GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורון קליין: קבוצה מיוחדת של חיילים בודדים מכל רחבי העולם שמקבלים מתוך המלגות.
<דורון קליין: שוב, כפי שאמרתי, בכל יחידה פה איש צוות במשרה מלאה ביחד עם קבוצה של מתנדבים, שבלעדיהם לא יכולנו לנהל את המערך.
<דורון קליין: אני עובר עכשיו ליחידה של התמיכה.
<דורון קליין: אנחנו, יש לנו עובדת סוציאלית במשרה מלאה, קוראים לה אריאלה.
<דורון קליין: אם דיברתי עם 2 מיליון שקל, פה גם עוד 2 מיליון שקל.
<דורון קליין: והנה פלא פלאים, יש לנו עולים דרום אפריקאים עניים.
<דורון קליין: אנשים חושבים על דרום אפריקה שהיא מדינה עשירה, יש לנו עולים שאין להם יכולת לשים אוכל על השולחן.
<דורון קליין: לכן יש לנו פה יחידה שלמה עם עובדת סוציאלית במשרה מלאה עם קבוצה של מתנדבים שמחליטים איך לעזור.
<דורון קליין: אנחנו עוזרים לכ-400 איש כל חודש, זה כ-140 משפחות.
<דורון קליין: כל חודש.
<דורון קליין: אני אתן לאריאלה להסביר על מה מדובר.
<אריאלה-עו"ס: קודם כל לציין שאני שבועיים בתפקיד, מחליפה את קודמתי בתפקיד.
<אריאלה-עו"ס: התפקיד של העובדת הסוציאלית הוא להיות בקשר עם העולים, עם העולים החדשים ועם העולים הוותיקים שבאו מדרום אפריקה, וכמו שדורון אמר, גם דור שני ושלישי, כל מי שהגיע מדרום אפריקה ויש לו קשר לדרום אפריקה.
<אריאלה-עו"ס: להיות בקשר זה אומר באמת לראות את מצבם הכלכלי, בכלל המצב של הקליטה ומה שקורה וכל מי שזקוק לייעוץ, לתמיכה, גם אם זה שיחות, גם אם זה סיוע כלכלי, ויש הרבה כאלה, וכמו שדורון אמר, יש לשכות - - - מרוכזות פניות, באיזה שהיא דרך לא דרך מגיעות אליי, מבקשים סיוע, אם זה אוזן קשבת, אם זה שיחות, אם זה בקשות לסיוע - - - המטרה שלי היא לעזור נקודתית בסיוע עם הוועדה, יש ועדה של מתנדבים שמגיעים אליהם המקרים האלה.
<אריאלה-עו"ס: מתואר הקושי, מתואר מה הסיוע שהם זקוקים לו ומקבלים החלטה איך לעזור, כמה לעזור, באיזה אופן, עם שילוב של איזה עזרה בנוסף, כשהמטרה היא לעזור ולשלח אותם אחר כך להיות עצמאיים בקהילה.
<אריאלה-עו"ס: אם זה דורש לקשר אותם לגורמים בקהילה, אם זה שירותים חברתיים או שירותים פסיכולוגיים, בכל מה שקשור לגורמים בקהילה ושל המדינה, לקשר אותם על מנת שהם יוכלו להיות עצמאיים ולהמשיך בחייהם כרגיל.
<אריאלה-עו"ס: אז באמת זו עבודה גם עם האנשים, בשיחות, במגע, וגם בסיוע כלכלי.
<אריאלה-עו"ס: יש לפעמים סיוע חודשי, לפעמים זה סיוע חד פעמי נקודתי סביב איזה שהוא קושי, איזה שהוא צורך שצריך לתת לו מענה.
<מאש אג'קסון: דורון, סליחה, אני רק רוצה להגיד לך שיש להם עוד 15 דקות ואז הם צריכים לצאת.
אברהם נגוסה: אני מצטער שבגלל מזג האוויר אנחנו התחלנו באיחור.
<דורון קליין: אנחנו נעשה את זה מהר, כי יש לנו פה עולה חדש מדרום אפריקה שהולך לדבר קצת על התהליך שלו.
<דורון קליין: אז אנחנו נעבור על שאר הדברים במהירות רבה וניתן גם ליושב הראש לשעבר, דוד בלום, לסכם ואם יהיה זמן, אנחנו נראה, רצינו גם להזמין אתכם לראות דירה בתוך מרכז הקליטה.
<מאש אג'קסון: אתה לא רוצה לגעת ב-SASI?
<דורון קליין: כן, תודה שאתה מזכיר, אני אתייחס לזה.
<דורון קליין: אני רוצה לומר שמה שאריאלה סיפרה, לדוגמה יש לנו כרטיסים, זה כרטיס אוכל, הוא נראה כמו כרטיס אשראי ואנחנו טוענים את זה כל חודש.
<דורון קליין: מדובר על ממוצע של כ-1,000 שקל לחודש למשפחה, 140 משפחות, אפשר לעשות את החשבון.
<דורון קליין: מה שמאש התייחס, SASI.SASI זה South African study in Israel.
<דורון קליין: פה המטרה זה לעודד אנשים לבוא, לאו דווקא כעולים, אבל בעזרת ה' הם יהפכו להיות עולים.
<דורון קליין: אנחנו רוצים לתפוס אותם מיד אחרי בית ספר והם מחפשים איפה ללכת ללמוד באוניברסיטה.
<דורון קליין: בדרום אפריקה היום לא כל כך סימפטי, הם לא הולכים ללימודים בגלל כל מה שקורה שם, אנחנו רוצים למשוך אותם לפה.
<דורון קליין: הם חייבים ללמוד באנגלית, אין להם עברית, אז אנחנו מעבירים אותם ל-ISE בינתחומי בהרצליה, שם יש להם 15 תארים שאפשר ללמוד באנגלית.
<דורון קליין: ה-ISE הסכימו להפחית את שכר הלימוד עד 50% עבור הדרום אפריקאים, מ-12,000 דולר ל-6,000 דולר, ואנחנו מסבסדים את הדיור שלהם.
<דורון קליין: הדיור זה 650 דולר לחודש, אנחנו נותנים כמעט סבסוד מלא כדי לאפשר למשפחה דרום אפריקאית לבוא לפה כתיירים ואז אנחנו מקווים שבמהלך התואר יהפכו להיות עולים חדשים או בסוף התואר.
<דורון קליין: זו איזה שהיא תכנית של עידוד עלייה של תלפד.
<דורון קליין: אנחנו נעבור מהר מאוד לדברים אחרים.
<דורון קליין: מה שיש לפניכם זה כתב עת שלנו.
<דורון קליין: כתב העת יוצא שלוש פעמים בשנה, זו דוגמה של כמה מהחדשים, שמתי גם חלק מהישנים, ששם אנחנו יכולים להראות את הפעילות של הקהילה של אפריקה הדרומית פה בארץ.
<דורון קליין: זו דרך מצוינת גם לעידוד עלייה.
<דורון קליין: אנחנו שולחים את זה לדרום אפריקה, כדי שהדרום אפריקאים שם יראו 'וואו, תראו מה הקהילה הזו יכולה לעשות בארץ'.
<דורון קליין: זו הפעילות שלנו בכל התחומים.
<דורון קליין: יש לנו בנוסף עלון מידע שיוצא פעם בשלושה שבועות, בפייסבוק יש 1,500 עוקבים וזה יוצא ל-7,000 כתובות.
<דורון קליין: כך אנחנו מצליחים להיות בקשר עם הקהילה שלנו.
<דורון קליין: הנושא של המתנדבים.
<דורון קליין: על זה מבוססת כל הפעילות שלנו, אנשי צוות עם מתנדבים ויש לנו, שוב, משרה מלאה רק עבור המתנדבים.
<דורון קליין: אז אני אבקש מדנה מהר מאוד להתייחס לתכנית שלנו שנקראת תכנית TECI, Telfed Ethiopian Community Initiative, מיוחד ליוצאי אתיופיה, נושא של התנדבות.
<דנה: היי, נעים מאוד, אני דנה.
<דנה: אני אחראית על כל התחום של מתנדבים, אירועים ופרויקטים קהילתיים.
<דנה: הפרויקט הקהילתי הכי גדול שלנו זה, כמו שדורון ציין, TECI, שזה הקהילה הדרום אפריקאית עוזרת לקהילה האתיופית בארץ.
<דנה: אנחנו כרגע עובדים בארבעה מוקדים בארץ, בחדרה, במבשרת ציון, ביהלום, שזה מחנה קיץ, ונתניה.
<דנה: זה התחיל בחדרה, יש מרכז שנקרא מקסם, שזה מרכז שנותן בית לילדים אחרי בית ספר למשפחות אתיופיות.
<דנה: מה שאנחנו עושים שם זה מתנדבים שנוסעים אחת לשבוע ומלמדים אנגלית, גם את הילדים וגם את המשפחות.
<דנה: אז אנחנו נותנים גם למבוגרים יותר וגם לצעירים יותר.
<דנה: יש מחנה קיץ שנקרא יהלום, שזה מחנה קיץ שמוקם על ידי יוצא דרום אפריקה.
<דנה: המחנה הזה הוא מחנה משפחות, מדובר על בין שלושה לארבעה ימים בשני מחזורים בקיץ, יש משפחות ממוצא רוסי, ישראלי, אתיופי ומה שקורה, לאורך השנה אנחנו עושים follow up למחנה הזה בצורה שיש קבוצה של נשים שכולם היו במחנה שדרק פרמן, זה שהקים את המחנה, עושה איתם מין קבוצת המשך לתכנים ולחומר שנלמד במחנה.
<דנה: הם הקימו סוג של מאגר נשים אתיופיות והם עכשיו מחזירות לקהילה בצורה של אירועים, מתנדבות בקהילה שלהן עצמם.
<דנה: זה היהלום.
<דנה: הקמנו חנות יד שנייה, שנקראת ויטק יד 2 במבשרת ציון.
<דנה: החנות ממוקמת במרכז הקליטה של הקהילה האתיופית במבשרת ציון.
<דנה: הכול זה מוצרים יד שנייה שהגיעו מתרומות שאספנו.
<דנה: כל הרווחים נתרמים בחזרה לפרויקטים בקהילה האתיופית והרעיון הוא שבאיזה שהוא שלב התחילו נוער ממרכז הקליטה עצמו להתנדב בתוך החנות וזה גם נותן להם תעסוקה וגם מלמד אותם קצת על קמעונאות.
<דנה: חוץ מזה יש לנו גם פרויקטים בעפולה וגם ברעננה, זה יקרה בשנה הקרובה.
<דנה: אירועים.
<דנה: יש לנו משהו בין 60 ל-70 אירועים בשנה, קצת יותר מאחת לשבוע אירוע, שפונים ליותר מ-3,300 משתתפים באופן שנתי.
<דנה: האירועים מתחלקים לאירועים אזוריים שהקהילות שלנו ברחבי הארץ עושים, החל מאילת, שעושים אירועים לקהילה שם ועד אירועים בגליל.
<דנה: זה יכול להיות אירוע קטן, אירוע גדול, מעגל נשים, אירועים על בסיס צורך, כמו למשל עכשיו כשהתחילה האינתיפאדה האחרונה עשינו פה קורס להגנה עצמית לנשים, שגם היה לנו 24 נשים שהשתתפו בקורס להגנה עצמית.
<דנה: זה יכול להיות אירועים שהם לכל הקהילה לאירועים יותר קטנים, זה לפי ביקוש וגם יש חלק שהם מקומיים פה ויש חלק ארציים, לכל הארץ.
<דורון קליין: הדבר האחרון שנתייחס אליו לפני שנעבור לשאול, העולה החדש שלנו, זה הנושא של הבניינים.
<דורון קליין: אתם נמצאים במרכז הקליטה שלנו.
<דורון קליין: אתם תראו את הדירה של שאול, פה זה חדר האוכל והסלון של שאול, שם המטבח, שם חדרי השינה.
<דורון קליין: פה מרכז הקליטה שלנו ברעננה, כל הבניין, 28 משפחות פה.
<דורון קליין: יש לנו עוד 75 דירות בתל אביב, עוד שני מרכזי קליטה.
<דורון קליין: את המקום הראשון הקמנו ב-1951.
אברהם נגוסה: אלה דירות שהארגון שלכם רכש אותן?
אברהם נגוסה: לצורך מרכז קליטה?
אברהם נגוסה: ללא שיתוף פעולה עם משרד הקליטה ומשרד השיכון?
<דורון קליין: כמובן שזה היה בשיתוף פעולה ביחד עם הממשלה, כאשר ב-51', כשרצינו לקנות את הראשון, הלכנו אז לעיריית תל אביב החדשה והם אמרו, 'אנחנו ניתן לכם אדמה במקום שאף אחד לא רוצה לגור, כי אין תחבורה ציבורית לשם, זה בקצה העולם, סוף תל אביב, זה מקום חדש שאף אחד לא גר שם, זה נקרא גבעתיים, אתם רוצים שם?' אמרנו 'תיתן לנו'.
<דורון קליין: קיבלנו את האדמה חינם, בנינו את הבניין עם חומרי בנייה ששלחו מדרום אפריקה.
<דורון קליין: זה נתן לנו את היכולת הכספית לבנות עוד בניין ואת השלישי.
<דורון קליין: אז יש לנו שלושה מרכזי קליטה.
<דורון קליין: העולים יכולים לגור שם עד שלוש שנים, לא רק כמה חודשים כמו מרכז קליטה של היום, אלא שלוש שנים.
<דורון קליין: יש להם בעל דירה דובר אנגלית, יש להם תקנון שהם חותמים עליו באנגלית, קל להבין, זה נותן להם נחיתה קלה לשלוש שנים ראשונות ואז הם עוזבים ואז חדשים נכנסים במקומם.
<מאש אג'קסון: אני רוצה להוסיף שני דברים כאן.
<מאש אג'קסון: קודם כל שהם מקבלים דירה כאן מסובסדת, דרך תלפד, בסביבות 20% פחות ממחיר השוק.
<מאש אג'קסון: אם הם צריכים עוד כסף - - -
<קריאה: הם שוכרים דירה?
<מאש אג'קסון: כן.
<מאש אג'קסון: לשלוש שנים.
<מאש אג'קסון: אם עדיין אין להם מספיק כסף הם יכולים לקבל כסף מוועד אחר שלנו, לשלם את שכר הדירה.
<מאש אג'קסון: עוד דבר, אתם רואים את הבניין, עברנו תמ"א 38 עכשיו, שילמנו 10 מיליון שקל לעשות את תמ"א 38 כאן.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, עולה חדש שמגיע לפה לישראל מגיעות לו זכויות של חולה, גם ממשרד השיכון, גם ממשרד הקליטה, האם אותם עולים שלמשל שעכשיו, כמו שאתה אומר, שוכרים את הדירה הזו והם מקבלים סבסוד מהארגון, האם החלק השני הוא מקבל כזכאי ממשרד השיכון?
<דורון קליין: כן, גם וגם.
<דורון קליין: אני עובר לשאול.
<דורון קליין: שאול עולה חדש מקייפטאון, גר בבניין שלנו, לכן הזמנו אותו להציג את עצמו וגם אם יש לכם שאלות אליו.
מיכאל אורן: יש לי שתי שאלות.
מיכאל אורן: כל פעם חברי הכנסת חובשים כמה כובעים בבת אחת, אני גם משמש בכנסת כיושב ראש השדולה למען חיילים בודדים, אז שאלה לסוזן, באיזה מידה אתם משתפים פעולה עם ארגונים שפועלים למען חיילים בודדים אחרים?
מיכאל אורן: אם זה הישג, אם זה המרכזים לחיילים בודדים, יש הרבה פעילות היום, יש תכנית כנפיים, תודה לאל, לא חסרים לנו ארגונים, באיזה מידה אתם משתפים פעולה?
<סוזן שרון: אני בקשר איתם כל הזמן.
<סוזן שרון: החיילים הבודדים שמשתחררים אני ממליצה שהם יעשו בקשה להישג או לאימפקט ויצא לנו כמה פעמים לעשות גם על החיילים שלנו.
<סוזן שרון: מרכז - - - אני בקשר עם - - - הייתי אומרת ארבע פעמים ביום, יצחק לוין.
מיכאל אורן: כן, מהקיבוץ.
<סוזן שרון: יש לנו קשר הדוק עם הארגונים האחרים לחיילים בודדים.
מיכאל אורן: יפה.
מיכאל אורן: שאלה נוספת, מחוץ לביטחון, מה הצפי לגבי העלייה העתידית?
מיכאל אורן: אם הגעתם 50%, אני לא מעורה לגמרי במצב הפנימי הפוליטי בתוך דרום אפריקה, מכיר קצת את היחסים שלנו כמדינה עם דרום אפריקה, שדורשים שיפור מה, אבל מה הצפי לעלייה בעתיד?
<סוזן שרון: היום זה 18% עלייה ב-2016, יש קושי בעניין הראנד שקל, ראנד דולר.
<דורון קליין: היום זה 18 ראנד לדולר, זה מאוד מקשה.
<דורון קליין: 4.5 ראנד זה שקל, זה מאוד מקשה.
<סוזן שרון: אני חושבת שהעלייה בין הצעירים, הם באים לפה, לחינוך, לאוניברסיטה, אני חושבת שגם העלייה היא בין המבוגרים, שהיום יש להם קושי לשלם את מס הפעילות או ביטוח פעילות בדרום אפריקה.
<סוזן שרון: יש להם קושי ניכר.
מיכאל אורן: התארים האקדמיים שלהם מוכרים פה?
<דורון קליין: חלקם.
<סוזן שרון: לא כולם, יש בעיות.
מיכאל אורן: אנחנו רוצים לשמוע גם בעיות.
<מיכל מרטן: הזכרתי קודם בעיקר רואי חשבון ועורכי דין, אבל גם חלק מהמקצועות הפרא רפואיים.
יואל רזבוזוב: כן, הפרא רפואיים זה כולם.
<סוזן שרון: אני רוצה להתייחס לתואר של דרום אפריקאים.
<סוזן שרון: זה לא קל להתקבל פה להמשך לימודים.
<סוזן שרון: מישהו שמקבל תואר בדרום אפריקה, לא קל להם להמשיך פה בארץ.
<סוזן שרון: אז לנו מאוד חשוב ה-SASI, מאוד חשוב לנו שהסטודנטים יתקבלו פה בארץ.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה מאוד מרתק, מאוד מרשים, אבל הזמן שלנו מאוד מוגבל ולכן אנחנו ניתן לנציגי משרדי הממשלה להתייחס.
<דגנית סנקר: כן, אני גם אשתדל ברוח הקצרה הזאת לומר מילה אחת.
<דגנית סנקר: קוראים לי דגנית, אני מנהלת תחום קליטה וקהילה במחוז תל אביב והמרכז, מרינה שוורץ היא סגנית מנהלת מרחב.
<דגנית סנקר: אני מסתכלת על האזור הזה, כי אתם מכירים אותנו ואנחנו מכירים אתכם ונעזרים בכם הרבה, זו באמת אחת העמותות שיוצאת מגדר הרגיל, גם המכניזם שלהם, גם השיטות וגם הקשר.
<דגנית סנקר: אתם, כנראה מטעמי חששות ממשוכות בירוקרטיות מאוד מאוד גבוהות, ואני מניחה שגם חברי הוועדה מכירים את זה, בכל מה שנוגע לתמיכות של המשרד שלנו, אבל אני כן מרגישה צורך לציין את זה כאן, כיוון שהשר שלנו פעל בשנה האחרונה להגדיל מאוד את היקף התקציבים וגם את היקף התחומים שבמסגרתם המשרד שלנו יתמוך השנה, זה עוד לא פורסם, בארגונים מעודדי עלייה, אבל גם בעמותות שפועלות עבור עולים כאן בארץ.
<דגנית סנקר: ממה שראיתי מתוך המצגת יש לכם הרבה מאוד תחומים, גם העצמת עברית, גם פעילות עם מתנדבים וגם הכרת הארץ ואני מזמינה אתכם, למרות הקשיים הבירוקרטים להיענות לקול הקורא.
<דורון קליין: זה מאוד חשוב, אני אתייחס לזה.
<דגנית סנקר: ואנחנו נסייע כמה שאפשר כדי לעבור את המשוכות הבירוקרטיות.
<דורון קליין: זה מאוד חשוב, שלוש שנים הגשנו בקשות, זה לא התקבל, למה?
<דורון קליין: כי למשרד הקליטה היה מאוד קשה להבין את הנקודה הזאת.
<דורון קליין: איך יכול להיות שיש ארגון עולים עם 104 דירות, נכסים, והם ביקשו מאיתנו לאחד את חברת הנכסים עם העמותה ועם חברה לתועלת הציבור, דבר שהוא בלתי אפשרי מבחינת הנהלת חשבונות, ולכן לא קיבלנו תמיכה כבר מאז 2010.
<דורון קליין: אני מקווה מאוד שנוכל לעבור את המכשול הבירוקרטי.
<דורון קליין: מי שלא דיבר כאן, בכל אופן זה להגיד שלום לאנט מילינר.
<דורון קליין: אנט נמצאת בוועדה העליונה שלנו והיא נמצאת בתלפד כ-40 שנה.
<דורון קליין: צבי, שהוא היה, כפי שהצגתי לפני זה, גם מתנדב אצלנו והיה גזבר כבוד עד לפני כמה שבועות, ורק להגיד מילות פרידה אני מפנה לדוד בלום כדי להגיד שלום.
<דוד בלום: אז באמת תודה רבה שבאתם, אנחנו מאוד מאוד מעריכים את זה שהגעתם אלינו.
<דוד בלום: אני חושב שזו פעם ראשונה שוועדת העלייה והקליטה הגיעה לתלפד וזה באמת בזכותכם, ואנחנו מאוד מעריכים את זה שבאתם, אבל אני אגיד משהו שהוא אולי לא דיפלומטי, אנחנו נחשבים לאנשים מאוד נימוסיים ומאוד עדינים, אבל אני באמת חושב שהגיע הזמן שמשרד הקליטה והגורמים הממשלתיים יתחילו להכיר בתועלת שלנו, אבל שזה יהיה בהכרה של תקציבים ולא של מילים.
<דוד בלום: הגיע הזמן שתלפד יקבל את הסיוע העקרוני שמגיע להם מתוך השירותים שאנחנו נותנים לקהילה, לא רק שלנו, גם אתיופים וגם אוסטרלים.
<דגנית סנקר: השלב הראשון זה להגיש בקשה.
<דוד בלום: אנחנו צריכים להגיש בקשה, אתם צריכים לעזור לנו לעבור את המשוכות של הבקשות האלה, אבל באמת בתמיכה שלכם ואנחנו מקווים שנוכל להתקדם בצורה כזו.
<דוד בלום: תודה רבה שבאתם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון, יש לך מה להגיד לפני?
<דורון קליין: רק רציתי להגיד שבסוף אנחנו עוברים לתמונה קבוצתית.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד שמח שהגענו לפה.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה ארגון שהוא מודל לחיקוי לעשייה ציונית.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה מה שצריך להיות, שהעולים הוותיקים, הם יוצרים תשתית לקליטת העולים וגם לעידוד עלייה.
<דורון קליין: ולמניעת ירידה, זו גם נקודה.
<דורון קליין: צריך לחשוב על זה.
<דורון קליין: אנחנו לא יודעים כמה אנשים עוזבים את הארץ בגלל הבעיות שיש להם.
אברהם נגוסה: מסכים איתך.
אברהם נגוסה: כשעולים נקלטים טוב אין צורך לרדת, הם נשארים פה ואפילו מושכים את האחרים, כי הם אומרים לאחרים 'תבואו, פה נקלטנו טוב'.
אברהם נגוסה: ולכן אני קורא למשרדי הממשלה לקחת את הארגונים האלה דווקא, זה מאוד מאוד חשוב לעזור להם ולתמוך בהם מבחינה תקציבית.
אברהם נגוסה: אני גם שמעתי פעם ראשונה נציגי משרדי הממשלה שאומרים 'תגישו, תביאו לנו'.
אברהם נגוסה: זה יוצא דופן בדרך כלל.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב ששיתוף הפעולה שציינת, גם עם הסוכנות וגם עם משרדי הממשלה פה בארץ, הן בעלייה והן בקליטה, זה ראוי לציון ותמשיכו, אנחנו מאוד מודים לכם בשם כנסת ישראל על העבודה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: אנחנו היום התכנסנו לדון בנושא גזענות כלפי עולי ברית המועצות לשעבר בבית עלמין בפתח תקווה.
אברהם נגוסה: יוזם הדיון הוא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שנמצא איתנו, חבר הוועדה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: פורסמו בתקשורת מקרים של יוצאי ברית המועצות שנקברו בחלקה נפרדת בבית עלמין ירקון למרות שהיו יהודים על פי ההלכה.
אברהם נגוסה: הוועדה מבקשת להוקיע כל מקרה של אפליה של עולים ולכן מתקיים הדיון היום.
אברהם נגוסה: אני רוצה להדגיש פה, אנחנו לא עושים הכללה, אנחנו מתמקדים באותם גופים וגורמים וממסדים שעושים את האפליה.
אברהם נגוסה: כמו למשל במקרה שלנו הדיון מתמקד בבית העלמין בפתח תקווה, בחברה קדישא בפתח תקווה.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב לי להדגיש את העניין הזה.
אברהם נגוסה: הנושא עלה, כאמור, בכתבה שפורסמה בעיתון 'ידיעות אחרונות', גם בישיבת הוועדה בפתח תקווה התייחס חבר הכנסת יואל רזבוזוב לקבורה בחלקה נפרדת לעולי ברית המועצות לשעבר בבית העלמין ירקון.
אברהם נגוסה: המועצה הדתית בפתח תקווה התנערה לחלוטין מאחריותה לנושא וציינה כי הקבורה בעיר היא באחריותה הבלעדית של חברה קדישא ולכן אנחנו פה זימנו את נציגי חברת קדישא בפתח תקווה, עורך דין אשר אקסלרד, מייצג את חברת קדישא פתח תקווה.
אברהם נגוסה: ראש עיריית מעלות גם הגיע, ברוך הבא.
אברהם נגוסה: אנחנו פה בוועדה שומעים נושאים קשים מאוד, אנחנו חברה קולטת עלייה, אנחנו מעודדים עלייה כי זה חשוב לנו, החיזוק של החברה הישראלית, מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, העלייה חשובה לנו, אבל אם אנחנו לא אוהבים את העולים, אם אנחנו לא מקבלים אותם שווים בין שווים זה יהיה קשה לקבל את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: היום בבוקר דיווחו לנו פה, מנכ"ל רשות בנות שירות לאומי אזרחי דיווח לנו שמשרדים ומוסדות במדינת ישראל לא מוכנים לקבל בנות שירות עולות חדשות מאתיופיה.
אברהם נגוסה: פה אנחנו רואים חברת קדישא בפתח תקווה שלא קוברים את היהודים מברית המועצות בבית הקברות.
אברהם נגוסה: אז גם בחיים מפלים את העולים וגם במותם מפלים אותם.
אברהם נגוסה: לאיזה חברה הגענו?
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להשתנות, אנחנו צריכים לעבוד חזק כדי לשנות את המצב הזה.
אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך את חברי, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שהוא יזם את הדיון הזה.
אברהם נגוסה: אתם יודעים, הקדימו היום את הדיון במליאה לשעה אחת, אבל הנושא כל כך חשוב וקריטי, ואני מברך את יושב ראש הכנסת שהוא אישר לנו לקיים את הדיון הזה.
קסניה סבטלובה: ותספר לנו למה זה נדחה כמה פעמים.
אברהם נגוסה: כן, גם דחינו את זה כמה פעמים בגלל שחברת קדישא לא הייתה מוכנה לבוא, מכל מיני סיבות.
אברהם נגוסה: אני מדגיש, אנחנו לא עושים הכללה, יש חברה קדישא שמשרתים את עם ישראל, את הציבור.
אברהם נגוסה: יש מוסדות, אנחנו לא עושים הכללה, אבל אותם מוסדות שמפלים, אנחנו נטפל בהם באפס סובלנות.
אברהם נגוסה: בבקשה, חבר הכנסת רזבוזוב.
יואל רזבוזוב: תודה, יושב ראש הוועדה, תודה לך על עצם קיום הדיון החשוב הזה, גם תודה למנהלת הוועדה, דנה גורדון, שגם נלחמה כדי שהדיון יתקיים כי הקדימו את המליאה.
<דנה גורדון שושני: ולא ישנה בלילה.
יואל רזבוזוב: גם אנחנו לא ישנו בלילה בגלל הצרות, היא לא ישנה בלילה בגלל הדיון החשוב הזה.
יואל רזבוזוב: אני רוצה שהדיון הזה יהיה פחות דמגוגיה, פחות דיבורים, יותר מעשים, שנצא מפה עם דברים ברורים והצהרות שהתופעה הזו תיפסק.
יואל רזבוזוב: נחשפנו כולנו למקרים בבית עלמין ירקון שבפתח תקווה, שהייתה חלקה נפרדת ליהודים שהם עולים מברית המועצות לשעבר.
יואל רזבוזוב: שלא יספרו לי סיפורים שזה נכון או לא נכון, הייתי פיזית במקום, ראיתי שזה היה ויש תיעוד ואני שמח שבע
יואל רזבוזוב: קבות כל הכלים שהפעלתי וכל המאמצים, כל מי שהשתתף בזה, באמת לחצנו ועשינו דברים והגעתי לשם וראיתי חלקות טריות של צברים שנקברו שם, אז אני אומר יישר כוח, ככה צריך להיות.
יואל רזבוזוב: אנחנו באנו להוקיע את התופעה הזו.
יואל רזבוזוב: זה בנושא של ירקון, פתרנו את זה, וחשבנו שילמדו את הלקח.
יואל רזבוזוב: רק הבעיה שיש עוד בית עלמין, סגולה.
יואל רזבוזוב: אני גם רמזתי והעברתי מסר, אמרתי שאני לא רוצה לטפל בזה, בואו תפתרו את זה, אנחנו רוצים שהתופעה תיגמר, התופעה הנקודתית בפתח תקווה, אבל משום מה לא קרה שום דבר.
יואל רזבוזוב: לפחות עד לפני שבוע עדיין יש חלקה שקבורים שם רק עולים מברית המועצות, שהם יהודים.
יואל רזבוזוב: היועץ שלי נרי היה שם, כשהוא נכנס לבית העלמין ושאל איפה החלקה, תגיד בדיוק איך שאלת.
<נרי ברנר: נכנסתי ושאלתי 'איפה החלקה של הרוסים?
<נרי ברנר: ' הוא הזמין אותי לקצה השני של בית העלמין ושם גם פגשתי משפחות של - - -
יואל רזבוזוב: כן, יש לי פה את המשפחות.
יואל רזבוזוב: זה היה ממש לאחרונה, 'החלקה של הרוסים'.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על מדינת ישראל, יהודים על פי ההלכה.
יואל רזבוזוב: האנשים שהוא פגש שם, לריסה, שדוד שלה ואבא של החתן שלה, שניהם יהודים על פי ההלכה, נקברו ב-98', בחלקה הכי מרוחקת של בית קברות סגולה, ליד הגדר, בחלקה בה קבורים רק יוצאי ברית המועצות.
יואל רזבוזוב: ב-2009, אמא שלה יהודייה על פי ההלכה, שהוריה נרצחו על ידי הנאצים, נקברה בחלקה מרוחקת אחרת בבית עלמין סגולה.
יואל רזבוזוב: עוד חלקה כזאת, גם שם כולם יוצאי ברית המועצות.
יואל רזבוזוב: אירה קברה את אבא שלה בבית עלמין בסגולה, היא טוענת בעצמה שאף אחד לא שאל אותה ואת אמא שלה אם הם מוכנים או רוצים לקבור בחלקה של רוסים בלבד, או אם הם מעוניינים בתמונה או משהו על הקבר.
יואל רזבוזוב: לריסה קברה את שני ההורים שלה בבית עלמין סגולה בפתח תקווה, וגם אותה לא שאלו לפני איפה ומה ואיך הם הולכים להיקבר.
יואל רזבוזוב: היא אמרה שבזמן האבל היא לא הייתה פנויה רגשית להתעסק ולהילחם במקום הקבורה ועכשיו חבל לה מאוד שההורים קבורים בחלקה מיוחדת.
יואל רזבוזוב: ואנחנו לא מדברים כאן, שלא נתבלבל, אנחנו מתעסקים המון, אנחנו מבינים היטב בקבורה אזרחית, יושב כאן יצחק ישי שהוא הגיע לדיון, משום מה משרד הדתות שלחו מישהו שממונה על קבורה אזרחית.
יואל רזבוזוב: העניין כאן עוסק בקבורה רגילה.
<יצחק ישי: אני מנהל אגף קבורה בכלל.
יואל רזבוזוב: אתה קבורה?
יואל רזבוזוב: הייתי בטוח - - - אז הטעות שלי, אז אתה הבן אדם הנכון לפתור לנו את הסוגיה ואיך שאנחנו מכירים אותך אתה תפתור לנו את הסוגיה הזאת.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שיכולים להציג לנו עוד הרבה מקרים.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, שלא יגידו שזה לא נכון, כי בהתחלה לא אישרו בוועדת הכנסת, אמרו שזה לא בדיוק נכון וזה לא קרה, אבל, אנחנו היינו, אני הייתי בירקון, נרי היה בסגולה, ראינו את זה פיזית, ראינו איך זה קורה והמטרה היא פשוטה, שלא תהיה תופעה כזאת, להוקיע את התופעה.
יואל רזבוזוב: לא נתחיל עכשיו בענישה, בעריפת ראשים, אני עכשיו רוצה לשמוע מה משרד הדתות עשה ואני רוצה רענון, אני רוצה הנחיה לכל חברות הקדישא, לכל בתי העלמין שמצב כזה לא יחזור על עצמו, כי כמו שאמרת, אנחנו מדינת עלייה ולא יכול להיות שמפלים פה עולים.
יואל רזבוזוב: אני גם חושב שזו לא אפליה, זאת גזענות.
יואל רזבוזוב: שומעים שם משפחה רוסי, שולחים אותו לחלקה נפרדת.
יואל רזבוזוב: הייתי, לצערי, בהרבה בתי עלמין ובדרך כלל אין בעיה, מי שיהודי יהודי, זה לא משנה מה ארץ המוצא שלו.
יואל רזבוזוב: דווקא שם זה קרה ואני רוצה לשמוע שבסגולה, אם זה לא קרה עד לפני שבוע, כי השבוע האחרון זה הפעם האחרונה שביקרו שם, אם זה לא קרה אז זו הדרישה, כי חובה שיתחילו לקבור שם צברים, שזה יהיה מעורב, שלא תהיה חלקה נפרדת, שתהיה חלקה רגילה, בית עלמין רגיל.
קסניה סבטלובה: תודה לך, כבוד היושב ראש.
קסניה סבטלובה: אני כמובן מברכת על הדיון הזה, אותך וכמובן את חבר הכנסת רזבוזוב, שהנושא הזה כמובן כואב והוא מטפל בו זמן רב.
קסניה סבטלובה: הרשו לי קצת להרחיב את היריעה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים פה לא רק על מקרים נקודתיים, לצערנו הרב, למרות שהדברים נטענו כך בוועדת הכנסות ובנשיאות, היום בבוקר, אני רוצה לצטט לכם דברים ששמעתי מהיועץ המשפטי של משרד הדתות, מר ישראל פת, שאמר לרשת ב', בעצם הודה בכך שמדובר במדיניות, הוא התייחס ישירות לבית הקברות בבית תקווה, ירקון, אבל במין פליטת פה, שכנראה שהוא לא שם לב לכך שהוא מרחיב את הדיבור הזה, שכן, נכון, לא ידוע לו בדיוק מה קורה בבתי עלמין אחרים, אבל הוא יודע שדברים כאלה קורים גם שם.
קסניה סבטלובה: במהלך הראיון הזה, שאני גם השתתפתי בו, התקשר מאזין שאמר שהוא רק אתמול ביקר בבית הקברות בגבעת שאול בירושלים, בירושלים, הבירה הנצחית של עם ישראל, של מדינת ישראל, של מדינת היהודים, ושורות שורות, הוא עבר 20 שורות לפחות, הוא ראה שם רק חלקות של רוסים, של יהודים ממוצא רוסי, שגילו פה להפתעתם, שאחרי שהם ספגו אנטישמיות בארץ המוצא במהלך כל כך הרבה זמן, שהם לא יהודים.
קסניה סבטלובה: לא, לא, לא, הם רוסים, שלא תהיה פה שום טעות.
קסניה סבטלובה: לשאלה של מה אפשר לעשות.
קסניה סבטלובה: אם יש חברת קדישא מסוימת, או שאולי זה הרבה חברות כאלה, ונאמר בתיאור מגוחך לחלוטין, שבכל הזמן הזה שמתנהל פה הדיון וזו לא פעם ראשונה שהוא עולה, שהם לא הספיקו, במשרד הדתות לא הספיקו לבדוק, כי רק בירושלים יש 13 חברות קדישא.
קסניה סבטלובה: זה הרבה?
קסניה סבטלובה: אני לא יודעת, אבל נראה לי שאנחנו נתקלים פה במקרה של גזענות קשה, גם בחיים וגם במוות, שזה המפלט האחרון של הבן אדם, התחנה האחרונה שהוא הגיע לשם, וגם שם בעצם יורקים למשפחה שלו בפרצוף ואומרים 'אתם לא שייכים לפה, אתם סוג ב', ג', ד, י"א', אני לא יודעת מה.
קסניה סבטלובה: אז בעצם כשנשאל כך אמר היועץ המשפטי, מר ישראל פת.
קסניה סבטלובה: אז אנחנו כן מודעים לזה, מודעים לכך שזו מדיניות, זה לא מקרה פה ומקרה שם.
קסניה סבטלובה: זה לא רק סגולה וזה לא ירקון, זה לא רק גבעת שאול, זה הרבה מאוד ערים, זה הרבה מאוד מקומות.
קסניה סבטלובה: הוא אמר שיש שתי אופציות, להמשיך לעבוד עם אותה חברת קדישא, כך הוא אמר, אני מצטטת, לשלול את רישיונה, או להמשיך כרגיל, ולשאלת ההמשך, מה עומדים לעשות, כך הוא ענה, 'אנחנו ממשיכים לעבוד עם אותה חברת קדישא, אנחנו לא יכולים להפסיק לעבוד איתה', למה?
קסניה סבטלובה: כי היא בעלת הקרקע, מה נעשה?
קסניה סבטלובה: איפה נקבור את המתים שלנו אם לא נעבוד עם אותה חברת קדישא?
קסניה סבטלובה: אז ככה כל אחד מגלגל את האחריות מאחד לשני.
קסניה סבטלובה: יש פה מחדל.
קסניה סבטלובה: אני אמרתי במין הומור שחור שחייבים עכשיו לחפור אחורה, תרתי משמע, כדי להגיע לעצם העניין, כמה זמן זה נמשך, באילו ערים זה בדיוק נמשך, מי נתן את ההוראה הזו, ממי זה נובע?
קסניה סבטלובה: מי צריך לשאת באחריות?
קסניה סבטלובה: כי המועצות הדתיות מתנערות, משרד הדתות אומר 'זה לא אנחנו, זה חברה קדישא'.
קסניה סבטלובה: אני אומרת זה טוב ויפה, זה מצוין אפילו, אבל זה לא מספק אותנו כי אנחנו עד היום נתקלים בתופעה המכוערת הזו של ההפרדה.
קסניה סבטלובה: ומה טוענים המפרידים, מה הם אומרים?
קסניה סבטלובה: כמו כל הגזענים בעולם, הם אומרים 'זה לטובת אותה קבוצה שאנחנו מדירים אותה', למה מפרידים ילדים ממוצא אתיופי בגני הילדים?
קסניה סבטלובה: זה לטובתם, זה יקל עליהם את ההשתלבות.
קסניה סבטלובה: זה שקר וכזב.
קסניה סבטלובה: על השתלבות יכול להקל רק דבר אחד, השתלבות בתוך האוכלוסייה הישראלית, הצברית ואוכלוסייה עולה וכל אוכלוסייה אחרת.
קסניה סבטלובה: ככה גם בבתי העלמין, אמרו 'אבל זו אוכלוסייה ייעודית שיש להם מנהגים משל עצמם' הם הביאו מהגולה כל מיני מנהגים של הבאת פרחים וכתיבה של, לא עלינו, שמות ברוסית.
קסניה סבטלובה: שמות ברוסית בבית קברות יהודי, זה מחלל כבודו של מישהו?
קסניה סבטלובה: זה פוגע בכבוד של מישהו?
יואל רזבוזוב: כדי שישתלבו יותר טוב.