות מבחינתנו, מאחר שהמידע הזה לא מתועד, אנחנו צריכים קצת יותר זמן.
רוברט אילטוב: אני אומר לך כעולה חדש לשעבר, גם היום, בכל טופס שהמדינה מבקשת ממני למלא אותו, בכל טופס כתוב תאריך עליה.
<נורית רבינוביץ: בהינתן שזה 22,000 קורות חיים כל שנה ולא תעדנו את זה עד היום במערכות שלנו, אז כדי לאסוף את המידע זה לא בלתי אפשרי, אבל צריך את הזמן.
<נורית רבינוביץ: זה כנראה יהיה ב - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל את זה בהקדם, בכתב ותציגו לוועדה.
<נורית רבינוביץ: אוקיי.
אברהם נגוסה: אנחנו נעבור לרפ"ק אורלי גילאון, בבקשה.
<אורלי גילאון: בוקר טוב.
<אורלי גילאון: אורלי גילאון, ראש חוליית מחשוב במחלקת תכנון, אגף משאבי אנוש.
<אורלי גילאון: כמה מילים לפני שאני מדברת על המספרים עצמם, כדי להסביר מה שאנחנו עשינו.
<אורלי גילאון: אנחנו לקחנו תמונת מצב של משרתי הקבע היום במשטרת ישראל ובדקנו מי מביניהם הם עולים חדשים שעלו משנת 2006 עד היום.
<אורלי גילאון: להבנתי אלה הנתונים שביקשתם.
<אורלי גילאון: המספרים המוחלטים הם יותר נמוכים ממה שהוצג כאן בשבוע שעבר.
<אורלי גילאון: להבנתי בשבוע שעבר הוצגו נתונים כולל שוטרי חובה.
<אורלי גילאון: הפעם אנחנו התייחסנו רק לשוטרי הקבע.
<אורלי גילאון: זאת אומרת אותם שוטרים שהתגייסו למשטרת ישראל, מתוך בחירה שזה מקום העבודה לטווח רחוק שהם בוחרים לעבוד בו, ומהצד השני משטרת ישראל בחרה להעסיק אותם ולקלוט אותם בשירות משטרת ישראל.
<אורלי גילאון: אז אוכלוסיית שוטרי החובה לא נכללת כאן, אלה שהשירות הצבאי שלהם נעשה במשטרת ישראל לא נכללים במספרים.
<אורלי גילאון: אז אם אנחנו מדברים על אוכלוסיית שוטרי הקבע היום, שמונה 24,500 שוטרים, מתוכם 71 אלה שוטרים שעלו משנת 2006 ואילך.
<אורלי גילאון: יש לנו פילוח לפי ארץ לידה, אני מניחה שהנתונים הועברו אליכם.
<אורלי גילאון: רוב הנתונים זה מארצות ברית המועצות לשעבר – רוסיה, אוקראינה, בלרוס - זו הכמות המאסיבית.
<אורלי גילאון: אוכלוסיות האתיופים – אנחנו מדברים על 15 מתוך 71 ופה אני מדברת רק על השוטרים שמשרתים היום, הם עצמם ילדי אתיופיה ועלו משנת 2006 ואילך.
יואל רזבוזוב: וכמה סך הכל נקלטו?
<אורלי גילאון: מאיפה?
יואל רזבוזוב: ב-10 שנים.
<אורלי גילאון: 15 אתיופים.
יואל רזבוזוב: לא, לא, 71.
<אורלי גילאון: מתוך ה-71 – 15 הם אתיופים.
יואל רזבוזוב: לא, בסך הכל שאתם קלטתם.
<אורלי גילאון: אין לי את הנתון הזה.
יואל רזבוזוב: כי אנחנו צריכים לדעת 71 מתוך כמה שקלטתם.
<אורלי גילאון: אז אני יכולה להביא.
יואל רזבוזוב: האם זה אחוז אחד או שזה חצי אחוז או שזה 15%.
יואל רזבוזוב: זה הנתון שהוא אינדיקציה מבחינתנו, אחרת - - -
<אורלי גילאון: כן, השאלה למה להשוות את זה.
אברהם נגוסה: יש לנו את הכלל, שזה 25 - - -
יואל רזבוזוב: סך הכל 24,500 שוטרים.
רוברט אילטוב: יש היום 24,000 שוטרים.
רוברט אילטוב: ב-10 השנים האחרונות כמה שוטרים קלטתם, זאת השאה.
יואל רזבוזוב: אם קלטתם 3,000 ויש 71, זאת אומרת - - -
<אורלי גילאון: משנת 2006?
<אורלי גילאון: זאת אומרת כמה שוטרים התגייסו משנת 2006?
<אורלי גילאון: אם אני יכולה לצאת לסמס אז אני אוכל להעביר את הנתון במהלך הישיבה.
<אורלי גילאון: רוב האוכלוסייה זה אוכלוסייה ייעודית שמשרתת בתפקידי המשטרה הקלאסיים, שזה אנשי בילוש, חקירות, לוחמים ביחידות מיוחדות.
<אורלי גילאון: האוכלוסייה המנהלית היא אוכלוסייה יותר ספורה, כי באופן טבעי הגיוס למשטרת ישראל, למקצועות המנהליים, הוא יותר נמוך.
<אורלי גילאון: אנחנו מדברים על 64 שוטרים שהתגייסו במסלול הייעודי, 7 מתוך העולים החדשים הם כאלה ששובצו במקצועות המנהליים.
<אורלי גילאון: 2 מתוכם הם גם קצינים, אחד במערך המז"פ ואחת היא קצינת רפואה, היא רופאה.
<אורלי גילאון: זהו.
<אורלי גילאון: אלה הנתונים.
רוברט אילטוב: גם פה הרופאים מובילים.
אברהם נגוסה: יחסית.
<אורלי גילאון: אני רק רוצה לציין שאם אנחנו עושים צילום מצב של האוכלוסייה שמשרתת היום ואם אנחנו מתייחסים לבני הקהילה האתיופית, לא רק כאלה שנולדו באתיופיה אלא כאלה שבעצם ההורים שלהם עלו מאתיופיה ונכון להיום אנחנו מדברים על כ-700 שוטרים שמשרתים בשירות קבע במשטרת ישראל.
אברהם נגוסה: יחד עם ה-15?
<אורלי גילאון: בלי, בלי.
<אורלי גילאון: בעצם כולל.
<אורלי גילאון: 15 מתוך ה-700.
אברהם נגוסה: אז יש 700 יוצאי אתיופיה – עולים ובני עולים.
<אורלי גילאון: בדיוק, כן, או כאלה שעלו לפני יותר מ-10 שנים, או שרובם הם ככר בני עולים.
אברהם נגוסה: טוב, ליזי, מארגון נפש בנפש, יש לך שאלה?
<ליזי מרטין: בוקר טוב.
<ליזי מרטין: אני ליזי מרטין, אני מנהלת המחלקה לקשרי ממשלה בנפש ונפש.
<ליזי מרטין: בהקשר של הדיון החשוב הזה, רציתי לשאול אם יש התייחסות גם להליך המקצועי באמת שהמנכ"ל דיבר עליו, שצריכים לעבור.
<ליזי מרטין: למה אני מתכוונת?
<ליזי מרטין: אנחנו הגשנו איזו שהיא הצעה כבר לפני כמה שנים לגבי תיקון החקיקה של ייצוג הולם.
<ליזי מרטין: אנחנו דיברנו על זה שבלשון החוק, כשכתוב שבקרב העובדים בשירות המדינה בכל משרד וביחידות סמך יינתן ביטוי הולם בנסיבות העניין לייצוגם של שני בני המינים, של אנשים עם מוגבלויות, של בני האוכלוסייה הערבית והדרוזית והצ'רקסית, אנחנו ביקשנו להוסיף את המילים עולים חדשים שעלו ב-5 השנים האחרונות טרם קבלתם לעבודה.
<ליזי מרטין: אני מבינה שפה אנחנו מדברים על 10 שנים, אבל זה הרעיון.
רוברט אילטוב: זה כולל גם את ה-5.
<ליזי מרטין: אני חושבת שנדבך נוסף שצריך להתייחס אליו, ובאמת זה עלה פה בסוגיה של שב"ס, זה באמת ההליך המקצועי שצריכים לעבור.
<ליזי מרטין: למשל, אני מקבלת פניות מעולים שלמשל רוצים להיות נהגי משאית בישראל.
<ליזי מרטין: נכון להיום הבחינה שהם צריכים לעבור, יש בחינה עיונית, מעבר לבחינה המעשית, היא בעברית.
<ליזי מרטין: אנחנו פנינו למשרד הרישוי וביקשנו מהם שהבחינה תהיה באנגלית, או שיהיה מתרגם סימולטני.
<ליזי מרטין: אין אפשרות כזאת.
רוברט אילטוב: רוב העולים הם לא מארצות הברית, דרך אגב.
<ליזי מרטין: לא משנה, בשפות.
רוברט אילטוב: מה זה משנה?
רוברט אילטוב: אם הם לא יודעים עברית ולא יודעים אנגלית, אז מה זה משנה באיזה שפה?
רוברט אילטוב: צריך להיות בשפת אם.
רוברט אילטוב: האם הם מבינים איך לנסוע?
<ליזי מרטין: לא, אבל אני אומרת, השאלות ששואלים אותן, שנוגעות לנהיגה שלהם, אם הן לא בשפה שהם יכולים לענות עליהן - - -
רוברט אילטוב: זה בדיוק מה שאני אומר.
רוברט אילטוב: זה לא צריך להיות - - -
<ליזי מרטין: כן.
<ליזי מרטין: אז שוב אני אומרת, גם אם יש תהליך, שכמו שנציגת השב"ס אמרה, הם מוכנים לוותר להם על איזה שהוא הליך שהוא הליך שפתי, הם מלכתחילה לא יבואו לגשת לבחינות האלה, אם הם יודעים שאין אופציה שהם יוכלו להתבטא בשפה שלהם.
<ליזי מרטין: הם לא בהכרח יודעים שאם הם נפלו רק בחלק השפה, יתרו להם על הנושא הזה.
<ליזי מרטין: במקצועות הבריאות באמת, כמו שאתה מציין, שם הייתה התקדמות מאד גדולה ורוב הבחינות מתורגמות לפחות לארבע שפות, אבל יש בחינות גם בתוך מקצועות הרפואה שהם לא.
<ליזי מרטין: למשל אופטומטריה, נכון להיום אין בחינה שהיא באנגלית או בצרפתית או בשפות, או לא משנה מה.
<ליזי מרטין: אז אני אומרת, אני חושבת שצריך להתייחס מעבר לייצוג ההולם, לשירות הציבורי ואלה הליכי התמקצעות יש ובאיזה שפות הם ניתנים, כי אחרת הדלת נסגרת לפני שהעולים בכלל הגיעו.
רוברט אילטוב: אנחנו מסכימים.
רוברט אילטוב: זו בדיוק הסיבה לכל הדיון הזה.
רוברט אילטוב: אנחנו מדינה שקולטת עלייה.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים שהעולה שמגיע לכאן ירגיש בנוח, שתהיה לו את הקליטה הטובה ביותר, שלא תהיה לו אופציה אחרת במדינה אחרת.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים שהעולים יגיעו לכאן.
רוברט אילטוב: לכן אנחנו בוחנים קודם כל את הנתונים, את המספרים ואחר כך אנחנו נבחן גם את המכשולים הנוספים, איפה תקרות הזכוכית בעצם קיימות.
רוברט אילטוב: זה נושא הדיון שלנו בעצם.
רוברט אילטוב: ההערות שלך הן מאד נכונות, וגם הרופאים, כשהם עושים את הבחינות המקצועניות שלהם בשפה שלהם, בסוף יש גם בחינה בידיעת השפה העברית.
רוברט אילטוב: כלומר זה לא שהם לא צריכים לדעת את השפה.
רוברט אילטוב: בסדר, יש את השפה ויש את המקצוע.
רוברט אילטוב: את המקצוע צריך לבדוק האם ברמה מקצועית הם מתאימים ואת השפה האם הם יודעים לדבר.
רוברט אילטוב: שני הדברים האלה חייבים להיות גם ביחד.
רוברט אילטוב: זה לא שהאדם לא צריך לדעת עברית, כי בסופו של דבר הוא צריך לדבר עברית ואנחנו רוצים שהוא ידבר עברית, זה לא רק הנושא המקצועי.
רוברט אילטוב: ואם צריך להשלים אולפנים ושפה, אז אנחנו גם לזה נתייחס פה.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לראות את הבעיה הרחבה ואיך אנחנו מטפלים בה.
רוברט אילטוב: ההערות שלך מאד מאד חשובות.
רוברט אילטוב: אנחנו לא רוצים שתהיה איזו שהיא תקרה לעולה חדש להיכנס למערכת ולעבוד.
רוברט אילטוב: אם הוא מתאים ברמה המקצועית, כמובן.
<נורית רבינוביץ: אם רק יורשה לי להוסיף, שאת מבחני האישיות למשל אנחנו עושים בשפת האם – באמהרית, או ברוסית – וזה באמת כדי לראות את ההתאמה ולא את הידיעה בשפה, כי הדרישה בעברית - - -
רוברט אילטוב: ואת אומרת שאתם לא יודעים מי עולה חדש?
<נורית רבינוביץ: הוא מבקש.
<נורית רבינוביץ: זה לפי בקשת המועמד.
<נורית רבינוביץ: לא אמרתי לא יודעים, לא מתעדים את זה.
רוברט אילטוב: אם תבדקי את טופס קליטת עובד והמילוי שלו, את תראי שם תהליך עלייה.
<חגית פלדמן: אני רק רוצה להוסיף - שמי חגית פלדמן ממשרד הקליטה – מה שאמרתי בפעם הקודמת ואת לא היית בפעם הקודמת – הוקמה ועדה להסרת חסמים במשרד ובפעם הקודמת היה רון צור מטעם הנציבות, והעלינו גם בנוגע לחלק של מבחני הנציבות, שנציבות שירות המדינה ערכה כל מיני התאמות לטובת עולים חדשים שנבחנים בשפות.
<חגית פלדמן: זה משהו חדש.
<איריס נחמיה: זה מה שרציתי להגיד.
<חגית פלדמן: אני אמרתי לך את זה גם בפעם הקודמת וביקשתי מרון להרחיב את חלק הנציבות, גם בכל מיני חלקים של מקצועות רפואה וכאלה דברים נוספים, שהיו שיפורים, אבל במיוחד בדגש על הנציבות, שאני חושבת - - -
<איריס נחמיה: יש התאמות בכל השפות, בשפה האמהרית, בשפה הרוסית, אנגלית, עברית, כל השפות שנדרשות.
<איריס נחמיה: מעבר לזה, גם במסגרת אותה ועדה חולקו לעולים וואוצ'רים שיאפשרו להם להכין את עצמם לקראת מבחני ההערכה.
<איריס נחמיה: כן נעשו הרבה מאד פעולות כדי בעצם לאפשר להם תהליכי כניסה הרבה יותר רכים לתוך המערכת.
אברהם נגוסה: אז נציגת משרד הקליטה אם התחלת, אז בואי נמשיך.
אברהם נגוסה: בואי תציגי לנו את הנתונים.
<חגית פלדמן: אז אני הצגתי נתונים בפעם הקודמת.
<חגית פלדמן: בפעם הקודמת עלתה דרישה שאני רואה שכולם הבינו אותה כמוני, לנתונים כלליים של עולים שנקלטו לשירות המדינה תוך 10 שנים מיום עלייתם, לא בדגש על השש שנים האחרונות.
אברהם נגוסה: 10.
<חגית פלדמן: לא ב-10 השנים האחרונות אלא 10 שנים מיום עלייתם ארצה וזה נתונים שונים לחלוטין.
רוברט אילטוב: עכשיו אנחנו יודעים מי בלבל אותם.
<חגית פלדמן: לא, זה הנתונים שביקשו בוועדה הקודמת ואנחנו הדגשנו ושאלנו את השאלה הזאת, כי באמת יש עולים שעלו לפני הרבה שנים.
<חגית פלדמן: אז בגדול אצלנו, אם אנחנו מסתכלים 10 שנים, כמו שאמרתי פעם קודמת, זה 132 עובדים מתוך 494.
<חגית פלדמן: הנתונים של הנציבות כוללים גם כנראה מתנדבים ודברים נוספים.
<חגית פלדמן: אם אנחנו נצטרך לעשות עדכון על נתונים, כמו שביקשתם מכל האחרים, אנחנו נעשה עדכונים על אלה שעלו באמת משנת 2006.
<חגית פלדמן: זה משהו אחר ונכין את זה לפעם הבאה.
<חגית פלדמן: או שהנציבות מגישה כללית לכלל המשרדים, מה שתבקשו.
אברהם נגוסה: לא, אנחנו נשמח לקבל גם מכם.
אברהם נגוסה: זה מאד יעזור לנו.
<חגית פלדמן: בסדר.
אברהם נגוסה: תראי, משרד הקליטה צריך להיות מודל לחיקוי.
<חגית פלדמן: אצלנו רוב העובדים הם עולים.
אברהם נגוסה: הוא צריך לבוא ולהגיד בואו אחרי.
<קריאה: הם לא עולים.
<קריאה: מי שעלה ב-10 השנים אחרונות, אז הם לא עולים.
<חגית פלדמן: רגע, אני רק רוצה להדגיש, רוב העולים שלנו הם עולים חדשים.
<חגית פלדמן: השאלה, הם בינתיים כבר נהיו ותיקים.
<חגית פלדמן: אם הם עובדים אצלי 10 שנים וכשהם נקלטו הם היו עולים חדשים, אני לא אומרת להם לכו הביתה, אני מביאה עולים חדשים נוספים.
רוברט אילטוב: לכן אנחנו ביקשנו להשאיר את הנתונים הקודמים וגם את החדשים.
<חגית פלדמן: אז אנחנו נכין גם את החדשים.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לראות את כל התמונה.
<חגית פלדמן: אין בעיה.
אברהם נגוסה: נעבור למשרד החינוך, גברת ציפי, בבקשה.
<ציפי קוריצקי: בוקר טוב.
<ציפי קוריצקי: ציפי קוריצקי, ממונה על מורים עולים, ואני מדגישה, אני יכולה לדבר על נתונים שקשורים לעובדי הוראה, לא לפקידות במטה עצמו.
<ציפי קוריצקי: מבחינת נתוני המורים, כוח האדם בהוראה, משנת 2007 אנחנו מדברים על 1,680 מורים.
<ציפי קוריצקי: אם אנחנו מתייחסים להגדרה של עולה חדש, של 7 השנים האחרונות, אז זה משנת 2009 ועד היום - - -
רוברט אילטוב: 1,600 מורים מתוך כמה?
<ציפי קוריצקי: יש לנו 8,000 שנכנסים למערכת בשנתון.
רוברט אילטוב: לא, כמה מורים יש בכלל?
<ציפי קוריצקי: יש 180,000 מורים.
רוברט אילטוב: כלומר פחות מאחוז.
<ציפי קוריצקי: לא, אבל אם אנחנו מתייחסים למורים שנכנסים כל שנה לתוך המערכת, אנחנו מדברים על 8,000 מורים ואם אנחנו מתייחסים למספר המורים בממוצע, המורים העולים שנכנסים למערכת, אז אנחנו מדברים על כ-150 מורים.
רוברט אילטוב: מתוך 800.
<ציפי קוריצקי: מתוך 8,000, כן.
אברהם נגוסה: 150 מתוך 8,000.
<ציפי קוריצקי: זאת אומרת בממוצע בכל שנה.
<ציפי קוריצקי: יש שנים שיש יותר ויש שנים שיש פחות, תלוי בעלייה.
<ציפי קוריצקי: מה שאני חייבת לומר, זה שבשנה האחרונה אנחנו עושים מאמצי על בהסרת חסמים וניסיון לקלוט מירב מורים עולים לתוך המערכת, כאשר בין היתר אנחנו הקלנו באופן משמעותי את תנאי הסף לכניסה למערכת החינוך.
<ציפי קוריצקי: אם בעבר מורים עולים היו צריכים לבצע התאמות קשות מאד בתחום הדיסציפלינארי, וזה לקח להם שנים ולעתים קרובות הם התייאשו ולא נכנסו להוראה, השנה הזו אמרנו, כל ההתאמות תהיינה כפיתוח מקצועי ולא כתנאי סף.
<ציפי קוריצקי: כלומר אחרי שנכנסים לתוך המערכת.
יואל רזבוזוב: טוב, אבל הסיבה לכך היא כי הם מקצועות דרושים.
יואל רזבוזוב: רוב העולים מלמדים במקצועות דרושים ואתם צריכים את המקצועות האלה, אז בגלל זה הורדתם, כי אין לכם.
<ציפי קוריצקי: אנחנו הורדנו כי - - -
יואל רזבוזוב: אני ישבתי עם גילה נגר.
יואל רזבוזוב: אין לכם פשוט.