GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'יל רינק: רציתי לחזק אותך במה שאמרת ובמה שהקולגה והחברה שלי סינדי אמרה.
אברהם נגוסה: בדרך כלל בוועדה לא נהוג דברים כאלה לקבל.
אברהם נגוסה: נמצא גם יושב ראש הקהילה ביפו, אבל הוא רוצה לדבר בסיור, אז זיוה, בבקשה בקיצור.
<זיוה מקונן: קודם כל אנחנו, האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, מברכת את עיריית תל אביב-יפו שקלטה את העובדים של מוקדי הקליטה כעובדים מן המניין.
<זיוה מקונן: זה משהו שבהחלט דרשנו אותו, שמשרד הקליטה בשלט רחוק לא יכול לנהל, אלא הרשות צריכה לקחת על זה אחריות ועל זה ברכות.
<זיוה מקונן: בנוסף הערה, אדוני, אני חושבת שכשמציגים נתונים לגבי עולים באופן כללי חשוב גם שהנתונים של יוצאי אתיופיה יהיו באותם שורות של כמה יוצאי אתיופיה יש במצגת, ולא זורקים את זה למוקד הקליטה והאחריות בנושא של יוצאי אתיופיה היא רק שלהם.
<אמיר דור: אל"ף, זו לא הייתה הכוונה - - -
<עמי כץ: זה הרעיון בחיסולו של המוקד, שהעולים ישתלבו בתוך הרשות.
<זיוה מקונן: אוקיי, בסדר, אז זה צריך להיות באותן שורות.
אברהם נגוסה: אוקיי, בבקשה.
<זיוה מקונן: אדוני היושב ראש, אנחנו התרענו, גם בכנסת הקודמת, כשחבר הכנסת רזבוזוב היה יושב ראש הוועדה, שמדיניות ההסללה של משרד הקליטה צריכה להתבטל כי זה הגורם שמכניס את העולים החדשים לאותן השכונות הסגרגטיביות.
<זיוה מקונן: אנחנו יכולים לעקוב במפה של תל אביב, הרחובות שנמצאים אלה הרחובות האלה ולא פלא שיוצאי אתיופיה ורוכשים את הדירות במענקים שהם מקבלים לפי הנוהל הזה רק בשכונות האלה.
<זיוה מקונן: זה משהו שצריך לעצור אותו.
<זיוה מקונן: אנשים צריכים לבחור איפה לגור, התפקיד של משרד הקליטה הוא להנגיש את המידע, לתת את הזכויות ולתת להם את חופש הבחירה איפה הם יגורו.
<זיוה מקונן: למשל אחד הטיעונים היה ש - - -
אברהם נגוסה: זיוה, אני מסכים איתך, אבל העניין זה הכסף.
אברהם נגוסה: האם העולים במענק שהם מקבלים או במשכנתא יכולים לקנות בצפון תל אביב.
<זיוה מקונן: לא בצפון תל אביב.
אברהם נגוסה: נגיד ביד אליהו.
<נחמיה חתוכה: הבחירה היא בחירה חופשית.
יואל רזבוזוב: הם רוצים לגור ליד הקרובים.
<נחמיה חתוכה: מה שהיה לפני 50 שנה לא קיים היום.
<נחמיה חתוכה: פעם לקחו את העולים ממרוקו, הביאו אותם לשדרות, אמרו להם 'זה קרוב לתל אביב, פה אתם תגורו'.
<נחמיה חתוכה: היום - - -
<זיוה מקונן: מדינת ישראל - - -
<נחמיה חתוכה: לא, אני כבר פעם שנייה או שלישית שאני שומע את ההטעיה הזאת.
<נחמיה חתוכה: היום זה לא נכון, היום אני רוצה שהעולים יוצאי אתיופיה יגורו במקומות שאין בהם ריכוז אוכלוסיית יוצאי אתיופיה, אני אומר 'תגור פה', אני כנותן המענק, 'תקבל יותר'.
<נחמיה חתוכה: תחליט לגור במקום אחר, תקבל מה ש - - - אתה יכול לבחור מה שאתה רוצה, הבחירה היא חופשית.
יואל רזבוזוב: כן, בוחרים.
יואל רזבוזוב: הם רוצים לגור עם המשפחה, אני גם בדקתי את זה.
<מהרטה ברוך רון: הבחירה היא בתלות במשכנתא שמאפשרת לעולים לקנות באותם אזורים מוחלשים.
<מהרטה ברוך רון: הבעיה זה לא ההסללה, זה לא שאנחנו אומרים רק השכונות כאלה לעולי אתיופיה.
<זיוה מקונן: זה שני דברים.
<זיוה מקונן: אחת, אדוני היושב ראש, שמתי אצלכם על השולחן את הנוהל הזה - - -
יואל רזבוזוב: אבל המדינה לא יכולה - - -
אברהם נגוסה: אני מכיר, אני שואל בגלל שקיבלתי תגובה.
אברהם נגוסה: בפגישה הקודמת נתת לי את החומר ואני מכיר גם את הנושא הזה בלוד.
אברהם נגוסה: אני דיברתי עם אנשי משרד הקליטה, מה שהם אומרים 'אנחנו לא מגבילים בן אדם איפה לקנות' - - -
<זיוה מקונן: אדוני היושב ראש, לגבי הבחור שרצה לקנות בנתניה - - -
אברהם נגוסה: בזה טיפלתי.
<זיוה מקונן: אבל המקרה הפרטני הזה מראה שזו המדיניות, זה הנוהל.
<זיוה מקונן: זה לא אנחנו, זה הנוהל של משרד הקליטה.
<זיוה מקונן: זו עובדה שבחור רצה לקנות בנתניה, אמרו לו 'נתניה סגורה', הלך, רצה לקנות בחיפה, גם בחיפה אמרו לו שהשכונות האלה סגורות והוא היה צריך - - -
<מהרטה ברוך רון: את מדברת על שכונות - - -
<נחמיה חתוכה: מה זה סגורה?
<נחמיה חתוכה: זה אני לא רוצה שהוא יגור בשכונה שיש ריכוז מסוים - - -
<זיוה מקונן: למה שאתה תקבע לו - - -
אברהם נגוסה: נחמיה, בוא - - -
<נחמיה חתוכה: הוא רוצה ל - - -
<זיוה מקונן: - - - עובדה, עובדה
<נחמיה חתוכה: הוא רוצה ממני את - - -
יואל רזבוזוב: זיוה, זה סותר את מה שאת אומרת.
יואל רזבוזוב: את לא רוצה שיהיה ריכוז, אז הוא אומר איפה שיש ריכוז.
<זיוה מקונן: אני לא אמרתי, סליחה, אדוני - - -
אברהם נגוסה: אין לנו עכשיו זמן, זה נושא חשוב וצריך לדון על זה ואנחנו מתכוונים לדון בוועדת העלייה והקליטה במושב הבא, אחרי הפגרה, כשנחזור.
אברהם נגוסה: אני גם אספתי נתונים ואנחנו נדבר על זה.
<זיוה מקונן: בסדר גמור.
<זיוה מקונן: לגבי הנושא של החינוך, אנחנו יודעים שעד לפני חמש שנים לא היו בתי ספר בכלל ממלכתיים דתיים ביפו ג', יפו ד'.
<זיוה מקונן: רוב הילדים יוצאי אתיופיה יוצאים, גם היום, יש את יפה נוף, בית ספר אחד, אחד בלבד, ורוב התלמידים מוסעים.
<זיוה מקונן: הסוגיה הזו צריכה להיבדק כי רק בארבעה בתי ספר נמצאים תלמידים בחטיבה העליונה ומהחטיבה וצריך לאפשר, אם כבר בחירה, ואם כבר הם נוסעים, אז שייצאו ויאפשרו להם בחירה.
<מהרטה ברוך רון: אבל הם בוחרים בתי ספר דתיים, בגלל זה הם נוסעים.
<עמי כץ: אין שום בעיה בבחירה, ילד יכול ללמוד איפה שהוא רוצה.
<מהרטה ברוך רון: להיפך, אדרבא, אנחנו מאוד רוצים שהם יבחרו בתי ספר אחרים.
<עמי כץ: 14 בתי ספר, זה פשוט לא - - -
אברהם נגוסה: רגע, חברים.
<זיוה מקונן: אני אמרתי חטיבה.
אברהם נגוסה: חברים, כשאתם הצגתם, כשאתם דיברתם, אף אחד לא הפריע, תנו לה לסיים.
אברהם נגוסה: אני חושב שפה אנחנו עושים דיון.
אברהם נגוסה: היא תסיים ו - - -
<זיוה מקונן: 14 בתי ספר בכלל, ארבעה בתי ספר על יסודיים.
<מהרטה ברוך רון: ממלכתיים דתיים.
<מהרטה ברוך רון: אני באופן אישי מאוד רוצה שהם יילכו - - -
<עמי כץ: אין לנו יותר בתי ספר ממלכתיים דתיים תיכוניים.
אברהם נגוסה: בסדר, זו בחירה של ההורים.
<זיוה מקונן: נושא נוסף, כשנעשה את הסיור אנחנו נראה את הבתים ותנאי המגורים של האנשים.
<זיוה מקונן: אלה בניינים מאוד מאוד ישנים, דירות מאוד מאוד ישנות, אנחנו יודעים על מקרים שאנשים נכנסו לבית ואפילו הגשם זלף להם לתוך הבית לקומות האחרונות.
<זיוה מקונן: הנושא של באמת האם מתוכננת התחדשות עירונית, שיקום שכונות וכו', בשכונה הזאת והאם מנסים לפתח אותה, כי זה משהו שלא שמענו.
<זיוה מקונן: הנושא של האלימות המשטרתית בכלל בשכונה.
<זיוה מקונן: זה נושא שצריך להיבדק וצריך לעבוד עליו כי פי 13 מאחוזם באוכלוסייה פתיחת תיקים בעיר הזאת זה דבר - - -
<עמי כץ: אני מוחה על הנתון הזה.
אברהם נגוסה: רגע, אני אתן לך אפשרות לתגובה.
<זיוה מקונן: נתוני משטרת ישראל.
אברהם נגוסה: זיוה, בבקשה, נא לסיים.
<עמי כץ: רק שתי הערות.
אברהם נגוסה: אני קודם עצרתי אותך, רצית להגיד, גם בדרך תגיב למה שהיא אמרה, אחריך נסיים את זה.
<עמי כץ: שתי מלים, אני אהיה מאוד קצר.
<עמי כץ: לגבי הנושא של התחדשות עירונית, קודם כל צריך להבין שאותם 2,700 עולי אתיופיה שגרים בשכונות יפו ג', ד' ולב יפו בדרום יפו הם חלק מ-18,000 תושבים שגרים באזור הזה, שכולם גרים בדיוק באותם תנאים.
<עמי כץ: אין שום הבדל בין תושבים שהם עולי אתיופיה ותושבים שהם עולי חבר העמים או מרוקו או בולגריה או מה שזה לא יהיה, או אזרחים ותיקים, כולם גרים באותם תנאים.
<עמי כץ: כל האזור הוא אזור שאנחנו קוראים לו שיכוני דרום יפו, שהבניינים הם בניינים שנבנו בשנות ה-70, חלקם ידע ימים טובים יותר ופה אני באמת מסכים עם זיוה.
<עמי כץ: יש תכנית של התחדשות עירונית בדרום יפו, יש כמה תכניות שכבר אופרטיביות, אחת ביפו ג' דרום, כבר יש שישה בניינים שעוברים התחדשות עירונית.
<עמי כץ: בקהילת קנדה, ליד הגינה הקהילתית, שכנראה לא נספיק להגיע אליה בגלל קוצר הזמן.
<עמי כץ: יש פרויקט גדול של פינוי בינוי שם של כל הרחוב ואנחנו מתכננים סוגים שונים של פרויקטים של התחדשות עירונית לכל האזור.
<עמי כץ: אנחנו לא עושים פרויקטים מיוחדים לקהילת עושי אתיופיה.
<עמי כץ: כמו שאסמרה ציין, מבחינתנו כולם תושבים של העיר תל אביב-יפו, צריכים לקבל טיפול כמו כולם ואם צריך לתת יותר גם נותנים יותר, אבל בהיבטים של התחדשות עירונית או חוג שחייה לילדים כולם מקבלים אותו דבר.
<עמי כץ: זה לגבי הנושא של ההתחדשות העירונית.
<עמי כץ: אני רוצה שוב לומר על הסיפור הזה של הנתונים הסטטיסטיים.
<עמי כץ: נער הייתי וגם זקנתי, באמת, אנחנו כבר לא ילדים, אני לא מתווכח עם זה שיש 92 תיקים שנפתחו בתל אביב-יפו כנגד עולים או יוצאי אתיופיה.
<זיוה מקונן: על תקיפת שוטרים.
<עמי כץ: על תקיפת שוטרים.
<עמי כץ: אני בהחלט ממליץ לכולנו להיות זהירים.
<עמי כץ: אני מכיר מציאות קצת שונה ואני חושב ומניח, אולי אני טועה, אני מניח, שרוב מכריע של אותם 92 תיקים אינם תושבי תל אביב-יפו.
<עמי כץ: אין ספק שהתקיפות בוצעו בתחום העיר תל אביב-יפו, כי אלה הנתונים המשטרתיים, אני בספק גדול אם הם תושבי תל אביב יפו, וכמו שאמרה סגנית ראש העיר, אם הם או חלקם הם תושבי תל אביב-יפו זה בהחלט תמרור אזהרה שצועק לשמים, שאנחנו נבדוק את הנתון הזה.
<עמי כץ: אני מאוד מבקש, עם נתונים צריך להיזהר.
<עמי כץ: אפשר להגיד כל דבר, איך אומרים?
<עמי כץ: מלים לא עולות ביוקר, אבל צריך להיזהר.
אברהם נגוסה: אני גם מבקש שתעבירו לנו לוועדה את ממצאי הבדיקה בכתב.
אברהם נגוסה: סליחה מכל מי שרצה לדבר ואנחנו לא נתנו, הזמן קצר ואנחנו מתנצלים, הזמן נבע מהאיחור שהגענו בגלל הפקקים.
אברהם נגוסה: אנחנו מסכמים את החלק הראשון של הדיון ואני מאוד מודה לך, סגנית ראש העיר, מהרטה ברוך, והצוות של כל העירייה, על הנתונים, על העדכון שהצגתם לנו, כנ"ל גם נציגי המשרדים, קליטה, רווחה וחינוך והאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כמובן גם יושב ראש הקהילה ביפו, מסגבו ג'מבר, אבל הוא מעדיף לדבר שם בשטח, להציג לנו, ולכן אנחנו מסכמים את זה.
אברהם נגוסה: לפני שאנחנו יוצאים מנהלת הוועדה תקרא לנו את הכתובות שאנחנו צריכים להגיע לסיור.
אברהם נגוסה: בבקשה, דנה.
<דנה גורדון שושני: מי מכם שממשיך איתנו, אנחנו ממשיכים לרחוב התחייה 4 ביפו, משם למוקד הקליטה בבעל שם טוב 14.
<עמי כץ: יפה.
<עמי כץ: מדויק.
<דנה גורדון שושני: על פי המלצת עיריית תל אביב.
<עמי כץ: אני חמש שנים בתפקיד, לא היה יום שהוא לא דיבר איתי על זה.
<עמי כץ: זה מקום לציון טקסי שמחה ואבלות, בר מצוות, בת מצוות, חתונות, שבע ברכות ולא עלינו שבעה.
<עמי כץ: הקהילה האתיופית היא קהילה מאוד קהילתית, אנחנו יכולים ללמוד על איך עובדת קהילה, קצת להקשיב ולהתבונן והנושאים האלה מאוד חשובים להם.
<עמי כץ: אנחנו איתרנו מקום זמני בפארק דוידוב, זה נמצא דרומה לנו, עשינו סככה, משהו לבינתיים.
<עמי כץ: בדים כאלה, שזה לא יהיה בין בתים, כדי לא ליצור חיכוך מיותר עם האוכלוסייה הוותיקה.
<עמי כץ: זה היה טוב לשנה, שנתיים, שלוש, אבל איך אומרים?
<עמי כץ: בקיץ חם, בחורף קר ורטוב וחיפשנו מקום שבו אפשר.
<עמי כץ: ואז אחרי הרבה חיפושים הצלחנו, בשיתוף פעולה עם המועצה הדתית של תל אביב-יפו.
<עמי כץ: זה בניין מקווה טהרה, שהמועצה הדתית של תל אביב-יפו משתמשת.
<עמי כץ: אנחנו עשינו פרויקט משותף שבמסגרתו אנחנו משפצים את כל המבנה, מקטינים את שטח המקווה לשטח קטן.
<עמי כץ: איציק, תראה איפה יהיה המקווה.
<איציק שפק: שטח המקווה למעשה זה החלק כאן.
<עמי כץ: ה-ו' הזאת.
<איציק שפק: בדיוק, ושטח מועדון התרבות הוא כל השטח הזה, כולל השטח שמתחת, בקומה מתחת, סך הכול אנחנו מקבלים כ-800 מטר, ענק, שאולם האירועים למעלה הוא בסביבות ה-500 מטר ולמטה עוד חדרי ספח וכיוצא באלה, משרדים, מטבחון קטן וכו'.
<איציק שפק: סך הכול פרויקט של 5 מיליון שקלים, זה לא זול הסיפור הזה ואנחנו מארגנים כניסה נפרדת למקווה, כניסה נפרדת למועדון קהילת אתיופיה ואיך אומרים אצלנו?
<איציק שפק: בעזרת ה' עוד שנה נזמין אתכם לגזור את הסרט.
יואל רזבוזוב: מה הקריטריונים לשימוש?
<עמי כץ: למעשה, כפי שהסברנו קודם, הרשות העירונית לפיתוח יפו, המבנה הזה יעבור לרשותנו, אנחנו ניתן זכות שימוש לעמותת עולי אתיופיה, יש גם עמותה רשומה, וככה זה יעבוד.
<עמי כץ: זה מין סוג של הקצאה עירונית, זה נכס עירוני שמוקצה בהקצאה לטובת הקהילה האתיופית.
<עמי כץ: מסגבו, אתה יכול להוסיף, אתה יכול בעברית או באמהרית.
אברהם נגוסה: מה שאתה רוצה, אבל בעברית יותר טוב.
אברהם נגוסה: אם לא, אז אסמרה יכול לתרגם.
<ג'מבר מסגבו: (מדבר באמהרית).
<אסמרה אקלה: (תרגום חופשי מאמהרית): מאז שהגענו ליפו, לפני עשר שנים כבר, היו לנו הרבה מאוד בעיות.
<אסמרה אקלה: מאז עמי כץ הגיע, הוא נתן לנו פתרון זמני בפארק דוידוב, שאנחנו עושים את הטקסים וההסמכות.
<אסמרה אקלה: מאז שבאמת איתרנו את המבנה הזה, בזכות עמי כץ, הוא פעל, הוא יודע את הבעיות של האתיופים ומנסה לתת להם פתרונות, מאז שראינו את המקום הזה כבר עברו שלוש שנים.
<אסמרה אקלה: נכון, התהליך הוא תהליך, לוקח זמן, גם התקציב וכל מה שיוצא בזה, אבל אנחנו מאוד מאוד שמחים שקיבלנו את המקום הזה.
<אסמרה אקלה: אנחנו מקווים שזה יסתיים במהרה ושנוכל להשתמש במקום הזה.
<עמי כץ: שאלות?
<עמי כץ: ממשיכים.
יואל רזבוזוב: זה חתיכת פרויקט.
<עמי כץ: חתיכת פרויקט, כן.
אברהם נגוסה: שאלתי אם התקציב קיים.
<עמי כץ: קיים, נמצא, הזמן שלוקח זה הנושא של להוציא היתרי בנייה, הנושא של עבודות בפועל, זה הזמן שזה לוקח, אבל התקציב קיים, נמצא וישנו.
<מהרטה ברוך רון: חשוב לי להוסיף שבאמת זה לא מובן מאליו.
<מהרטה ברוך רון: בעיר תל אביב להקצות מבנה לטובת אוכלוסייה מסוימת, זה גם משהו שראש העיר נמנע ממנו בדרך כלל, הוא לא נותן לאוכלוסיות ספציפיות מבנים, ובמקרה הזה, באמת מתוך הבנה של הצורך מאוד גדול שיש לקהילה ביפו גם ראש העיר בא לקראת ומבנה כזה בעיר תל אביב שמוקצה לטובת קהילה הוא משהו באמת יוצא דופן.
<מהרטה ברוך רון: בנוסף לזה עלויות השיפוץ, 5 מיליון שקלים - - -
<עמי כץ: זה התחיל ממיליון, 1 ורבע, 1.5.
<מהרטה ברוך רון: 5.5 מיליון שקלים לשיפוץ, באמת צעד יוצא דופן, מאוד ייחודי וחשוב לי להגיד את זה גם לקהילה, שפה ראש העיר ועמי כץ וכולם התגייסו כדי לבוא לקראת הקהילה.
<מהרטה ברוך רון: חשוב להבין שזה היה מאוד מאוד חשוב לקהילה עד שכל מה שעשינו התגמד לעומת הצורך הזה והרצון להקים את המבנה הזה, אפילו הימנעות מפעולות מסוימות שאנחנו יזמנו עבור הקהילה עד שיהיה הדבר הזה.
<מהרטה ברוך רון: באמת אני עומדת פה נרגשת.
<מהרטה ברוך רון: ציינת שיש בעיה עם האישורים, אנחנו - - -
<עמי כץ: אין בעיה, זה לוקח את הזמן הרגיל, רק שהזמן הרגיל הוא ארוך.
<מהרטה ברוך רון: יש לנו גזירת סרט.
אברהם נגוסה: למה צריך היתר בנייה?
אברהם נגוסה: אתם עושים שיפוץ מבנה קיים.
<עמי כץ: אתה רוצה שנדבר על זה?
<עמי כץ: אני שאלתי את אותה שאלה, אני צעקתי את אותן צעקות.
<עמי כץ: אין ברירה, צריך היתר בנייה והיתר בנייה לוקח זמן.
<עמי כץ: אנחנו חשבנו, ניסינו, בדקנו, כל חריץ וכל חלון אפשרי להיכנס דרך היתר שיפוץ ניסינו ואנחנו עירייה, מהנדס העיר חבר שלי, אני חבר, קולגה, יש רצון, אבל החוק מחייב היתר בנייה.
אברהם נגוסה: איזה חוק?
<עמי כץ: חוק התכנון והבנייה.
אברהם נגוסה: למבנה קיים?
<עמי כץ: אני אסביר.
<עמי כץ: שאלת שאלה ספציפית, אני אענה תשובה ספציפית.
<עמי כץ: כיוון שאנחנו צריכים להנגיש את המקום לנכים, כי זה מה שהתקנים העכשוויים מדברים, וכיוון שלצורך ההנגשה אנחנו צריכים לבנות רמפה חיצונית למבנה עם גישה אל המבנה, האלמנט הזה מחייב היתר בנייה.
<מהרטה ברוך רון: ותקנות של מכבי אש ויש דברים שאי אפשר מבחינה בטיחותית - - -
<עמי כץ: כיוון שצריך להנגיש אותו לנכים ויש פה אלמנט חדש שנוצר - - -
אברהם נגוסה: כמה זמן להערכתך זה ייקח?
<עמי כץ: כשנה.
<איציק שפק: מה שעמי גם מצטנע ולא מזכיר, את כל השטח הזה שאתם רואים, שטח רחבה, אנחנו יכולים לעשות גינה מאוד יפה, עם ספסלים גם לטובת אירועים בחוץ בקיץ.
<איציק שפק: השטח מאוד גדול, שננצל אותו, וזה בנוסף.
<איציק שפק: כלומר 5 מיליון פלוס שאנחנו נתקצב, שיהיה לנו תכנון מפורט איך המקום ייראה.
<איציק שפק: זה שטח שהוא מעבר ל-800 איש, אני לא זוכר מה התקן אומר, יש לנו פה עוד שטח גדול מאוד לאירועים.
<עמי כץ: אני מאוד מבין את הצורך, הבהול אפילו, ואני חי את זה ואני יודע את הלחץ ואת הקושי שמסגבו, כיושב ראש הקהילה, חווה ברמה יומיומית.
<עמי כץ: בהתחלה לא האמינו לו בכלל שהולכים לבנות, כי כל התהליכים, עד שתקצבנו ועד שזה, חשבו שהוא מספר סיפורים.
<עמי כץ: זה תהליך קשה, אבל אין מה לעשות, כשאנחנו עובדים במסגרת של כללים וחוקים.
<עמי כץ: ניסינו לעשות את זה הכי מהר, זה יוצא קצת יותר לאט ממה שרצינו.
<אסמרה אקלה: גם ניסינו לאתר מבנים שקיימים.
יואל רזבוזוב: שמתאימים לזה.
<עמי כץ: בסוף, זה הכיוון, זה הפרויקט, ייקח עוד חצי שנה, אבל בסוף יהיה מקום יפה וטוב לטובת הקהילה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין, אני מאוד מברך על הדבר הזה, זה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: אין ויכוח על הצורך שבאמת התחלתם לעשות את זה, יישר כוח גם לראש העיר, גם לסגנית וגם לך, כמנכ"ל, גם למנהל מוקד הקליטה.
<עמי כץ: צריך גם להזכיר את שלמה מסלאוי, יושב ראש ועדת הקליטה.
אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך.
אברהם נגוסה: אני בטוח שתזדרזו בעניין הזה.
<עמי כץ: אנחנו עושים מה שאפשר.
<אסמרה אקלה: לפני שבוע ישבנו בלחץ אטומי, שזה לא יכול להיות שייקח הרבה זמן, אז ניסינו לבדוק אפשרות איך אפשר לקצר את התהליך הזה.
<אסמרה אקלה: כמו שעמי ציין מקודם, כל החברים שהוא מכיר - - -
<עמי כץ: אתם לא יודעים איך אני מדבר עם מי שצריך לדבר, אבל - - -
יואל רזבוזוב: 800 זה גדול, השאלה אם יהיו פה תכנים, חינוך בלתי פורמלי, חוגים וזה.
<עמי כץ: לא.
יואל רזבוזוב: זה רק אירועים?
<עמי כץ: התפיסה שלנו היא שהילדים והנוער צריכים לקבל את שירותי החינוך הבלתי פורמלי במסגרת הקהילתית הרגילה ובמרכזים הקהילתיים, בגני הילדים, בבתי הספר.
<עמי כץ: לא סגרגציה, לא גטו.
<עמי כץ: המקום הזה נועד לדבר אחד מרכזי והוא ההיבט הקהילתי של הקהילה האתיופית, שבאים לשבעה, זה באים מאות אנשים ובאים ואוכלים ויושבים ויהיה מקום מכובד לעשות את זה.
<עמי כץ: או באים לחתונה.
יואל רזבוזוב: יש לך 2,700 בני עדה, זה - - -
<עמי כץ: אבל באים מכל הארץ.
<עמי כץ: לשמחות ובאבלות מגיעים כולם.
<עמי כץ: זה נושא שבדקנו אותו מאוד - - -
יואל רזבוזוב: אז צריך לפרסם את זה.
<אסמרה אקלה: זה גם מונע סכסוך שכנים.
<אסמרה אקלה: בהרבה מאוד מובנים, כשאנחנו בדקנו את העניין הזה, ברגע שהקהילתיות מגיעה לשכונה מסוימת - - -
יואל רזבוזוב: נגיד מישהו מקרית נורדאו מנתניה יכול לבוא - - -
<אסמרה אקלה: מכל מקום.
<אסמרה אקלה: הם יילכו לאבלים.
<עמי כץ: הם יילכו לאבלים, לא שהאבל שלו שם.
יואל רזבוזוב: זה בדיוק מה ששאלתי.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שכולם יהיו בריאים וזה, אז המקום הזה יעמוד ריק.
<מהרטה ברוך רון: זה גם בר מצוות וחתונות.
<עמי כץ: המון, קשה לדמיין כמה.
אברהם נגוסה: יום אחד אני אקח אותו.
<עמי כץ: יואל, גם לי זה היה חדש, אמרתי, טוב נו, חתונה, מה הסיפור?
<עמי כץ: אז עושים חתונה.
<עמי כץ: אבל חתונה זה שלושה-ארבעה ימים וברוך ה' מתחתנים, ואני יכול להבטיח לך שהמקום הזה יהיה מלא כל השנה.
<עמי כץ: רובו חתונות, בר מצוות, בת מצוות וטקסי אבלות, אבל כשלא יהיה אז יש הרצאות ויש אירועי נושאים, יש המון דברים שאפשר לעשות.
<אסמרה אקלה: אנחנו חוששים, הבעיה שיכול להיות שיהיו התנגשויות, שיהיו בו זמנית אירוע כזה או אחר.
<אסמרה אקלה: זה החשש שלנו.
אברהם נגוסה: זה לא יהיה ריק.
אברהם נגוסה: בעיקר האנשים המבוגרים, שרוצים תכנית באמהרית - - -
<עמי כץ: יושבים פה - - -
יואל רזבוזוב: אין דבר כזה.
יואל רזבוזוב: בארץ אין דבר כזה.
אברהם נגוסה: בכל עיר יש.
אברהם נגוסה: בנתניה יש.
יואל רזבוזוב: לא בסדר גודל כזה.
<עמי כץ: לא בסדר גודל כזה.
<מהרטה ברוך רון: בתל אביב אנחנו עושים הכול - - -
<עמי כץ: בגדול.
<עמי כץ: אנחנו מצטערים, אנחנו לא יודעים לעשות אחרת.
<מהרטה ברוך רון: בתל אביב-יפו.
אברהם נגוסה: תראה, אין סגני ראשי ערים במקומות אחרים.
<מהרטה ברוך רון: יש בקרית גת.
אברהם נגוסה: יש לנו פה סגנית.
<דוד יאסו: יש בבאר שבע שני מועדונים ענקיים.
<דוד יאסו: הלוואי שתל אביב תתקרב לבאר שבע מבחינת הדברים האלה.
<עמי כץ: אנחנו נשמח ללמוד מכולם.
<דוד יאסו: אסמרה לקח את כל הצוות שלך, אמיר היה שם.
<עמי כץ: אסמרה לקח אותי גם, ברוך ה', לרמלה, לירושלים, לנתניה, לבאר יעקב.
<עמי כץ: לקח אותי לאן שצריך.
<מהרטה ברוך רון: מחכים שתגיעו.
<עמי כץ: עכשיו ניסע למוקד הקליטה.
<עמי כץ: (המשך הסיור)
<אסמרה אקלה: ברוכים הבאים למוקד הקליטה לקליטת עולי אתיופיה בתל אביב-יפו.
<אסמרה אקלה: לפני שאנחנו נכנסים לאולם אנחנו עשינו תערוכה שמי שירצה להסתובב ולראות את התערוכה הקבועה שיש לנו פה אז אתם מוזמנים.
<אסמרה אקלה: למעשה אנחנו חשפנו על העשייה שלנו, גם עם ההיסטוריה של הקהילה האתיופית באמצעות התמונות, אז התמונות מדברות בעד עצמן.
<אסמרה אקלה: אנחנו ניכנס לאולם.
<אסמרה אקלה: למעשה המקום כרגע זה לא המקום שיושבים פה, המקום שהיה שלהם היה שם, לטובת הכינוס העברנו אותם לפה כרגע, יש גם רכזת, אורית, שנמצאת פה לידנו.
<אסמרה אקלה: בואו נתכנס שם.
<יוסי בר נוי בוכריץ: שזאודה יגיד כמה מילים על הכיתה.
<אסמרה אקלה: זאודה מלווה אותנו שנים בנושא אולפן, אין כמו זאודה.
אברהם נגוסה: הוא היה יושב ראש הקהילה באדיס אבבה.
<זאודה ברהנו: הכיתה לומדת פעמיים בשבוע, לומדת באופן רציף, אולפן, משתתפים, מעוניינים בדת, יש להם יכולת להתרכז.
<יוסי בר נוי בוכריץ: זאת כיתה של משרד החינוך, של האגף לחינוך מבוגרים, שזאודה הוא המורה המוביל.
<אסמרה אקלה: פה מתקיים שיעור פעמיים בשבוע, זה נותן מענה למבוגרים, כלומר למשפחות עם ילדים.
<אסמרה אקלה: יש קורס שמתקיים כבר פעמיים בשבוע.
<אסמרה אקלה: זה אחד המחשבים שאנחנו - - - יוצאים החוצה, אז יש - - -
יואל רזבוזוב: יש קורס לילדים ללימוד אמהרית?
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה גם חשוב.
יואל רזבוזוב: חשוב הדיבור בין הילד להורה.
יואל רזבוזוב: ההורים כמובן צריכים ללמוד עברית, זה יעזור להם, אבל גם הילדים שילמדו אמהרית כי אלה השורשים שלהם, זה חשוב.
<אסמרה אקלה: זו אחת מהתכניות שלנו.
אברהם נגוסה: אתה צודק, זה הכישלון של ההורים.
יואל רזבוזוב: כן, שילמדו אמהרית.
יואל רזבוזוב: אסור להתבייש.
יואל רזבוזוב: גם אנחנו, כשעלינו בהתחלה, אח שלי אמר 'לא רוצה, מה, אתם שומעים מוזיקה ברוסית?
יואל רזבוזוב: ' עכשיו פתאום זה נהיה גאווה לדעת רוסית, עוד שפה.
יואל רזבוזוב: אותו דבר צריך לעדה.
<אסמרה אקלה: אחת מהתכניות של השנה, שנת 2016, זה הנושא של לימוד - - -
יואל רזבוזוב: זה ייתן להם ביטחון בכל הדברים האחרים, ברגע שהם יודעים את השורשים, יודעים את השפה שלהם.
יואל רזבוזוב: אני אומר תמיד, זה שאני יודע רוסית, או שהבנות שלי שנולדו בארץ יידעו רוסית, זה רק בונוס בשבילם.
יואל רזבוזוב: זה עוד שפה, זה ביטחון.
<עמי כץ: התקציב של מוקד הקליטה 900,000 שקל, מתוך זה 350,000 משרד הקליטה ו-550,000 עיריית תל אביב יפו.
<מהרטה ברוך רון: התערוכה הזאת פשוט מהממת.
<עמי כץ: התערוכה ממש יפה.
<עמי כץ: (בישיבה)
<אסמרה אקלה: תרשו לי להגיד כמה מלים על המקום.
<אסמרה אקלה: המקום שאתם יושבים בו הוא רב תכליתי, למעשה בשעות הבוקר, מתשע בבוקר עד שלוש משתמשים בו הקשישים או המבוגרים ומזה שלוש שנים עמותת קשת מפעילה באמצעות אגף הרווחה של העירייה.
<אסמרה אקלה: המקום הזה משמש למבוגרים לשעות הבוקר עד שעה שלוש.
<אסמרה אקלה: אחרי שלוש אחר הצהריים אנחנו משתמשים בו לסדנאות, הרצאות, מפגשים, הדרכות עולים וכל מה שיוצא בזה גם מתקיימים כאן.
<אסמרה אקלה: למעשה הוא משמש אותנו גם למבוגרים וגם לסדנאות, גם לאולפן, הוא משמש אותנו להרבה מאוד תכניות שאנחנו מקיימים אותן פה.
<אסמרה אקלה: למעשה במוקד הקליטה כאן אין לנו פעילות לילדים, את הילדים אנחנו משלבים במרכזים קהילתיים שקיימים בהם שירותים כאלה ואחרים, אנחנו שולחים אותם לשם, שלא תהיה קבוצה של יוצאי אתיופיה שיושבים ביחד, אלא לתת להם את המענה, שייחשפו לתכניות ולחוגים השונים במרכזים הקהילתיים של העיר.
<אסמרה אקלה: הצוות, כמו שהגדרתי אותם מקודם, מירי, המזכירה שלי, ומלי, רכזת נוער, שנכנסו עכשיו, יש רכז תעסוקה שנמצא.
<אסמרה אקלה: הנגזרת של הצורך, היה חשוב לנו שיהיה לנו מדריך חברתי.
<אסמרה אקלה: העירייה נתנה לנו תקציב להעסיק מישהו ב-75% מדריך חברתי שהעיסוק שלו הוא ילדים, שייכנסו לחוגים, פעילויות חברתיות, עמותות שמפעילות, כל מה שיוצא בזה, הוא הממונה על הילדים בנושא הזה.
<אסמרה אקלה: מעבר לזה יש גם מדריכי רחוב, יחד עם החינוך, שמפעילים שני רכזים בשכונת יפו ד', שהמטרה שלהם שיהיו בשטח כדי לראות מה קורה שם עם הילדים.
<אסמרה אקלה: אם יש צורך מפנים אותם לגוורמים הטיפוליים או גורמים נותני שירות.
<אסמרה אקלה: אנחנו מנסים ביחד, בשיתוף פעולה, לתת מענה כזה או אחר לקהילה עצמה.
<אסמרה אקלה: כלומר הצורך עלה הרבה פעמים שילדים, אחרי שהם חוזרים מהלימודים הפורמליים אין להם מענה, וממש הצלחנו בצורה כזו, גם הרווחה, גם אנחנו, גם חינוך, זה הגיע גם לסגנית ראש העיר וגם למנכ"ל העירייה והם נתנו לנו את הרכז המדריך חברתי.
<אסמרה אקלה: היום הוא במשרה שהוא מועסק בה ומסייע ונותן שירות הכי טוב שיכול להיות.
<אסמרה אקלה: אלה הדברים שאני יכול לסכם, אם יש צורך או אם יש שאלות, אני אשמח לענות עליהן.
אברהם נגוסה: אני רק מודיע שחבר הכנסת יואל רזבוזוב היה צריך להיות במקום אחר, אז הוא עזב אותנו והוא יקרא את הפרוטוקולים.
אברהם נגוסה: זה החלק השני של הדיון שלנו, אנחנו עכשיו יושבים לאחר הסיור במבנה שעכשיו בונים אותו לצורך התכנסות לקהילה.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו נמצאים במוקד הקליטה וראינו את כיתת האולפן וגם חדר מחשבים ואנחנו נשמח אם יש התייחסות, לשמוע גם שאלות לפני שאנחנו מסכמים.
אברהם נגוסה: כמובן תודה למנהל המוקד, אסמרה אקלה, וגם לצוות שלו.
אברהם נגוסה: אם גם מהצוות רוצים לדבר אנחנו נשמח לשמוע.
<אמיר דור: רק שני משפטים לפני מהרטה, חוץ מהעניין של המוקד שמפעיל מגוון מאוד מאוד גדול של תכניות, גם המינהל לשירותים חברתיים מפעיל מגוון תכניות, יש לנו גם תקציבים דרך קליטה בקהילה של משרד הקליטה שאנחנו מפעילים עוד מספר תכניות, החל מתגבור לימודי, פעילות לבני נוער סביב ספורט, מגשרת חינוכית.
<אמיר דור: סך הכול העירייה, על כל מחלקותיה ואגפיה נותנת מגוון פעילויות ואנחנו חשים כולנו בעירייה שהמענים שאנחנו נותנים הם טובים.
<אמיר דור: ודאי יש תמיד מקום להשתפר ולעשות עוד דברים, אבל סך הכול אני חושב שהקליטה נקלטה בצורה מאוד חיובית ביפו, בסך הכול גם הקהילה הוותיקה קלטה אותם בצורה אופטימלית, אנחנו די אופטימיים לקראת העתיד.
אברהם נגוסה: מסגבו, בבקשה.
<ג'מבר מסגבו: (מדבר אמהרית).
<אסמרה אקלה: (תרגום חופשי מאמהרית): אני אנסה לתמצת מה שמסגבו אמר.
<אסמרה אקלה: מאז שהמוקד הוקם הוא נותן שירותים טובים לקהילה האתיופית, כמובן בשיתוף פעולה עם כולם.
<אסמרה אקלה: גם המועדון של הקשישים שנפתח פה זה מענה מאוד מאוד טוב.
<אסמרה אקלה: הוא מציין איזה שהוא קושי, בעיה, שיש לקהילה, שהילדים יוצאים מפה מיפו, יורדים לתחנה המרכזית להגיע לבית הספר, זה נמצא קרוב ליד אליהו, הם לא מוסעים, מהחטיבה ומעלה אין להם הסעה, ולכן זה מסכן את הילדים.
<אסמרה אקלה: כלומר גם שעולים לתחנה המרכזית, שיורדים משם ברגל, זה קושי גדול שילדים נחשפים לתופעות כאלה ואחרות.
<אסמרה אקלה: זה נושא שגם אנחנו העלינו אותו למנכ"ל העירייה, אני מקווה מאוד שגם סגנית ראש העיר שיושבת פה, אתם כבר שמעתם את הסיפור הזה ומנסים לטפל בו, כרגע נכון לעכשיו הוא צודק שיש בעיה אמיתית של ההסעה, ההגעה של הילדים לבית הספר, הם יורדים לתחנה המרכזית, הולכים ברגל, זה מסכן אותם גם עם העובדים הזרים, הייתה גם ילדה אחת שנעלמה ואחר כך מצאו אותה - - -
אברהם נגוסה: אחרי לילה מצאו אותה, למחרת.
<אסמרה אקלה: יש לנו תופעות כאלה, לא רק אחת.
<אסמרה אקלה: הם הולכים לחברים, לא מוצאים אותם, הם לא מודיעים למשפחות ואז אנחנו מפעילים את כל המערכות ואז מגלים שהיא נמצאת אצל חברה או אצל חבר.
<אסמרה אקלה: הוא שאל שאלה חשובה, גם חבר הכנסת שאל מקודם, על נושא לימוד השפה האמהרית.
<אסמרה אקלה: כדי לקרב את המשפחות ואת הילדים, אם אין להם שפה אז אין דיבור ביניהם, ולכן חשוב לו שאם היו פותחים את לימודי האמהרית, זה יכול לעזור, גם למשפחות וגם לילדים.
<אמיר דור: לא הבנתי, לימודי אמהרית למי?
<אסמרה אקלה: לילדים עצמם, כן.
אברהם נגוסה: זה יש תכנית, אתם הולכים לפתוח.
<אסמרה אקלה: כן.
<אסמרה אקלה: כמובן התקציב של משרד העלייה והקליטה, עד שהוא מגיע לוקח זמן, באחת התכניות של 2016 חשבנו על זה.