GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עירית בירן: ועדת היישום התכנסה אצלנו לפני חודשיים, היו בה 50% בני הקהילה ו-50% אנשי משרד החינוך.
<עירית בירן: אני מאד אתמקד במה עשינו, שהוא חדש, ולא בדברים השוטפים.
<עירית בירן: ערכנו מיפוי בבתי הספר.
<עירית בירן: אנחנו משתמשים בכלי שנקרא תמ"י בית ספרי, שהוא תשתית מידע רשותית שהתפתח בתכנית הלאומית לילדים ונוער 360, ואנחנו לאט לאט מתקדמים ועוברים בין בתי הספר, ממפים את 100% התלמידים של בתי הספר, כדי לראות מה מצב התלמידים ואיך ההתקדמות מתרחשת.
<עירית בירן: התמקדנו בנושא של עבודה בחינוך העל יסודי בתגבור לבגרות, במקצועות שהם בעצם הרבה פעמים בעיה עם כניסה למסלולים איכותיים לאוניברסיטה, כמו אנגלית, מתמטיקה, שפת אם כמובן, אבל זה היה מרכז המאמץ ותיכף אני אתן פירוט יותר גדול.
<עירית בירן: העבודה בקבוצות הן כמובן בקבוצות הטרוגניות.
<עירית בירן: הן יותר עבודה בקבוצות הומוגניות, הן מעורבות.
<עירית בירן: בחינוך הבלתי פורמאלי אנחנו ניכנס ונפרט מה עשינו דברים חדשים וכמובן הכשרת המורים.
<עירית בירן: ערכנו מיפוי של כל החינוך העל יסודי, כי אנחנו חושבים ששם הכי דחוף כרגע, זה השלוש שנים האחרונות – י'-י"א-י"ב – של תלמיד ואם אפשר לתקן משהו במסלול שהוא היה, אז זה הזמן; ומיקדנו עבודה גם בתגבור בתוך מסגרות אחר הצהריים.
<עירית בירן: השנה יש לנו בסביבות 4,000 תלמידים במסגרות אחר הצהריים, בשנה הבאה אנחנו מקווים להגיע ל-8,000 תלמידים.
<עירית בירן: ערכנו עבודה במבצעים לימודיים.
<עירית בירן: זה נקרא תכנית ליב"ם שמופיעה בתכנית שלנו והגיעו בסביבות 500 תלמידים למועד קיץ, לתגבור לקראת בגרות.
<עירית בירן: גם השלמה לכאלה שחסר להם יחידות וגם לתוספת של יחידות, למעבר משלוש לארבע או ארבע לחמש.
<עירית בירן: בימים אלה עובדת קבוצה במועד השלישי, זה שנה ראשונה של הקבוצה.
<עירית בירן: היא מאד גדולה, מאד יפה, בסביבות 300 תלמידים שהגיעו לתגבורי המועד השלישי.
<עירית בירן: גם ילדים שהם בפנימיות, דרך עבודה עם מנהלי בתי הספר, הופנו לעבודה במועד השלישי לרשויות המקומיות, שזה מאד תורם.
<עירית בירן: תכניות המצוינות – למרות שהמשאבים הגיעו קצת מאוחר לתחילת שנת הלימודים, כי תכניות המצוינות מתחילות בספטמבר והכספים הגיעו יותר מאוחר – תגברנו בכל זאת.
<עירית בירן: בחלק מהמרכזים יש לנו קידום כבר של תלמידים בתכניות המצוינות.
<עירית בירן: נושא הכשרת המורים: בשש המכללות שנכנסו לתכנית, כרגע לומדים בשלב הזה 220 סטודנטים.
<עירית בירן: לקראת השמה, בקיץ הזה, כרגע בימים אלה יש 76 בוגרים, שבהשמה לכניסה לעבודה בתוך מערכת החינוך.
<עירית בירן: אני מקווה שנוכל לדווח בפגישה הבאה לכמה בתי ספר, כמה אנשים באמת בפועל נכנסו לעבודה.
<עירית בירן: יש עבודה פרטנית מול האנשים.
<עירית בירן: ובחינוך הבלתי פורמאלי למכינות הקדם צבאיות, יש בסביבות 80 תלמידים במכינות.
<עירית בירן: בשנת שירות יש קבוצה יותר קטנה שגם הצטרפה ואנחנו מקווים שבשנת הלימודים הבאה נוכל לדווח לכם על גידול עד 200 תלמידים לכל אחד מהסעיפים.
אברהם נגוסה: מה עם המדיניות בעניין הבידול?
<עירית בירן: הוצאנו חוזר מנכ"ל בנושא של הבידול.
<עירית בירן: סרקנו את כל התכניות המבדלות.
<עירית בירן: חלק הפסקנו, חלק ערבבנו לתכניות אחרות, כדי שהילדים יהיו בתמהיל מעורב עם תלמידים אחרים, לאו דווקא בני הקהילה בנפרד.
<עירית בירן: נשאר אישור חריג לתכנית אחת קטנה במט"ח, שאנחנו עושים הכנה לעבודה בתקשורת.
<עירית בירן: היא מסתיימת היום – זה העיתונאים העתידיים שלנו.
<עירית בירן: היא מסתיימת היום.
<עירית בירן: בשנה הבאה תיכנס קבוצה שתעבוד כבר – אני מקווה – עם קצת יותר הטרוגניות.
<עירית בירן: כל התכניות בעצם עברו סריקה ושינוי.
אברהם נגוסה: בעניין של האגפים – יש שינוי או עדיין הם מרוכזים באגף קליטת העלייה?
<עירית בירן: הסיבה שאני מדווחת ולא מאיה שיושבת על ידי, היא כי האחריות היא במינהל הפדגוגי על אגפי הגיל.
<עירית בירן: כל אגף גיל קיבל גם את הרשימות וגם את הנתונים וגם את התקציבים היעודים וכל אגף מטפל באוכלוסייה שלו, יחד כמובן הטרוגני, אבל עם הסתכלות שבאמת הילדים מקבלים את הטיפול המיוחד, שצריך לראות שכל ילד מקבל את מה שמגיע לו.
אברהם נגוסה: הכשרת 300 מורים?
<אורנה שץ אופנהיימר: לגבי הכשרת מורים - - -
אברהם נגוסה: תציגי את עצמך.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני ד"ר אורנה שץ אופנהיימר, עוסקת בהכשרת מורים ובהשמתם.
<אורנה שץ אופנהיימר: שני האגפים האלה הם שני האגפים שונים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו קיבלנו תקציב של 4 מיליון שקלים מתוך ה-192, אבל עושים עבודה חשובה.
<אורנה שץ אופנהיימר: השנה כבר הוספנו שתי מכללות להוראה, שהצטרפו לתכניות הקיימות אצלנו.
<אורנה שץ אופנהיימר: אלה תכניות לא מבדלות.
<אורנה שץ אופנהיימר: כל הסטודנטים לומדים יחד, אבל אנחנו נותנים דגשים לבקשות, תגבורים – הן במורשת יהדות אתיופיה, הן בצרכים אקדמיים, מי שרוצה ומי שצריך ללמידה אקדמית, והן בתחום של חונכויות אישיות.
<אורנה שץ אופנהיימר: הכל על פי בקשה, לא מותנה מראש.
<אורנה שץ אופנהיימר: השנה, בקיץ הזה אנחנו עוסקים בהשמה של 76 מורים, שזה אמנם נשמע לא הרבה, אבל זו עבודה פרטנית להתאים.
<אורנה שץ אופנהיימר: בשבוע שעבר הייתה לנו ישיבה עם מנהלי המחוזות להשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו שעות תוספתיות וכל בן קהילה שמבקש ורוצה, אנחנו מאפשרים שעות תוספתיות להשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: כלומר, הוא יכול לבוא עם שעות, שזה יוצר תמריץ להשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: 8 שעות הוא מקבל.
<אורנה שץ אופנהיימר: סך הכל הוא מקבל כמעט קרוב לחצי משרה, אני לא רוצה להיכנס לפרטים של השעות.
<אורנה שץ אופנהיימר: זה מסייע במיוחד לאלה שהם בוגרים בשנת ההתמחות, כדי שהם יוכלו לקבל רישיון בהוראה, כמו כל מורי ישראל, עובדי ההוראה בישראל.
<אורנה שץ אופנהיימר: כמו כן אנחנו פתחנו בהליך של יצירת תודעה בתוך בתי הספר, בתחום של ההכשרה עוד.
<אורנה שץ אופנהיימר: הקמנו תכנית לצוות מנהלים עמיתים, שהם יסייעו לנו בתהליכי ההשמה ותגבור ההשמה, כי אנחנו עסוקים בזה הרבה מאד.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו חייבים להגיע ליעד של 600 מורים בהתאם לתכנית של הדרך החדשה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציבות המדינה, בבקשה.
אברהם נגוסה: גברת רינה צזנה, בבקשה.
<רינה צזנה: טוב, אז בתכנית שלנו הדגש היה על ייעוד משרות בדגש על אקדמאים, לקלוט לפחות 50 אקדמאים בכל שנה.
<רינה צזנה: נכון לאתמול, מתחילת השנה קלטנו 30 אקדמאים במקצועות אקדמאים, שיכולים להתפתח – חלקם תפקידים יותר בכירים כבר וחלקם יכולים להתפתח בעתיד - - -
אברהם נגוסה: 30 או 31?
אברהם נגוסה: אתמול דיווחתם על 31.
<רינה צזנה: 31.
אברהם נגוסה: אני חשבתי שאחד ירד בלילה אחד.
<רינה צזנה: לא, לא, לא, 31.
<רינה צזנה: והתחלנו לקלוט לפחות 30 סטודנטים.
<רינה צזנה: בקטע הזה קלטנו 13, כשאנחנו קצת מתחת לחצי שהיינו צריכים בחציון הזה.
<רינה צזנה: אנחנו נעשה עוד דחיפה.
<רינה צזנה: אבל לגבי הסטודנטים, ברבעון הראשון של שנת 2017 כבר יוקם מאגר סטודנטים.
<רינה צזנה: המשמעות של זה שהסטודנטים שייקלטו, יוצאי אתיופיה, יוכלו להשתלב אחרי שנה לתקופת עבודה בשירות המדינה, להתמודד על מכרזים פנימיים.
<רינה צזנה: בסך הכל בקליטה ובעמידה של הייצוג ההולם אנחנו עומדים על 1.78 מסך כל עובדי המדינה, שהם יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד הכלכלה, בבקשה.
אברהם נגוסה: הדר וינטר גולן, בבקשה.
<הדר וינטר גולן: שלום.
<הדר וינטר גולן: אני אתחיל וקצת אחזור אחורה בעצם למטרות שדרכן גיבשנו את התכנית.
<הדר וינטר גולן: חשוב לי להגיד, כי לפעמים תחושת הבטן שלנו הייתה שונה וחשוב לי להגיד שהעבודה שעשינו הובילה אותנו לנתונים שהבהירו לנו שבעצם הפער הגדול שבו אנחנו צריכים לטפל, זה פחות שיעורי התעסוקה – כמות האנשים שאינם עובדים, ויותר באיכות התעסוקה.
<הדר וינטר גולן: אפשר לרואת את זה כאן בנתונים, שבעצם פערי השכר בין יוצאי אתיופיה ליתר האוכלוסייה, עומדים על 40%; ומעבר לזה, בגרף השמאלי אתם יכולים לראות שכשמחלקים את זה ממש לסוגי העבודה ומשלחי היד, פה הפער ממש משמעותי, הן בהקשר של אקדמאים וגם בעיקר בנשים, שעובדות בעבודות שהן בלתי מקצועיות.
<הדר וינטר גולן: לכן בעצם יעדי המדיניות שלנו היו גם לשלב את האוכלוסייה בתעסוקה שהיא איכותית והולמת את הכישורים, גם לפתח ולקדם את ההון האנושי; והיבט אחר של זה אבל משמעותי שתורם למטרות האלה, זה להעלות את שיעור היזמות העסקית בקרב האוכלוסייה.
<הדר וינטר גולן: אנחנו שמנו לנו איזה שהוא יעד גדול שאחרי זה פרטנו אותו הכלים שלנו, לטפל ב-3,600 יוצאי אתיופיה.
<הדר וינטר גולן: וכמו שאמרת בראשית הדיון, התקציב שלנו עומד על כ-55 מיליון שקלים.
<הדר וינטר גולן: אז בעצם ארגז הכלים שבנינו משלב כלים גם מזרוע התעסוקה שלנו וגם מזרוע התעשייה שלנו, החל מהכוונה מקצועית, תמריצים למעסיקים, להעסיק עולים ויוצאי אתיופיה בשכר גבוה, הכשרות מקצועיות, עידוד יזמות, כמו שאמרתי, וקידום שוויון הזדמנויות בתעסוקה לאוכלוסייה.
<הדר וינטר גולן: אני אפרט קצת יותר ואני אנסה באמת לשים את הדגש על מה שביקשתם.
<הדר וינטר גולן: אם תרצו אחרי זה חידוד, אז אפשר, אבל בהקשר של הכוונה תעסוקתית, בעצם תכנית למרחב שהתחילה עוד בתכנית החומש הקודמת ולמעשה גם מתארכת וגם מתרחבת בתכנית הנוכחית.
<הדר וינטר גולן: אנחנו הקדמנו את הפתיחה של ארבעה מרכזי הכוון נוספים.
<הדר וינטר גולן: הם יושבים היום בעיקר במרכזי צעירים, בערים שונות, שמצאנו לנכון לפתוח שם את המרכזים.
<הדר וינטר גולן: פתחנו שלושה ובחיפה אנחנו ממש בשלבים לקראת הקמה וגיוס של אותו רכז.
<הדר וינטר גולן: אנחנו כבר עומדים ביעדים טובים מבחינת כמות הצעירים שאנחנו נותנים להם את אותו ייעוד.
<הדר וינטר גולן: חשוב לי כן טיפה לספר על הכלי הזה, כי מבחינתנו הוא כלי מהותי ביישום המטרות שלנו.
<הדר וינטר גולן: אותם מרכזים נותנים שירות שהוא רחב בכל מיני תחומים למי שמגיע, החל ממתן שוברים להכשרות מקצועיות, הכוון תעסוקתי, הכוונה לאקדמיה, איך לשדרג את איכות התעסוקה שלהם, וזה בעצם ליווי אישי שהוא ממש מותאם אישית וברמה מאד גבוהה, וגם ראינו שהתוצאות שלו, כשאנחנו בודקים את זה, הן מצוינות.
<הדר וינטר גולן: אז חשוב לי להגיד שזה כלי שמבחינתנו זה ממש כלי דגל שלנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי לשורה האחרונה, ביצוע של 57, בעניין עידוד עסקים קטנים.
<הדר וינטר גולן: אני אספר על כל הכלי הזה.
<הדר וינטר גולן: זה כלי אחר, זה לא הכלי של מרכזי הכוון.
<הדר וינטר גולן: זה הדבר הבא, זה נמצא אצלנו בתכנית לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים.
<הדר וינטר גולן: הדבר הראשון שעשינו, אנחנו לקראת סיום של גיוס של שלושה רכזים, שבעצם יעזרו לנו לפנות - ואפשר אולי לעשות פה איזה יישור קו – שעד כה לא טיפלנו באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה אצלנו במשרד, זה היה במשרד העלייה והקליטה ולכן אנחנו גם עדיין בשלבי היערכות, אבל גם בשלבי יישום של הדבר הזה.
<הדר וינטר גולן: אז בעצם אנחנו מגייסים שלושה עובדים, שהם בעצם יהיו אחראים א' להתאים את הכלים.
<הדר וינטר גולן: זה משהו שהתחלנו לעשות.
<הדר וינטר גולן: אולי להגדיל את הסבסוד שאנחנו נותנים בהשתתפות בכלים האלה, וגם ליידע את הציבור שזה קיים ובואו אלינו ואנחנו נסייע לכם.
<הדר וינטר גולן: מה שאפשר כבר להראות על הישג באמת, זה גם כמה מפגשים שכבר ביצענו בשביל ליידע וגם 57 מיפויים עסקיים שכבר נעשו עבור יוצאי אתיופיה.
<הדר וינטר גולן: מה רצית שאני אגיד?
אברהם נגוסה: אני השתתפתי בכנס ארצי ביום ראשון ברחובות, של יזמים לעסקים קטנים.
אברהם נגוסה: אני סיפרתי להם על החלטת הממשלה ואני יודע שלפי חלוקה של התקציב, מתוך 55 מיליון שקלים -8.52 מיליון מיועדים לעידוד עסקים קטנים בקרב הקהילה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי כמה פנו אליכם וכמה קיבלו בתחום הזה, עד עכשיו.
אברהם נגוסה: לכן אני אמרתי שרציתי שתבהירי את השורה התחתונה במצגת – האם אנשים קיבלו, או שהם רק בשלב של פנייה.
אברהם נגוסה: אנשים שהשתתפו שם בדיון, חלקם לא שמעו על זה.
אברהם נגוסה: איך אתם מעבירים את המידע לציבור, שיבוא, יפנה, יקבל ויתקדם במטרה?
<הדר וינטר גולן: אז קודם כל זו שאלה נכונה, כי באמת אחד הדברים שאנחנו יודעים שלא יודעים על זה, ולכן באמת עשינו גם את התלושים האלה, וגם אותם רכזים הם בעצם אמורים לדברר במקומות שבהם הם יהיו פרושים.
<הדר וינטר גולן: בהתחלה חשבנו לעשות רכז אחד, החלטנו שלושה כדי באמת שנוכל שיותר אנשים ביותר מקומות בארץ יוכלו להגיד – בואו אלינו, אנחנו יכולים לעזור לכם – כי זה באמת משהו שלא היה.
<הדר וינטר גולן: אז לכן יש לנו איזה שהוא פער בשיווק של הדבר הזה, אבל גם הקצנו לזה תקציב, וכשהוא יתקבל נצא איתו לדרך.
<הדר וינטר גולן: מבחינת כמות של כמה הגיעו וכמה קיבלו, למיטב ידיעתי מי שמגיע מקבל סיוע.
<הדר וינטר גולן: המיפוי העסקי זה שלב יחסית ראשוני.
<הדר וינטר גולן: זה איזה שהוא תהליך שנבנה עם כל אחד שמגיע לקבל ייעוץ.
<הדר וינטר גולן: זה שלב יחסית ראשוני בסיוע שאנחנו נותנים, אבל למיטב ידיעתי מי שמגיע מקבל.
<הדר וינטר גולן: אבל נכון שאחד הדגשים שאנחנו כן שמים עליו דגש זה בעצם להפיץ את זה שיש לנו כלים, הם טובים, הם אמורים לעזור והם בדיוק בשל מודעות ואנחנו רוצים שתבואו.
<הדר וינטר גולן: אנחנו עובדים על זה.
<הדר וינטר גולן: נתקדם.
<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו שמים עליו דגש זה הכשרה מקצועית.
<הדר וינטר גולן: יש לנו שני כלים מרכזיים שבהם אנחנו מתמקדים פה, אחד זה מה שנקרא שוברים, שאנחנו בעצם נותנים מימון גדול לאותו אזרח, במקרה הזה יוצא אתיופיה, יכול לבחור לאיזו הכשרה מקצועית הוא רוצה ללכת ואנחנו מסייעים לו בסבסוד של הקורס הזה.
<הדר וינטר גולן: אנחנו לחלוטין עומדים פה ביעדים.
<הדר וינטר גולן: ובנוסף לזה אנחנו גם מבטיחים איזה שהוא שינוי באותה הוראת מנכ"ל, כך שהסיוע שניתן יהיה גדול יותר.
<הדר וינטר גולן: זה צפוי להתפרסם, זאת אומרת זה עבר כבר את כל השינויים המבניים אצלנו ומבחינת פרסום משפטי זה בימים הקרובים קורה.
<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו מאד מאמינים בו, זה מה שנקרא OJT בכיתה במפעל, שזה הכשרה שאותם אנשים עוברים כבר תוך כדי העבודה.
<הדר וינטר גולן: גם פה אנחנו עומדים ביעדים שהבטחנו לעצמנו ויותר.
<הדר וינטר גולן: וגם חשוב לי להגיד שבהקשר הזה אנחנו כל הזמן עובדים על היעדים שלנו, בודקים איפה אנחנו עומדים, ואם צריך לשנות, להגדיל ולהתאים את עצמנו, אז אנחנו גם שם, אבל על פניו זה נראה שאנחנו במקום מאד טוב בהקשר הזה.
<הדר וינטר גולן: תמריצי מעסיקים: אלה שני מסלולים שאנחנו מקדמים וגם בשלבי סיום של אותם מסלולים שאנחנו רוצים להוציא מטעם מרכז השקעות.
<הדר וינטר גולן: זה בעצם סבסוד שכר גבוה שאנחנו נותנים למעסיקים להעסקה של אוכלוסיות מגוונות, בין היתר של יוצאי אתיופיה, שלא היו עד כה אצלנו באותם מסלולים וכרגע הם מוכנסים.
<הדר וינטר גולן: בעצם הכלי הזה חוזר לנקודה שאיתה פתחתי, שהוא מאפשר לנו שדרוג תעסוקתי משמעותי, מכמה סיבות.
<הדר וינטר גולן: קודם כל מדובר בשכר גבוה, שכמו שראיתם זה אחד הפערים הגדולים שאנחנו רוצים להתמודד איתם, ודבר שני זה נותן יציבות.
<הדר וינטר גולן: זו תכנית שנפרשת על פני שנים, כך שאנחנו רואים שעם הזמן זה גם נותן יציבות תעסוקתית, גם בשכר גבוה, גם במקצועות נדרשים.
<הדר וינטר גולן: במקרה הזה זה עוד טרם, שוב, זה עוד מעט ייצא לשטח, אבל אנחנו גם הרחבנו במסלולים האלה את סוגי העבודות והמקצועות שבהם הם יכולים לעבוד, כך שזה גם מגוון, גם איכותי ואנחנו שמים את יהבנו בצורה משמעותית גם על המסלולים האלה.
<הדר וינטר גולן: כנ"ל לגבי קליטה מוקדמת של סטודנטים ממקצועות טכנולוגיים, שגם נדרשים ומשמעותיים ובשכר טוב, של סבסוד שכר לסטודנטים, כולל ליווי של אותם מועסקים כבר במקומות עצמם, שגם את זה אנחנו מסבסדים עבור העסק לחניכה ולשדרוג מקצועי עוד בזמן הלימודים, אחרי שנה של לימודים.
<הדר וינטר גולן: אז אני מקווה שבדיווח הבא נוכל כבר להכריז על הישגים.
<הדר וינטר גולן: זה כמובן נמדד - - -
אברהם נגוסה: כן, זה בסיכום.
<הדר וינטר גולן: דבר אחרון שחשוב לנו להציג גם, זה העבודה של נציבות שוויון הזדמנויות בתעסוקה.
<הדר וינטר גולן: אנחנו הקמנו פורום חשיבה שכולל גם עמותות וגם מגזר עסקי, של להתחיל לחשוב איפה נכון לשים את המשאבים, איך נכון לקדם את זה שלא תהיה אפליה, איפה לעשות את זה, איפה לשים את הדגש.
<הדר וינטר גולן: הפורום כבר התכנס בחודש שעבר ולפי זה אנחנו גם נקצה את המשאבים שלנו ואיפה נוכל לשים אותם.
<הדר וינטר גולן: זהו.
<הדר וינטר גולן: בסך הכל אנחנו עומדים כמעט בכל היעדים שלנו פלוס.
אברהם נגוסה: תודה לנציגת משרד הכלכלה והתעשייה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג המשרד לביטחון פנים, יאיר דרנפלד, בבקשה.
<יאיר דרנפלד: אני רוצה להתחיל דווקא מהמטרה שלנו.
<יאיר דרנפלד: אני אציג ברמה מאד גבוהה את הפירוט של הפעולות שעשה המשרד ובתוכו משטרת ישראל.
<יאיר דרנפלד: אנחנו התחלנו – אני מזכיר לכולם – מוקדם, לפני כשנה, אולי מוקדם מכולם ואנחנו נראה לאן הגענו, גם נבחן התוצאות וגם נראה לאן אנחנו רוצים להגיע.
<יאיר דרנפלד: המשפט הראשון – חיזוק באמון ושיתוף הפעולה.
<יאיר דרנפלד: שם אנחנו נמצאים.
<יאיר דרנפלד: כל התכנית מכוונת לזה.
<יאיר דרנפלד: מה שאני אראה מיד, אני מקווה שישיג את התוצאה הזו.
<יאיר דרנפלד: הדבר הראשון שעליו הסתכלנו הוא החקירה והמשפט.
<יאיר דרנפלד: ביקורת מאד גדולה שהייתה על משטרת ישראל בכל הנוגע לתיקי החקירה, לבדיקת תיקי החקירה.
<יאיר דרנפלד: דבר ראשון שאפשר לומר, ואני מפנה אתכם לשורה השנייה ולשורה הרביעית בשקף הזה, שיש בקרה מאד מאד עמוקה של המשטרה, גם גורמים חיצוניים על התחנות וגם בתוך התחנות, לגבי פתיחת תיקי החקירה, לגבי ההיקף שלהם.
<יאיר דרנפלד: הדבר הזה התחיל בשנה שעברה.
<יאיר דרנפלד: אפשר להתרשם פה מההיקפים של התיקים שנבדקו.
<יאיר דרנפלד: הדבר השני שנאמר, שלא ניתנה הזדמנות מתאימה לאנשים א' להגיש תלונות כנגד השוטרים, וב' לקבל משוב לגבי מה נעשה עם הבירור של התלונה שלהם.
<יאיר דרנפלד: אז החל מיולי 2015 המשטרה מעדכנת את המתלוננים ובערך מאותו הזמן כל טפסי הנגשת התלונה הונגשו בשפה האמהרית, גם באתר משטרת ישראל וגם בתחנות.
<יאיר דרנפלד: בקשר למה הוא שיתוף הפעולה, אז אנחנו זיהינו 26 תחנות ליבה שהן תחנות שבהן יש ריכוזים של יוצאי אתיופיה ובכל התחנות האלה יש פה סט של פעילויות, החל ממיסוד של קו חם, דרך הרחבת הסיירות להורים, פרויקט צילה והקמה של צוות היגוי של נציגי התחנה עם יוצאי הקהילה.
<יאיר דרנפלד: אנחנו שמנו לעצמנו כיעד להגדיל את מספר המתנדבים מקרב יוצאי הקהילה וזה כבר התחיל.
<יאיר דרנפלד: בכל הנוגע למה שאנחנו קוראים הכשרה תרבותית, רב תרבותית במשטרה, אפשר לומר שהם כל שוטר שמתגייס למשטרת ישראל, עובר מה שנקרא הכשרה רב תרבותית.
<יאיר דרנפלד: אין שוטר שמתגייס היום למשטרה שלא מכיר את המאפיינים של יוצאי אתיופיה, את הייחודיות שלהם.
<יאיר דרנפלד: יתרה מכך, כל השוטרים בכל תחנות הליבה, בכל ה-26, עברו הכשרה רב תרבותית כדי שיכירו את המאפיינים של הקהילה ואנחנו חושבים שיש שינוי דרמטי.
<יאיר דרנפלד: בהקשר לגיוס יוצאי אתיופיה, קודם כל, בלי קשר למועד הדיון הזה, אני שמח לבשר שבשבוע שעבר מונה סגן הנציב הראשון מקרב הקהילה – אברהם מבורך, הוא הולך להיות סגן מפקד תחנת נתניה.
<יאיר דרנפלד: תפקיד מקצועי, חשוב מאין כמוהו, בתחנה שבה יש ריכוז גדול מאד של יוצאי אתיופיה.
<יאיר דרנפלד: אני חייב לומר, המינוי הזה אינו מכיוון שאברהם הוא יוצא הקהילה, אלא בגלל שהוא קצין משטרה מצוין ואני שמח לומר את זה פה.
<יאיר דרנפלד: בהחלט הזדמנות מדהימה.
<יאיר דרנפלד: השקף הבא.
<יאיר דרנפלד: אני מזכיר לכולנו שמחוץ לפעילות של המשטרה ישנה פעילות ענפה מאד של גופי המניעה האזרחיים של המשרד, גם הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, גם עיר ללא אלימות וגם מצילה.
<יאיר דרנפלד: אפשר לראות, אנחנו מוסיפים פה עשרות יישובים בכל תכנית.
<יאיר דרנפלד: התקציב רחב מאד, של 11 מיליון שקלים.
<יאיר דרנפלד: הפעילות כבר החלה.
<יאיר דרנפלד: נעשה כבר מיפוי בכל היישובים.
<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים שבקרוב מאד נשלים את גיוס המתאימים ונתחיל לעבוד.
<יאיר דרנפלד: שלושת השקפים האחרונים שאני אגיד פה, הם בעיני השקפים החשובים, שבשניים מהם כבר אנחנו רואים את המגמה.
<יאיר דרנפלד: בשלישי אני מקווה שתוך ימים ספורים נוכל גם לדבר.
<יאיר דרנפלד: מה שאנחנו רואים פה זה את התיקים לחשודים מקרב יוצאי אתיופיה.
<יאיר דרנפלד: אנחנו כבר רואים שישנה ירידה משמעותית מאד בהיקף התיקים, כבר עכשיו.
<יאיר דרנפלד: אנחנו מדברים פה גם על ירידה בקטינים וגם על ירידה בבגירים, ירידה משמעותית מאד.
<יאיר דרנפלד: בשקף הזה אנחנו מראים את תיקי הנוער.
<יאיר דרנפלד: אנחנו משווים ממאי 2014, מאי 2015 והתקופה הנוכחית.
<יאיר דרנפלד: אנחנו רואים ירידה של 5%.
<יאיר דרנפלד: אנחנו חושבים שבשביל השנה הראשונה של התכנית זו ירידה מאד גדולה.
<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים שהיא תמשיך.
<יאיר דרנפלד: הנה, רואים את כל הפעילויות שהצבענו עליהן פה.
<יאיר דרנפלד: השקף האחרון: בימים אלה המשטרה מסיימת את הפעימה השנייה של הסקר שלה לגבי אמון הקהילה במשטרה.
<יאיר דרנפלד: אלה הם הנתונים של סקר הבסיס שבוצע לפני כשנה.
<יאיר דרנפלד: הנתונים קשים.
<יאיר דרנפלד: הם לא פשוטים.
<יאיר דרנפלד: ישנה פה תמונה של חוסר אמון של הקהילה במשטרה, של דעה שהמשטרה מפריזה בשימוש בכוח.
<יאיר דרנפלד: בימים אלה הסקר כבר בוצע, הוא יושלם.
<יאיר דרנפלד: התוצאות שלו פורסמו.
<יאיר דרנפלד: אנחנו נשמע להביא אותן בפני הוועדה ממש בקרוב.
<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים מאד שכל מה שהראינו קודם שאנחנו עושים, יביא לשיפור מאד משמעותי בתפיסה ובאמון של הקהילה במשטרת ישראל.
<שי יאסו: יש פה בשורות משמחות שאני אגיד אותן בפני יושב הראש.
אברהם נגוסה: בסדר, בתמצית, כיוון שאני רוצה לתת התייחסות לאנשים, כי הזמן שלנו רץ.
<שי יאסו: קודם כל אני שמח שלא רק המשטרה נותנת תשובות, גם המשרדים האחרים.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאד מברך על המינוי של סגן ניצב אברהם מבורך, על זה ממש יישר כוח גם לשר וגם למפכ"ל, לכל המערכת המשטרתית וגם על הגדלת שילובם של יוצאי אתיופיה במשטרה.
אברהם נגוסה: בכל זאת אני רוצה שתתייחס בהמשך גם לשאלות הבאות: שאלה אחת:
אברהם נגוסה: אני הייתי בכלא אופק לפני כחודש ואני ראיתי נערים שאני אומר שמי שאחרי אמר לי שמעל 30% הם יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אני שאלתי את הנערים האלה, שנמצאים, באקראיות, ואני ראיתי שהיה אפשר לתקן את העבירות במסגרת תכנית.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל – מה התכנית שלכם כדי להוריד לגמרי את העניין הזה.
אברהם נגוסה: אני לא אומר שלאפס, אבל לפחות, כי מעל 30% זה מצמרר.
אברהם נגוסה: הדבר השני, כמעט כל שבוע אני מקבל סרטון שהמשטרה מרביצה, אלימות עם בני הנוער יוצאי אתיופיה בשכונות.
אברהם נגוסה: מתי הדבר הזה ייפסק?
אברהם נגוסה: מתי אתם תורידו את זה?
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס גם לשתי השאלות האלה.
<שי יאסו: שלום אדוני,
<שי יאסו: שלום לכולם.
<שי יאסו: התחלתי להגיד קודם שעד עכשיו המשטרה נתנה תשובות ואני שמח שגם המשרדים האחרים נותנים תשובות, כי הבעיה היא בעיה כללית, היא בעיה עמוקה יותר.
<שי יאסו: זו פעם אחת.
<שי יאסו: פעם שנייה אני אגיד כמה דברים.
<שי יאסו: דבר ראשון זה הנושא של המצלמות.
<שי יאסו: אני יכול באמת להגיד בצורה חד משמעית שאוטוטו מתחיל הפיילוט של המצלמות בחמש ערים מרכזיות – באר שבע לדוגמא.
אברהם נגוסה: מצלמות גוף על השוטרים.
<שי יאסו: כן.
<שי יאסו: זה דבר שהוא בשורה ענקית במטרה להחיל את זה גם ברמה הכללית על כל החברים.
<שי יאסו: זו בשורה אחת.
<שי יאסו: בשורה שנייה אני אומר, אנחנו כמשטרה קבענו יעדים ברורים, יעדים מספריים שהם מדידים בנושא של תיקים למשל.
<שי יאסו: קבענו שכל תיק שיהיה קשור במגע שוטר-אזרח, תקיפה וכו', קבענו 10% ירידה בנושא הזה, יעד שנתי, שזה מבורך לחלוטין.
<שי יאסו: דבר נוסף שקבענו, שתהיה בקרה על כל הנושא של התיקים.
<שי יאסו: זאת אומרת שבכל התיקים המבוקרים במהלך השנה, יהיו 10% מהם של יוצאי הקהילה, בשביל לפקח על פתיחת התיקים וגם על איכות הסגירה וכו'.
<שי יאסו: דברים נוספים זה לשלב כמה שיותר מתנדבים, כי אנחנו מאמינים שהקהילה זה חלק מהמשטרה למעשה.
<שי יאסו: זה מכפיל כוח.
<שי יאסו: לשלב כמה שיותר מתנדבים בסיירת הורים, בניידות ובכל מקום.
<שי יאסו: גם בנושא של בני הנוער, מחויבות אישית שהיא יותר ממחויבות אישית גם בתחום הזה.
<שי יאסו: סך הכל כל זה אמור למעשה להביא לאימות.
<שי יאסו: אוטוטו הסקר אמור לצאת.
<שי יאסו: אני מאמין, כאחד שמלווה את התכנית, שתהיה עלייה בנושא הזה.
<שי יאסו: לגבי הנושא של הגיוסים, לדוגמא אדוני, השנה גייסנו 40 שוטרים יוצאי הקהילה בתפקידים גם של תובעים ותפקידים כאלה ואחרים, שזה למעשה מתוך 1,000 מגויסים, שזה 4%, שזה ממש אחוז יפה וטוב.
<שי יאסו: נושא ההכשרות, כמו שחברי אמר, זה מבוצע בכל ההכשרות.
<שי יאסו: כל שוטר בישראל יודע היום את הנושא של כשירות תרבותית, שזה אומר לא רק יוצאי הקהילה, זה בכלל.
<שי יאסו: זה נקרא חליפה לכל תחנה בהתאם לאוכלוסייה שיש לה.
<שי יאסו: אם זה בני מיעוטים, אם זה חרדים, אם זה יוצאי הקהילה.
<שי יאסו: יש עוד הרבה דברים, אדוני, אבל אני אתן גם לאחרים לדבר.
<שי יאסו: בגדול המטרה היא פשוטה.
<שי יאסו: מה שאני תמיד אומר – מה שחשוב זה הפיקוח והבקרה.
<שי יאסו: צריך לפקח ולבקר אחרי כל העשייה שיש פה.
<שי יאסו: כל אחד יכול להגיד מה שהוא רוצה, שגר ושכח.
<שי יאסו: צריך לעקוב אחרי זה בצמוד.
<שי יאסו: זו הצעתי.
אברהם נגוסה: אנחנו נעבור עכשיו לסיכום.
אברהם נגוסה: המשרד המתכלל זה משרד ראש הממשלה ואנחנו רוצים שתציגו לנו גם את המנגנונים שנקבעו בהחלטת הממשלה, במסגרת ועדת השרים ואני רוצה לדעת איפה עומדים הדברים, וכמשרד מתכלל – גם איך אתם רואים את ההתקדמות.
אברהם נגוסה: בבקשה, אודי פראוור.
<אהוד פראוור: בוקר טוב.
<אהוד פראוור: יש שלושה דברים שאני חושב שחשוב לדבר עליהם.
<אהוד פראוור: אחת המטלות הייתה, אתה הזכרת אותה, אדוני יושב הראש, בראשית הדברים, של סריקת תכניות שמבוצעות על ידי משרד הקליטה והעברתן למשרדים במהלך השנה הזו.
<אהוד פראוור: תהליך הסריקה הזה הסתיים וכל ההעברות התבצעו תוך דיוני התקציב, כשאנחנו בתוכם.
<אהוד פראוור: זה נכון לגבי כל המשרדים שבהם משרד הקליטה מימן או ביצע תכניות לאלה שהגדרנו אותם כאלה שאינם עולים – מעל 15 שנה בארץ.
<אהוד פראוור: אני חושב שהיום גם נגיע לסיכום של איפה תהיה תכנית עלם, שזה תכנית מאד יקרה לליבנו וחשבנו שצריך למצוא לה בית, ואני חושב שגם זה יסתיים היום.
<אהוד פראוור: שאר הדברים מופו, סוכם איפה זה יהיה.
<אהוד פראוור: הוצאנו הודעות תקציביות, אנחנו אחרי זה, וזה צריך לבוא לידי ביטוי בתקציב באופן טבעי, כי זה העברת משאבים.
<אהוד פראוור: הנושא השני זה בניית מנגנון היישום.
<אהוד פראוור: לגבי תפקיד אחד – הוא אויש על ידי בת קהילה.
<אהוד פראוור: לגבי התפקיד השני של ראש מנגנון היישום – אני ביקשתי לדחות את המכרז, משום שלא הייתה נוכחות של מישהו מהקהילה בצוות ואני חשבתי שזה לא סביר ועשינו סידור עם נציבות שירות המדינה, כדי לאפשר את זה וזה לקח לנו טיפה זמן וזה מה שקורה.
<אהוד פראוור: זה יתקיים בראשית ספטמבר; והתפקיד השלישי מגויס בימים אלה.
<אהוד פראוור: הדבר שהכי מטריד אותי היום – כמי שרואה את התמונה הכללית – זה באיזה מידה זה יורד לרשות המקומיות.
<אהוד פראוור: אנחנו ב-17 באוגוסט נקיים דיון עם נציגים של כל שלוש המחלקות הדומיננטיות ברשויות – חינוך, רווחה וקליטה, עם האנשים שנמצאים פה מטעם המשרדים ולראות מה לא קורה, מה לא ברור, למה לא ירד, מה כן ירד - כל הדברים האלה יקרו.
<אהוד פראוור: כמובן התאריך נקבע בראיית שנת הלימודים.
<אהוד פראוור: אני אגיד גם שגם אם המכרז ייקח לנו כמה חודשים טובים, אנחנו במכרז לגוף שיבדוק את ההתממשות של כל התכניות האלה ברמת הרשות המקומית.
<אהוד פראוור: בחרנו 20 רשויות מקומיות ואנחנו נסקור בכל רשות שירות-שירות, באיזו מידה ירדנו עד למטה.
<אהוד פראוור: תמיד אומרים תהליך מכרז ייקח זמן.
<אהוד פראוור: אם נתחיל אותו בעוד חודשיים, בגלל זה ייקח עוד יותר זמן.
<אהוד פראוור: אז אנחנו מתחילים את האירוע הזה כרגע.
<אהוד פראוור: אני רוצה להגיד שהמשרדים כולם סובלים מזה שהתקציב לא הועבר אליהם.
<אהוד פראוור: זה סיפור מורכב מה קרה ואיך זה התגלגל פה בכנסת.
<אהוד פראוור: אני לא רוצה להיכנס אליו.
<אהוד פראוור: חלק מהם פשוט ספגו את זה בתוך התקציבים שלהם.
<אהוד פראוור: בינתיים בחלק זה היה יותר קשה, אבל זה גם פנייה שלי לכנסת, לשחרר לנו את התקציבים האלה, על מנת שזה לא יהיה רק עניין של רצון טוב ויש רצון טוב ודברים קורים, אלא גם עניין יותר משמעותי.
<אהוד פראוור: אני אבקש בסוף כל הדיון להגיד עוד משפט, אבל זה בסוף.
אברהם נגוסה: המשרד שלא הציג זה משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: היום יש להם כנס שנתי בתוך המשרד ולכן הם לא יכלו להיות פה.