GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דביר כהנא: בראש ובראשונה יש 52% שמסכימים מאד כי ישראל אחראית לביטחונם של יהודי העולם.
<דביר כהנא: 21% מהציבור היהודי במדינת ישראל מתנגד לכך.
<דביר כהנא: פה מדובר בתחום מאד מסורתי, שממשלת ישראל במשך שנים גם ראתה בו חשיבות גדולה.
<דוידי הרמלין: סליחה, זה בין ישראלים?
<דביר כהנא: בקרב הקהל היהודי בישראל.
<קריאה: אפשר לשאול שאלה חשובה?
אברהם נגוסה: בסוף, שלא נבלבל אותו.
אברהם נגוסה: תרשמו את השאלות.
<דביר כהנא: 50% מסכימים כי ישראל אחראית להמשך הקיום היהודי בתפוצות.
<דביר כהנא: 20% מתנגדים לכך.
<דביר כהנא: בדקנו את נושא הקצאת המשאבים.
<דביר כהנא: באמת השאלה האם יש לגיטימציה שמשרד התפוצות לוקח משאבים משמעותיים ומשקיע אותם בקרב יהדות העולם, ויש פה נתונים שמצד אחד הם מאד מאד מעודדים אותנו.
<דביר כהנא: חשבנו שהמספרים יהיו הרבה יותר נמוכים.
<דביר כהנא: מצד שני, יש פה בוודאי גם אתגר גדול להגדיל את המספרים הללו.
<דביר כהנא: אז אפשר לראות שאנחנו מדברים על שיעור הסכמה של 44%.
<דביר כהנא: כשאנחנו מעמתים את זה עם סוגיות כמו השקעה בישראלים שירדו מהארץ או בהשקעה שבעצם נלקחת מהשקעה ציונית אחרת, כמו הקמת יישוב בגליל, אז אנחנו מדברים עדיין, גם אם ישנם 27% שבאים ואומרים - האם צריך להחליט אם להקים, עכשיו להשקיע בהתיישבות בגליל או להשקיע ביהדות התפוצות – 27% מאזרחי ישראל אומרים תשקיע ביהדות התפוצות.
<דביר כהנא: אז זה באמת מספרים גבוהים מאד.
<דביר כהנא: אין הרבה נקודות שיש עליהן קונסנסוס בישראל, אבל בוודאי ישנן מספר נקודות שהיעד שאליו אנחנו נרצה להגיע הוא באמת תמיכה של יותר מ-50%.
<דביר כהנא: 49% מהמשיבים סבורים שיש להתחשב במידה רבה באינטרסים של הקהילות בתפוצות בהחלטות בנושאי חוץ וביטחון.
<דביר כהנא: זה גם נושא מפתיע.
<דביר כהנא: לקחנו את הנושא הקשה – של חוץ וביטחון – בוודאי יותר אחוזים מהנשאלים מסכימים שיש לשמוע את קולם של יהדות התפוצות בנושאים יותר רכים מאשר חוץ וביטחון.
<דני ווזנר: כמו דת ומדינה.
<דביר כהנא: לדוגמא.
<דביר כהנא: 37% יודעים שישנם כ-10 מיליון יהודים או יותר מחוץ לישראל, וזה רק 37%.
<דביר כהנא: יש פה פער ידע גדול מאד.
<דביר כהנא: 60% מהמשיבים מעריכים את היקף התרומות בפחות ממחצית מההיקף האמיתי.
<דביר כהנא: זאת אומרת פה זה גם נתון שהוא מפתיע.
<דביר כהנא: אני בעצם מציג פה כיצד בנינו את המדד.
<דביר כהנא: לקחנו גם מסקרי עומק, מקבוצות מיקוד וגם מסקרים כמותיים.
<דביר כהנא: אנחנו בעצם מנסים למדוד את הרגש, את הידע, את המודעות, את האחריות, את תפקיד הממשלה ומה הפעולה שאותו אתם מוכן לנקוט.
<דביר כהנא: אני לא אלאה אתכם פה בפרטים רבים של אנשי מחקר הן מסטטיסטיקה והן מעולם הסקרים, ויצרנו בעצם את המדד היום שאנחנו מעמידים אותו על כמעט כ-5 נקודות מתוך 10.
<דביר כהנא: אז מצד אחד אתם רואים פה מצד ימין את הנושאים שהם חלק ממרכיבי המדד.
<דביר כהנא: אני יכול לבוא ולהגיד שהנושא הזה הוא באמת נושא שיש הרבה מאד מה להתפתח בו וההשקעה שלנו באמת תבוא לידי ביטוי במגוון תחומים, גם בתחומים כמו נושאי דת ומדינה שעלו, והתחשבות בקשב והתחשבות ברצונות המנוגדים בין ציבורים פה בתוך ישראל לבין יהדות התפוצות, שיבואו ויכירו בשיח הציבורי, גם בצורך של יהדות התפוצות עם ישראל.
<דביר כהנא: איפה אנחנו משקיעים?
<דביר כהנא: אז באמת אנחנו עסוקים – השר ציין – גם במובילי דעה.
<דביר כהנא: גילינו שזה כלי אסטרטגי ליצירת שינוי בתודעה, ויחד עם ארגון גשר בנינו תכנית שנקראת גשר לתפוצות, שבה אנחנו עושים סמינר הן של ידע מכין ומקדים אל אותה מנהיגות והן בביקור כל פעם בקהילה אחרת.
<דביר כהנא: ובאמת, עצם ההקשבה וההיכרות, גם עם אנשים שטסים הרבה מאד לחו"ל ולעולם לא נפגשו עם הקהילה היהודית, ולהבין את כל רבדיה ומורכבויותיה של קהילה.
<דביר כהנא: הם היו בניו יורק ובימים אלה נמצאת משלחת נוספת בדרום אפריקה ועתיד יהיו גם באירופה.
<דביר כהנא: עצם ההקשבה הזאת יוצרת שינוי מדהים בקרב מובילי דעה בישראל.
<דביר כהנא: אנחנו משקיעים במדיה.
<דביר כהנא: אם מישהו צפה בימים האחרונים בחדשות, אז התחלנו עם פרויקט של דקה לשמונה, שהוא תחילת החשיפה.
<דביר כהנא: אנחנו רוצים בעצם להציג באמצעות כלים שונים ורבים בשנה הקרובה, את ההתחבטויות, את הלבטים, את הלכי הרוח של הקהיליות היהודיות בעולם ולהביא אותם אל הסלון הביתי לא כפלקט, לא כדבר כזה, אלא במקום שמעורר גם רגע וגם כמובן מוביל לידע.
<דביר כהנא: אנחנו נכנסנו לשותפות גם עם מערכת החינוך הפורמאלית, הן עם המזכירות הפדגוגית – איך מביאים את הנושאים הללו באמצעות מגוון מקצועות אל תוך תוכנית הלימודים, הן בתחום האזרחות להעמיק את הידע, הן בתחום היסטוריה של עם ישראל, הן בתחום יהדות ישראלית – נושא שנכנס היום ומיושם בתי הספר הממלכתיים, ולהביא פנימה אל תוך הלימודים, הן ביסודי והן בתיכון, את נושא העם היהודי והקהילות היהודיות בעולם.
<דביר כהנא: כמובן גם חינוך בלתי פורמאלי, החל מתנועות נוער וכלה בפרויקטים כמו מסע ישראלי, שהוא פרויקט שהוא בוודאי צורב תודעה בישראל ועד היום לא עסקו בו בצורה משמעותית, במעגל של לא רק אני ומשפחתי, אני וקהילתי, אני ומדינת ישראל, אלא גם אני והעם היהודי, מה המשמעות של עם, מה הייעוד של העם ומה החלק שלי בתוך המרכיבים הללו.
<דביר כהנא: אז זה ברשותכם סקירה קצרה על פרויקט ישראלים ותפוצות.
<דביר כהנא: אנחנו עסוקים בו.
<דביר כהנא: הוא פרויקט שפתחנו אותו רק השנה ואנחנו מתקדמים מאד בשלבי היישום שלו.
<דביר כהנא: אני הייתי שמח לעבור לתחום הבא של המאבק באנטישמיות.
<דביר כהנא: ברשותכם נציג בקצרה את הרקע ובסופו של דבר גם נסקור את הפעולות.
<דביר כהנא: יוגב, בבקשה.
<יוגב קרסנטי: אדוני יושב הראש, חברי הכנסת.
יואל רזבוזוב: איך ננצח את האנטישמיות?
<יוגב קרסנטי: לא, לא, אנחנו כבר מנצחים אותה.
<יוגב קרסנטי: מוקדם יותר השנה הצגנו כאן בוועדה מספרי תקריות והפעם אני רוצה יותר להציג רעיונות, שאנחנו מתמודדים איתם בתחום האנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: חזון המשרד זה הבטחת קיום חיים יהודיים אישיים וקהילתיים מלאים, תוססים וחופשיים ממגבלות, עם חיבור לגיטימי, חזק ומשמעותי של הקהילות ושל היהודים כפרטים למדינת ישראל.
<יוגב קרסנטי: מטרות המשרד בתחום המאבק באנטישמיות הן הגברת הביטחון של הקהילות, אפשרות קיום חיים יהודיים מלאים, הפחתת מספרן וחומרתן של התקריות האנטישמיות, העלאת המודעות הציבורית לתופעה, חיזוק המחויבות של יחידים וארגונים להילחם בתופעה, הגשת סיוע למי שנפגעו מאנטישמיות וניהול וריכוז המאמץ בתחום המאבק באנטישמיות מול משרדי הממשלה השונים, בעצם מול כל הגופים של מדינת ישראל.
<יוגב קרסנטי: האנטישמיות היא תופעה על היסטורית.
<יוגב קרסנטי: הרבה פעמים אנחנו שומעים אם רק תעשו ככה או אם רק תעשו אחרת, האנטישמיות תעלם.
<יוגב קרסנטי: האנטישמיות היא תופעה שהיא בת 2,300 שנה.
<יוגב קרסנטי: הטקסטים הראשונים, זה מתוך נגד אפיון.
<יוגב קרסנטי: יוספוף פלביוס כותב נגד אפיון שבעצם כותב כתבים אנטישמיים כנגד העם היהודי.
<יוגב קרסנטי: מה שאפיון כתב לא נשאר לנו, התשובה של יוספוף פלביוס נשארה לנו, אבל בעצם אלה טקסטים שמהדהדים בערך משנת 300 לפני הספירה.
<יוגב קרסנטי: כן יש פה גרסה אלטרנטיבית ליציאת מצרים.
<יוגב קרסנטי: היהודים בעצם היו מצורעים וחולים שגורשו ממצרים ואם רק היו מגרשים אותם ממצרים, אז האדמה תחזור ותיתן את היבול.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת תכו ביהודי ותצילו את המולדת.
<יוגב קרסנטי: שוב, עלילות דם בעת העתיקה.
<יוגב קרסנטי: מספרים שאנטיוכוס הגיע למקדש אחרי שהוא כובש את ירושלים, מוצא שם במרתפים איזה שהוא שבוי, שהשבוי הזה מפוטם ואומר לו שהיהודים מתכננים לזבוח אותו בתור איזה שהוא פולחן.
<יוגב קרסנטי: אז הדברים האלה משם עוברים דרך ימי הביניים, הפרעות, עלילות הדם, מסעות הצלב בדרך לישראל עוצרים בקהילות, מתחילים את מסע הצלב כבר באירופה, טובחים בקהילות וממשיכים אל המזרח התיכון.
<יוגב קרסנטי: כך יהדות ספרד, גם כן סבלה את חלקה.
<יוגב קרסנטי: יש לנו את גירוש ספרד, יש לנו את פעילות האינקוויזיציה, כשפעילות האינקוויזיציה דרך אגב, לפי המחקרים של בן ציון נתניהו זיכרונו לברכה, היא לא הייתה מכוונת כנגד היהודים שהמשיכו להיות יהודים בסתר, אלא בעצם היהודים שהומרו לנצרות, היו כל כך מוצלחים, שהכמרים והנזירים ואחרים שם קינאו בהצלחה שלהם והחליטו בעצם לרדוף אותם רדיפה גזעית אפשר כבר לומר, בעצם כמעט כמו הרעיונות של הנאצים.
<יוגב קרסנטי: זה עוד בימי הביניים.
<יוגב קרסנטי: כמובן צפון אפריקה, שושלת המוראביטון ויש לנו את המוואחידון, נקרא להם כנופיות, או על כל פנים הם מכריחים את יהודי צפון אפריקה להמיר את דתם או למות ובאמת יש הרבה שמתאסלמים, אחר כך חלק חוזרים אל היהדות, אבל התופעה היא בהחלט תופעה עתיקה.
<יוגב קרסנטי: כל פעם משתנה הסיבה.
<יוגב קרסנטי: דרך אגב, גם דרייפוס, בדומה לאנוסי ספרד, היה מומר, השתלב היטב בחברה ובגלל ההשתלבות הזאת בחברה, הוא הואשם בעצם בבגידה.
<יוגב קרסנטי: הרב ג'ונתן זקס מדבר על אנטישמיות כווירוס.
<יוגב קרסנטי: ההישרדות את האנטישמיות מחייבת שינוי והתאמה ואז אם אנחנו מדברים באמת על העת העתיקה וימי הביניים, השנאה היא שנאה דתית, היהודים מואשמים כמרעילי בארות, רוצחי ילדים, עלילות הדם מהסוג הזה.
<יוגב קרסנטי: בעצם היהודים חייבים באיזה שהוא קיום מושפל, כי הקיום המושפל של היהודים מוכיח את צדקת האמונה הנוצרית.
<יוגב קרסנטי: זאת התקופה הדתית.
<יוגב קרסנטי: במאות ה-19 וה-20, בעקבות המודרנה וההארה שמחליפה את הדת, לא מקובל לשנוא, זאת אומרת זה לא רציונאלי לשנוא על בסיס דת, אז עוברים לשנאה על בסיס גזע, ואז יש לנו תופעות של גזענות ונאציזם.
<יוגב קרסנטי: כל אחת מהתופעות האלה, דרך אגב, לא נעלמת, היא נשארת איתנו בווליום נמוך יותר.
<יוגב קרסנטי: אבל ממשיכה, והיום, כשלא מקובל לשנוא על בסיס גזעי, אז השנאה היא על בסיס לאומי וישראל היא מדינת אפרטהייד, היא מדינה לאומנית, קולוניאליסטית וכו'.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת האמצעים משתנים אך במעט, זאת אומרת התירוצים משתנים במעט, אבל בסופו של דבר, כשבודקים מה אותם אנטישמים רוצים לעשות עם היהודים או מה הם האמצעים שבהם הם משתמשים כנגד היהודים, אז האמצעים לא משתנים יותר מדי.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת שוב יש פה מגבלות וחרמות והדרות וכלים מהסוג הזה.
<יוגב קרסנטי: המנועים של האנטישמיות בעת הזו, כמו שאמרתי, אותם מנועים לא נעלמו אלא פשוט חלק מהם בווליום נמוך יותר.
<יוגב קרסנטי: אז תיאולוגיה ואידיאולוגיה מוסלמית היום היא המנוע העיקרי.
<יוגב קרסנטי: אחרי זה יש לנו אידיאולוגיה ימנית רדיקלית, סוגים שונים של גזענות, הסכסוך הישראלי-ערבי כמובן, שכל פעם שיש שלנו כאן איזה שהוא עימות או מבצע כזה או אחר, אז כמות התקריות האנטישמיות באירופה בעיקר עולה בצורה משמעותית.
<יוגב קרסנטי: תיאולוגיה נוצרית וכאן חייבים לציין שהכנסייה הקתולית עשתה מאמצים ניכרים כדי להפחית את הנושא הזה ויש כמה וכמה חידושים בהחלט משמעותיים.
<יוגב קרסנטי: משבר כלכלי עולמי ומשברים מקומיים – היהודים בדרך כלל מואשמים בגרימה להם, באחריות להם, בזה שהם מרוויחים מהם; וקואליציית האדום ירוק לסוגיה, בעצם יש לנו פה מוסלמים רדיקליים עם שמאל רדיקלי שמתחברים, כשהדבק שמחבר ביניהם זה שנאה לישראל.
<יוגב קרסנטי: מה הם רוצים בעצם להשיג?
<יוגב קרסנטי: אז דבר ראשון זה שלילת זכויות ואפליה של יהודים כחברים שווי מעמד בחברה ובמשפחת האומות וכמובן בכלל זה זה הוצאת מדינת ישראל ממשפחת האומות.
<יוגב קרסנטי: ישראל היא היהודי הגלובאלי.
<יוגב קרסנטי: פגיעה עד כדי העלמת הזהות והדת היהודית מהמרחב, הגבלות על מילה, על שחיטה, על חבישת כיפה, על בתי קברות יהודיים וכו'.
<יוגב קרסנטי: שלילת הלגיטימיות שבהגנה והזדהות הקהילות עם ישראל.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת זה לא מקובל.
<יוגב קרסנטי: אתה נתפס כבלתי נאור אם אתה מגן על מדינת ישראל בחוגים מסוימים, ושלילת העבר היהודי בעצם כתיבת היסטוריה חדשה לתקופת השואה, לתקופת מלחמת העולם השנייה ומי שמנסה להציג את הגרסות שכולנו מכירים, יכול להיות מואשם בפגיעה בעבר של מדינה כזו או אחר, ולפעמים עד כדי בגידה; והשמדת יהודים במדינת ישראל, כמובן זה איראן, חיזבאללה, אנטישמיות קיומית.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מחלקים, יש לנו את מטריצת זירות האנטישמיות שבה בעצם אנחנו מחלקים את העולם לאזורים גיאוגרפיים בהתאם לסוג האנטישמיות שיש בהם ובהתאם למספר היהודים שחשוף לכל אחד מסוגי האנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: אז יש לנו את מערב אירופה, ששם יש מעט, אנטישמיות נוצרית קצת פחות חזקה, אבל אתם יכולים לראות שיש אנטישמיות מוסלמית חזקה ואנטי ישראליות חזקה ומספר היהודים שחשוף להם בקירוב הוא 1.1 מיליון יהודים.
<יוגב קרסנטי: מזרח אירופה – יש לנו אנטישמיות נוצרית, פחות אנטי ישראליות, פחות אנטישמיות מוסלמית, 0.4 מיליון יהודים בקירוב חשופים.
<יוגב קרסנטי: צפון אמריקה – יש לנו בעיקר בעיה של אנטי ישראליות שמתהווה בקמפוסים, אבל יש שם קהילה יהודית גדולה וחזקה.
<יוגב קרסנטי: דרום אמריקה – בעיה עם אנטישמיות נוצרית ואנטי ישראליות.
<יוגב קרסנטי: אוקיאניה – לא משמעותי.
<יוגב קרסנטי: העולם הערבי – יש לנו שם אנטישמיות מוסלמית חזקה מאד ואנטי יהודיות חזקה מאד, אבל מספר היהודים שחשופים לזה הוא יחסית נמוך.
<יוגב קרסנטי: ובסוף מרחב האינטרנט, שזה מרחב שעד היום הוזנח יחסית על ידי הארגונים ועל ידי הפעלים, ושם בעצם יש לנו את כל סוגי האנטישמיות וכמו שאני אראה לכם בהמשך, חשופים לזה כל היהודים וזה גם אמצעי מאד מאד חזקה להפצת רעיונות אנטישמיים.
<יוגב קרסנטי: אם אנחנו מסתכלים מי הם מחוללי האנטישמיות העיקריים היום, אז אנטישמיות מוסלמית הפכה למחולל העיקרי והמסוכן ביותר באירופה – 80% מהתקריות האלימות מבוצעות על ידי מוסלמים רדיקליים.
<יוגב קרסנטי: חשוב פה להדגיש שאנחנו לא מדברים על הפליטים.
<יוגב קרסנטי: הפליטים עסוקים בשרידה היום יומית שלהם.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מדברים על מוסלמים שגדלו והתחנכו לרוב על אדמת אירופה, שפוגעים ביהודים אזרחי אירופה, שגם הם גדלו והתחנכו על אדמת אירופה, והניסיון להסיט את זה אל הפליטים, בעצם מהווה איזה שהוא ניסיון להתחמק מאחריות לתופעה הזאת.
<יוגב קרסנטי: באנטישמיות המוסלמית יש שלוש גישות עיקריות: הגישה האסלאמית הפונדמנטליסטית, יהודים אויבי דת האמת, בני ברית של הצלבנים, של הכופרים, הגישה הקלאסית, אנטישמיות היסטורית, תיאוריות קונספירציה שונות.
<יוגב קרסנטי: במשך שנים הפרוטוקולים של זקני ציון זה אחד הספרים הנמכרים ביותר במצרים, באמת לאורך שנים ולא רק במצרים.
<יוגב קרסנטי: אתם יכולים למצוא אותו גם בשאר מדינות ערב.
<יוגב קרסנטי: והגישה הפוליטית, ששנאת יהודים בה היא חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, ובעצם מזהים בה את היהודים - את יהודי התפוצות ואת מדינת ישראל – על איזה שהוא רצף אחד.
<יוגב קרסנטי: אתה רוצה לפגוע בקצה אחד של הרצף, אתה יכול לעשות את זה על הקצה השני ולהיפך, הם קשורים אחד לשני.
<יוגב קרסנטי: הביטויים זה הסתה ארסית כמובן, הסתה ארסית וקיצונית במסגדים ובמדיה, דמוניזציה של ישראל, קידום מערכה ציבורית נגדה תוך שימוש במוטיבים אנטישמיים של רוצחי ילדים, מרעילי בארות, קריאות להשמדת ישראל, הכחשת שואה וסירוב ללמוד לימודי שואה.
<יוגב קרסנטי: זה קורה באירופה, דרך אגב, ובאקס טריטוריות באירופה; וביצוע פיגועי טרור כנגד יהודי, קריאה להשמדת עם ומתן פתואוות להצדקת הפעולות הללו כחובה דתית.
<יוגב קרסנטי: ואני שוב מדגיש, מי שמחולל את זה לא זה הפליטים.
<יוגב קרסנטי: יכול להיות שהפליטים יכולים ליצור איזה שהוא איום בהמשך, אבל כרגע לפחות זאת לא התמונה.
<יוגב קרסנטי: עניין נוסף שעולה זה הנושא של הגחכת השואה, בעיקר בצרפת.
<יוגב קרסנטי: בעצם להפוך את השואה לאיזה שהוא דבר שהוא, איך נקרא לזה, לסתום את היהודים את הפה באמצעות הומור: עוד הפעם אתם עם השואה, עוד הפעם עם הזיכרון הזה.
<יוגב קרסנטי: יש דברים יותר חשובים, יש אירועים יותר חשובים בהיסטוריה.
<יוגב קרסנטי: אתם עושים כסף מהשואה וכו' וכו'.
<יוגב קרסנטי: כאן למשל שואה-הבדו, שער שבעצם רומז או מנסה לחקות את שרלי-הבדו, ואתם רואים פה את אלי ויזל נמלט מאושויץ ומגני דוד עם סימני דולר עליהם, ופה מהצד אנחנו רואים את הפליט האמיתי שסובל, בזמן שהיהודים מורידים את כותנת הפליטים ולובשים חליפה יקרה.
<יוגב קרסנטי: הסיפור של האננס, גם כן, להגחיך את השואה, להגיד במקום שואה – שואננס, תיכף אני אתן עוד כמה דוגמאות לזה, תיראו איך זה רץ חזק ברשת.
<יוגב קרסנטי: שואזיס, שואה ואואזיס, שואה ביזניס, אפשר להיות מיליונים מהסיפור הזה וכו' וכו'.
<יוגב קרסנטי: אתם מבינים את הכוונה.
<יוגב קרסנטי: כמובן שמאד קשה מבחינה חוקית להילחם בדבר הזה, כי מאד מאד קשה למצוא חוק שיתאים לכל עיוות כזה שהצד השני, אם אפשר לקרוא להם ככה, עושים.
<יוגב קרסנטי: ולכן דרך אגב אנחנו מדברים הרבה, יותר ויותר, על התנהגויות ולא על הגדרה ספציפית, אלא על התנהגויות מפלות כנגד יהודים או כנגד אירועים היסטוריים וההגחכה שלהם.
<יוגב קרסנטי: עליית הימין באירופה, החשש המרכזי הוא שעליית הימין תפגע בקהילות היהודיות.
<יוגב קרסנטי: כמובן שעכשיו, בעקבות הברקזיט יכול להיות שאנחנו נראה אירופה אחרת, שבה הימין ממשיך ומתחזק עוד מעבר למה שראינו עד עכשיו.
<יוגב קרסנטי: שנת 2015 הייתה השנה שבה הימין סימן לעצמו כמטרה את מניעת האיסלמיזציה של אירופה כנגד גלי הפליטים, ושם יש לנו גם כן ארבעה סוגים עיקריים: הימין הקיצוני הישן, שמחפש את העבר הנאצי והפשיסטי.
<יוגב קרסנטי: מחייה מחדש דמויות מהעבר הנאצי והפשיסטי.
<יוגב קרסנטי: הימין החדש, שחש מאוים מהאיסלמיזציה ורואה בישראל וביהודים בעלי ברית.
<יוגב קרסנטי: הם רואים בנו איזו שהיא מצודה במזרח התיכון, מצודה של העולם המערבי.
<יוגב קרסנטי: יש מפלגות שונאות זרים מסורתיות ומפלגות נוצריות פונדמנטליסטיות, ובגדול, ברגע שהימין מתחיל לעלות, אז הרבה פעמים הביטויים שלו זה לחץ להטיל מגבלות על המהגרים המוסלמים, שבסופו של דבר הן יוצרות איזו שהיא השפעה חיצונית גם כלפי הקהילות היהודית.
<יוגב קרסנטי: כי אם מנסים להגביל שחיטה, אז זה מגביל גם את השחיטה של הקהילות היהודיות.
<יוגב קרסנטי: אם יש הגבלות על המילה, אז זה מגביל גם את המילה היהודית.
<יוגב קרסנטי: עיוות זכר השואה – דיברנו על קידום נרטיבים חדשים בתקופת מלחמת העולם השנייה, בעצם לטעון כאן שהעמים שסייעו לנאצים היו בעצמם קורבנות של הנאצים, ולכן אין לשופט אותם או לא לשפוט אותם בחומרה לפחות, ועוד ועוד דוגמאות כאלה.
<יוגב קרסנטי: ערגה לעבר הפשיסטי, החייאת דמויות שהן מבחינתנו כיהודים שנויות במחלוקת, שיתפו פעולה עם הנאצים ולפעמים גם יותר מזה, מתפרקים עליהם כעל לוחמי חירות, כמנהיגים; והאשמת היהודים בתיאוריות קונספירציה שונות.
<יוגב קרסנטי: אנחנו אחראים למשבר הפליטים, מנסים לרוקן את המזרח התיכון מערבים, להעביר אותם לאירופה, להתסיס את העולם הנוצרי נגד העולם המוסלמי וכו' וכו'.
<יוגב קרסנטי: כמובן יש גם פגיעה ביהודים וברכוש יהודי, אבל הווליום של הדברים האלה ירד עכשיו, בעיקר על רקע משבר הפליטים שהם אלה שסופגים את עיקר האלימות מצד הימין.
<יוגב קרסנטי: הרבה פעמים זה נראה לנו כמו תופעה שהיא כבר לא קיימת, או תופעה שהיא אזוטרית.
<יוגב קרסנטי: אני אנסה להראות לכם בקצרה ממש איך זה נראה היום.
<יוגב קרסנטי: זאת הפגנה מנובמבר האחרון מוורצלב בפולין, הפגנה כנגד הפליטים.
<יוגב קרסנטי: דווקא המדינות ממזרח אירופה הן לא המדינות שמהוות מוקד לפליטים, אבל תנועות הימין שם תופסות את עצמן כמגנות אירופה.
<יוגב קרסנטי: אנחנו רואים את זה גם בהונגריה, גם בפולין, גם בעוד מקומות והימין הקיצוני שם חזק מאד.
<יוגב קרסנטי: אני רואה שהאינטרנט פה עולה לאט, אז ננסה לראות.
אברהם נגוסה: תראה, היינו משלחת של אקי"ם בגרמנייה ואחד הדברים ששמענו שם, שהמהגרים שעכשיו מגיעים לשם מפיצים חומר בקרב המוסלמים הוותיקים, חומר אנטישמי למהגרים החדשים.
אברהם נגוסה: הדבר הזה ידוע לכם?
<יוגב קרסנטי: ידוע לנו שהם מגיעים ממדינות שבהן האנטישמיות היא מאד מאד רווחות, היא מאד מקובלת, הם לא יודעים בכלל שזה משהו שצריך להתנגד לו, אבל כרגע ממה שאנחנו רואים לפחות, הם עסוקים בלשרוד את המחר.
<יוגב קרסנטי: מי שאולי רוכב על זה ומי שאולי מחזק את הדברים האלה, זה אנשים שנמצאים באירופה, זאת אומרת מהגרים שנולדו שם או בנים למהגרים שהיגרו והם אלה שדוחפים את עיקר התקריות האנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: כאן אתם יכולים לראות בובה של יהודי חרדי.
<יוגב קרסנטי: היהודי החרדי הזה מחזיק את דגל האיחוד האירופי.
<יוגב קרסנטי: היהודים נתפסים פעם אחת כמדינת לאום ובפעם השנייה כליברליים הגדולים שבעצם מסמלים את האיחוד האירופי, ומפלגות כאלה שהן גם יורו-סקפטיות בתפיסה שלהן, רואות ביהודים סמל.
<דוידי הרמלין: היכן זה צולם?
<יוגב קרסנטי: זה בוורלצב, בכיכר העיר וורצלב בפולין – הפגנה במחאה על ההגירה, אז שורפים את הבובה - - -
<אלה סבן: על ההגירה לתוך אירופה?
<יוגב קרסנטי: במחאה ההגירה לתוך אירופה.
<יוגב קרסנטי: שורפים את הבובה של היהודי החרדי.
<יוגב קרסנטי: זה לא שיש בוורצלב כזאת כמות של יהודים, שאפשר להגיד שיש שם איזה שהם מתחים וזה לא שיש שם כזאת כמות של פליטים.
<יוגב קרסנטי: זה בעצם רוכב פה על הרבה מאד דעות קדומות ורעיונות.
<יוגב קרסנטי: אתם יכולים לראות את התמונות.
<אלה סבן: זה סימבולי.
<יוגב קרסנטי: לגבי האנטי ישראליות אני אקצר קצת.
<יוגב קרסנטי: בעצם אנחנו מדברים פה על תקיפתה של הלאומיות והאחדות של העם היהודי בכל מקום ומקום ושלילת זכויות היהודים לחיות כחברים שווי מעמד בחברה חופשית, שלילת זכותו של העם היהודי לחיות כחבר שווה מעמד במשפחת האומות.
<יוגב קרסנטי: המטרה היא לבודד את מדינת ישראל במרחב הבינלאומי, להוציא אותה ממשפחת העמים ובסוף לפרק אותה.
<יוגב קרסנטי: במה זה בא לידי ביטוי – זה רעיון שנתן רוני ברומן, יליד ירושלים, שחי בצרפת, לשעבר נשיא ארגון רופאים ללא גבולות, פעיל פרו-פלסטיני.
<יוגב קרסנטי: בעצם הוא אומר כאן – יהודי שחובש כיפה – והוא אמר את זה ביחס לפולמוס שהיה במרסיי סביב יהודים שחובשים כיפה ברחוב, זה הבקשות שנשמעו שם בעצם ליהודים להוריד את הכיפה.
<יוגב קרסנטי: הוא אומר מי שחובש כיפה בעצם מביע הזדהות עם המדיניות של מדינת ישראל, ובעצם בזה שהוא אומר את זה, הוא אומר חבישת כיפה היא לא רק אקט דתי, היא אקט של הזדהות עם ישראל, הזדהות עם המדיניות של ממשלת ישראל ובזה שהוא אומר את זה, הוא בעצם מפקיע מהיהודים את הזכות לחבוש כיפה והופך אותם למטרה, כי הם הרי מזוהים עם מדיניות ממשלת ישראל.
<יוגב קרסנטי: ואני רק יכול לתאר לעצמי, אם אמירה כזאת הייתה מופנית מול כל מיעוט אחר, מה היה קורה.
<יצחק הילדסהימר: מתי הוא אמר את זה?
<יוגב קרסנטי: הוא אמר את זה ממש בתחילת השנה.
<יוגב קרסנטי: אני חושב שזה היה בינואר.
<יוגב קרסנטי: אז הביטויים של האנטישמיות החדשה הם דמוניזציה, תעמולת זוועה כנגד ישראל והיהודים, ישראל היא מדינה נאצית, השוואת מצב הפלסטינאים למצב היהודים בשואה, דה-לגיטימציה למדינת ישראל, להזדהות אותה, שלילית השוויון בפני החוק מישראל – שופטים את ישראל לפי סולם ערכים נפרד.
<יוגב קרסנטי: קידום חרמות ובעיקר יצירת אווירה אנטי יהודית במדינות אירופה.
<יוגב קרסנטי: ברגע שכל המוצרים הישראלים הם מוצרים נוטפי דם ומוצרים של ג'נוסייד ומוצרים של אפליה, אז גם אין מה להתפלא שהיפר כשר זה מקום שמוכר את כל המוצרים האלה ובסוף מקומות כאלה מותקפים.
<יוגב קרסנטי: אנטישמיות ברשת זה אחד ממוקדי הפעילות שלנו במשרד התפוצות.
<יוגב קרסנטי: אז בשנים האחרונות יש עלייה חדה בפעילות אנטישמית ברשתות החברתיות וברשת בכלל.
<יוגב קרסנטי: הרשת מאפשרת למעט להגיע לתפוצה נרחבת, היא הפלטפורמה המרכזית לדיס אינפורמציה אודות השואה, אודות היהודים, אודות מדינת ישראל, ומספר התקריות האנטישמיות ברשת גבוה בהרבה ממה שמדווח.
<יוגב קרסנטי: מה שאנחנו עשינו בזמן האחרון זה פשוט לקחת את המדיניות של כל חברות האינטרנט ולהשוות אותה בעצם למה שקורה באתרים.
<יוגב קרסנטי: ראינו שמצד אחד אין חקיקה מתאימה כדי למנוע את מה שקורה ברשת ומצד שני יש חוסר יכולת, חוסר רצון של החברות הגדולות להתמודד עם התופעה.
<יוגב קרסנטי: רק דוגמא מהשבוע: קבוצת סטודנטים בפריז החליטה לעשות איזה שהוא מחקר והם הגישו תלונות ממה שהם הצליחו למצוא, כמובן שהמספר האמיתי גדול הרבה יותר.
<יוגב קרסנטי: ממה שהם הצליחו למצוא הם הגישו תלונות לפייסבוק, לטוויטר, ליו-טיוב.
<יוגב קרסנטי: פייסבוק הורידו 34% מפוסטים שהם התלוננו עליהם, טוויטר הורידו 4%, יו-טיוב הורידו 7%.
<יוגב קרסנטי: זה דוגמאות למסחר ברשת בספרים, ספרות נאצית, ממורביליה נאצית.
<יוגב קרסנטי: אתם יכולים לקנות את מיין קאמפף, להזמין אותו לישראל, אפילו המשלוח יהיה חינם.
<יוגב קרסנטי: זאת המדיניות של פייסבוק בנוגע להיד-ספיץ', הם לא מוכנים שיהיה הייד-ספיץ' מבוסס על גזענות, אתניות, לאומנויות כמובן, ואז אתם יכולים כל מיני דוגמאות כאלה.
<יוגב קרסנטי: דיברנו על הגחכת השואה, רציתי שתראו פה את דיודונה, זה הקומיקאי הצרפתי, אם אפשר לקרוא לו ככה.
<יוגב קרסנטי: הרבה פעמים אנחנו מתמקדים במה שקורה ברחוב.
<יוגב קרסנטי: לא מצליחים לראות כאן, אבל בסרטון הזה ביו-טיוב נכון להיום בבוקר, יש מעל חצי מיליון צפיות.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת אם מרססים איזה שהוא גרפיטי אנטישמי רואים את זה אני לא יודע כמה אנשים, אבל ברשת הדברים האלה – ורק לסרטון הזה יש מעל חצי מיליון צפיות.
<יוגב קרסנטי: לסרטון הזה יש עוד סרטון לידו שגם כן מציג את אותו דבר, עם 200,000 צפיות.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת אנחנו מדברים פה על מיליונים שנחשפים לדבר הזה ופה צריכה להיות המערכה האמיתית.
<יוגב קרסנטי: (הצגת סרטון) במצגת - יהודים עושים עסקים מהשואה וכו'.
<יוגב קרסנטי: דרך אגב, ביו-טיוב הקטגוריה שבה הסרטון הזה נמצא בה זה קומדיה, לצורך העניין.
<יוגב קרסנטי: כשאנחנו מסתכלים על סך התקריות האנטישמיות, הרוב המכריע של התקריות האלימות לא מדווח.
<יוגב קרסנטי: סליחה, יש פה טעות.
<יוגב קרסנטי: מעל 75% מהתקריות בכללותן אינו מדווח.
<יוגב קרסנטי: אם מוסיפים לזה דברים כאלה, כמו שראינו ברשת, אז המספר הוא הרבה הרבה יותר גדול.
<יוגב קרסנטי: הסיבות המרכזיות הן תחושה של אין מה לעשות עם זה, אף אחד לא יטפל בזה, העדר מנגנון לדיווח וחשדנות הרבה פעמים מול כוחות המשטרה – אם אני יכול להגיש, לא יכול להגיש תלונה, איך הדבר הזה יטופל.
<יוגב קרסנטי: מבחן האנטישמיות מבחינתנו זה המבחן של שרנסקי, שלושת ה-D – דה-לגיטימציה, דמוניזציה, דאבל סטנדרט.
<יוגב קרסנטי: אם יש את דברים האלה – אז מבחינתנו זאת אנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: פעילות המשרד שלנו- מה אנחנו עושים: ניהול המאבק בשלושה מישורים מקבילים ועצמאיים.
<יוגב קרסנטי: הדבר הראשון זה הפיכה למקור ידע מרכזי בתחום האנטישמיות, שזה איסוף וניטור תקריות אנטישמיות ברשתות החברתיות.
<יוגב קרסנטי: יש לנו פרויקטים עכשיו בתחום הזה, בתחום האינטרנט, שבעצם אמורים להפיק תוצרים שאנחנו ננגיש אותם גם לקהל הרחב, גם לארגונים, גם למקבלי ההחלטות: דו"חות, מפות חום, להתעדכן און ליין ברשת ולדעת דיוק מה המצב.
<יוגב קרסנטי: קידום חקיקה ואכיפה, מיפוי החקיקה הקיימת בעולם, דגש על מדינות אירופה, איזה מדינות בעצם יש להן חקיקה שמאפשרת להתמודד עם התופעות האלה ובאיזה מדינות זה חסר.
<יוגב קרסנטי: ליצור מדד של חקיקה, כמובן לזהות פערים בחקיקה ופערים בין חקיקה ובין אכיפה ונראה איך ניתן לצמצם אותם, והכשרת אנשי מקצוע שבאים במגע יום יומי עם הקהילות, לטפל בעבירות כאלה.
<יוגב קרסנטי: מבחינת חינוך, יש לנו שיתוף פעולה עם יד ושם.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מפתחים קורסים לרשת האינטרנט, מה שנקרא Mooc – Massive Open Online Courses, לכל קורס כזה אנחנו צופים שיהיו מאות אלפי משתתפים ובעצם ילמדו על מה היא אנטישמיות מודרנית, איך ניתן להתמודד עם התופעה ומה אפשר לעשות.
<יוגב קרסנטי: מבחינת ניהול המאבק, אז יש לנו את הובלת הפורום למצבי חירום בקהילות ברשות השר בנט ויושב ראש הסוכנות, נתן שרנסקי.
<יוגב קרסנטי: יש לנו את הובלת הפורום לתיאום – פורום התיאום הבין משרדי ברשות מנכ"ל המשרד דביר כהנא, שבעצם מתאים בין משרדי הממשלה השונים.
<יוגב קרסנטי: טיפול בנושאים שוטפים ותכלול המאמץ וסיוע לקהילות בהיערכות למצבי חירום ומשבר.
<יוגב קרסנטי: זהו.
אברהם נגוסה: שירה בן ששון, בבקשה.
<שירה בן ששון: תודה רבה.
<שירה בן ששון: אני מייצגת פה את מכון על משמר הכנסת, שיושב בתוך התנועה המסורתית.
<שירה בן ששון: אני מצטערת שהשר לא שומע את דברים, אבל דביר בוודאי יעביר את זה הלאה.
<שירה בן ששון: אנחנו רוצים להכניס למשוואה או לשיחה היום את הדאגה הרבה שלנו מהליכים שקורים פה במדינת ישראל, שאתם אמרתם שאתם מייצגים בעצם את הקהילות בתפוצות מול הממשלה בעניין הזה.
<שירה בן ששון: אז זה לא חדש לכם.