GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק הילדסהימר: עד כמה שאני מבין מבחינה חוקית אפשר למוצא לזה פיתרון בלי בעיות, בלי להיות שייך לקבוצה שמאריכים אותה עד גיל 80.
<יצחק הילדסהימר: השר אמר שאסור להסתמך על התקשורת שפרסמה כאילו הייתה כוונה שמשרד הדתות לא רצה להאריך את הכהונה, אבל לא צריך להסתמך על התקשורת.
<יצחק הילדסהימר: יש מכתב של הרב הראשי, הרב דוד לאו, שכתב – נדהמתי לשמוע שמשרד הדתות החליט להפסיק את כהונתו של הרב הדנה.
<יצחק הילדסהימר: אני בטוח שהרב לאו לא הסתמך על התקשורת.
<יצחק הילדסהימר: אם הוא כותב שנודע לו – במכתב שהוא שלח למנכ"ל משרד הדתות – אז זה כנראה נודע לו ממקום מוסמך, שזאת הייתה הכוונה המקורית.
<יצחק הילדסהימר: ולכן אני חושב שלא צריך להשלים עם ההודעה שהודיע לנו פה השר, על הארכה של חצי שנה, אלא להאריך לפחות בשלב הזה לשנתיים וחצי, עד שכבוד הרב הדנה יגיע לגיל 70.
אברהם נגוסה: אני חייב להגיד לך, השר אמר שכרגע יש בלגן, יש אש, אנחנו צריכים לכבות ולכן הוא האריך את זה לשישה חודשים, כדי שיהיה לו זמן לעבוד.
אברהם נגוסה: למען הדיוק, אני חייב להגיד לך שזה מה שזכור לי שהוא אמר, ולכן אנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה ואנחנו נראה מה הכוונה.
אברהם נגוסה: אני חושב שנצליח לקדם את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת רויטל סויד.
רויטל סויד: קודם כל שלום לכבוד הרב, לרבנים.
רויטל סויד: אני הבנתי שלפני שהגענו – הגענו מוועדת חוקה – היה פה שר הדתות, שהחליט להאריך בחצי שנה את המינוי של הרב הדנה ואין לי אלא לברך על כך.
רויטל סויד: אני מאד הצטערתי לקרוא את ההחלטה.
רויטל סויד: מיד כמובן פנינו גם ליושב ראש ועדת חוקה וגם בכלל.
רויטל סויד: יש איזו שהיא תחושה מאד קשה, שהחלטה כזו שמתקבלת, היא החלטה שהיא מגיעה בהמשך להבעת עמדה של הרב הדנה לגבי אפליה וגזענות ברבנות בפתח תקווה, משהו שאנחנו כמובן העלינו וטענו והתמודדנו עם זה גם כאן.
רויטל סויד: הרב הדנה יצא כמובן בקריאה כנגד זה, ויש איזו שהיא תחושה שזה היה סוג של סגירת חשבון, ובעובדה עכשיו שגם מוארכת בחצי שנה הכהונה, ואנחנו כמובן נמשיך לעקוב ולפעול ולקוות שכהונתנו של הרב הדנה תוכל להתארך לתקופה המקסימאלית, כמו שעושים עם רבנים אחרים, מה גם שאני מבינה שאין עוד רב נוסף שעומד בקריטריונים ובסטנדרטים שבהם עומד כבוד הרב.
רויטל סויד: זה ישמיט את הקרקע גם כנגד התחושות הקשות, שיש פה איזה שהוא סוג של סגירת חשבון, וגם יבוא ויגיד באמירה מאד מאד ברורה, שמי שעומד ומגן על צאן מרעיתו, לא יוצא כתוצאה מכך ניזוק.
רויטל סויד: ולכן אני רוצה לחזק את ידיו של הרב ואנחנו נמצאים פה ונמשיך להיאבק למען הכהונה, וזה לא רק למען הכהונה, זה למען מה שנכון וצודק.
רויטל סויד: למען הקהילה, נכון.
רויטל סויד: זו ההגדרה הנכונה.
אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון ולאחר מכן אנחנו נעשה הצבעה.
אברהם נגוסה: אני מציין שחבר הכנסת עמר בר-לב מחליף את חבר הכנסת יצחק הרצוג וחברת הכנסת רויטל סויד מחליפה את קסניה סבטלובה ואז אנחנו נצביע על המסקנה.
אברהם נגוסה: מקובל?
רויטל סויד: אוקיי.
אברהם נגוסה: מסקנות הוועדה: קודם כל אני מודה לכולם שהגעתם לפה והשתתפתם בדיון, דיון חשוב.
אברהם נגוסה: אני חושב שגם אם כולנו לא מרוצים מהזמן, מהתקופה ששר הדתות האריך נכון להיום, אני חושב שהצלחנו לפחות שהשר האריך בחצי שנה את כהונת הרב הדנה.
אברהם נגוסה: אני מברך את השר ואני מברך גם את יוזם הדיון, חבר הכנסת עמר בר-לב שיזם את הנושא הזה והנה הגענו לתוצאה, ולכן יישר כוח.
אברהם נגוסה: מסקנות הוועדה: הוועדה למדה מפי השר לענייני דתות, כי הוארכה למשך חצי שנה כהונתו של הרב יוסף הדנה, כרב הראשי של קהילת יהודי אתיופיה בישראל.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת לנציבות שירות המדינה להחריג את הרב יוסף הדנה כעובד המשרד לשירותי דת, ולאפשר לו לכהן בתפקיד רבני, מעבר לגיל פרישה, עד גיל 80, כדי לאפשר לו להכשיר דור עתידי של רבנים מקהילת יוצאי אתיופיה, שיוכלו להחליפו בהמשך.
אברהם נגוסה: אלה המסקנות שאנחנו נשים על שולחנה של הכנסת.
אברהם נגוסה: אנחנו שולחים את המסקנות ולכן אני רוצה שבשלב הזה נעשה הצבעה.
אברהם נגוסה: מי בעד המסקנות?
אברהם נגוסה: המסקנות אושרו פה אחד ויונחו על שולחן הכנסת.
<יצחק הילדסהיימר: תשאל מי נגד.
אברהם נגוסה: אין חברי כנגד שנגד.
אברהם נגוסה: אני לא צריך לשאול כי אין חבר כנסת שמתנגד.
אברהם נגוסה: כולנו פה אחד קיבלנו את החלטה.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון בנושא מינהל הסטודנטים והסטודנטים העולים, או גם בני עולים, והגיעו אלינו לוועדה דרישות ובקשות שנקיים את הדיון בנושא תשלום מינהל הסטודנטים וגם בנושא של סטודנטים באוניברסיטאות, כרגע אני צריך לציין שבעיקר מאוניברסיטת בר אילן נאמר לנו שעולה חדש, כשהוא צריך לגשת למבחן הוא צריך לשלם בעצמו על תרגום המבחן, לאנגלית בדרך כלל, ולכן אנחנו רוצים לשמוע, גם מנציגי אוניברסיטת בר אילן, ואם יש גם באוניברסיטאות אחרות אנחנו נרצה לשמוע, אבל כרגע מי שפנה אלינו אלה הסטודנטים מבר אילן.
אברהם נגוסה: הם פנו אלינו.
אברהם נגוסה: בנוסף, בעניין התשלום של מינהל הסטודנטים, אני שמעתי את השינוי, אני גם בוגר מינהל הסטודנטים, בזמנו היינו לוקחים מכתב התחייבות לאוניברסיטה ולא היינו משלמים מקדמה ואחר כך מקבלים בחזרה.
אברהם נגוסה: לא היה כל הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אני מבין שעכשיו יש מצב אחר, לפי מה שהבנתי מהסטודנטים, וגם על זה אנחנו רוצים לשמוע.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה קודם כל, לפני שאנחנו שומעים מנציג מינהל הסטודנטים, ממשרד הקליטה, ומאוניברסיטת בר אילן, לתת את רשות הדיבור לשני סטודנטים, אחד זה רייצ'ל מאוניברסיטת בר אילן והשני אדנו סיסאי.
אברהם נגוסה: נתחיל עם רייצ'ל ותסבירי לנו בדיוק מה הבעיה, יש פה גם ממינהל הסטודנטים ויש נציגים מבר אילן, אני רוצה שנקבל את ההתייחסות ואני רוצה שאת תציגי לנו את הבעיה.
<רחל ברוידא: קודם כל תודה רבה, יושב ראש הוועדה.
<רחל ברוידא: לפני כמה שבועות הייתה לנו ועדה ראשונה, שדיברנו על חלק מהבעיות ואני ממש שמחה שאתם נותנים מאמץ על זה.
<רחל ברוידא: מאז הוועדה הראשונה הטלפון שלי לא מפסיק לצלצל, עולים חדשים מתקשרים מכל האוניברסיטאות ומכללות לספר לי על החוויה שלהם והסיפורים שלהם ועל איך הם שורדים באוניברסיטאות ובמכללות.
<יצחק אוחנה: מה תפקידך?
<רחל ברוידא: אני מייצגת אותם, אני עולה חדשה בעצמי.
<יצחק אוחנה: מצוין, רק באיזה מסגרת?
<רחל ברוידא: אני סטודנטית.
<יצחק אוחנה: ולמה הם פונים אלייך?
<רחל ברוידא: למה שלא יפנו?
אברהם נגוסה: זה חלק מה - - -
<יצחק אוחנה: אבל לא שאלתי אותך.
<יצחק אוחנה: אני יודע מה אני שאלתי ואני לא שאלתי - - -
אברהם נגוסה: לא, סליחה.
אברהם נגוסה: מה קרה לך?
<יצחק אוחנה: השאלה שלי אם מכל קצות הארץ, זה מצוין, אנחנו נשמח לשמוע את הטענות כ - - -
אברהם נגוסה: אני אסביר לך.
אברהם נגוסה: היא מייצגת את הסטודנטים, היא ישבה איתנו גם ולכן אני - - -
<יצחק אוחנה: שאלתי מה התפקיד שלה שהיא מייצגת, כדי להבין - - -
<קריאה: היא סטודנטית, אין לה תפקיד.
אברהם נגוסה: היא אמרה לך, היא סטודנטית בבר אילן, מייצגת את הסטודנטים בבר אילן, זה הכול.
<רחל ברוידא: עם כל הבעיות וכל הסיפורים שלהם.
אברהם נגוסה: עכשיו בגללך אני מוציא את הפטיש.
<יצחק אוחנה: לא צריך, אתה תגיד לי, היושב ראש, אני אתן את הפטיש.
<רחל ברוידא: עם כל הסיפורים ששמעתי - - -
אברהם נגוסה: סליחה, נמצא איתנו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הוועדה.
<רחל ברוידא: וכשאני התחלתי ללמוד בבר אילן, אני עכשיו מסיימת את התואר, בעזרת ה', השנה, וכשאני התחלתי את המאבק הזה אני חשבתי שזה רק בבר אילן ואז לאט לאט הבנתי שזו בעיה הרבה יותר גדולה ובגלל זה אני משקיעה הרבה זמן לאסוף את כל הנתונים, לדבר עם כל העולים בכל מיני מקומות ואני חושבת שיש כמה בעיות נפוצות שראיתי.
<רחל ברוידא: אחת מהן זה שהעולים מרגישים שאין אף אחד שלוקח אחריות עליהם באוניברסיטאות.
<רחל ברוידא: כשיש להם בעיה עם תרגומי בחינות או שיש מערכת תרגום או שאין מערכת תרגום, או שהמחיר עולה המון כסף או שהתרגומים לא איכותיים, או שהם חייבים לפנות לכל פרופסור אחד אחד ואין בכלל מערכת.
<רחל ברוידא: אז אמרו לנו שאין אף אחד שלוקח אחריות עליהם.
<רחל ברוידא: גם כשהם הולכים לדיקן או לראש מחלקה אין אף אחד שבאמת מרכז את העולים בכל מיני אוניברסיטאות.
<רחל ברוידא: לדוגמה אח שלי.
<רחל ברוידא: אח שלי לומד היסטוריה בעברית ואח שלי אמר שהוא הלך לדבר עם הדיקן והדיקן באוניברסיטה העברית, אני לא יודעת מה שמו, אמר לו 'ידעת שיהיה קשה ללמוד בעברית, למה לא הלכת ללמוד בבינתחומי באנגלית?
<רחל ברוידא: ' אח שלי לא בוכה בקלות, הוא התקשר אליי בבכי, 'מה לעשות?
<רחל ברוידא: איך אפשר לטפל בזה?' זו בעיה ששמעתי הרבה מעולים, שאין אף אחד שהם יכולים לפנות, שגם כשהם מתקשרים למישהו במינהל הסטודנטים, אמרתי להם מינהל הסטודנטים והם אומרים שהם פונים למינהל הסטודנטים, הרכזת, המדריכה, גם לי יש מדריכה שכל שנה אני מדברת איתה, אבל הם פחות מדברים איתם על מה לעשות עכשיו, עכשיו יש בעיה, איך אפשר לטפל בבעיה.
<רחל ברוידא: רוב הזמן המדריך או המדריכה אומרים להם 'זה לא בסדר שהאוניברסיטה אומרת דבר כזה, אבל אין לנו יכולת להיאבק בזה, אנחנו ממש מצטערים, אנחנו יכולים לשלוח לך מכתב, למחלקה'.
<רחל ברוידא: זו בעיה מאוד מאוד מאוד רצינית.
<רחל ברוידא: עוד משהו ששמעתי, שיש הרבה מקומות שלא נותנים לעולים לממש את הזכויות שלהם.
<רחל ברוידא: אני יודעת שיש הארכת זמן וזכות להשתמש במילון וגם, לפי מה שאני הבנתי מהאתר של מינהל הסטודנטים, יש גם מספר שיעורים פרטיים וכשהם הולכים למחלקות שלהם עם הטופס, שכתוב באתר של מינהל הסטודנטים, שאנחנו זכאים לקבל כמות מסוימת, אומרים לו 'אנחנו לא מקבלים את זה.
<רחל ברוידא: מינהל הסטודנטים לא קובעים מה קורה באוניברסיטה או המכללה שלנו'.
<רחל ברוידא: וכשהם הולכים עוד קצת, לדיקן, הדיקן לא מוכן לפעמים אפילו להיפגש איתם והם אומרים 'לא, זה לא קשור אלינו בכלל, בבקשה תפנו למינהל הסטודנטים' ואז הם שוב פונים למינהל הסטודנטים וזה בדיוק אותה מערכת, הם פונים, אין מה לעשות ואז פשוט סובלים.
<רחל ברוידא: וגם יש בעיה שהרבה מוסדות אקדמיים לא עומדים בהבטחות שלהם.
<רחל ברוידא: זה יכול להיות במהלך השנה שישנו דברים, כדוגמה אנחנו בבר אילן פעם קיבלנו מייל שבועיים לפני תקופת מבחנים על שינוי במחיר של כל תרגום.
<רחל ברוידא: יש מכללות שאומרים לכל עולה חדש, 'מותר לכם לקבל כל מבחן באנגלית' ואז אין מבחנים באנגלית ואז אומרים להם 'אבל למה לקחתם את המכתב שלנו ברצינות?
<רחל ברוידא: לא התכוונו לכל המבחנים, רק התכוונו לחצי', אז למה לא כתבתם חצי?
<רחל ברוידא: וגם בגלל שאין מערכת, בגלל שבכל אוניברסיטה זה משהו אחר, בתל אביב יש הרבה מרצים שכן מתרגמים את המבחנים, זה לא בתוך המערכת, הם פונים למרצה והמרצה עושה את זה בחינם, אבל זכותו להגיד שהוא לא יתרגם.
<רחל ברוידא: אין דבר כזה שהם לוקחים כל כך הרבה כסף על תרגום, אבל אין מערכת, אין מישהו שאומר שזאת המערכת, יש כמעט 500 סטודנטים שלומדים בבר אילן וזו המערכת.
<רחל ברוידא: או בעברית, שגם יש כמעט 500 עולים חדשים - - -
<מירי כהן-אדלשטיין: יש, אתם פשוט לא פניתם.
<מירי כהן-אדלשטיין: סליחה שאני קוטעת אותך.
<מירי כהן-אדלשטיין: אם אני, ראש מינהל הסטודנטים, הייתי מקבלת פנייה, זה בדיוק הנושא שזו האחריות שלנו לטפל בזה.
אברהם נגוסה: אני אחזור אלייך.
אברהם נגוסה: אני רוצה שאתם תתייחסו בצורה מסודרת, תנו לה לסיים.
אברהם נגוסה: בהתחלה אמרתי שנשמע קודם את הסטודנטים ולאחר מכן אתם תענו, תתייחסו למה שעלה.
אברהם נגוסה: יש לנו גם נתונים מהממ"מ, שצח גם יציג לנו, בקשר לתשלומים.
<רחל ברוידא: גם עוד משהו.
<רחל ברוידא: אני עשיתי קצת מחקר על זה.
<רחל ברוידא: מדינת ישראל תמיד רוצה לעמוד בסטנדרטים הבינלאומיים, זה הסטנדרט שלנו.
<רחל ברוידא: בדקתי באירופה, ברוב האוניברסיטאות באירופה אפשר לקבל מבחן באנגלית, בצרפתית, בגרמנית, בכל מיני שפות.
<רחל ברוידא: בן דוד לי למד משפטים בגרמניה, הוא קיבל מבחן באנגלית.
<רחל ברוידא: הם שלחו מייל 'מי צריך מבחן בצרפתית/גרמנית/אנגלית?
<רחל ברוידא: ' זה דבר מאוד מאוד בסיסי ומאוד סטנדרטי שבמדינת ישראל לא קיים בכלל.
<רחל ברוידא: ואנחנו מדינה שמעודדת עלייה ותומכת בזה וכל שנה יש יותר עולים, במיוחד בגילאים שלנו, בין 18 ל-24, כל שנה יש אלפי עולים, אני יודעת שבשנה הקודמת היו 3,500 כמעט וזה נורא חשוב ואנחנו אפילו לא עומדים בסטנדרטים שאנחנו רוצים לעמוד בהם.
<רחל ברוידא: כרגע אני סיימתי.
<רחל ברוידא: אני אתן להם לענות ואז - - -
אברהם נגוסה: לפני שאדנו סיסאי ידבר אני רוצה שצח יציג לנו את הנתונים בעניין התשלומים.
<צח בן יהודה: תודה, היושב ראש.
<צח בן יהודה: לקראת הדיון הוועדה ביקשה שנבדוק את התשלומים הנלווים שסטודנטים עולים נדרשים לשלם באוניברסיטאות.
<צח בן יהודה: אנחנו פנינו לאוניברסיטאות בישראל מלבד לאוניברסיטה הפתוחה, למועצה להשכלה גבוהה, למשרד העלייה והקליטה ולהתאחדות הסטודנטים.
<צח בן יהודה: מהבדיקה שביצענו אך רק באוניברסיטת בר אילן יש דרישה מסטודנטים לתשלום על תרגום בחינות וזה בעיקר נעשה לשפה האנגלית.
<צח בן יהודה: כל מוסד אקדמי בישראל דורש מהסטודנטים שלא נבחנים בפסיכומטרי בעברית לגשת גם לבחינת יע"ל, זו בחינה שקובעת את רמת העברית, כאשר כל מוסד יכול לקבוע באופן עצמאי את הציון המינימלי להתקבל לחוגים שונים.
<צח בן יהודה: מי שנבחן בבחינת יע"ל בסמוך לבחינה הפסיכומטרית, כלומר איך שהוא מסיים את הבחינה, אין על זה עלות, מי שמבקש להיבחן בבחינת יע"ל בנפרד מהבחינה הפסיכומטרית נדרש לשלם עליה 268 שקלים.
<צח בן יהודה: אחרי הקבלה לאוניברסיטאות הם נדרשים גם לשפר את רמת העברית כדי להגיע לאיזה שהוא רף מסוים, בין אם זה עד סוף הלימודים או עד סוף שנה א' או ב'.
<צח בן יהודה: קורסים לשיפור רמת העברית, בכל מוסד יידרשו לשלם עליהם תשלום נוסף מעבר לשכר הלימוד וכמובן לפני הקבלה ללימודים ייתכן שסטודנטים עולים יידרשו לתרגם מסמכים על ידי נוטריון וגם לזה יש עלויות.
<צח בן יהודה: מהבדיקה שלנו עולה שכל האוניברסיטאות מספקות לסטודנטים העולים הקלות בבחינות, בין אם מדובר על תוספות זמן בבחינה, אפשרות להשתמש במילון, שבעת בדיקת הבחינה לא יתחשבו בטעויות בעברית והאוניברסיטאות גם מספקות שיעורי עזר, חלקם בתשלום סמלי, חלקם ללא תשלום, קבוצות לימוד, מרתונים לקראת בחינות וכיוצא בזה.
<צח בן יהודה: מבר אילן נמסר לנו שהיא מאפשרת מזה שנים תרגום של בחינות לשפה האנגלית וזה מתוך התחשבות בהתמודדות של סטודנטים מחו"ל עם קשיי השפה, סטודנטים שזכאים ששאלון הבחינה עצמו יתורגם הם סטודנטים לתואר ראשון הנמצאים בארץ עד ארבע שנים.
<צח בן יהודה: סטודנט כזה רשאי לקבל תרגום של הבחינות לשפה האנגלית, ארבע בחינות בסמסטר בשנה הראשונה ובשנה השנייה ולאחריה שתי בחינות בסמסטר בלבד.
<צח בן יהודה: התשלום על תרגום שאלון בחינה לאחר קבלת אישור המרצה מראש הוא 270 שקלים, גם אם ישנם מספר סטודנטים שזקוקים לתרגום של אותה הבחינה, כל אחד מהם יידרש לשלם את אותו סכום והאוניברסיטה מממנת את יתרת העלות של התרגום מכספיה בסכום של 800 עד 1,000 שקלים לבחינה.
<צח בן יהודה: מהנתונים שקיבלנו מהאוניברסיטה בשנת הלימודים הקודמת, תשע"ה, תורגמו 136 בחינות בכל החוגים, כאשר מרבית התרגומים היו בחוג לעבודה סוציאלית, 26 בחינות, סוציולוגיה 17 בחינות, חינוך 16 בחינות ותקשורת 13 בחינות.
<צח בן יהודה: גם צוין בפנינו שהפקולטה למדעי החיים מתרגמת את הבחינות ללא תשלום בעזרת מתרגלים של המחלקה והפקולטה למשפטים והמחלקה לכלכלה אינן מאפשרות תרגום של בחינות כלל.
<צח בן יהודה: מהפנייה שלנו למועצה להשכלה גבוהה נמסר שהמוסדות להשכלה גבוהה לא אמורים לגבות תשלום עבור תרגום של בחינות ובמועצה בכלל לא התקבלו איזה שהן תלונות בנושא הזה.
<צח בן יהודה: ממינהל לסטודנטים עולים במשרד העלייה והקליטה גם נמסר שלא ידוע להם על התשלומים הנלווים הללו וגם אצלם לא התקבלו תלונות בנושא בעבר.
<צח בן יהודה: מהתאחדות הסטודנטים שפנינו אליהם גם נמסר שלא ידוע להם על דרישה לתרגום וגם לא ידוע להם איך האוניברסיטאות פועלות במקרה שסטודנט מבקש ששאלון הבחינה יתורגם לשפה זרה.
<צח בן יהודה: אלה עיקרי הדברים.
אברהם נגוסה: אדנו סיסאי, בבקשה.
<אדנו סיסאי: אני כתבתי את המכתב שמתייחס למינהל הסטודנטים בהקשר של מספר דברים.
<אדנו סיסאי: דבר ראשון זה העניין של המדיניות, ההבדל במדיניות של פריסת תשלומים, שיש שוני של סטודנטים שלומדים במכללות וסטודנטים שלומדים באוניברסיטאות.
<אדנו סיסאי: אני לומד באוניברסיטת תל אביב והמצב שם, שאנחנו צריכים לשלם את שכר הלימוד, שולחים את האישורים לזה, שהתשלום התבצע, ומינהל הסטודנטים אמור להחזיר.
<אדנו סיסאי: פה מתחילה הבעייתיות.
<אדנו סיסאי: לנו כסטודנטים, ואני לא בטוח שגם לנציגים, לא ברור מה הזמן שצריכים להחזיר, אין מדיניות ברורה, אם ההחזר יתבצע אחרי שבוע, חודש, זה יכול להימשך גם לאמצע סמסטר.
אברהם נגוסה: מינהל הסטודנטים מחזיר לך או לאוניברסיטה?
<אדנו סיסאי: לי.
<אדנו סיסאי: הוא מחזיר - - -
אברהם נגוסה: הוא לא משלם לאוניברסיטה.
אברהם נגוסה: האוניברסיטה מחזירה לך.
<אדנו סיסאי: אני משלם מהכסף שלי, מינהל הסטודנטים מכניס את ההחזר לחשבון הבנק שלי.
<אדנו סיסאי: הבעיה היא שאין זמן מוגדר שהמינהל מתחייב להחזיר את ההחזר.
אברהם נגוסה: ממתי זה?
<מירי כהן-אדלשטיין: שבע שנים.
<מירי כהן-אדלשטיין: אני אסביר אחר כך למה.
<אדנו סיסאי: בהקשר הזה אני אגיד מה הבעייתיות.
<אדנו סיסאי: אנחנו כסטודנטים עולים, מעבר לזה שאנחנו צריכים להוציא את הכסף מהכיס הפרטי יש גם השלכות אקדמיות על העניין הזה.
<אדנו סיסאי: מבחינת האוניברסיטה אם אתה לא משלם את החוב עד תקופה מסוימת זה מוביל למצבים שזה מגביל אותך, אם זה חסימה באתרים של האוניברסיטה, אם זה אפשרות לא להירשם למבחנים, יש השלכות.
<אדנו סיסאי: והשלכה שלישית, שזה בעצם סוג של מטרד.
<אדנו סיסאי: הסטודנט עסוק בלחשוב על אלטרנטיבות אחרות, איך אני דואג לא להיכנס עוד למינוס או לכל מיני מצבים, שזו לא המטרה, שזו לא צריכה להיות המטרה שלו בתור סטודנט.
<אדנו סיסאי: זה לגבי המדיניות של פריסת תשלומים.
<אדנו סיסאי: אני למדתי באריאל, בזמנו, לפני שזה הפך להיות אוניברסיטה, זה היה עובר בצורה של כתב התחייבות וגם מבדיקה שלי עם סטודנטים, גם באוניברסיטאות, גם במכללות האחרות, זה מצב שקיים וזה מפריע להרבה מאוד סטודנטים.
<אדנו סיסאי: אז אני שמח שהתאפשר לקיים דיון בנושא הזה.
<אדנו סיסאי: ודבר שני, זה מתייחס לעניין של שח"ק.
<אדנו סיסאי: שח"ק זה התנאי לקבל את הזכאות למלגה.
<אדנו סיסאי: מהבחינה הזאת יש בעייתיות.
<אדנו סיסאי: אם אני לא טועה, בשנים האחרונות העבירו את השירות לגורם אחר ולא המינהל.
אברהם נגוסה: לא מינהל הסטודנטים?
אברהם נגוסה: תסביר, למה אתה מתכוון מלגה?
אברהם נגוסה: שכר הלימוד או דמי הכיס?
<אדנו סיסאי: לא, אני מדבר על שח"ק.
<אדנו סיסאי: שח"ק זו ההתנדבות שאתה נדרש לעשות בתמורה למלגה.
<אדנו סיסאי: יש לנו בעיה של גמישות, שאתה נדרש לעשות 120 שעות עד ה-1 ביוני ובמידה שאתה לא עושה את זה אז נשללת ממך גם הזכאות לאותה שנה וגם לצמיתות, שזה משפיע על סטודנטים שבונים על הדבר הזה.
<אדנו סיסאי: אני יכול להציע, לדעתי גם בגלל שסטודנטים, כל אחד והמורכבות שלו, כל אחד ותכנית הלימוד שלו, לא תמיד מתאפשר לעשות את ה-120 שעות בטווח הזמן הזה.
<אדנו סיסאי: אז יש מקום להיות יותר גמיש, או לאפשר את זה לתקופה של הקיץ, להמשיך את זה בתקופה של הקיץ, או לצמצם את היקף השעות, שזה יהיה ריאלי ושיהיה אפשר לעמוד בהן.
<אדנו סיסאי: זה בעניין של שח"ק.
יואל רזבוזוב: תודה, כבוד היושב ראש, תודה לך על עצם קיום הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהדיון נורא חשוב, אני חושב שמינהל הסטודנטים זה אחד הפרויקטים החשובים ביותר, גם במדינה, גם במשרד העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: בקדנציה הקודמת אני גם נלחמתי כדי שייכנס כסף לבסיס התקציב ושלא יילכו לשנורר במשרדים שונים ובסוכנות ורוה"מ וכל פעם לא היה כסף וכל פעם הסטודנטים היו תחת אי ודאות, אז הצלחנו ועכשיו יש תקציב מלא.
יואל רזבוזוב: כמובן שאני בעד, תמיד צריך להגדיל, כי כמו שרייצ'ל אמרה, שמגיעים סטודנטים עולים יותר ויותר וסביר להניח שהכסף לא מספיק לכולם ויש כאלה שנשארים בחוץ.
יואל רזבוזוב: אז אני כן חושב שאנחנו צריכים ללחוץ להגדיל, כי הפרויקט הזה מצוין, כי אנחנו נותנים שוויון הזדמנויות לעולים להשתלב בחברה כאקדמאים, שיש להם את המכשולים הפיננסיים והשפתיים והתרבותיים בתחילת הדרך שלהם בארץ, כך שאני חושב שזה מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: מבחינת מה ששמענו כאן מרייצ'ל, אני חושב שזה טוב שאנחנו שומעים גם דברים מהשטח ודווקא אני לא מוכן לקבל או לא הייתי רוצה לקבל את העובדה שבאוניברסיטאות אומרים 'מי אלה מינהל הסטודנטים שיקבעו לנו'.
יואל רזבוזוב: אז אם אתם שומעים פניות כאלה, שדווקא הסטודנטים יפנו לרכזים, שגם אתם תגידו שתהיה הגדרת תפקיד של רכז ושהסטודנטים יידעו ופשוט תפנו אלינו.
יואל רזבוזוב: באותה אוניברסיטה שיש בעיה נקודתית, אם זה ארצית או נקודתית, אנחנו נשמח כחברי הוועדה כאן להתערב כי הגוף הזה קיבל מנדט, זה משרד, זה לא גוף פרטי, משרד העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: ברגע שהאוניברסיטאות לא מוכנות להתחשב בעולים וגם אומרים את זה בפומבי, אני חושב שאנחנו חייבים להתערב ופשוט שתופעה כזאת לא תקרה יותר.
יואל רזבוזוב: אז אני כן קורא לכך שהסטודנטים יהיו בקשר מול הרכזים, שגם יהיו מודעים למה הרכז אמור לתת להם.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שברוב המקומות יודעים, אבל איפה שלא יודעים, לחדד את הנקודות ואתם צריכים לדעת שיש לכם כתובת.
יואל רזבוזוב: הכתובת שלכם זה מינהל הסטודנטים ומשרד העלייה והקליטה וזה לא איזה שהוא גוף - - - ואם באוניברסיטה אומרים 'אנחנו לא', תצעקו.
יואל רזבוזוב: זה שהיום אנחנו מקיימים דיון ואתם מדברים, אנחנו נשמע אתכם ואנחנו בתור חברי כנסת נעזור כי חייבים לדחוף את הנושדא.
אברהם נגוסה: אני צריך לתת לשני דוברים לפני שאני פונה לגורמים.
אברהם נגוסה: גב' ליאת - - -
<ליאת הלבץ: אני דווקא אשמח להגיב בהמשך, אחרי שאני אשמע - - -
אברהם נגוסה: את רוצה לחכות.
אברהם נגוסה: מה ירון יחיאס.
<ירון יחיאס: קודם כל שלום, תודה רבה לחברי הוועדה.
<ירון יחיאס: אני ירון וכרגע אני חבר במרחב ההשפעה, שזו התארגנות אזרחית וולונטרית של ארגונים ופעילים חברתיים בבני עקיבא האתיופי, שמקדמים נושאים שהם נושאים על סדר היום.
<ירון יחיאס: במקרה הנושא היום הוא נגישות להשכלה גבוהה.
<ירון יחיאס: הבדיקות שאני ביצעתי, בכל הנוגע ליוצאי אתיופיה במערכת ההשכלה הגבוהה, הם על בסיס דוח מבקר המדינה 63ג שבדק את התנהלות מינהל הסטודנטים ועוד כל מיני גורמים אחרים, ובנוסף, על פי החלטת המל"ג שהתקבלה לפני שבועיים על התכנית החדשה ועל החסמים שהמל"ג, הגוף שמוסמך לקבוע על פי חוק, קיימים.
<ירון יחיאס: בענייננו החסם הוא החסם הכלכלי.
<ירון יחיאס: נתונים, בשביל שכולם יידעו, בשנת תשע"ה למדו 2,946 סטודנטים יוצאי אתיופיה בכל המוסדות להשכלה גבוהה, 88% מהם לתואר ראשון ו-0.55% לתואר שני.
<ירון יחיאס: אלה הנתונים שקיימים.
<ירון יחיאס: נכון להיום האחריות להסרת החסמים הכלכליים זה על פי מינהל הסטודנטים, שזה גוף בתוך משרד הקליטה, והסיוע שניתן על ידי מינהל הסטודנטים ניתן על פי נוהל שנקרא נוהל הוראות שעה 170, זה נוהל שמתחדש אחת לשנה ובו נקבעים כל התבחינים והזכאות לסטודנטים, בין אם אתה לצורך העניין הגעת מקווקז, או לחילופי חילופין ממדינות אחרות, לכל קבוצה יש את הנוהל שלה.
<ירון יחיאס: אנחנו מדברים על הנוהל של יוצאי אתיופיה, שהוא נוהל הוראת שעה 170, וחשוב לי לציין שבנוהל הזה יש את התבחינים עצמם, תבחינים שחלקם גורמים להדרה של חלק מהסטודנטים, כי לדוגמה לתת הטבה של עד גיל 28 זכאות לתואר ראשון יש בעיה בכך.
<ירון יחיאס: מה גם שרוב יוצאי אתיופיה צריכים ללכת ולעשות מכינות קדם אקדמיות וזה גם זמן.
<ירון יחיאס: דבר שני, הזכאות ניתנת אך ורק על בסיס שכר לימוד שנקבע על ידי המל"ג, שזה שכר לימוד אוניברסיטאי, כלומר 100%.
<ירון יחיאס: חשוב לנו להגיד שיש אנשים שנופלים בין הכיסאות.
<ירון יחיאס: האנשים שנופלים בין הכיסאות הם אלה שכמובן לא עומדים בתבחינים עצמם, או שהם כן עומדים בתבחינים אבל הם נתקלים בבירוקרטיה ואנחנו מקבלים הרבה פניות מטרידות מסטודנטים, בירוקרטיה שקיימת במינהל עצמו.
<ירון יחיאס: לדוגמה יש ועדה במינהל, שנקראת ועדת חריגים, וזה נקרא נוהל 9.1 במינהל הסטודנטים.
<ירון יחיאס: ברישא של הוועדה כתוב ככה, זה ממש מקומם, 'הוועדה תתכנס בתנאי שיש תקציב', אז למה הוועדה קיימת מלכתחילה?
<ירון יחיאס: אם תפקידכם הוא לא למנוע את החסימה כלכלית הזו, לשם מה ועדת חריגים קיימת?
<ירון יחיאס: ובסעיף הראשון 'הוועדה תתכנס בתנאי שיש תקציב'.
<ירון יחיאס: או לחילופי חילופין בוועדה אחרת, שזו ועדה לסיוע משלים, שהיא גם נותנת את הזכאות לבחינות באוניברסיטה, קורסים באנגלית, נכתב בצורה שהיא מאוד מקוממת גם כן, 'דעת חשבות המשרד היא זאת שתחליט באם לתת את הסיוע או לא'.
<ירון יחיאס: מצד אחד יש את המל"ג שקבע שיש חסם כלכלי ועל כך קמו בתכנית, מצד שני יש סטודנטים שניגשים אלינו ואומרים בצורה מפורשת שהם נופלים בין הכיסאות עקב הנהלים הללו וזאת לאחר שהם כבר החלו את כל התהליך למול הוועדות, הוועדות הספציפיות שהן תחת המינהל.
<ירון יחיאס: התשובות שהם מקבלים זה 'התקציב נסגר' או 'נוכל לתת לך החזר שהוא רטרואקטיבי', לתקופה שהיא תקופה מסוימת, למרות שכלפי חוץ מינהל הסטודנטים אומר 'אנחנו משקיעים ביוצאי אתיופיה 5,400 שקל, תשעה חודשים מלגת דמי קיום תמורת שח"ק או שכר לימוד בעלות של 30,000 שקל לתואר ראשון', במצטבר.
<ירון יחיאס: אבל במציאות זה לא נכון כי יש סייגים.
<ירון יחיאס: לדוגמה סטודנטים בפתוחה לא מקבלים סיוע, במידה שאין להם תכנית לימודים שהמינהל החליט מה היא התכנית הראויה, ומי שמחליט על תכניות פדגוגיות זה לא המינהל, זה המל"ג.
<ירון יחיאס: יש פה בעיה שהיא בעיה בהבנה ובמהות של התפקיד.
אברהם נגוסה: אני רוצה שיהיה ברור, בנושא של סטודנטים יוצאי אתיופיה זה ברור שמינהל הסטודנטים מממן שכר לימוד, 600 שקל לחודש דמי קיום, מי שעלה או שההורים שלו עלו מ-1980 והלאה.
<ירון יחיאס: נכון, זה התבחינים.
אברהם נגוסה: זה הקריטריון שקיים.
אברהם נגוסה: בעניין המל"ג, הוא לא מתעסק במלגות.
אברהם נגוסה: גם לפני שבועיים, כשההחלטה נפלה, זה בעניין הנגשה, לא בעניין המלגות.
<ירון יחיאס: כן, זה ברור מאליו, אבל זה לא אומר שלא צריך לבצע רביזיה, כדי לבדוק.
אברהם נגוסה: עכשיו אני רוצה להבין איזה אנשים נופלים בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: אני מבין שמי שעלה לפני 1980, נכון שמינהל הסטודנטים לא נותן, בתקוותי החלטה כזו של מל"ג יכולה גם לתת יעד לאלה שלא מתאימים לקריטריון של מינהל הסטודנטים.
<ירון יחיאס: אני אגיד לך מי נופלים, סטודנטים באוניברסיטה הפתוחה.
<ירון יחיאס: מי שמחליט על תכניות לימוד ומסלולים זה המועצה להשכלה גבוהה, היא זו שנותנת את האישור.
<אורנן פודם: מחליטים על מה?
<ירון יחיאס: אתם אלה שמחליטים, המועצה להשכלה גבוהה היא זו שקובעת אלו תארים יהיו מוכרים ואיזה תכניות לימוד בהתאם לכך.
<ירון יחיאס: זה על פי חוק, זה החלטה, זה המל"ג.
<אורנן פודם: בלי קשר למלגות.
<ירון יחיאס: בלי קשר, נכון.
<ירון יחיאס: במקביל מינהל הסטודנטים מחליט מה היא תכנית לימוד שעל פי הגדרתו זכאי - - - אני מקריא פה מהנוהל, זה נוהל הוראת שעה שאנחנו הבאנו אותו ובדקנו אותו לשנה הזאת, שהוא אגב ישתנה בסוף החודש הזה או החודש הבא, כי כל שנה מקבלים פה את נוהל השעה הזאת.
<ירון יחיאס: יש סטודנטים, בפתוחה לדוגמה, שלא מקבלים סיוע ממינהל הסטודנטים, או מקבלים חלק מהסיוע.
<ירון יחיאס: בניגוד לסטודנטים שבאוניברסיטאות.
<ירון יחיאס: אני שהייתי סטודנט ולמדתי באוניברסיטה הייתי צריך לשלם, לדוגמה, מענק לשכר לימוד כל שנה בשנה 3,800 שקל.
<ירון יחיאס: הייתי משלם אותו באוגוסט, הייתי צריך לחכות עד ינואר וגם אז לא היה בטוח אם אתה תקבל את ההחזר או לא.
<ירון יחיאס: סליחה, לא ברור לי למה סטודנטים שלומדים באוניברסיטה צריכים לחכות עד שיינתן ההחזר הזה.
<ירון יחיאס: אני באמת מבין פה את הנקודה הזאת.
<ירון יחיאס: ועוד נקודה אחרונה.
<ירון יחיאס: אתה ביקשת דוגמאות, הנה ציטוט של מישהי שפנתה אלינו, 'פניתי אל מינהל הסטודנטים והם טענו שעליי להביא אישור שיש לי 18 נקודות זכות'.
<ירון יחיאס: טופס מיוחד.
<ירון יחיאס: זה טופס שרק מינהל הסטודנטים מכיר.
<ירון יחיאס: 'פניתי אליהם מספר פעמים נוספות, דרך המדריכה', מדריכת המינהל נמצאת בכל מוסד ומוסד בדרך כלל, 'התשובה הייתה תביא את הטופס, בלעדיו אי אפשר להתקדם'.
<ירון יחיאס: הסטודנטית פונה לאוניברסיטה, מבקשת את הטופס המיוחד ולא מביאים לה כי אין טופס כזה.
<ירון יחיאס: מצד שני המינהל מתעקש שהיא תביא את הטופס הזה.
<ירון יחיאס: אחרי שהיא מנהלת איתם תכתובות של מיילים, בסוף מודיעים לה ש'כבר סגרנו את התקציב'.