GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: ולכן, אני אומר למשרדי הממשלה – זה לא יהיה כמו החלטות הממשלה שהתקבלו ונשארו במגירה.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם – הוועדה בראשותי לא תוותר, לא תעשה הנחות למשרדי הממשלה, כי התקציבים ברורים, התכניות ברורות ולכן באחריות
אברהם נגוסה: כם ליישם אותם בשטח.
אברהם נגוסה: אני קורא לכל משרדי הממשלה לקחת את הנושא ברצינות.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בקרוב, בהתחלת המושב הבא עוד מעקב ובדיון הבא אנחנו רוצים כבר לראות תוצאות ולא התארגנות.
אברהם נגוסה: אני שוב מברך.
אברהם נגוסה: המשרד היחיד שהביא לנו תוצאה זה נציבות המדינה, ויישר כוח.
אברהם נגוסה: מתוך 50 אקדמאים שילבו 31 אקדמאים.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר, מי שמגיע לו, זה מגיע לו.
אברהם נגוסה: תיקחו את נציבות המדינה כמודל לחיקוי.
אברהם נגוסה: מספיק עם ההתארגנות.
אברהם נגוסה: צריך לצאת לפעולה.
אברהם נגוסה: יש גם התקדמות בכל המשרדים, גם במשטרה, אבל אני הייתי אומר שההתארגנות מתקדמת.
אברהם נגוסה: במשרד ראש הממשלה – מתוך שלושה נכנסה עובדת אחת לעניין הזה.
אברהם נגוסה: אני הייתי אומר שזה עדיין התקדמות בהתארגנות ולא תוצאה.
<אהוד פראוור: אני רוצה לומר משהו בשם כל נציגי הממשלה.
<אהוד פראוור: אני מוחה על הדברים שאתה אומר כרגע.
<אהוד פראוור: אני חושב שמתוך ניסיוני הארוך מאד בתכניות ממשלתיות, זה קצב היערכות שאני לא ראיתי אותו ואני בוגר הרבה מאד תכניות.
<אהוד פראוור: אני חושב שלהתעלם מזה שכמעט בכל המשרדים, ביחד עם ההתארגנות יש עשייה ויש תוצאות: מספרים אחרים בצבא, מספרים אחרים במשטרה, ירידה בפועל בתיקים, ילדים שלפני שנה לא היו מגיעים לתכניות קיץ במשרד החינוך ומגיעים ואני יכול להמשיך עוד ועוד.
<אהוד פראוור: אני חושב שיש כאן - - -
אברהם נגוסה: זה לא מהתכנית הזאת.
<אהוד פראוור: רגע, זה בדיוק - - -
אברהם נגוסה: לא, זה לא מעצם התכנית הזאת.
<אהוד פראוור: סליחה, זה בדיוק מהתכנית - - -
אברהם נגוסה: טוב, הזמן שלנו.
<אהוד פראוור: את התכנית הזאת אני מכיר בעל פה.
<אהוד פראוור: זה בדיוק מתוך התכנית הזאת.
<אהוד פראוור: אני חושב שהיה צריך לומר לממשלה כאן – סליחה – עובדים כאן אנשים שהתקדמתם יפה מאד יחסית.
<אהוד פראוור: יש בעיה, יכולת לומר - - -
אברהם נגוסה: אמרתי.
אברהם נגוסה: התארגנות - - -
<אהוד פראוור: רגע, לא, זה לא - - -
אברהם נגוסה: התארגנות בהתארגנות, לא באופן מעשי.
<אהוד פראוור: יש גם עשייה.
אברהם נגוסה: טוב, הזמן שלנו הסתיים.
אברהם נגוסה: הוועדה מצפה בדיון הבא לשמוע גם תוצאות, לא רק עוד התארגנות.
<אהוד פראוור: אני אמרתי.
אברהם נגוסה: מילה אחת, בבקשה.
אברהם נגוסה: יש לנו רק דקה.
<פנטהון אספה דויט: טוב.
<פנטהון אספה דויט: תודה, אדוני יושב הראש.
<פנטהון אספה דויט: אני אקצר.
<פנטהון אספה דויט: קודם כל אני מברך על הישיבה.
<פנטהון אספה דויט: באופן כללי - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו לדיון חבר הכנסת איתן ברושי.
<פנטהון אספה דויט: לי קוראים פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה ויושב ראש נציגי הארגונים של יוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: חוץ ממה ששמענו ממשרד הביטחון, מהמשרד לביטחון הפנים וגם מנציבות שירות המדינה, שהציגו מספרים מדויקים, לפחות בהתקדמות של המשרדים, שאני לא התרשמתי בהרבה מאד התקדמות בכל התכניות.
<פנטהון אספה דויט: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.
<פנטהון אספה דויט: ועדות יישום: אני יודע שפה נאמר 50% יוצאי אתיופיה, 50% לא.
<פנטהון אספה דויט: חלק מיוצאי אתיופיה שנספרים הם עובדי המשרדים עצמם, שנספרים כ-50% יוצאי אתיופיה, וזה לא תקין וזה לא מה שהמשורר התכוון אליו.
<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם: משרד החינוך מציג לנו 300 מורים שעובדים במשרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: אין 300 מורים שעובדים במשרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: זה זריית חול בעיניים.
<פנטהון אספה דויט: זה לא נכון ואני רוצה לראות את הרשימה של אותם מורים שעובדים במשרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: אין דבר כזה.
<פנטהון אספה דויט: אין חיה כזאת בתוך משרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: מגשרים: אדוני יושב הראש - - -
אברהם נגוסה: הזמן שלנו - - -
<פנטהון אספה דויט: אנחנו אמרנו בעבר, למה משרד החינוך לא יכולה למשל למסד משרה שנקראת גישור ולקלוט את כולם, בלי שום קשר למכרז כזה או אחר?
<פנטהון אספה דויט: אדוני יושב הראש, אני חושב שיש התקדמות, יש מספרים שגדלים, אבל לא כפי שהם מוצגים פה.
<פנטהון אספה דויט: אני חושב גם בנושא ייצוג הולם, המשרדים עצמם, משרד הכלכלה – מה אחוז העובדים שעובדים במשרד הכלכלה, שהם המתכללים?
אברהם נגוסה: טוב, בוא לא נחזור עוד פעם.
<פנטהון אספה דויט: משרד הפנים, אדוני יושב הראש - - -
אברהם נגוסה: המליאה התחילה.
<פנטהון אספה דויט: אדוני יושב הראש, משרד הפנים - - -
אברהם נגוסה: לפי הכלל - - -
<פנטהון אספה דויט: שהוא גם אחראי על הרשויות המקומיות - - -
אברהם נגוסה: אתה רוצה לנהל את הדיון?
<פנטהון אספה דויט: הוא בעצמו גם לא מיישם את ההחלטות.
אברהם נגוסה: מילה שאתה רצית להשלים.
<ערן שני: כן, רק מילה אחת להבהרה.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר ועדה.
<ערן שני: שלום.
<ערן שני: מילת הבהרה רק על קורס אמיר, אם לא הובהרתי נכון.
<ערן שני: קורס אמיר נמצא בשנתו האחרונה.
<ערן שני: הוא ייסגר, בדיוק על פי התכנית ועל פי הסיכומים.
<ערן שני: למעשה נותרו עוד שני מופעים של קורס אמיר ובזה נגמר קורס אמיר.
<קריאה: ההתייחסות לשנתיים הייתה לתהליכים - - -
אברהם נגוסה: אנחנו מודים לעיריית אשדוד שמארחים אותנו פה, ממלא מקום ראש העיר נמצא פה.
<ולדימיר גרשוב: היו זמנים שהייתי ממלא מקום ראש העיר, ממונה על הקליטה זה העיקר.
אברהם נגוסה: אמרו לי כרגע שזה השינוי עכשיו.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, וגם חברי הצוות של הוועדה.
אברהם נגוסה: נמצאת פה דנה גורדון שושני, מנהלת הוועדה, יגאל אמיתי, דובר הוועדה, ישמבל קפלה, עוזר פרלמנטרי שלי, וגם אורי פארדניק, רפאל נתן, רשם פרוטוקול פרלמנטרי.
אברהם נגוסה: גם נציגי משרדי הממשלה נמצאים פה, משרד העלייה והקליטה, כמובן הם יציגו את עצמם, משרד החינוך, משרד הרווחה והשירותים החברתיים נמצאים פה ואני מבקש לפני שאנחנו מתחילים שנעשה סבב היכרות, שנדע מי נמצא פה.
אברהם נגוסה: (סבב נוכחות).
אברהם נגוסה: אנחנו פה היום מקיימים את הדיון, כפי שאנחנו עושים גם בערים אחרות.
אברהם נגוסה: אנחנו יורדים לשטח, ועדת העלייה והקליטה, אנחנו מקיימים דיונים בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות על מנת לשמוע וללמוד איך קולטים עלייה בכל עיר ועיר.
אברהם נגוסה: היום אנחנו הגענו לאשדוד, אשדוד שידועה כעיר קולטת עלייה מכל העולם, לכן אנחנו רוצים והגענו היום לשמוע מכם, גם מהעירייה, איך אתם קולטים עלייה ולקבל דיווח האם יש בעיות, מה אנחנו יכולים לעשות, כחברי כנסת, כוועדת העלייה והקליטה, כי יש לנו משימה משותפת, משימה לאומית, קליטתם ושילובם של העולים החדשים בתוך החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: באנו לפה לשמוע מכם וכמובן גם לשמוע מנציגי העולים, מהשטח, ולדון ביחד איך אנחנו מתקדמים על מנת לקלוט את העולים יותר טוב.
אברהם נגוסה: אני קודם כל נותן את רשות הדיבור לממונה על קליטת עלייה, שיציג לנו, ולאחר מכן אנחנו נתקדם, אלא אם כן, חברת הכנסת סופה לנדבר, את רוצה להגיד משהו?
סופה לנדבר: בהמשך הדיון.
<ולדימיר גרשוב: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ד"ר נגוסה.
<ולדימיר גרשוב: השתתפתי לא פעם אחת בוועדת הקליטה של הכנסת, ראיתי שהכול לעניין וכך הופתעתי שאני רואה פה רק את סופה לנדבר, שהיא אשדודית והשרה לקליטת עלייה לשעבר, אבל לא רואה עוד חברי כנסת, בגלל החשיבות של אשדוד.
אברהם נגוסה: אני מתנצל שטעיתי שלא הצגתי את חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: הוא היה בדרך לפה ופתאום משהו קרה והקפיצו אותו בחזרה.
אברהם נגוסה: הוא רצה להיות פה.
<ולדימיר גרשוב: בכל מקרה אני רוצה להודות לך על היוזמה ולברך את כל המשתתפים, גם עובדי משרד הקליטה והסוכנות ובוודאי אנשים חשובים מעיריית אשדוד שנמצאים כל יום בשטח, וממשרד הקליטה.
<ולדימיר גרשוב: חנניה גם חולה, לצערי, מנהל המרחב, הוא התקשר.
<ולדימיר גרשוב: אז קודם כל אני רוצה להגיד שהפגישה היא סמלית, כל הפגישות השנה, יש להן משמעות, איזה משמעות?
<ולדימיר גרשוב: קודם כל השנה 60 שנה לאשדוד, דבר שני, 60 שנה לעלייה הראשונה מארצות ערב, ודבר שלישי, 35 שנה למבצע משה.
<ולדימיר גרשוב: אנחנו הכנו לחברי הוועדה הזמנות, אנחנו נעביר אחר כך, לחגיגות למבצע משה שיתקיימו ב-28 במרץ.
<ולדימיר גרשוב: זה פרויקט שאנחנו מקיימים אותו ביחד עם משרד הקליטה, אבל מראש אני רוצה להעביר לחברי הכנסת הזמנות.
<ולדימיר גרשוב: אני יכול רק להגיד שאשדוד עדיין, למרות שאני שומע לא מעט ביקורת, שיש קצת ירידה בכמות העולים שבאים לאשדוד, אבל בסופו של דבר אני לא רוצה לקחת את הלחם מחברי העירייה שהכינו פה מצגת, אני רק יכול להגיד שבשנה שעברה, ב-2015, הגיעו לפה כמעט 2,000 עולים, 1,931 עולים הגיעו לאשדוד, מתוכם מצרפת 738, הרוב באו מחמ"ע, יש התפלגות, עכשיו אנחנו סופרים אותן לפי הקיימות, מאוקראינה 480, רוסיה 330, ארצות הברית 49, אמל"ט 34, גיאורגיה 33, בלגיה, וכל היתר רק 49 עולים.
<ולדימיר גרשוב: למרות שיש בכללי ירידה, אני לא מדבר על השנים האחרונות, שהייתה ירידה משמעותית, עדיין יש התעוררות של עלייה.
<ולדימיר גרשוב: זה לא מספיק, יש מה לעשות גם לאנשים שמתעסקים בקליטה, גם במשרדי הממשלה, גם בכנסת, ברמה הלאומית, גם בעיריית אשדוד.
<ולדימיר גרשוב: איך אנחנו עובדים, אתם תשמעו עכשיו לפי הצגות של העובדים הבכירים של עיריית אשדוד.
<ולדימיר גרשוב: תודה.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו עוד אנשים, אולי תציגו את עצמכם.
אברהם נגוסה: (סבב נוכחים).
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך.
<דינה בר אולפן: קודם כל ברוכים הבאים לאשדוד.
<דינה בר אולפן: היום יש לנו, לשמחתנו, שלוש משלחות מהכנסת, אחת במקביל אליכם ועוד אחת אחר הצהריים וזה כבוד גדול בשבילנו.
<דינה בר אולפן: אשדוד היא העיר החמישית בגודלה במדינת ישראל, אנחנו מונים היום 247,000 תושבים.
<דינה בר אולפן: עיר צעירה, חלק גדול מהאוכלוסייה שלה מתחת לגיל 40.
<דינה בר אולפן: אנחנו מדברים, כמו שאמר סגן ראש העיר, על עיר שנוסדה ב-56', אנחנו מציינים בנובמבר 60 שנה להיווסדה, עיר מאוד מתוכננת, מחולקת לרובעים, כל רובע מספק לתושביו את מגוון השירותים היומיומיים שנדרשים, כאשר הרובע שבו מצוי בניין העירייה מספק את השירותים שהם לא נדרשים ברמה היומיומית, כמו משרדי ממשלה, מוסדות התרבות המרכזיים, עיריית אשדוד ועוד.
<דינה בר אולפן: האשכול הסוציו אקונומי של אשדוד הוא 5, עיר שלצד זאת אנחנו רואים שהיא יציבה מאוד כלכלית, מבחינת הדירוגים.
<דינה בר אולפן: אמנם בדירוג שהתפרסם ביום חמישי ירדנו מספר מקומות ואנחנו מנתחים את זה, אבל עדיין זאת עיר מאוד יציבה, למרות הסוציו אקונומי 5 שלה.
<דינה בר אולפן: אנחנו מדברים על ממשל, ניהול ותכנון, כשהמוטו המרכזי שמנחה אותנו, בהתאם לחזון ראש העיר, הוא התושב במרכז, ובמשך שמונה השנים האחרונות כל העשייה העירונית מוכוונת בכיוון של המוטו הזה.
<דינה בר אולפן: אנחנו מדברים על מערכת אחודה למחויבות ומצוינות ברשות, רשות שמקבלת המון פרסים, יש בסוף שקף שאפשר לסקור אותו, אבל מבחינת העשייה אנחנו עם תכניות עבודה מקושרות תקציב, עם מדדים, יעדים, בקרה.
<דינה בר אולפן: כל מה שיציגו לכם פה החברים היום והמנהלים אלה תכניות שנמדדות ומבוקרות בתהליך רובעי ולאורך כל השנה, גם מבחינה תקציבית ובעיקר מבחינת התפוקות שמצופות מהתכנית.
<דינה בר אולפן: לגבי העלייה, אנחנו מדברים על עיר הטרוגנית, רב תרבותית, עולים מכ-100 קהילות.
<דינה בר אולפן: יש כאן אוכלוסייה חרדית מאוד גדולה ותושבים ילידי הארץ, אנחנו תיכף נראה את החלוקה באופן כללי.
<דינה בר אולפן: אשדוד גם מהווה מרכז לפעמים לאומיים, נמל, אלתא, חברת חשמל, אגן כימיקלים, מרכזי הפיתוח של שטראוס ו-IBM נפתחו פה לפני חצי שנה, IBM לפני ארבעה חודשים, אנחנו מאוד שמחים על התנועה הזאת לכיוון ההיי טק, שאשדוד משקיעה הרבה מאוד מאמצים כדי להשאיר פה את הצעירים וכדי למשוך לכאן אוכלוסייה שזה מה שמעניין אותה, תעסוקת היי טק לצד תעשיות מסורתיות יותר.
<דינה בר אולפן: בעיריית אשדוד אנחנו מדברים על כ-2,500 משרות, כ-2,100 עובדים.
<דינה בר אולפן: הנושאים המרכזיים שהעיר אשדוד מתעסקת איתם זה קליטת עלייה, אנחנו נחשבים לעיר קולטת עלייה מהמובילות במדינת ישראל, אתגרי סביבה, בריאות, ביטחון ותחבורה.
<דינה בר אולפן: זכינו לפני שנה, ועכשיו זה נכנס לפסים מעשיים של תחבורה ירוקה, פרויקט הדגל של משרד התחבורה, 400 מיליון שקל כדי להפוך את אשדוד לעיר שעוברת מתחבורה פרטית לתחבורה ציבורית ואנחנו בשלב המימוש.
<דינה בר אולפן: מנופי הצמיחה המרכזיים של העיר אשדוד זה בראש ובראשונה בית החולים.
<דינה בר אולפן: יושבת איתנו חברת הכנסת סופה לנדבר שהייתה מיוזמות חוק בית החולים לאשדוד, מלווה את הקמת בית החלים מקרוב, הקריה האקדמית שתוקם לצד בית החולים, בשלב הראשון דרך סמי שמעון ואחר כך גורמים נוספים, על מנת לעבות את תחומי הלימוד, כי סמי שמעון מתרכז בעיקר בתחומי ההנדסה.
<דינה בר אולפן: נמל העתיד, מחלף צפוני כבר בביצוע ובעבודות, טיילת החוף והתיירות זו טיילת שלוקחת אותנו מקצה לקצה לאורך כל חוף הים, השקעה של 400 מיליון שקל, קרית הספורט, חיזוק מרכז העיקר על ידי פינוי בינוי והתחדשות עירונית וכמובן מה שדיברנו קודם, היי טק והשתתפות בשוק העבודה.
<דינה בר אולפן: אשדוד עשתה קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בנושא של אבטלה, עד לא מזמן היינו 2% מעל הממוצע הארצי באבטלה בעיר, הודות למאמצים משותפים, יחד עם שירות התעסוקה, יחד עם הבאת מפעלים, יחד עם הקמת אגף לקידום תעשייה ותעסוקה בעירייה אנחנו היום יושבים רק 0.3% מעל הממוצע הארצי וזו בשורה מאוד מאוד גדולה, כי נוספו אלפי מקומות עבודה, לא רק במספר, אלא גם באיכות.
<דינה בר אולפן: דיברנו על כניסה של היי טק, אז זה לא רק כמות גדולה של מקומות עבודה, אלא גם מקומות עבודה איכותיים, שכמו שאנחנו מכוונים הם עוזרים לנו להשאיר פה את הצעירים, למרות שיש סוגיה מאוד משמעותית מבחינתנו והיא מחירי הדיור, שעדיין לא טופלה ויש לגביה תכניות מרכזיות, בעיקר בכיוון של התחדשות עירונית ותמ"א 38.
<דינה בר אולפן: דיברנו על פרסים, אז מהעדכניים והאחרונים שבהם זה פרס השקיפות שקיבלנו ממשרד המשפטים לפני מספר חודשים ופרס קרן שלם, שראש העיר קיבל פעמיים, עיר חכמה של משרד התשתיות והאנרגיה ותחבורה ירוקה, מה שסיפרתי לכם על ה-400 מיליון שקל ופרסי ניהול תקין, זה פרס שאנחנו מקבלים אותו כבר למעלה מ-20 שנה ברציפות.
<דינה בר אולפן: העיר הירוקה לשנת 2013 של המועצה לישראל יפה ופרס אקי"ם על ידי נשיא המדינה שלוש שנים ברציפות, ודגל היופי.
<דינה בר אולפן: אני מקריאה לכם והרשימה עוד ארוכה וארוכה ואתם יכולים לראות שהיא נוגעת גם בתחומים הקהילתיים בעיר וגם בתחומים התשתיתיים וכל זה מתכוונן לאותו מוטו של התושב במרכז ושיפור הכלים הניהוליים שאנחנו נותנים גם לעובדים וגם למנהלים בעיריית אשדוד על מנת לשפר את הביצועים שלנו והתוצאות לא מאחרות לבוא, לשמחתנו.
אברהם נגוסה: מי עוד מהעירייה רוצים לדבר?
<דינה בר אולפן: יש לנו פה סדר דוברים, דניאל, תתחילי.
<דניאל שמלב: שלום לכולם.
<דניאל שמלב: אני אציג את אשדוד ממבט העולה וגם אני אכיר לכם קצת עשייה של המחלקה.
<דניאל שמלב: אפשר לדבר רבות, אני אשתדל מאוד לדבר בקצרה.
<דניאל שמלב: אני אדבר גם קצת על נתונים, דיברנו על נתונים, אבל אני אדייק לגבי העולים.
<דניאל שמלב: אנחנו מדורגים כעיר שנייה לאחר ירושלים, מתגוררים באשדוד יותר מ-75,000 עולים מ-99 מדינות.
<דניאל שמלב: אנחנו מציינים השנה גם 60 שנות העלייה הראשונה, שהגיעו 22 משפחות ובעצם היוו את העלייה הראשונה.
<דניאל שמלב: זה אומר שאנחנו היום במצב שעולים מטפלים בעולים וזה עושה את אשדוד מיוחדת במינה.
<דניאל שמלב: נכון להיום 30% מהתושבים הם עולים מ-99 מדינות.
<דניאל שמלב: אפשר לראות את ההתפלגות, בערך 60,000 תושבים זה עולים מחמ"ע, מתוכם כ-10,000 זה בוכרה וקווקז, וזה מהווה כ-78% מכלל אוכלוסיית העולים.
<דניאל שמלב: אחר כך אנחנו מדברים על צרפת, אתיופיה וכו'.
<דניאל שמלב: המחלקה לעלייה וקליטה, נקודות שירות, אנחנו פרוסים בכל רחבי העיר, כך שאנחנו נותנים מענה רחב בכל העיר.
<דניאל שמלב: אני לא אכנס לכל השירותים וכל התכניות, במידת הצורך, אם תתעניינו אני אתן לכם סקירה יותר רחבה, אבל כפי שציינתי, אנחנו פרוסים בכל העיר, אנחנו נותנים מענה רחב, מהאוכלוסייה הקטנה ביותר של ילדי העולים עד לאוכלוסייה המבוגרת ובגילאי הזהב.
<דניאל שמלב: אנחנו מדברים על שיתופי פעולה עם גורמים חיצוניים ופה אני רוצה לציין את הפרטנר החשוב ביותר שזה משרד הקליטה.
<דניאל שמלב: הוא באמת פרטנר חשוב ואנחנו בקשר הדוק ויש לנו שיתוף פעולה יפה מאוד.
<דניאל שמלב: עיריית אשדוד למען העולים.
<דניאל שמלב: כפי שאמרנו, אנחנו מטפלים בכל התושבים, מהקטנים עד הגדולים.
<דניאל שמלב: אפשר להתרשם, רווחה, חינוך, רשות עירונית למלחמה בהתמכרויות, החברה העירונית למתנ"סים וכמובן תעסוקה.
<דניאל שמלב: זהו, בעצם.
<דניאל שמלב: זו סקירה כללית.
<דניאל שמלב: שוב, אם יש לכם שאלות, אני אשמח לענות.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לשמוע גם מאגף הרווחה, עומר אונגר, בבקשה.
<עומר אונגר: כידוע, בכל תהליכי הגירה יש קשיים ומשברים, אבל להיות עולה זה לא בהכרח להיות נזקק לשירותים חברתיים.
<עומר אונגר: לאור ניסיון ארוך מאוד של שנים, קבוצת העולים כן דרשה ודורשת תשומת לב מיוחדת.
<עומר אונגר: התקציבים שלנו, שרובם מגיעים ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים, עדיין בחלקם הגדול מסומן ומזוהה כתקציבי עולים בכלל כאשר יש לנו תחומים שבהם הנוכחות של העולים עדיין מאוד מאוד בולטת.
<עומר אונגר: אם זה בקשישים, כי רוב הקשישים העולים לא הגיעו עם פנסיות לארץ, אז הדרישה אצלם היא מאוד מאוד גבוהה.
<עומר אונגר: בתחום ההתמכרויות, מספר העולים המטופלים גבוה משמעותית מאשר מספרם באוכלוסייה, ולצערנו גם באלימות במשפחה.
<עומר אונגר: בשנה האחרונה, אני לא אכנס לכל הפרטים, בעקבות שתי החלטות ממשלה ממרץ ומאוקטובר, לגבי עולי צרפת ועולי אוקראינה ובלגיה, והשנייה לגבי תכניות מיטביות לקליטת יוצאי אתיופיה, כן נוספו פה מספר תכניות שמאפשרות לנו להגדיל.
<עומר אונגר: אם זה תכניות לעולי צרפת ואוקראינה, אם זה משרד הקליטה במהלך מאוד גדול עם תכניות של כ-600,000 שקל, אם זה הדרך החדשה, תכנית שמגיעה ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים, של קרוב ל-2 מיליון שקל.
<עומר אונגר: תכנית שנקראת אזימוט, יחד עם קרן הידידות, שהיא תכנית לצעירים, עם דגש לצעירים יוצאי אתיופיה, של בערך כמיליון שקל.
<עומר אונגר: זה באמת בתקציר של תקציר.
אברהם נגוסה: אתם כבר התחלתם בעניין של התכנית הממשלתית החדשה בנושא של יוצאי אתיופיה, 2 מיליון שקל?
<עומר אונגר: אנחנו קיבלנו לפני כחודש, יש כרגע מכרז בחוץ, גם מנהל התכנית, גם פורסם, שזה ייעודי ליוצאי אתיופיה, גם בעלי התפקידים זה ייעודי ליוצאי אתיופיה, גם מקרב ארבעת העובדים הסוציאליים, שניים מתוכם ייעודי ליוצאי אתיופיה.
<עומר אונגר: תוך שבוע-שבועיים פחות או יותר נצא לדרך.
<עומר אונגר: משרד הרווחה והשירותים החברתיים מהבחינה הזאת כבר אישר את זה בתקציב, זה כבר מופיע לנו בפלטי תקציב של המשרד.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם מרשות מינהל החינוך, ראש מינהל החינוך, אריה מימון.
<אריה מימון: במסגרת כל המספרים ששמעתם כאן אנחנו כמובן נתקלים ומטפלים וקולטים את התלמידים שלנו החל מגיל 3 ועד גיל 21, משום שאנחנו מטפלים גם כשהם מגיעים להיות סטודנטים וכשהם חיילים אנחנו גם מלווים אותם.
<אריה מימון: בשנתיים האחרונות עיקר העלייה הייתה מארצות אוקראינה וצרפת, שתי המדינות האלה שלחו לנו את מרב התלמידים.
<אריה מימון: אנחנו מקיימים את הקליטה על פי כללים של משרד החינוך והקצאות שמשרד החינוך מקצה לנו לטיפול, אבל גם בהקצאות מיוחדות שאנחנו משלבים אותן בוועדת היגוי מסודרת יחד עם שר החינוך כדי לנתב תקציבים ולאגם אותם לכדי טיפול ספציפי.
<אריה מימון: לפני שאני מגיע לאתגרים בעניין הזה, אני רוצה לומר מה הם הדרכים שבהן אנחנו כן נותנים את הטיפול.
<אריה מימון: אני רוצה להזכיר שאנחנו מטפלים במשפחה כולה, לא רק בילד עצמו.
<אריה מימון: הורה שמגיע בלי שפה וכך הלאה, אנחנו צריכים לתת לו מענה.
<אריה מימון: אנחנו אחראים במינהל החינוך גם על האולפנים של הבוגרים שנמצאים פה במערכת ולכן אנחנו משתדלים לשלב על כל מרחב העיר עבור המשפחות האלה את האולפנים, תיכף נשמע קצת פרטים יותר מדויקים.
<אריה מימון: רק בשנה הנוכחית אנחנו מקיימים עבור 800 עולים אולפנים מאורגנים, בשנה שעברה היינו מעל 1,000 שקיבלו, העומס הוא גדול ואנחנו נותנים להם את המענה.
<אריה מימון: בגני הילדים אין לנו אפשרויות לתת אולפן מרוכז, אנחנו נותנים את זה בצורת שעות.
<אריה מימון: רק בשנה האחרונה, לפני חודשיים למעשה, הצלחנו להגיע להסדר עם משרד החינוך לאפשר הקצאה של שעות לגננות ייעודיות, כדי שתעבורנה בין הגנים ובתוך כל גן שבו יש עולים ילדים קטנים אנחנו נותנים להם שעות פרטניות כדי לשפר את העברית ואת הקליטה החברתית שלהם.
<אריה מימון: בתוך בתי הספר היסודיים אנחנו מקיימים תהליך כזה באופן דומה, אלא שכאן ההורים מפה לאוזן מבקשים להירשם בבתי ספר מאוד ספציפיים, בדרך כלל בממלכתי דתי, אבל לא רק, גם במוכר שאינו רשמי, חרדי.
<אריה מימון: אני מדבר על הצרפתים כרגע, מפאת זה שהם באים מתוך החינוך הזה בעבר בצרפת.
<אריה מימון: שם יותר קל לנו לתת מענה כי הם מרוכזים.
סופה לנדבר: מכוונים אותם לחרדי.
<אריה מימון: לא, אין לנו שום דרך לכוון, אנחנו מקבלים וגם מעבירים להם חוזרים מסודרים בשפה שלהם, להבהיר להם שיש להם את הזכות לבחור בכל סוג של מוסד שהם רוצים.
<אריה מימון: אני לא יכול לומר שבשטח אין אנשים שעוסקים בשיווק פרטני - - -
סופה לנדבר: אני קיבלתי תלונות שמכוונים אותם ואני חושבת שעל זה צריכים לשים דגש.
סופה לנדבר: הם לא חרדים כולם, הם יהודים למופת וצריכים לעשות עבודה מסודרת.
סופה לנדבר: אני נגד זה שהם יילכו לכיוון של חרדים.
<אריה מימון: אני כמובן מסכים איתך, אני רק אומר שלנו כבעלי תפקידים ממלכתיים, אנחנו לא יכולים לכוון אף אחד, לא לכאן או לא לשם.
<אריה מימון: הורה בא, אומר את דברו אצלנו במשרד, אנחנו מחויבים על פי דין לאפשר לו את הזכות הזו תחת החוק של חופש הדת במדינה.
<אריה מימון: אני לא יכול לומר לך שאין אנשים שהם עסקנים מטעם עמותות כאלה ואחרות שעובדים בשטח, שהם לא בשליטתנו, והם מדברים איתם.
סופה לנדבר: העירייה צריכה לקחת יוזמה ולהסביר להם, זה בית ספר חרדי, זה בית ספר ממלכתי וזה בית ספר רגיל ש - - -
<אריה מימון: אנחנו מסבירים להם.
<אריה מימון: אנחנו בהחלט מסבירים, גברתי, גם האנשים שיושבים במחלקת הרישום הם דוברי השפות האלה, הם מסבירים לאנשים.
<אריה מימון: במסגרת העלייה מאוקראינה הדבר הוא אחר לגמרי, שם הרישום הוא הרבה יותר מפוזר, מצד אחד זה טוב מאוד, כפי שאת אומרת, מצד שני אנחנו צריכים למצוא דרך להגיע אליהם ולתת להם את המענה באופן פרטני.
<אריה מימון: על פי תכנית שהחלה לפני חודשיים הצלחנו לקיים מספר מוקדים של תוספת שעות להארכת יום הלימודים עבור העולים האלה בתוך בתי הספר היסודיים.
<אריה מימון: בעל יסודי אנחנו מקיימים אולפנים של ממש, האולפנים האלה הם אולפנים לעברית שמתקיימים בתיכון אחד ממלכתי ובתיכון דתי אחד, כך שתהיה אפשרות לכל אחד להגיע לאולפנים האלה על פי הצורך הדתי שלו, אחד במקיף א', אחד במקיף י', ובכל זאת אנחנו מאפשרים לאנשים להירשם היכן שהם רוצים.
<אריה מימון: אנחנו אומרים שלהקים אולפן לתלמידים יש צורך בריכוז, אבל כל אחד שיירשם איפה שהוא רוצה, הוא הולך עם השעות שלו, כפי שהן ניתנות לו עבור האולפן הזה, לבית ספר אחר, שם הם מקבלים את זה באופן פרטני.
<אריה מימון: קצת על האתגרים בתוך ההליכים האלה.
<אריה מימון: לצערי הרב, כפי שאנחנו מבינים ויודעים, קליטת העלייה היא דבר מורכב ביותר.
<אריה מימון: ישנן מספר תופעות שאנחנו אמורים להתמודד איתן, אני אתחיל מהדברים הקלים.
<אריה מימון: החברים שמגיעים מצרפת רגילים ליום לימודים ארוך ומבקשים לקבל כאן את אותם תנאים שיש בחוץ לארץ.
<אריה מימון: מערכת החינוך הישראלית איננה בנויה כך, לכן אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול, כפי שאמרתי קודם, לנסות ככל שניתן בדרכים מלאכותיות להאריך להם את יום הלימודים, כדי שתהיה להם קליטה יותר טובה.
<אריה מימון: אמנם זה לכאורה מפלה את הוותיקים, אבל מכיוון שהם רק הגיעו אנחנו רוצים לתת להם את האפשרות להישאר באיזה שהיא חממה סגורה.
<אריה מימון: תופעה שנייה שאנחנו עדים לה, בעיקר במשפחות עולי צרפת, משפחות שמגיעות לכאן, לאחר זמן לא מסתדרות כאן, ההורים, אחד ההורים או זוג ההורים, עוזב את הארץ לתקופות קצובות ארוכות מאוד ומגיע לפה לסירוגין ובבית נותרת או אחות נערה בת 16 ומעלה, שאחראית על הילדים, או מישהו יותר בוגר, או אחד ההורים בלבד נשאר כאן והתופעה הזו היא נרחבת.
<אריה מימון: לצערנו, צריך לתת עליה את הדעת, אנחנו מנסים ככל יכולתנו יחד עם הרווחה לתת מענה מלא לדבר הזה.
<אריה מימון: הילדים האלה, התלמידים והתלמידות האלה, נמצאים במיקוד אצלנו, אבל התופעות הרווחתיות לא פשוטות בכלל.
<אריה מימון: אתגר נוסף הוא היכולת שלנו לתת לאורך זמן משאבים.
<אריה מימון: נכון להיום, בגלל התכנית הלאומית החדשה, אנחנו מקבלים משאב שהולך להיגמר באוגוסט.
<אריה מימון: אנחנו לא יודעים אם הוא יהיה.
<אריה מימון: עד שאנחנו מתארגנים להכניס כוח אדם ומכרזים בדרושים, כבר מגיע המועד שאנחנו צריכים להיפרד מהתכנית הזאת ולא הספקנו לתת כלום לילדים.
<אריה מימון: לכן השאלה של איך נותנים תכנית לאומית כזו או אחרת לכלל העולים באופן ראוי לאורך זמן, שנראה את האופק, שנדע שאנחנו הולכים לכמה שנים קדימה עם תכנית, היא קריטית מאוד עבור העירייה.
<אריה מימון: אין לנו את האפשרות לראות את זה ככה, אנחנו לא יודעים לתכנן.
<אריה מימון: אני אמור לקלוט עכשיו רכז קליטה במערכת החינוך ולפטר אותו בסוף אוגוסט, זאת אומרת במקרה הטוב הוא יהיה פה ארבעה חודשים, הוא לא יספיק ללמוד מי הם בתי הספר והוא כבר יצטרך ללכת הביתה, משום שהתכנית שיושבת על הפרק, כרגע מובטח לנו רק עד סוף אוגוסט תקציב, מעבר לכך המשרד לא בטוח שיהיה תקציב, הם לא יודעים אם יהיה תקציב.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על הפרויקט של צרפת, בלגיה ואוקראינה?
<אריה מימון: כן, בהחלט.
<אריה מימון: אתגר נוסף הוא אתגר המגשרים.
<אריה מימון: אנחנו מקיימים פה מרחב גדול מאוד של מגשרים שנותנים לנו פתרונות מאוד טובים.
<אריה מימון: אנחנו מצפים שהכמות, בהתייחס לכמות העולים בעיר, תהיה יותר גדולה, ואני אסביר את מה שאני אומר.
<אריה מימון: גם כאן ישנן הגדרות, ואתם יודעים את זה כולכם, מי הוא עולה, איך נותנים את ההקצאה של כוח אדם.
<אריה מימון: אנחנו מוצאים את עצמנו מול מצב שבו רק מי שנקלט בשנתיים האחרונות הוא עולה לעניין הזה, להגדרה הזו, לכוח האדם שאנחנו נקבל ולתכניות שנקבל, אבל אם יש לי פה אדם או תלמיד שהגיע מאתיופיה לפני שבע או עשר שנים, הוא לא נחשב בתוך התכנית הזו, הוא לא נכלל במספרים שאיתם אני אקבל את ההקצאה עבור בתי הספר, אבל עדיין אני מטפל בו כמו עולה, משום שגם עולה מצרפת, גם עולה מאתיופיה וגם עולה מאוקראינה, השנים שבהן הילדים שלהם צריכים לעבור את חבלי הקליטה הן ארוכות מאוד וככל שאנחנו עוברים מארץ לארץ שבה האתגרים הם יותר גדולים כך הזמן הוא יותר ארוך.
<אריה מימון: זה בהקשר הזה.
אברהם נגוסה: אולי בהקשר הזה אני רוצה לשאול אותך, כמו שבאגף הרווחה קיבלנו מידע שהתכנית החדשה של הממשלה, גם במחלקת החינוך הגיע הכסף?
<אריה מימון: לעולי אתיופיה לא, עבור עולי צרפת, בלגיה ואוקראינה כן.
<אריה מימון: עבור עולי אתיופיה, התכנית הזו עוד לא הגיעה אלינו, לא ראינו אותה, אני שמעתי עליה.
אברהם נגוסה: זה פרויקט שאנחנו דיברנו עליו, זה פרויקט שהעברתי אותו.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתבין, לפני כחמישה חודשים הממשלה - - -
<אריה מימון: אני בהחלט מכיר את ההחלטה, מכיר את ההחלטה מצוין.
אברהם נגוסה: באוקטובר, התקבלה החלטה, שהחינוך קיבל סכום לא כל כך קטן.
<אריה מימון: טרם הגיע.
<אריה מימון: אלינו לפחות.
<אריה מימון: יכול להיות שהוא מופעל דרך משרד החינוך אז אנחנו לא רואים אותו.
<אריה מימון: אנחנו מקיימים דרך התכנית הלאומית כאן פעילויות עבור ילדים אתיופים, אבל זה האמצעי היחידי שדרכו - - -
סופה לנדבר: אני יכולה לתקן, אין אתיופים ואין צרפתים ואין רוסים, יש יוצאי צרפת, יוצאי אתיופיה ויוצאי רוסיה.
אברהם נגוסה: אני מסכים להגדרה, את צודקת.
אברהם נגוסה: אז הכסף לא הגיע.
<אריה מימון: אלינו טרם.
אברהם נגוסה: משרד החינוך לא התחיל?
<אריה מימון: אני לא רוצה לדבר בשם משרד החינוך, אני מדבר בשם הרשות המקומית ומינהל החינוך, יכול להיות שמשרד החינוך יצביע על אמצעים שמפעילים ישירות מול בית הספר.
אברהם נגוסה: הבנתי, אנחנו נשמע ממשרד החינוך.
<ולדימיר גרשוב: אפשר להתייחס?
אברהם נגוסה: כן, אבל הוא לא סיים.
<אריה מימון: בבקשה.