GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: בני פרץ, בקיצור, בבקשה.
<בני פרץ: אני אמנם מבן עדות המזרח, אדוני היושב ראש, חבר ועדת הקליטה והעלייה, כי אני רואה בוועדה הזאת הוועדה הכי חשובה מכל ועדות הכנסת.
<בני פרץ: הוועדה הזאת דנה בדיני נפשות.
<בני פרץ: לכל אורך השתתפותי בוועדה הזאת, כשאני ראיתי את האפליה, לכל אורך הדרך, איפה שאני לא אניח אצבע, לעדה הנפלאה האתיופית, שאני מאוד מזדעזע, שזה כבר לא בחינוך ולא במקומות עבודה ולא בגטאות שהניחו אותם, אלא זה גם מגיע לילדים, לתינוקות בני יומם.
<בני פרץ: ומה שכואב לי, אני אומר לך, מורסיאנו, תקשיב לי טוב, אני יוצא אפליה, אנחנו לחמנו בפנתרים השחורים נגד כל אלה שהפלו אותנו, ואם אני רואה בני עדות המזרח שבמקום להקל עליהם ממשיכים להיסחף אחרי אלה שהתגזעו עלינו ולקבל מהם הוראות ולהמשיך להפלות, במקום לתת יד, כי ממצרים יצאנו, ומשה, שהביא את הבינה ודעת, לא אמר, זה שבט אשכנז, זה שבט מרוקו, זה שבט פולין, שהשתלטו בנו, כי עוונותינו במעשים האלה, אלוהים לא רוצה אותנו בארץ הזאת, ובמעשים האלה הפכה הגולה, שכל אחד הלך והידרדר למקום אחר.
<בני פרץ: ובאנו להתאחד כעם אחד ובאנו למדינה אחת ובאנו לארץ הקודש, שאתם וכולם, אנחנו מהגלות אומרים לה, פנינו לארץ ישראל.
<בני פרץ: ולא יכול להיות, אדוני היושב ראש, שאני רואה פעם ראשונה, כל כך הרבה חברי כנסת פה היו והתעופפו, ואני יושב איתך בוועדות ואומר איפה יושב ראש האופוזיציה שידע לכתוב בפייסבוק על חג הסיגד.
<בני פרץ: לא ראיתי אותו כחבר ועדת העלייה והקליטה שאי פעם ישב פה ודן.
<בני פרץ: לא יכול להיות הצביעות הזאת.
<בני פרץ: אבל כאשר דנים על אחרים אתה רואה אותם - - -
אברהם נגוסה: היו הרבה חברי כנסת.
<בני פרץ: אז אני רוצה לסכם, אדוני היושב ראש, ולהגיד לך, הגיע הזמן שתיקח את הוועדה הזאת, שהיא ועדה של דיני נפשות, של עולים, בני עולים וילדי עולים, ותושיב אותם, או תלך ליושב ראש, מי שלא יכול פה להשתתף ולדון בה שייצא מהוועדה ויביא לך חברי כנסת אחרים.
<בני פרץ: יש יושב ראש הכנסת, שחייב לתת להם דין וחשבון.
אברהם נגוסה: ירון יחיאס, בבקשה, בקיצור.
<ירון יחיאס: בקצרה.
<ירון יחיאס: תודה רבה לך, תודה רבה על התחקיר שביצעת.
<ירון יחיאס: אני באופן אישי נחשפתי אליו בשבוע שעבר והזדעזעתי.
<ירון יחיאס: אני לא רוצה לדבר על הפן המהותי הדתי, לא רלוונטי.
<ירון יחיאס: אני באופן אישי חושב שצריך להתנתק מהרבנות חד וחלק.
<ירון יחיאס: במשך 45 שנה הם עושים עוול לקהילה האתיופית.
<ירון יחיאס: ההורים שלי סיפרו לי איך הם הקיזו להם את הדם כשהם הגיעו לפה לארץ וזה ממשיך באי קבלת תלמידים לבתי ספר וזה ממשיך ברישום לחתונה וזה ממשיך בכל מצב.
<ירון יחיאס: ההשתלטות שלכם היא השתלטות מחריגה, גזענית ואנחנו, האזרחים, לא צריכים לממן את הדברים הללו.
<ירון יחיאס: מדברים איתנו על משרד הבריאות, חבר הכנסת נגוסה, הקימו ועדה, ועדת היגוי.
<ירון יחיאס: זה מקרה גזעני פר אקסלנס.
<ירון יחיאס: איפה הוועדה הזאת?
<ירון יחיאס: הוועדה שיושב בה המנכ"ל ארנון אפק, איפה היא?
<ירון יחיאס: למה היא לא אומרת את הדברים?
<ירון יחיאס: יש את ועדת פלמור, לגזענות.
<ירון יחיאס: עם כל הכבוד, מוהל זה מקצוע רישויי, יש שם סנקציות על המקצוע שלך, איפה הוועדה הזאת?
<ירון יחיאס: למה הם לא אומרים כלום?
<ירון יחיאס: למה הם לא עושים שום דבר?
<ירון יחיאס: אני כל פעם רואה איך הממסד הזה בועט ומתעמר באוכלוסייה שלמה - - -
אברהם נגוסה: התחלנו את הדיון, אנחנו נעשה עוד דיונים, אנחנו נפנה לכל הגורמים.
<ירון יחיאס: אני אשמח מאוד, כדי לשמוע.
<ירון יחיאס: 45 שנה של התעמרות, פשוטו כמשמעו, התעמרות, והגיע הזמן לעשות סוף.
<ירון יחיאס: אתם לא תקבלו כסף ציבורי ותתעמרו באנשים שהם יוצאי אתיופיה, זה לא יקרה פשוט.
<ירון יחיאס: אם צריך להגיש עתירות, אנחנו נעשה את הדברים הללו.
<ירון יחיאס: פשוט לא ייתכן שאתם תתגזענו ותזכו לגיבוי ממשרד הבריאות ומעוד משרדים אחרים.
<ירון יחיאס: וזהו, פשוט אני בשוק.
אברהם נגוסה: עורך דין אלעד קפלן, ממכון 'עתים'.
<אלעד קפלן: זה קשה, קשה לדבר אחרי כל הדברים האלה וגם אחרי הדברים שראינו.
<אלעד קפלן: אנחנו ב'עתים' מקבלים אלפי פניות בשנה מאנשים שנתקלים בקשיים מול הממסד הדתי ומול שירותי הדת ומתוך הפניות האלה מספר הפניות שקשורות לגזענות ואפליה והדרה נמצא בשנים האחרונות בצמיחה ועלייה, בפרט בכל הנוגע לבני ובנות הקהילה האתיופית.
<אלעד קפלן: לפני מספר חודשים היה דיון של מועצת הרבנות הראשית, בעקבות מקרה נוסף שפורסם על אפליה נגד בני ובנות הקהילה ברישום לנישואין.
<אלעד קפלן: אומר שם אחד הפקידים של הרבנות, הוא אומר שהקהילה האתיופית מופלית לטובה, למה היא מופלית לטובה?
<אלעד קפלן: כי יש להם יותר חוקרי יהדות מאשר לשאר הציבור הישראלי.
<אלעד קפלן: איזה עיוורון.
<אלעד קפלן: ועכשיו אנחנו שומעים ששוקלים להכשיר מוהלים מהקהילה האתיופית כדי למול אתיופים, ומה יגידו אחר כך?
<אלעד קפלן: שהקהילה האתיופית מופלית לטובה כי יש להם יותר מוהלים?
<אלעד קפלן: עד איזה רמה אנחנו נגיע?
<אלעד קפלן: וכשהרבנות הראשית והממסד הדתי רוצים לצאת באמירה ברורה הם יודעים איך לעשות את זה.
<אלעד קפלן: אנחנו מתמודדים בחודשים האחרונים עם סיפור שכל בית הדין הרבני הגדול הולך להיכנס לדיון מיוחד כדי לערער על גט שכבר ניתן, בגלל שהם לא אוהבים את האופן שבו ניתן הגט והם לא מסכימים עם הדרך של הדיין.
<אלעד קפלן: הרב הראשי נותן הרצאה ומדבר לכלל עם ישראל על כך שנשים נותנות דברי תורה בערב שבת בבתי כנסת, זה מה שמפריע לו.
<אלעד קפלן: איפה האמירה הברורה, איפה האמירה הנחרצת בסיפור הזה?
<אלעד קפלן: כשהרבנות הראשית רוצה להגיד אמירה נחרצת, כשהיא רוצה לפעול, היא יודעת לעשות את זה, לפעמים גם בלי סמכות, ונדרש פשוט להגיד די, כי באמת באמת נמאס.
אברהם נגוסה: כמה שקשה הנושא הזה אנחנו קיימנו את הדיון, אני מודה לכל המשתתפים, אנחנו שמענו גם מחברי הכנסת איך אנחנו ממגרים את הנושא, איך אנחנו עוצרים את זה, איך אנחנו משנים את הכיוון.
אברהם נגוסה: יש הצעה ללכת לכיוון של חקיקה, כדי לעגן, ליצור איזה שהוא נוהל, זה יכול לחייב גם את הרבנות וגם את משרד הבריאות ואנחנו נמשיך בהתייעצות שלנו בעניין הזה עם חברי הכנסת.
אברהם נגוסה: שמענו שהמשטרה נכנסה לתמונה.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשטרה ולפרקליטות, אל"ף, לבצע חקירה מהירה ומקיפה של הנושא.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת את האמת.
אברהם נגוסה: בי"ת, לדווח לוועדה על מסקנותיה בתום החקירה.
אברהם נגוסה: שתיים, הוועדה קוראת למשרד הבריאות לקחת על עצמו את המלאכה המסכנת חיים של מילת תינוקות בשיתוף הרבנות הראשית.
אברהם נגוסה: כמו ששמענו, אנחנו לא הרגשנו שיש שיתוף פעולה, אחד זורק על השני וזה פשוט לא אחריות.
אברהם נגוסה: המועמדים צריכים להתחיל מהתחלה, הם צריכים להירשם, כמו רופא שהולך ללמוד רפואה, הוא נרשם, הוא עובר מבחן מיון וראיון וכך זה הולך.
אברהם נגוסה: פה להיפך, כפי ששמענו, כשיש לו תעודה הוא בא רק לקבל חותמת.
אברהם נגוסה: זה לא תקין.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו קוראים גם לרבנות הראשית וגם למשרד הבריאות להפוך את הנושא כמו שקיים במערכת הבריאות במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני מצטער שחיכיתם הרבה, סיימנו את ההצבעות בחמש בבוקר, היה קשה אבל עדיף שלא לבטל את הדיון, אלא לקיים אותו קצת באיחור.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון בנושא שירות לאומי לעולות חדשות, הדיון הוא ביוזמת חבר הכנסת מייקל אורן שנמצא איתנו, נמצאים גם חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הוועדה, חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן וגם מר ג'רבי האחראי בעניין השירות הלאומי ואורחים נוספים.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים פה את הדיון, כי כולנו מאמינים שזה נושא מאוד חשוב שצריך טיפול וצריך סיוע מטעם הכנסת, לכן אנחנו פה כדי לשמוע.
אברהם נגוסה: אני אתן לחבר הכנסת מייקל אורן יוזם הדיון שיפתח, לאחר מכן אני רוצה לפנות לשר-שלום ג'רבי ולאחר מכן, אם חברי הכנסת יתייחסו בשלב הזה, אם לא, אנחנו פותחים לדיון.
אברהם נגוסה: בבקשה, חבר הכנסת מייקל אורן.
מיכאל אורן: תודה כבוד היושב ראש, בוקר טוב לכולם, חברים בכנסת הנוכחית ולשעבר.
מיכאל אורן: אני בתוקף תפקידי של יו"ר ה שדולה למען חיילים בודדים בארץ, כשהיום משרתים בצה"ל כ- 6,400 חיילים בודדים, נוכחתי להכיר הרבה מאוד בעיות של חיילים בודדים, מכל מיני צורות.
מיכאל אורן: אין חייל בודד טיפוסי.
מיכאל אורן: יש חיילים בודדים שבאים לשרת לשנה, יש חיילים בודדים שבאים ועולים לארץ ותוך כדי העלייה עושים שירות, יש חיילים בודדים שבכלל לא עולים.
מיכאל אורן: כרגע מהחיילים הבודדים הם ישראלים כבר שאין להם קשר עם המשפחה, הם לא מקבלים שקל מהמשפחה.
מיכאל אורן: כל מיני בעיות.
מיכאל אורן: למדתי שדרך דיונים רציניים ומעמיקים, אפשר לפתור כל מיני בעיות.
מיכאל אורן: תוך כדי טיפול בנושא של חיילים בודדים, תקלתי גם בבעיות של בנות שירות, בכלל של שירות לאומי.
מיכאל אורן: נושא שמדי פעם נופל בין השולחנות, נופל בין כל מיני משרדים, כל מיני ליקויים ופערים שלא ממולאים.
מיכאל אורן: אלה בנות שרוצות לעלות לארץ, קבעו להן תאריך לשירות, התאריך הזה לא קוים ואז בעצם הן מחכות פה ללא עשייה, יש כאלה שחוזרות לארץ מוצאן ואז המדינה מחמיצה הזדמנות מאוד יקרה להעלות עוד אזרחית באמת ששווה ותורמת למדינה.
מיכאל אורן: אני רואה בשירות הלאומי, כאחד מהמעשים הציוניים המובהקים התורם רבות מאוד לעתידה של המדינה, לבריאתה של המדינה, לחוסן הלאומי והעשרת העם היהודי.
מיכאל אורן: התכנסנו היום, אני מברך על ההזדמנות הזאת להתחיל לדבר ולטפל ואני יודע שמשיחות שקיימתי עם ידידי דב ליפמן, אנחנו צריכים כמעט מאפס, זה סיפור שלא טופל בעבר.
מיכאל אורן: ובעיקר באנו הבוקר לשמוע מכם.
מיכאל אורן: לשמוע.
מיכאל אורן: ככה זה מתחיל, בהקשבה.
מיכאל אורן: והקשבה מולידה עשייה.
מיכאל אורן: אנחנו נעשה, קודם כל נלמד את הנושא באופן מאוד יסודי.
מיכאל אורן: אז תודה רבה לכם ואנחנו פה על מנת לשרת אתכם.
אברהם נגוסה: אני רוצה גם לברך אותך בהזדמנות הזאת שאתה עכשיו סגן שר.
אברהם נגוסה: המשרד המטפל הוא משרד החקלאות - השר אורי אריאל, אני מברך אותו על הפעילות ונשמע גם מהנציג שלו בנושא.
אברהם נגוסה: שר-שלום ג'רבי לא יהיה איתנו עד הסוף.
אברהם נגוסה: הוא מנכ"ל רשות השירות הלאומי האזרחי.
אברהם נגוסה: אני רוצה להדגיש שנושא הדיון הוא רק על בנות שירות לאומי עולות חדשות.
אברהם נגוסה: לא במובן של שירות לאומי לבנות בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: אז אני רוצה למקד את הדיון שיהיה על העולות החדשות.
<שר-שלום ג'רבי: תודה רבה.
<שר-שלום ג'רבי: בוקר טוב אדוני היו"ר, חברי הכנסת, חבריי כאן וכל האורחים.
<שר-שלום ג'רבי: קודם כל אני רוצה להתנצל, יש לי דיון גדול מאוד עם השר ואצטרך לצאת מוקדם יותר.
<שר-שלום ג'רבי: אני מודה על הדיון הזה לסגן השר, אני שמח לברך אותך כאן בוועדה, אני מודה לכם גם על הדברים החמים וגם על החשיבות של הנושא.
<שר-שלום ג'רבי: קודם כל, כמה דברים אינפורמטיביים שהחברים כאן צריכים לדעת ולהבין.
<שר-שלום ג'רבי: היום יש כאן בסך הכל כ- 300 עולות חדשות שנה ראשונה או שנה שניה, שמשרתות בשירות הלאומי אזרחי.
<שר-שלום ג'רבי: הן משרתות בגופים המוכרים, יש כאן עוד עמותה צעירה וחדשה, שנתיים, עמותת 'בשביל' שמתעסקת גם בעולות חדשות אבל יש לנו בסך הכל 300.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים לדעת שעד לפני נדמה לי שלוש שנים, עולות חדשות, זה עולות ועולים, הרוב זה בנות אז אנחנו קוראים לזה 'עולות' יכול להיות אבל שיש גם בנים.
<שר-שלום ג'רבי: עולות חדשות קיבלו שכר בדיוק כמו כל בן או בת שירות לאומי ולא התייחסו לעניין של העלייה.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו בתקופתו של מנכ"ל משרד הקליטה דימה פרצב, צריך לומר ולשבח, הגענו להסדר אחרי באמת הרבה י שיבות ודיונים, שכל עולה חדש בנוסף לדמי הכיס או לשכר שהוא מקבל, מצטרף לו 350 שקלים נוספים, היות והוא עולה חדש, כמו כל חייל רגיל.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו הוצאנו נוהל גם - - -
מיכאל אורן: אני לא רוצה להפריע באמצע, אבל יחסית למשל לחייל בודד - - -
<שר-שלום ג'רבי: אם תרשה לי, באמת אני אומר את הכל ואחרי זה אתייחס גם לשוני בחייל בודד.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו הוצאנו נוהל גם שעולים חדשים, מעבר ל- 22 ימים שמגיע לכל מתנדב בשירות הלאומי אזרחי של חופש, מגיע לו עוד 15 ימים נוספים לבקר את בני משפחתו, אם הוא נמצא כאן בלי משפחתו, לבקר אותה בחוץ לארץ.
<שר-שלום ג'רבי: משרד הקליטה פנו אלינו כדי שנעזור בשירות הלאומי גם לעידוד עליה וגם לקליטת עליה ואנחנו נענינו.
<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לומר כאן משפט שאולי לא נעים לשמוע, אבל זו האמת – אנחנו מממנים 140 תקנים בסדר גודל של כ- 3 מיליון שקלים לטובת עולים חדשים, תקנים.
<שר-שלום ג'רבי: כשאני אומר 'אנחנו מממנים' - זה אומר שאותו גף שלוקח את בת או בן השירות הלאומי אליו, הוא לא צריך לשלם עליו.
<שר-שלום ג'רבי: העלות של בן או בת שירות לאומי לחודש זה בין 1,500 ל- 2,500 שקלים לחודש.
<שר-שלום ג'רבי: ואז מה קורה?
<שר-שלום ג'רבי: מי שעולה חדש, אז אותו גוף מפעיל, יכול להיות שסתם אני אתן דוגמה, חלילה, זה לא היה, שיהיה ברור – נגיד יד שרה רוצים לקחת עכשיו בת שירות ואותה בת שירות רוצה לשרת ביד שרה, אבל יד שרה אומרת תשמע, היא לא יודעת את השפה העברית, אני לא אקח אותה, חבל לי על הכסף ממילא, אני מעדיפה לקחת ישראלית.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו באים ומממנים את התקן הזה בשבילה, כדי שהיא תוכל ללכת למקום שהיא רוצה לשרת.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים לומר ביושר, שיש גם גזענות.
<שר-שלום ג'רבי: יש לנו עשרות בנות מהעדה האתיופית שאנחנו מממנים, אשר רוצות ללכת לגופים מסוימים, אבל אותם גופים מסוימים לא רוצים לקבל אותן.
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר את זה ביושר ובקול רם, אני גדלתי בכרמיאל.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו מממנים אותן, אני מקווה שהדבר הזה ישתנה, אבל בהחלט - - -
יואל רזבוזוב: זה עדיין קורה?
<שר-שלום ג'רבי: זה עדיין קורה.
מיכאל אורן: הן עולות חדשות?
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר כאן משהו שאני מוכן לקבל על הראש גם בעניין הזה.
<שר-שלום ג'רבי: הנושא של העדה האתיופית, זו העדה היקרה לי, אנחנו לא מתייחסים, עולה חדש בהגדרה במשרד הקליטה זה חמש שנים.
<שר-שלום ג'רבי: לגבי העדה האתיופית זה גם עשר שנים ואפילו גם יותר.
יואל רזבוזוב: 15 שנה, כתוב.
<קריאה: 10 שנים.
<שר-שלום ג'רבי: עשר שנים.
<שר-שלום ג'רבי: לא יהיה מצב שילדה או ילד מהעדה האתיופית שירצה לעשות שירות, לשרת בשירות הלאומי-אזרחי והוא לא ישרת.
<שר-שלום ג'רבי: אין דבר כזה.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו נממן את התקנים האלה.
<שר-שלום ג'רבי: יחד עם זאת אנחנו צריכים להבין, הוצאנו נוהל.
<שר-שלום ג'רבי: מה שקורה שעולות חדשות מגיעות, הן עולות לארץ, הן לא מספיקות להוציא את הפטור.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין, מי שיכול לשרת היום בשירות הלאומי אזרחי, היום יש בסך הכל 17,000 משרתים מהפסיפס של ה חברה הישראלית.
<שר-שלום ג'רבי: העולה החדשה או כל אדם שרוצה לעשות שירות לאומי צריך לקבל פטור מצה"ל, או אם זה מגזר ערבי, הוא לא נקרא לגיוס.
<שר-שלום ג'רבי: כדי לקבל את הפטור מצה"ל זה תהליך, הוא צריך ללכת למועצה הדתית או לרבנות ואחרי זה הוא הולך לצבא כדי לקבל את הפטור.
<שר-שלום ג'רבי: רק אחרי שהוא קיבל את הפטור, הוא יכול לשרת בשירות לאומי אזרחי.
<שר-שלום ג'רבי: מה שקורה הוא, אם תחילת השירות זה ב- 1.9, הן מגיעות ממש בסוף אוגוסט ואין להן זמן להוציא את הפטור.
<שר-שלום ג'רבי: הוצאנו נוהל ואני רוצה כאן לשבח מאוד את סגן מפקד מיטב, סגן מפקד הבקו"ם נמרוד ארזואן כאן, שהעמיד לנו מישהו בבקו"ם, במיטב, מה שנקרא, שהוא עוזר לנו ומקל עלינו שאותן בנות עולות שצריכות לקבל את הפטור, מזרזים את זה בתהליך זריז כדי שהן יוכלו להצטרף.
<שר-שלום ג'רבי: בכל מקרה השארנו את הפתח לשלושה חודשים, זמן מספיק של שלושה חודשים שבתקופה הזאת היא יכולה לעשות שירות לאומי ואז אנחנו מכירים בהן גם בשלושה החודשים שלאחר מכן.
<שר-שלום ג'רבי: אם בשלושה החודשים האלה היא לא מצליחה לקבל פטור, היא תפסיק את השירות הלאומי, אנחנו לא נמשיך אותו.
<שר-שלום ג'רבי: כאן אני רוצה באמת להודות לנמרוד, תודה רבה.
<שר-שלום ג'רבי: זה עובד יפה מאוד וכמו שצריך.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין לגבי בנות בודדות.
<שר-שלום ג'רבי: בת בודדת, בצבא זה מאוד מסודר.
<שר-שלום ג'רבי: אגב, מגיע לעולה חדשה עוד עלות של סדר גודל של 530 שקלים בגלל שהיא בת בודדת וכו'.
<שר-שלום ג'רבי: צריכים להבין מי מממן את זה.
<שר-שלום ג'רבי: אם אנחנו נדרוש מהגוף המפעיל – וכדי להבין את המושגים, גוף מפעיל זה לדוגמה, נתתי את הדוגמה הקודמת, יד שרה – אם הוא זה שיידרש לשלם עליה, הוא לא ייקח בת עולה.
<שר-שלום ג'רבי: אז באתי לברך ויצאתי מקלל.
<שר-שלום ג'רבי: ולכן אנחנו לא אוכפים את זה, ולא דורשים מהגופים המפעילים שהם ישלמו את זה.
<שר-שלום ג'רבי: כידוע לכם יש את הדיונים בשבוע הבא ברביעי וחמישי.
<שר-שלום ג'רבי: בדרישות התקציביות שלנו שאנחנו עובדים מול משרד האוצר, אנחנו מבקשים תוספת תקציבית לטובת אותן בנות עולות.
<שר-שלום ג'רבי: השר שלי, השר אורי אריאל, השר הממונה, הוא מעורב באופן אישי, הנושא הזה חשוב לו מאוד.
<שר-שלום ג'רבי: גם בחוק החדש שעכשיו אנחנו ממש בסופו ובתחילת המושב הבא הוא עומד להסתיים, כתוב במפורש שהשר יכול להכניס, לצרף אוכלוסיות נוספות שהן לא נמצאות היום בחוק.
<שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, אם השר יחליט, גם אותה בת שאין לה תעודת זהות ואין לה מספר תעודת זהות והיא עדיין תיירת לצורך העניין, היא תוכל – אם השר יחליט – ואני יודע שהשר בהחלט רוצה ובגלל זה הסעיף הזה מיועד, בהתייעצות עם משרד הפנים, ואני מתאר לעצמי שגם משרד הביטחון ירצה גם, הצבא ירצה גם, בהתייעצות איתם – השר יוכל להחליט שגם אותן בנות שאין להן תעודת זהות, תוכלנה לבוא ולשרת בשירות הלאומי האזרחי, אגב, כמו בצבא.
<שר-שלום ג'רבי: המשמעות של הדבר הזה, זה פשוט, שאם היא תעשה את השירות והיא תעשה אחר כך עליה תוך כדי או כשהיא תסיים, יכירו לה בתקופת השירות הלאומי לטובת כל ההטבות שחיילים וחיילות מקבלים בצבא ההגנה לישראל.
<שר-שלום ג'רבי: חה"כ לשעבר ליפמן לקח אותי הצידה ואמר לי שפנו אליו כל מיני בנות שיעשו שירות לאומי, והן באו לקבל את ההטבות והן לא קיבלו אותן, אז אמרתי לחבר הכנסת לשעבר ליפמן, שאין דבר כזה.
<שר-שלום ג'רבי: הבנות לא עשו שירות לאומי, הן התנדבו.
<שר-שלום ג'רבי: לא במסגרת השירות הלאומי.
<שר-שלום ג'רבי: במסגרת השירות הלאומי על פי חוק אין אפשרות שבת שלא קיבלה פטור, תשרת בשירות הלאומי אזרחי.
<שר-שלום ג'רבי: אשר על כן אנחנו כאן עושים מאמצים גדולים מאוד.
<שר-שלום ג'רבי: לפני שלוש שנים הוספנו להן בתקציב, במשכורת שלהן, 350 שקלים.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו מקצים 3 מיליון שקלים לטובת עולות חדשות או לטובת טיפול בעולים חדשים.
<שר-שלום ג'רבי: לגבי הנושא של 'עולות בודדות' מה שנקרא, ומה שהן צריכות לקבל, הרי גם בדירה שלהן, צריכות מכונת כביסה ומייבש, היום העמותות עושות את זה בהתנדבות, הן לא מקבלות על זה בנוסף, ואנחנו בהחלט בדרישות התקציביות שלנו לקראת התקציב הבא אנחנו מבקשים ודורשים שזה יגיע לבת.
מיכאל אורן: במה מסתכמת המשכורת החודשית של בת שירות בודדת?
מיכאל אורן: אין לנו מושג היום של בת שירות לאומי בודדת, בכלל בשירות הלאומי.
מיכאל אורן: אין דבר כזה, ובגלל זה גם יו"ר הוועדה חה"כ נגוסה רוצה שאני אתייחס דווקא לבנות, עולות חדשות בודדות.
מיכאל אורן: וזה בסדר גמור וזה נכון.
אברהם נגוסה: אני גם אשמח שתתייחס, איזה מוסדות לא מוכנים לקבל יוצאי אתיופיה?
<שר-שלום ג'רבי: אני אשמח לא להגיד.
<שר-שלום ג'רבי: אבל זה קיים.
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר את זה, אני יודע שאני מוקלט וזה קיים.
<שר-שלום ג'רבי: זה קיים.
<שר-שלום ג'רבי: זה עכשיו משתנה לאט, אבל זה קיים בהחלט.
<שר-שלום ג'רבי: אם מישהו חושב שיש מה להסתיר – אז אין מה להסתיר.
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר את זה בקול רם, האוכלוסייה הזאת, כידוע לך חבר הכנסת נגוסה, אנחנו מכירים לא מעט שנים - - -
אברהם נגוסה: הנה, אתה מסתיר את החבר'ה.
<שר-שלום ג'רבי: אני מסתיר, אני לא חושב שזה נכון לומר את זה, אנחנו מטפלים בזה.
<שר-שלום ג'רבי: אבל אתה מכיר אותי מספיק שנים, עשרים שנים עבדנו ביחד עם כל האוכלוסייה של העדה האתיופית ולכן גם אמרתי את הדברים בקול רם, הנושא הזה נוגע לליבי.
<שר-שלום ג'רבי: בכל מקרה, אנחנו עושים את הטיפולים האלה, אנחנו משנים את זה, השר אורי אריאל מעורב באופן אישי בכל השינויים האלה.
<שר-שלום ג'רבי: דיברת לגבי השכר.
<שר-שלום ג'רבי: השכר של בת שירות לאומי רגילה זה סדר גודל של 800 שקלים.
<שר-שלום ג'רבי: על כך אנחנו מוסיפים עוד 350 שקלים מתקציב משרד הקליטה, ואנחנו רוצים להוסיף עוד כ- 550 שקלים, שמה שנקרא "בת בודדת", שזה אנחנו רוצים לדרוש ולבקש ממשרד האוצר בדיוני התקציב.
מיכאל אורן: זה תוספת שהן מקבלות גם מארגון כמו 'נפש בנפש' או - - -
<קריאה: ארגון "כנפיים".
מיכאל אורן: לא.
מיכאל אורן: מהסוכנות, "כנפיים" לא מטפלים בזה.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו מדברים על המדינה כמדינה.
<שר-שלום ג'רבי: אני מנכ"ל רשות של מדינת ישראל.
<שר-שלום ג'רבי: כל העמותות הנפלאות שנמצאות כאן, שאני לא מכיר את כולן, אני מכיר את חלקן, שעוזרות ומטפלות בעולות – יבורכו.
<שר-שלום ג'רבי: אבל אני מדבר קודם כל מה שהמדינה צריכה לתת ומה שהמדינה מחויבת לתת ומה שהרשות צריכה לדאוג לתקציבים האלה.
<שר-שלום ג'רבי: וכשאני אומר שאנחנו יחד עם השר מבקשים את הבקשות התקציביות האלה, זה מבחינת המדינה, מה שהמדינה צריכה לתת.
<שר-שלום ג'רבי: ואשר על כן אנחנו בע"ה נעשה את הכל ואני מקווה מאוד שגם נצליח כדי שהבנות האלה יקבלו כמו שחיילים בודדים מקבלים.
מיכאל אורן: אם אני יכול לשאול שאלה שמזדנבת לשאלת היו"ר, גוף שמסרב לקבל בת שירות מהעדה האתיופית, המשרד מספק לגוף הזה מישהו אחר?
מיכאל אורן: זו השאלה.
מיכאל אורן: לא צריך לציין שמות, אבל יש מדיניות כזאת שברגע שמסרבים לקבל בת מהעדה האתיופית, בעצם הגוף הזה צריך להיות מוחרם, לא?
אברהם נגוסה: ממשלת ישראל הכירה בקיומה של גזענות ואפליה כלפי יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אתמול אושרה תכנית מערכתית לטפל ולמגר את האפליה הזאת.
אברהם נגוסה: זה גם במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: כולל.
אברהם נגוסה: אז אין לך מה להסתיר, כי זה כבר ידוע.
אברהם נגוסה: הכחשה היא מחלה קשה.
אברהם נגוסה: אם אנחנו לא נסתיר את זה ונילחם בגלוי, אז הגזענות תמשיך.
<שר-שלום ג'רבי: הרי לא נולדנו אתמול.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא מכיר גוף במדינת ישראל שאומר שהוא לא - - -
אברהם נגוסה: אבל אתם משתפים אותו עם אותו גוף שמפלה, בין הרוסים לאתיופים, בין תימנים למרוקאים.
אברהם נגוסה: אם אותו מוסד מפלה, לא מוכן לקבל, אז למה אתה עובד איתו?
<שר-שלום ג'רבי: אדוני היו"ר, אני אענה לך.
<שר-שלום ג'רבי: מכיוון שהאוכלוסייה הזאת קרובה ואני הצבתי את זה, הרי אין גוף שאומר 'אני לא מוכן לקבל אתיופים'.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא מכיר.
אברהם נגוסה: אבל אמרת - - -
<שר-שלום ג'רבי: אם תתנו לי, אני מדבר.
<שר-שלום ג'רבי: אין גוף, אבל אנחנו לא נולדנו אתמול.
<שר-שלום ג'רבי: וכשמגיעות בנות אתיופיות איכותיות, ולא מקבלים אותן, אז יש בעיה.
<שר-שלום ג'רבי: זה לא בגלל שהיא לא מוכשרת.
<שר-שלום ג'רבי: ולכן עוטפים את זה בכל מיני עטיפות.
<שר-שלום ג'רבי: גדלתי באוכלוסייה, אני גדלתי בכרמיאל, ואתם מדברים כאן כאילו שזו פעם ראשונה שאתם שומעים דבר כזה.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר לך - - -
יואל רזבוזוב: אתה ממונה על זה,
<שר-שלום ג'רבי: אז אני מונע.
יואל רזבוזוב: תגיד מי הגוף הזה, אנחנו נטפל בגוף הזה.
<שר-שלום ג'רבי: מה זה הגוף?
<שר-שלום ג'רבי: אני עוזר ואני בא ואני אומר שהבנות האלה, בשביל זה אנחנו מממנים בנות שאיפה שהן ירצו, הרי צריכים להבין,
<קריאה: גם במימון אמרת ש,
<שר-שלום ג'רבי: מימון מקבל כל אחד.
מיכאל אורן: זה גם מצביע על בעיה אחרת.
מיכאל אורן: מי מחליט על השיבוץ?
מיכאל אורן: המקום הקולט או המשרד שלך?
<שר-שלום ג'רבי: בוא נעשה הבחנה.
<שר-שלום ג'רבי: איך מקבלים תקן של בת שירות?
<שר-שלום ג'רבי: יש שתי אפשרויות.
<שר-שלום ג'רבי: יש משרדי ממשלה שמממנים ויש גופים, עמותות פ רטיות.
<שר-שלום ג'רבי: ואז מי שמממן הוא גם זה שממיין.
<שר-שלום ג'רבי: ואשר על כן, אותו אדם שמממן הוא זה שמחליט.
<שר-שלום ג'רבי: אם סתם לדוגמה, עמותה מסוימת רוצה רק שלוש בנות, ארבע, או חמש בנות, ומגיעות 100 בנות שרוצות, אז היא מחליטה איזה בנות שהיא רוצה.
<שר-שלום ג'רבי: זה מאוד פשוט.
<שר-שלום ג'רבי: אם למשרד ממשלתי יש - סתם אני אומר - 100 בנות, אז הוא מחליט מתוך ה- 700 שמגיעות אליו, ואני סתם נותן מספרים, הוא מחליט איזה 100 הוא רוצה.
<שר-שלום ג'רבי: אצלנו ברשות, בגלל שאנחנו נחשפנו לעניין הזה, מכיוון שאנחנו מבינים את הרגישות, אותו דבר גם בעלי צרכים מיוחדים או נוער בסיכון.
<שר-שלום ג'רבי: כי אם עמותה מסוימת תצטרך לממן תקן לאותו אדם, והיא תגיד עכשיו, אני לא אקח את אותו עבריין, או את אותו בחור שיש לו ר"פ - רישום פלילי – אז מה, בגלל זה הוא לא יעשה שירות לאומי?
<שר-שלום ג'רבי: או שאותו נכה, עיוור או חירש, בגלל זה הוא לא יעשה שירות לאומי?
<שר-שלום ג'רבי: אז אנחנו מממנים.
<שר-שלום ג'רבי: והפלא ופלא, כשהתקן הוא בחינם, מקבלים אותם.
<שר-שלום ג'רבי: והפלא ופלא, כשאנחנו מממנים את התקנים, אז לכולם יש מקום.
<שר-שלום ג'רבי: ואת הדבר הזה אנחנו מתקנים.
<שר-שלום ג'רבי: היום, בזכותו של שר החקלאות השר אורי אריאל, אם היינו 700 בעלי צרכים מיוחדים לפני שנתיים, ואם היינו לפני ארבע שנים, 84, היום יש 1,500 בעלי צרכים מיוחדים.
<שר-שלום ג'רבי: היום יש 700 נערים בסיכון.
<שר-שלום ג'רבי: יש תכנית חדשה השנה, של 100 ר.פ, אותם אנשים שגדלו איתי בכרמיאל, שכשאני הלכתי לגולני הצבא לא רצה לגייס אותם בגלל שהם היו עבריינים, והם מתגאים בזה היום כשאני בא לבקר אותם בכרמיאל, שגם הילדים שלהם לא הלכו לצבא, והם עובדים בזפת, יחד איתם בביזנס.
<שר-שלום ג'רבי: אז את אותם 100 אנחנו לקחנו, זה תקנים אגב יותר יקרים, כי זה מעטפת, ואנחנו בונים להם מסלול מיוחד, ברגע שהם מסיימים את השירות שלהם אנחנו בע"ה יחד עם נשיא המדינה, יחד עם משרד המשפטים, מוחקים להם את הרישום הפלילי.
<שר-שלום ג'רבי: כדי שישתלבו במעגל התעסוקה ובמעגל הלימודים.
<שר-שלום ג'רבי: וזה הדברים שאנחנו עושים.
<שר-שלום ג'רבי: אם החלטנו שלפני ארבע שנים יהיה ביטוח שיניים בגלל אותה ילדה בקרית גת שבאנו לבקר אותה והיה לה פה מנופח ולא היה לה כסף לממן את זה, ואם החלטנו שיהיה ביטוח חיים, שלא היה, כל הדברים האלה, זה השינוי שאנחנו עוברים.
<שר-שלום ג'רבי: וזה חלק מהעסק שאנחנו עכשיו משנים.
<שר-שלום ג'רבי: אם היינו לפני שש שנים 10,000 משרתים או 11,000, היום אנחנו קרוב ל- 17,000.
<שר-שלום ג'רבי: זה הגידול.
<שר-שלום ג'רבי: ואם אנחנו השווינו את התנאים של מתנדבי השירות הלאומי אזרחי לחיילים, אחד לאחד.
<שר-שלום ג'רבי: היום, כל ההטבות שחייל מקבל, מתנדבי השירות הלאומי האזרחי מקבלים.
<שר-שלום ג'רבי: זה חלק מהמאבקים והמלחמות שאנחנו עושים כדי להשוות את ה תנאים שלהם.
<שר-שלום ג'רבי: לכן מה שאתם כאן מעלים, ואני מודה לכם שאתם מעלים, את כל הנושא של עולות בודדות, אנחנו גם בזה רוצים להשוות אותם לחיילים.
<שר-שלום ג'רבי: ולכן בדיוני התקציב אנחנו גם מעלים את זה והתחלנו.
<שר-שלום ג'רבי: מקבלים 350 שקלים, ואנחנו מקווים שנצליח לעשות את זה אחד לאחד עם העולות, כמובן מול האוצר ואנחנו מקווים שנצליח.
מיכאל אורן: אני רק מציע בהצעה צנועה שתתעדכן כמה שיותר בכל מה שנוגע לזכויות, שיפור הזכויות של חיילים בודדים.
מיכאל אורן: למשל, יש חקיקה שלי שהתקבלה לפני שבועיים שמשפרת בהרבה את השכר של חיילים בודדים.
מיכאל אורן: עוד מעט עוד חקירה נוספת תפטור חיילים בודדים מתשלומי ארנונה, חשמל ומים.
מיכאל אורן: אז קורה הרבה, אני פשוט מציע לך להתעדכן.
<שר-שלום ג'רבי: תודה.
<שר-שלום ג'רבי: אני אתעדכן.
אברהם נגוסה: חה"כ רזבוזוב?
אברהם נגוסה: חה"כ לשעבר דב ליפמן, בבקשה.
דב ליפמן: תודה רבה לכבוד היו"ר, שענית מיד לבקשה שלנו לדיון ואפילו לפני סוף המושב.
דב ליפמן: ברכות על המינוי לסגן השר אורן.
דב ליפמן: אנחנו עושים את זה במסגרת של שדולה שהקמנו לעולים דוברי אנגלית, אבל אין בעיות שהן ספציפיות לעולים דוברי אנגלית, זה לכל העולים וכל העולות.
דב ליפמן: קיבלנו הרבה פניות בנושא של בנות שירות.
דב ליפמן: למרות ששמענו עכשיו הכל משר-שלום ג'רבי ותודה שהגעת, חשוב מאוד שגם הנציגים שלך ידווחו מה שנשמע עכשיו מבנות השירות.
דב ליפמן: כי הגיעו בנות שירות לדווח על סיפור אחר, שלא הכל טוב ולא הכל בסדר, וזו בעצם הסיבה ש אנחנו פה היום ואנחנו נשמח להגיע למצב שבחוק החדש, כל מה שיש לחיילים בודדים יהיה גם לבנות שירות.
דב ליפמן: אני יודע שכל שנה מגיעות ארצה מאות בנות מכל העולם ואם תהיה איזו מערכת ואיזה מענה לצרכים שלהם, אין לי ספק שהן תישארנה פה ותשרתנה פה ואחרי זה תעלינה ארצה.