GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיה שריר: באשדוד הם גם אמרו שיש ילדים בכל מיני צבעים וציירו אותם.
<מאיה שריר: כאן יש סיפור עלייה מאוקראינה.
<מאיה שריר: תלמיד בבית ספר איתמר בנתניה, שמציג איך הוא עלה מאוקראינה.
<מאיה שריר: יש שם מוסיקה יפה.
<מאיה שריר: אמא של ילדה מכיתה ד' שמספרת על סיפור.
<מאיה שריר: כאן הילדים בחרו לעסוק בשם הפרטי שלהם.
<מאיה שריר: מה זה אומר החשיבות של השם לאדם.
<מאיה שריר: השם שלי למשל הוא רוסי לגמרי.
<מאיה שריר: בית ספר בורוכוב בגבעתיים בחרו לעסוק בקהילה האתיופית וללמוד להכיר את התרבות.
<מאיה שריר: יד לבנים, פתח תקווה, אומרים תודה לעולים.
<מאיה שריר: וכאן יש לנו מורות עולות.
<מאיה שריר: בבית ספר קריית יערים ברמת השרון היו הרבה מורות שהן עצמן חוו עלייה.
<מאיה שריר: סיפור העלייה בכל בית ספר בצורה חווייתית.
<מאיה שריר: סיפורי עלייה של המשפחות יש כאן.
<מאיה שריר: יש כאן פעילות בטבריה על ארצות המוצא של כל התלמידים של בית הספר.
<מאיה שריר: זה איתמר בן אבי ביפו, בית ספר רב תרבותי מאד.
<מאיה שריר: באשדוד עסקו באומנות.
<מאיה שריר: אנחנו רואים שיש כאן עשייה מאד מגוונת.
<מאיה שריר: זה באורט כרמים בכרמיאל.
<מאיה שריר: באמת, כל היישובים.
<מאיה שריר: בסך הכל בכל המגזר היהודי, בכל בתי הספר יש עולים.
<מאיה שריר: טשרניחובסקי בנתניה.
<מאיה שריר: הנה בבת ים, בית ספר גורדון בבת ים, בית ספר אוסישקין ברמת השרון.
<מאיה שריר: גם ברמת השרון יש עולים.
<מאיה שריר: וזה בקריית ביאליק.
<מאיה שריר: וגם בגני הילדים.
<מאיה שריר: בגני הילדים נכנסו גם חיילים ועשו פעילות משותפת עם הילדים.
<מאיה שריר: קריית ארבע.
<מאיה שריר: גם המורים והעובדים של בית הספר סיפרו איך הם חוו עליות, הם והמשפחות שלהם.
<מאיה שריר: זה סיפור עלייה מאד מרגש מאתיופיה.
<מאיה שריר: דיברו על החשיבות של ירושלים לבני הקהילה.
<מאיה שריר: כאן יש סיפור עלייה מאוקראינה של סייעת מבית הספר.
<מאיה שריר: ובני מנשה.
<מאיה שריר: יש עוד קצת תמונות.
<מאיה שריר: האמת היא שאנחנו מקבלים גם היום הרבה מאד חומרים גם מבית הספר.
<מאיה שריר: כאן הזמינו קייס בנתניה.
<מאיה שריר: בבית ספר רועי קליין בנתניה הזמינו קייס לספר.
<מאיה שריר: ואלה תוצרי למידה ואנחנו מקבלים ומוצפים בעוד ועוד תגובות מהשטח.
אברהם נגוסה: מאיה, זו המצגת, או שיש עוד דברים שיבואו?
<מאיה שריר: זהו.
אברהם נגוסה: אבל אני רוצה שתתמקדי.
אברהם נגוסה: זה מאכזב אותי.
אברהם נגוסה: אני מצטער להגיד את זה.
<מאיה שריר: מאכזב?
<מאיה שריר: למה?
אברהם נגוסה: אוקיי, בסדר, לראות את התמונות זה בסדר, אבל אנחנו רוצים לדעת מבחינת ההישגים, מבחינת הנשירה, מבחינת - - -
<מאיה שריר: בסדר, שנייה.
אברהם נגוסה: תמונות.
אברהם נגוסה: לכן אני מעלה את זה, כדי שתתייחסי.
<מאיה שריר: אני מתייחסת.
אברהם נגוסה: הדו"ח הציג לנו 34% מול 11% של אלימות, 12% מול 11% מקבלים מכות על ידי המורים.
אברהם נגוסה: אנחנו מקבלים בשטח מידע שאין מגשרות בגני הילדים לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: דרכי האולפן לא בסדר.
אברהם נגוסה: אנחנו שמסתובבים בשטח שומעים.
אברהם נגוסה: אז אני רוצה לקבל נתונים כאלה.
<מאיה שריר: אני אסביר, ברשותך.
<מאיה שריר: אני חושבת שזה היה מהלך מאד מאד חשוב וראשון, של עבודה עם כל האוכלוסייה הקולטת.
<מאיה שריר: אנחנו תמיד עובדים עם העולים.
<מאיה שריר: העולים לא אלימים כלפי עצמם.
<מאיה שריר: צריך לעשות איזו שהיא עבודה עם כל האוכלוסייה הקולטת.
<מאיה שריר: הרי בדו"ח מה שעלה מאד חזק זה העבודה שנדרשת עם המורים.
<מאיה שריר: אז אחרי שכל המורים נחשפו לעליות, לתרומה שלהם, לזה שבעצם בכל כיתה, ולא תמיד הם ראו אותם.
<מאיה שריר: יש עולים או בני עולים והפעם זה עלה בצורה מאד מאד בולטת ומערכתית כוללת ואי אפשר היה להתעלם מזה, וזה אפשר קודם כל עבודה גם של הצוות החינוכי על עצמו.
<מאיה שריר: לראות מה העמדות האישיות שלהם כלפי עולים וכלפי עלייה.
<מאיה שריר: לראות את התרומה, את ההוקרה, את להגיד תודה, לתת יחס חיובי לעולים.
<מאיה שריר: אנחנו מרגישים שבזה זה מהפך.
<מאיה שריר: זה פעם ראשונה שבמערכת עלה שבוע שלם שהנושא שלו זה עולים.
<מאיה שריר: ואם אנחנו מדברים על הדו"ח שראמ"ה פרסמו, אני חושבת שזה צעד ראשון שהוא באמת מערכתי, יוצא דופן, פורץ דרך, של כל מערכת החינוך.
<מאיה שריר: כל המורים בכל המקצועות, כל התלמידים.
<מאיה שריר: הרי כאשר אנחנו באים לדבר על אלימות כלפי עולים, אז זה לא העולים עצמם.
<מאיה שריר: זה האוכלוסייה האחרת, שהם לא עולים.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת הם לא עולים?
מרדכי יוגב: הם פעם ראשונה התייחסו בעצם לציבור הישראלי הוותיק, שצריך לקלוט את העולים ולתת לו כלים.
<מאיה שריר: נכון.
אברהם נגוסה: ברור שהמורים לא עולים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת, כי הממצאים מתייחסים לאינטראקציה בתוך בית הספר.
אברהם נגוסה: כלומר, אלימות מורים כלפי ילדים עולים ובני עולים וגם תלמידים.
אברהם נגוסה: זה ברור שזה לא עולים בין עולם.
אברהם נגוסה: זה גם יכול להיות במקרים כאלה, אבל לא יכול להיות שזה הממצאים שבעניין.
אברהם נגוסה: אם אנחנו מדברים על אלימות, 22% מול 5% זה יוצאי ברית המועצות, 34% מול 11% יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: זה הוצג לנו.
אברהם נגוסה: זו סוגיה אחת שאנחנו רוצים לשמוע מכם – מה אתם הולכים לעשות, איזו תכנית יש לכם כדי לשנות את המצב.
אברהם נגוסה: שתיים, בעניין הישגים, יש פחות הישגים לעולים חדשים, יש נשירה גבוהה אצל העולים החדשים ואנחנו רוצים לדעת גם לגבי ההישגים ולגבי הנשירה, איך אתם הולכים לשנות את זה ומה התכנית.
אברהם נגוסה: בין היתר אנחנו קיבלנו, כשביום חמישי היינו בסיור במטה בנימין, שם הציגו לנו בעיות של מגשרות בגני הילדים.
אברהם נגוסה: גננת מגשרת.
אברהם נגוסה: אפילו באולפנים יש בעיה בערך העברת האולפנים לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו מדברים על נושא הילדים היום, אבל גם האולפנים הם באחריות משרד החינוך – לחינוך מבוגרים.
אברהם נגוסה: אני הוספתי לכם שאלה בנקודה הספציפית של יוצאי אתיופיה, שהממשלה אישרה ונתנה להם תקציב מיוחד לשילובם של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: לא כל הזמן אנחנו יכולים - - - את המשנה למנכ"לית, ולכן חשוב לנו לקבל את הנתונים האלה, את ההסברים האלה, את התכניות האלה.
אברהם נגוסה: בואו תתמקדו בכיוונים האלה שאתם צריכים להראות לנו.
אברהם נגוסה: טוב שחגגנו שבוע עם תמונות יפות בעניין יום העלייה, זה מה שאני רוצה, אבל הדיון שלנו מתמקד יותר בלשמוע תכנית פעולה.
<גילה נגר: אדוני יושב הראש, אני רוצה לפתוח ולהגיד במשפט אחד.
<גילה נגר: אני רוצה שיהיה ברור שככלל, מערכת החינוך על כל רבדיה, מגנה באופן מאד מאד ברור כל תופעה של אלימות בקרב ילדים, בין ילדים, בין מורים לילדים וכו'.
<גילה נגר: אין כאן מטה של קסם.
<גילה נגר: אנחנו עושים עבודה חינוכית לא פשוטה, מורכבת, ואני רוצה שיינתנו לנו כאן כמה דקות להציג את התכנית בשלמותה, עם כל הנתונים שלנו - את תכנית דרך חדשה, שיש עליה הרבה מאד ביקורת, אבל לצערי הן נובעות גם מזה שיש חוסר ידע ומידע שלא נגיש לציבור.
<גילה נגר: אני מציעה שתתנו לנו רגע להציג את התכניות ואחר כך, אם יהיו שאלות, אנחנו מאד נשמח.
<גילה נגר: בסדר?
<גילה נגר: תודה רבה.
אברהם נגוסה: זה בשבילכם.
<גילה נגר: מעולה.
<גילה נגר: אז מאיה תציג.
<מאיה שריר: טוב, כפי שאמרנו באותה ישיבה, ברגע שהוצגו לנו הנתונים על ידי ראמ"ה, אנחנו מיד כינסנו צוות פעולה וקיימנו ישיבה בשפ"י – השירות הפסיכולוגי היעוצי ואנחנו מגבשים את המשך הדרך גם בהכשרת המורים, גם בהכשרת היועצים.
<מאיה שריר: ברור לנו שלא מספיק לעבוד עם התלמידים ונדרשת כאן עבודת עומק.
מרדכי יוגב: יש את התכנית הזאת אולי בדפים?
מרדכי יוגב: אפשר לקבל אותה?
<מאיה שריר: כן, כן.
מרדכי יוגב: אני אשמח לקבל אותה.
<גילה נגר: התכנית של דרך חדשה.
<מאיה שריר: במקביל אנחנו מכירים גם את הדו"ח למיגור האלימות נגד יוצאי אתיופיה, שהוא חלק אחד בכל ההתייחסות, כי בדו"ח הכללי של ראמ"ה כמובן שהייתה התייחסות רבה מאד גם לעולים דוברי רוסית וגם לכאלה שהם בני עולים וההורים שלהם עלו מארצות ערב.
<מאיה שריר: מבחינת ההישגים, אנחנו לא - - -
<גילה נגר: רק בהקשר של דו"ח מיגור האלימות, אנחנו היינו חברים בוועדה, חברים מאד מובילים בוועדה.
<גילה נגר: אנחנו מאמצים בתחום החינוך את כל המסקנות של הוועדה ואת כל ההמלצות ואנחנו כבר התחלנו להיערך להטמעה של ההמלצות האלה.
אברהם נגוסה: אז אתם תציגו לנו את ההיערכות ואיך אתם נערכים?
<גילה נגר: אדוני יושב הראש, אתם שלחתם שלוש שאלות, שכל שאלה היא עולם ומלואו.
<גילה נגר: השאלה במה אנחנו רוצים להתמקד.
<גילה נגר: אני מוכנה להציג את מה אנחנו עושים במיגור האלימות נגד יוצאי אתיופיה, אבל כאן לא נתבקשנו לעשות את זה.
<גילה נגר: אנחנו נדבר באופן כללי על אלימות בקרב העולים, על תכניות שיש לנו לילדים עולים ולא עולים ובעיקר הייתי רוצה שנתמקד בדרך חדשה, כי התחושה בציבור היא שלא נעשים דברים ואולי הגיע הזמן שישמעו גם מה עושה משרד החינוך בנושא של דרך חדשה ואנחנו עושים הרבה מאד.
אברהם נגוסה: רגע, רגע, אבל הנושא שלנו היום הוא לא דרך חדשה.
<גילה נגר: אתה אמרת - - -
אברהם נגוסה: אני - - -
<גילה נגר: זאת הייתה אחת השאלות.
אברהם נגוסה: דרך אגב אני אמרתי את התייחסותך, אבל הנושא מוגדר.
אברהם נגוסה: הנושא זה טיפול משרד החינוך בתלמידים עולים חדשים באופן כללי.
<גילה נגר: בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אז אני שאלתי כבדך אגב, ואני רוצה, שכמי שמרכזת את התכנית הזאת, תתייחסי גם לזה.
<גילה נגר: אנחנו נתייחס גם וגם.
<מאיה שריר: במערכת החינוך, אתם ביקשתם נתונים של 10 שנים, אנחנו פה בתיאום עם משרד העלייה והקליטה.
<מאיה שריר: כשאנחנו מדברים על כלל העולים אנחנו מדברים על 10 שנים.
<מאיה שריר: לומדים 41,767 שעלו במהלך 10 השנים האחרונות, משנת 2006.
<מאיה שריר: כאשר יש לנו מענים שונים לעולים חדשים, יש שעות תקן לרכישת העברית כשפה שנייה.
<מאיה שריר: כמובן שזה לא מספיק והם צריכים להיות מסוגלים ללמוד את כל מקצועות הלימוד בעברית, להשלים פערים בכל מקצועות הלימוד, כי מערכות החינוך בעולם שונות ממערכת החינוך בישראל.
<מאיה שריר: גם מה שלומדים הוא אחר וגם איך לומדים.
<מאיה שריר: גם היחסים בין ההורים לבית הספר.
<מאיה שריר: יש שונות רבה מאד.
<מאיה שריר: לשם כך אנחנו מרחיבים את הזמן על ידי תכניות שעוסקות בשיפור השפה העברית והשלמת פערים בכל מקצועות הלימוד.
<מאיה שריר: יש לנו ביסודי את תכנית משעולים ואת תכנית סלע - - -
מרדכי יוגב: מה הפק"ל שמקבל ילד עולה?
<מאיה שריר: אם הוא ילד אחד בבית ספר, ילד בודד אחד, אז זה שש שעות בשבוע, זה המינימום.
<מאיה שריר: יש טבלה: 1 עד 3 ילדים – 6 שעות, ילד רביעי זה כבר 10 שעות.
<מאיה שריר: יש טבלה מדורגת.
<גילה נגר: וזה מעבר לשעות הפרטניות שיש אותן במסגרת אופק חדש, שגם מתגברות.
<מאיה שריר: מעבר לזה יש לנו שעות להשלמת פערים בכל מקצועות הלימוד.
<מאיה שריר: אז כפי שאמרתי ביסודי זו תכניות משעולים וסלע, שהן לאחר שעות הלימודים.
<מאיה שריר: בחטיבת הביניים יש לנו שעות תקן בתוך המערכת, את תכנית שעל ואת תכנית עוגן למניעת נשירה ומשרד העלייה והקליטה מפעיל את תכנית פלא בחטיבות ביניים ובחטיבות העליונות.
<מאיה שריר: בחטיבות העליונות אנחנו נותנים הרבה שיעורי עזר וגם תכניות ייחודיות עם רשויות אפילו, כדוגמת התכנית שאנחנו מפעילים עם מודיעין, לקראת הצלחה בבחינות הבגרות.
<מאיה שריר: זו תכנית מאד מוצלחת.
<מאיה שריר: בנוסף יש את התכנית – החלטת הממשלה לעידוד העולים מאוקראינה, צרפת ובלגיה, לאלה שעלו במהלך שנת 2016.
<מאיה שריר: עלו הרבה מאד.
<מאיה שריר: מה-1 בינואר 2016, כלומר אפילו לא שנה אחת מלאה, עלו מאוקראינה, צרפת ובלגיה – 1,574 תלמידים והם משתתפים בתכנית הייחודית שלנו, שם מקבלים תוספות של מסגרות מילת ורכז ישובי.
<מאיה שריר: בנוסף, דיברתם על מגשרים, שאלת על מגשרים.
<מאיה שריר: יש לנו מגשרים דוברי צרפתית, רוסית, ספרדית ובני מנשה ומגשרים דוברי אמהרית.
<מאיה שריר: מגשרים דוברי אמהרית זה במכרז שמוכר וידוע לכם.
<מאיה שריר: הסיבה לכך שזה במכרז והאחרים הם במצ'ינג עם הרשויות, כי כדי שנוכל להפעיל מגשרים דוברי רוסית, אנחנו צריכים לקבל את ההסכמה של הרשות.
<מאיה שריר: אנחנו מפרסמים קול קורא ורק הרשות שאומרת אני רוצה ומוכנה לשים מצ'ינג, אז אפשר לעבוד בה.
<גילה נגר: גני ילדים - - -
<מאיה שריר: המגשרים הם מגשרים יישוביים.
<מאיה שריר: לא דיברנו על גן ילדים ספציפי או בית ספר ספציפי בדוברי השפות האלה.
<מאיה שריר: יש לנו מגשרים בגנים באופן ייחודי רק לעולים מאתיופיה.
<מאיה שריר: שם יש תקנים, יש 20 משרות של מגשרות בנות הקהילה שנכנסות לגנים.
אברהם נגוסה: לעולים אחרים אין?
<מאיה שריר: לעולים אחרים יש מגשר יישובי.
אברהם נגוסה: למשל בעפרה, בשילה, בעלי.
אברהם נגוסה: ביום חמישי, כשהם הציגו לנו את הבעיה, היא אינה לגבי אתיופיה, זה לגבי כולם.
<מאיה שריר: אז אנחנו עובדים במצ'ינג איתם.
<מאיה שריר: אנחנו מפרסמים קול קורא.
<מאיה שריר: יישוב שרוצה מפעיל מגשר במצ'ינג איתנו ויישוב שרוצה להרחיב מעבר להקצאה שלנו, יש כאלה - - -
אברהם נגוסה: יש לזה הקצאה?
אברהם נגוסה: לכל יישוב?
<מאיה שריר: לא לכל יישוב.
<גילה נגר: יש קול קורא לכל יישוב.
<גילה נגר: יישוב שרוצה – פונה.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב ויש לו שאלה.
יואל רזבוזוב: לא, אחרי זה.
יואל רזבוזוב: אני אשמח ויש לי התייחסות.
<מאיה שריר: משהו ספציפי?
<מאיה שריר: מה עוד?
<גילה נגר: יש הרבה מאד תכניות נוספות - - -
<מאיה שריר: יש הרבה תכניות.
<מאיה שריר: עד כמה לפרט?
<גילה נגר: של רב תרבותיות וכו'.
<גילה נגר: אם תרצו נפרט.
<גילה נגר: אנחנו יכולים גם לשלוח בצורה מרוכזת את כל התכניות כדי שזה ייתן לכם תמונה כוללת, ואם אפשר, אז אנחנו נעבור לדרך חדשה, ודרך זה גם תלמדו מה אנחנו עושים גם עם העולים וגם לא עם העולים, בנושא של מעורבות חברתית, מעורבות קהילתית, הישגים לימודיים, מורשת תרבותית, כל מה שאנחנו מובילים במסגרת התכנית.
<גילה נגר: האוקיי.
<גילה נגר: נתחיל?
<גילה נגר: טוב.
<גילה נגר: אז את תכנית דרך חדשה כולם מכירים.
<גילה נגר: אנחנו לא נרחיב לא על אבני יסוד ולא על דברים אחרים, אבל כן הייתי רוצה להגיע לנושאים המערכתיים ולתת סטאטוס מאד בקצרה של מה עשינו עד עכשיו במשרד החינוך.
<גילה נגר: קודם כל אנחנו הוצאנו את יוצאי אתיופיה, ילידי הארץ, שהיו עד עכשיו באחריות אגף הקליטה, העברנו אותם לאגפי הגיל.
<גילה נגר: כרגע הם נכללים במסגרת אגפי הגיל, ככל ילדי ישראל.
<גילה נגר: לא מתייחסים אליהם יותר כעולים חדשים, רק עולים שמוגדרים במוצב שהם עולים, מטופלים על ידי האגף של מאיה.
<גילה נגר: אז זה כבר בוצע ואנחנו כבר בועלים כך.
<גילה נגר: הדבר השני שעשינו, אנחנו בחנו מחדש את כל התכניות שהיו מיועדות אך ורק ליוצאי אתיופיה ולמרות הכתבה שהופיעה היום בעיתון הארץ, שהיא די מקוממת, כי היא לא נשענת על עובדות, אבל בכל זאת אני אתייחס.
<גילה נגר: אנחנו בחנו את כל התכניות.
<גילה נגר: תכנית שהייתה לא אינטגרטיבית אלא תכנית מבדלת, אנחנו הפסקנו אותה.
<גילה נגר: אני יכולה לתת דוגמאות של תכניות שאנחנו הפסקנו או שינינו להן את הייעוד ואת האוכלוסייה, כדי שיתנו מענה לכולם.
<גילה נגר: למשל, הייתה תכנית שהייתה מתואמת עם הג'וינט בשיתוף פעולה מלא, שנקראת פאקט ופאקט פלוס.
<גילה נגר: אנחנו ביטלנו אותה, כי היא הייתה תכנית שהייתה מיועדת אך ורק לילדי יוצאי אתיופיה.
<גילה נגר: התכנית שנקראת לימודיות זו תכנית שנותנת תגבורים ושיעורי עזר לילדים בתום יום הלימודים.
<גילה נגר: אנחנו ביקשנו מהחברה שמפעילה – אם אתם מעוניינים, בבקשה, אבל שהיא תהיה תכנית מעורבת.
<גילה נגר: אז הם נאלצים בשמחה לקבל ילדים נוספים שהם לא יוצאי אתיופיה.
<גילה נגר: התכנית הלאומית, שעד עכשיו הייתה מיועדת אך ורק ליוצאי אתיופיה – אז קודם כל ביקשנו מהם לשנות את השם, כדי שזה לא יהיה התכנית הלאומית ליוצאי אתיופיה, אלא תכנית לאומית לתגבור לימודים או משהו בדומה לזה.
<גילה נגר: בכל מקרה, אנחנו חייבנו אותם לקבל ילדים שהם לא יוצאי העדה, מעל 30%.
<גילה נגר: ועל מנת שזה לא יבוא על חשבון התקציב של יוצאי אתיופיה, משרד החינוך הוסיף 2 מיליון שקלים לתכנית, כדי שיוכלו לקלוט ילדים אחרים ושזה לא יבוא על חשבון יוצאי אתיופיה.
<גילה נגר: כך שלהגיד שהתכניות ממשיכות לפעול בצורה מבדלת, זה לא נכון, נקודה.
<גילה נגר: וחבל שאור קשתי לא פנה אלי לקבל תגובה, לפני שהוא פרסם את הכתבה.
אברהם נגוסה: האם הדברים שאת אומרת נחתמו?
<גילה נגר: הכל.
<גילה נגר: הכל סגור, הכל- - -
אברהם נגוסה: אתם חתמתם עם הפרויקט הלאומי?
<גילה נגר: רגע.
<גילה נגר: בפרויקט הלאומי הכל סגור והכל חתום.
<גילה נגר: אנחנו מחכים לכסף ואם אדוני יוכל לעזור לנו, אנחנו מאד מאד נשמח, שהכסף סוף סוף יגיע לייעודו כדי להפעיל.
<גילה נגר: אבל בוא נדבר על הכסף אחר כך.
אברהם נגוסה: אני אתמול קיבלתי הודעה שאתם עוד לא חתמתם, בגלל שחסר 800,000 שקלים.
<גילה נגר: 600,000 שקלים, קודם כל.
<גילה נגר: אני יודע, רוני פונה באותה מידה גם אלי באותו SMS מארצות הברית ואני אומרת שוב – הכסף ישנו, יש אישור.
<גילה נגר: זה לא הגיע, כי, תגידי.
<תמי ויצמן: משרד האוצר מעכב 150 מיליון שקלים ולא מעביר למשרד החינוך, עד שהוא יקזז את העודפים מכל משרדי הממשלה ויהיה לו כסף להחלטות הממשלה.
<גילה נגר: ועכשיו אנחנו - - -
אברהם נגוסה: אבל מה הבעיה שלכם לחתום ולהתחיל את התכנית, כי יש כבר התחייבות ממשלתית.
<גילה נגר: אז תדבר איתם.
<גילה נגר: תדבר איתם.
אברהם נגוסה: אני חושב שזו לא סיבה לעכב את העניין.
<גילה נגר: לא, לא, אבל יש התנגדות של נציגי האוצר.
<גילה נגר: אבל אני ממש מבקשת, אדוני, בוא נדבר על כסף אחר כך.
<גילה נגר: אני אשת חינוך, אני רוצה קודם כל להתמקד בתכניות, אחר כך נדבר על הכסף.
<גילה נגר: מינוי ועדה: אנחנו נתבקשנו במסגרת דרך חדשה למנות ועדה, ש-50% מהמשתתפים בה הם יוצאי הקהילה.
<גילה נגר: מינינו ועדה, התקיימו שני מפגשים.
<גילה נגר: המפגש הראשון היה מאד טעון, היה קשה לבנות את האמון, אבל אנחנו אנשים מאד סובלניים.
<גילה נגר: גם אני אשת הדרום, אז כמו הבדואים, יש לי הרבה סבלנות.
<גילה נגר: אנחנו לאט לאט בונים את האמון, נדבך על גבי נדבך.
<גילה נגר: בפגישה האחרונה, לצערי הרב, לא הגיעו נציגי הקהילה, כל אחד עם סיפורו הוא.
<גילה נגר: עשינו סבב טלפוני לוודא למה לא הגיעו.
<גילה נגר: אז זה בחו"ל וזה מתנצל וזה לא יכול.
<גילה נגר: לא חשוב.
<גילה נגר: אנחנו לא מתייאשים.
<גילה נגר: אנחנו נמשיך לקיים את הוועדה, כי אני חושבת שהיא חשובה ומשמעותית.
<גילה נגר: אז גם את זה עשינו.
<גילה נגר: חוזר מנכ"ל לכל בתי הספר על הדרך החדשה, על אבני היסוד, הכל כתוב בחוזר מנכ"ל, פורסם והגיע לכל אחד מבתי הספר במערכת החינוך.
<גילה נגר: תכנית פדגוגית לטיפול המורשת, אתם תיכף תשמעו את דליה מציגה אותה.
<גילה נגר: נכתבה תכנית מדהימה לטיפוח מורשת יוצאי אתיופיה.
<גילה נגר: היו שותפים בה יוצאי הקהילה, אנשים מדהימים, איכותיים מאד, ערכיים מאד, שתרמו הרבה מאד לוועדה ויש לנו תכניות מדהימות שכבר התחילו לפעול בתוך בתי הספר.
<גילה נגר: שבוע העלייה, כבר סיפרנו והראינו את הסרטים, אז אין צורך.
<גילה נגר: בגדול אלה התכניות הגנריות, שקשורות לכלל המערכת, אבל אני רוצה עכשיו לרדת לרזולוציות יותר נמוכות.
<גילה נגר: יש לנו ארבעה מרכיבים בתכנית כללית.
<גילה נגר: המזכירות הפדגוגית, שדליה פניג היא הסגנית של יושב ראש המזכירות תציג אותה, מטפלת בכל הנושא של התכנית הרב תחומית בנושא יהדות אתיופיה ותיכף נציג אותה.
<גילה נגר: כל הנושא של החינוך הבלתי פורמאלי, שהוא שם עליו דגש מאד מאד חזק ומשמעותי, יש בו חוגים, הכנה לצה"ל, תנועות וארגוני נוער באחריות מינהל חברה ונוער, ויושב כאן דני רוזנר מנהל מינהל חברה ונוער.
<גילה נגר: כמו שאתם רואים, באנו בנוכחות מלאה כדי לשכנע אתכם שאנחנו עובדים.
<גילה נגר: הכשרת מורים, השמה והצמחת מנהיגות, מינהל עובדי הוראה – אנחנו מקדמים.
<גילה נגר: יש לנו יעד מאד מאד ברור של הכפלת מספר המורים יוצאי אתיופיה בתוך מערכת החינוך ואנחנו מתקדמים בקצב מאד מאד מפתיע ולטובה.
<גילה נגר: כל סיפור המגשרים טופל.
<גילה נגר: אנחנו קולטים אותם במערכת החינוך.
<גילה נגר: בסמסטר השני תיפתח תכנית הכשרה באחת המכללות, שבה אנחנו נקנה תעודת הוראה למי שאין ומסלול ל-B.A למי שמעוניין להשתלב בשלב יותר מאוחר אחר כך במערכת החינוך.
<גילה נגר: כך שגם זה יתחיל לפעול החל מינואר, בעזרת השם, בלי נדר.
<גילה נגר: חיזוק התא המשפחתי, הישגים לימודיים, חינוך למצוינות, כל הנושא הזה מטופל במינהל הפדגוגי, באגפי הגיל.
<גילה נגר: אז מה שאני מציעה עכשיו, ממש בקצרה כל אחד יציג בכותרות את התכנית שלו, מה אנחנו עושים, לאן התקדמנו ואני בטוחה שאתם תבינו שבאמת משרד החינוך משקיע את כל ליבו ונשמתו בתכנית הזאת.
<גילה נגר: באמת, כל אנשי המקצוע מגויסים.
<גילה נגר: רק קחו לדוגמא כמה אנשים הגיעו לכאן היום כדי להיות חלק מהדיון בוועדה.
<גילה נגר: באמת זה נושא שהוא מאד מאד חשוב.
<גילה נגר: הוא מאד מקודם, גם על ידי השר שלנו, גם על ידי המנכ"לית.
<גילה נגר: יש סטאטוסים קבועים אצל השר והמנכ"לית כדי לראות לאן התקדמנו ומה עשינו, כך שהנושא הזה מאד מאד מטופל.
<גילה נגר: אז ברשותכם, אנחנו נעבור למזכירות הפדגוגית, שתציג את הנושא של המורשת.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב צריך והוא רוצה להתייחס.
אברהם נגוסה: יש לי שאלה לפני.
אברהם נגוסה: כשמי שמסתובב בשטח אני מדבר בכל פורום בקהילה, גם בתקשורת של הקהילה בשפה האמהרית על התכנית, כי אני רוצה שהקהילה תשמש בזה ושתבוא להשתתף בתכניות.
אברהם נגוסה: בודדו את הילדים שלהם.
אברהם נגוסה: אז מה אני מקבל?
אברהם נגוסה: אתה מדבר, אבל בשטח אין תכנית.
אברהם נגוסה: את יכולה להגיד לי שהתכנית הזאת פועלת כבר בשטח?
<גילה נגר: אני יכולה להגיד לך, אדוני יושב הראש, שכל ראש רשות קיבל בדף מפורט את כל התכניות שמתרחשות ומתקיימות אצלו ביישוב.
<גילה נגר: אנחנו מקיימים מפגשים עם רפרנטים מחוזיים.
<גילה נגר: לכל מחוז יש רפרנט במשרד החינוך, שהוא מתכלל את התכנית של דרך חדשה אצלו במחוז.
<גילה נגר: אנחנו מקיימים מפגשים קבועים.
<גילה נגר: אנחנו מעבירים אינפורמציות.
<גילה נגר: מי שרוצה להיות מעורב ומי שרוצה לדעת מה קורה, יכול.
<גילה נגר: אנחנו לא חסמנו - - -
אברהם נגוסה: הוקמו ועדות מקומיות?
<גילה נגר: יש ועדות מקומיות, יש ועדת היגוי עליונה במשרד החינוך, יש תת ועדות עם רפרנטים, עם אנשי מקצוע.
<גילה נגר: כל יחידה כזאת במשרד החינוך מקיימת תת ועדה לקידום הנושא שלה.
<גילה נגר: המנגנון עובד.
<גילה נגר: אני לא יכולה להגיד, באמת, שלא יצטייר פה שני מציירת תמונה ורודה.
<גילה נגר: אני לא אגיד לכם שהכל עובד ודופק באמת כמו שעון שוויצרי.
<גילה נגר: אנחנו בשלבי הקמה ובשלבי התארגנות.
<גילה נגר: זה לא קל.
<גילה נגר: זה לא פשוט.
<גילה נגר: אני יכולה לומר שעדיין לגבי האמון עם בני הקהילה - אני לא יכולה להגיד שאנחנו זוכים לאמון מלא מבני הקהילה.
<גילה נגר: בני הקהילה זה גם לא מקשה אחת.
<גילה נגר: יש כאלה שמאד מעודדים אותנו, מאד משתפים פעולה.
<גילה נגר: נמצאים איתנו בכל שלב ושלב.
<גילה נגר: ויש כאלה שמחפשים סיבה לנגח את המשרד על כל שעל וצעד.
<גילה נגר: אז אנחנו קצת יותר חסינים, כי אנחנו רגילים שחובטים במערכת כל הזמן, אבל בגלל זה היה לי חשוב לבוא לכאן ולהציג כן את הדברים שנעשים, כדי שגם אתם תהיו שגרירים שלנו, שגם אתם תבינו שמשרד החינוך עושה באמת מעל ומעבר לקידום הנושא.
מרדכי יוגב: אני גם אתפרץ אחר כך.
יואל רזבוזוב: פשוט יש לי עוד 10 דקות פגישה.
יואל רזבוזוב: אז קודם כל אדוני יושב הראש, תודה לך על הדיון הזה, דיון חשוב.
יואל רזבוזוב: אנחנו כן עובדים בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, גם עם מאיה, עם גילה ויש נכונות לעבודה.
יואל רזבוזוב: אני גם אמרתי ביום העלייה, שעולים עולים כסף ויש באמת עניין תקציבי, הוספת שעות.
יואל רזבוזוב: זה עניין של תקציב וכאן אנחנו צריכים להתגייס.
יואל רזבוזוב: בשבוע שעבר או לפני שבועיים הוצג לנו מחקר, דווקא מחקר לדעתי של משרד החינוך, שהדאיג אותי.
יואל רזבוזוב: אנחנו ראינו שם מגמה של עולים בני הקהילה, שסובלים - - -
אברהם נגוסה: הדיון זה בעקבות זה.
יואל רזבוזוב: כן, הדיון בעקבות זה, נכון.
<מאיה שריר: אנחנו פתחנו עם השאלה הזאת.
יואל רזבוזוב: כן, בדיוק.
יואל רזבוזוב: יש שם גם נושא של דור שני.
יואל רזבוזוב: דור שני זה הילדים שלי, הצברים, שנולדו כאן ובהתחלה זה הפתיע אותי ואז אמרתי רגע, זה לא מפתיע, כי סטריאוטיפים ראינו בחוברות הלימוד, שאיך שהוא הגיעו תכנים לא הולמים, שאפילו אמורים לבייש את הילדים, שההורים שלהם דוברי רוסית.
יואל רזבוזוב: אז כאן אני בא עם איזו שהיא מחשבה שאני בא מבית חינוכי ואני רואה.
יואל רזבוזוב: אמא שלי, אשתי, שתיהן מחנכות.
יואל רזבוזוב: יש קבוצות סיכון, הרי הגדרנו פה קבוצות סיכון בכיתה.
יואל רזבוזוב: כל מורה, כל מחנכת, כל מנהלת בבית ספר, אז צריכים לזהות את קבוצות סיכון ופשוט לשים לב יותר גם על התכנים שמלמדים, שאולי יש איזה שהוא תוכן שיכול לפגוע וגם איזה שהוא יחס חברתי בכיתה.
יואל רזבוזוב: זה דבר אחד.
יואל רזבוזוב: הדבר השני, אני לא אוהב ואני בדרך כלל גם נוטה להצביע נגד חקיקה של הכנסת תכנים דרך חקיקה למערכת החינוך, שזה לא נכון, כי כל חבר כנסת יכול להביא את העמדה שלו, אבל אני כן חושב שאתם צריכים לבדוק את התכנים ואני מתייחס כאן לקבוצה של ברית המועצות על הגבורה של יהודים בשירות הצבא האדום.
יואל רזבוזוב: הנושאים האלה יחזקו ויש לא מעט שהם יוצאי חבר העמים ואני כן חושב שזה יכול לתרום להם, ואז המחקר הזה, אחרי כמה שנים, ייראה אחרת.
יואל רזבוזוב: אז אם אפשר לפנות בחוזר המנכ"ל למחנכים, למנהלי בתי ספר ופשוט להציג להם בקצרה את המחקר הזה ולהגיד חברה, יש לכם פה קבוצות סיכון, פשוט תתייחסו אליהם בהתאם.
יואל רזבוזוב: ואז אני מאמין שבדרך הזאת, דרך עבודה, שיתוף פעולה, אנחנו כן יכולים למגר את התופעה הזאת, לא על ידי דברים בומבסטיים.
יואל רזבוזוב: זו הנקודה ואני אשמח אם זה יישום.
<גילה נגר: אני רוצה מאד לחזק אותך.
<גילה נגר: אני חושבת שזה הכיוון שאנחנו פועלים בו.
<גילה נגר: הדו"ח הזה נלמד בכל הרמות.
<גילה נגר: הוא נלמד ברמת הנהלה, הוא נלמד ברמת מנהלי מחוזות, ברמת פיקוח.
<גילה נגר: יש בדעתנו ממש לשבת ולהתוות תכנית הרבה יותר של עומק כדי להגיע לכל אחד.
<גילה נגר: ואני רוצה להגיד לך בנימה טיפה של הומור, שאני כיוצאת מרוקו חיכיתי 60 שנה שתהיה ועדת ביטון ויתחילו להכניס תכנים ש - - -
יואל רזבוזוב: אז זהו, מזה אנחנו - - - -
<גילה נגר: אז קצת סבלנות.
יואל רזבוזוב: לא, לא, אז מזה אנחנו לומדים.
יואל רזבוזוב: המטרה היא לא להגיע ולחכות 60 שנים.
יואל רזבוזוב: אנחנו דווקא רוצים ללמוד מהטעויות וזאת טעות.
<גילה נגר: אני צוחקת.
יואל רזבוזוב: 60 שנים, באמת זה עם הומור, אבל זה לא נכון.
<גילה נגר: אני צוחקת, אנחנו כבר התייחסנו ואם יינתן לנו, אז אני אשמח שדליה תציג כדוגמא מה עשינו.
יואל רזבוזוב: בגלל זה אני גם רוצה שזה יגיע למנהלים, שזה יגיע למפקחים, שזה יגיע לרמת המורה, ממש שהמורים יידעו.
<גילה נגר: נכון.
יואל רזבוזוב: ברגע שהמורים יעברו איזו שהיא הכשרה, אני לא אומר קורסים של חודשים, אלא פעם מפגש אחד, פשוט להעיר את עיניהם שיש קבוצות סיכון.
יואל רזבוזוב: תשימו לב, כי אני בסך הכל סומך על המורים במדינת ישראל, הם רוצים לחנך את הילדים שלנו.
יואל רזבוזוב: אנחנו מפקידים בידיהם את הילדים ואם זה יגיע והם יידעו שקיימת תופעה כזאת והם צריכים לשים לב, אני חושב שזה יכול מאד מאד להועיל.
<גילה נגר: במקרים של הפיתוח המקצועי לעובדי הוראה, יש לנו נושאים שקשורים לרב תרבותיות.
<גילה נגר: עובדי הוראה יכולים להירשם להשתלמויות שנותנות להם הרבה מאד רקע ואיך להכיל ואיך לקדם.
<גילה נגר: נכון אולי זה לא מספיק, אבל בל נשכח ש - - -
יואל רזבוזוב: יותר רוחבי, שזה יגיע אליהם.
<גילה נגר: שיש למערכת הרבה מאד יעדים ואנחנו צריכים לתת כיסוי לפחות מיטבי ומרבי לכל היעדים של המערכת.
<גילה נגר: אבל אנחנו עושים כמיטב יכולתנו, את זה אני יכולה להבטיח לך, יואל, ואתה מכיר אותי.
<מאיה שריר: אנחנו הכנסנו שנה שעברה גם את הנובי-גוד וגם את התשעה במאי.
יואל רזבוזוב: כן, נכון.
יואל רזבוזוב: אני אומר, ברכתי על שיתוף הפעולה כי ישנו שיתוף פעולה ואנחנו בסך הכל כשאנחנו פונים אנחנו מקבלים תשובות.
מרדכי יוגב: אני כן מבקש רגע להתפרץ.
מרדכי יוגב: גם לי חבר שהישיבה התחילה באיחור, אנחנו קצת רצים בין לבין, אבל הישיבה הזאת חשובה לי ולכן אני לא נמצא בחוץ לביטחון, אפילו כשהיא מדברת על קיצור השירות בצה"ל, שהוא נושא שאני גם עוסק בו והוא חשוב.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר לך גילה וגם למאיה, אני חסיד של נתונים ובנתונים אנחנו כולנו ערים שהקליטה נבלמה, העלייה נבלמה ועולים אומרים לחבריהם אל תגיעו.