GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יובל כהן: אני כן רוצה להגיד שאני חושבת שהברכה של המפגש הזה היא בראש ובראשונה לפתוח את ערוצי התקשורת, שיכול להיות שהם לא מיטביים ואם באמת יש נציגים בתוך קופות חולים שעונים על שאלות טרום עלייה, למשל, ואנחנו לא יודעים מזה אז אנחנו – אני מדברת בשם כולנו, אנחנו לשירותכם בתור כלי להעביר את המידע לעולים.
<יובל כהן: אני חושבת שאני יכולה לדבר גם בשם הסוכנות.
<יובל כהן: יש לכם נציגים כאלה – אנחנו רוצים להביא את הלקוחות אליכם.
<יובל כהן: אני מדברת גם מבחינה מסחרית וגם מבחינה ציונית אבל, תעמידו את המידע הזה לשירותנו כדי נוכל להעביר אותו הלאה ולהנגיש אותו לעולים.
<יובל כהן: בהקשר הזה אני אומרת – ואני לא אציין פה אילו קופות אבל יש קופות שכן נותנות שירותים טובים בשפות, לפי אזורים גיאוגרפיים, טרום עלייה, אחרי עלייה, זה מאוד שונה בין קופה לקופה, ואני חייבת להגיד שכשעולים שואלים אותנו: האם אוכל לקבל מידע?
<יובל כהן: או: האם אתם יכולים להמליץ?
<יובל כהן: אז ברור שזה חלק מהשיקולים.
<יובל כהן: עולה שרוצה לדעת האם התרופה שלו למחלה כרונית שיש לו, תהיה מכוסה על ידי בטוח מסוים של קופה מסוימת, אנחנו חייבים להגיד: אתה יכול לפנות לקופה הזאת, יהיה לך מענה בשפה ובקופה אחרת יכול להיות שלא יהיה, אז אני פותחת את זה לקופות, ברור שזה מהווה שיקול עיקרי, לפחות ממה שאני יודעת, כי אנשים בוחרים קופה לפי שני מימדים, אל"ף, אזור גיאוגרפים והשירותים הניתנים בו ובי"ת לפי התשובות והמידע שהם יכולים לקבל טרום עלייה בשפה.
אברהם נגוסה: אני גם רוצה לבקש מהארגונים, מארגוני העולים, כמו "נפש בנפש", גם מועצת הארגונים וגם ארגונים אחרים, אני פונה אליכם, מאוד חשובה האבחנה, מאוד חשוב שתציגו לנו את קופת החולים שעושות טוב ואיזו לא, כדי שלא נעשה הכללה וזה מאוד חשוב לנו ללכת אחת אחת.
אברהם נגוסה: גם לדרוש ממשרד הבריאות להפעיל סנקציה על קופות החולים שלא ממלאות את ההוראות של משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים את עזרתכם בעניין הזה, שתעזרו לנו ותבדקו את זה.
אברהם נגוסה: אם קופת חולים עושה כמו שצריך, אז אנחנו ניתן לה פרס, פה בכנסת, ומי שלא – תקבל גם סנקציה.
אברהם נגוסה: כך אנחנו יכולים להתקדם.
אברהם נגוסה: למסמס את הכול ביחד, זה לא הולך לכן, אני פונה אליכם, ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: אדוני, קודם כל, מה אתה מציג?
<גיל גילמן: אני מהסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, או.
<גיל גילמן: גיל גילמן מהסוכנות היהודית.
<גיל גילמן: אני חוזר ומזכיר, אנחנו רואים שלרוב, העולים כן בוחרים לפי גיאוגרפיה, אני באופן אישי פעיל בכמה פורומים חברתיים ואני רואה את סוג השאלות שעולות בפורומים האלה.
<גיל גילמן: שאלה נפוצה היא האם יכולים להמליץ על רופא דובר אנגלית, צרפתית וכו' באזור מסוים.
<גיל גילמן: אנחנו מתברכים בזה שהרפואה היא תחום יהודי קלאסי ולכן, אנחנו רואים שיש לנו הרבה עולים שמייצגים את התחום, ולרוב אין בעיה למצוא רופא או כל מומחה אחר, שמדבר את השפה של העולה.
<גיל גילמן: אנחנו רואים בירידים שאנחנו מארגנים ברחבי העולם, שיש מועמדים שצמאים לקבל את האינפורמציה לגבי השאלה לאיזו קופה להצטרף, ובמידה ומדובר בעולים שיש להם מחלה כרונית, בקרב עולים מבוגרים במיוחד, הם צריכים לקבל את האינפורמציה טרום עליה ואדוני היושב ראש, אתה ציינת שאם הם לא מקבלים אינפורמציה הם יחזרו לארץ המוצא – הם פשוט לא יגיעו, אם הם לא מקבלים את האינפורמציה.
אברהם נגוסה: לא אמרתי 'אם לא יקבלו', אם לא נטפל בהם - - -
<גיל גילמן: כן, בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אם לא ירגישו כמו בבית - - -
<גיל גילמן: אז יחזרו אז - - -
אברהם נגוסה: הטיפול הוא לא רק תרגום, יש כל מיני תחומים אחרים, גם תעסוקה, גם חינוך, יש כל מיני ותיכף נלך למשרד הקליטה לעניין הזה.
<גיל גילמן: אבל הטרגדיה היותר גדולה היא שאם הם לא מקבלים את המידע בטרם עלייתם הם פשוט לא יעלו, הם לא יגיעו.
<גיל גילמן: אם הם לא יודעים שהם יקבלו את הטיפול שהם צריכים בארץ והם מקבלים את הטיפול הזה בחוץ לארץ זה פשוט מונע מהם מלעלות על המטוס, במיוחד כאשר מדובר במשהו שכן מקבלים את הטיפול לו, בעיניי זו טרגדיה.
<גיל גילמן: אנחנו יודעים שיש גורמים שאנחנו יכולים לפנות אליהם.
<גיל גילמן: אני מאוד שמח לשמוע היום שיש יותר גורמים ממה שאנחנו ידענו.
<גיל גילמן: אנחנו נשמח מאוד להנגיש את האינפורמציה לעולים ברחבי העולם, ואני גם רוצה לחזור לברך על מה שנאמר על ידי הנציג של "מאוחדת" פה, שההסבר על איך המערכת עובדת הוא מאוד מאוד חשוב והעניין התרבותי פה הוא קריטי.
<גיל גילמן: רונן ידידי מ"נפש בנפש" ציין שהתרבות בין ארצות הברית לבין קנדה היא לא אותו דבר.
<גיל גילמן: אני הייתי עכשיו בסבב ירידים בצפון אמריקה, הנושא של הרפואה היה מאוד מאוד פופולרי אבל, ה nuance בין צפון אמריקה לבין רוב המדינות המפותחות האחרות, הוא מאוד מאוד משמעותי וזה רק מדגיש את הקושי בלהציג את האינפורמציה, כי אנגלית אמריקאית, אנגלית קנדית ואנגלית אוסטרלית הן לא בהכרח אותו הדבר.
<קריאה: שלא לדבר על בריטית.
אברהם נגוסה: טוב, בואו לא נלך עכשיו לעניין השפות, אני חושב שאם נסביר להם בכל שפה שהם מבינים, כמו שאמרת, אז יש גם אוסטרלים שיכולים להסביר באנגלית האוסטרלית ויש גם קנדים שיכולים להסביר, אם אנחנו נדע איך לעשות אז זה לא בעיה, לא חסר.
<גיל גילמן: הכי חשוב הוא שתהיה כתובת שאליה הם יכולים לפנות, שאנחנו נדע ונפרסם בקרב השליחים, בקרב הנציגים.
אברהם נגוסה: אז אני בא לכתובת, הכתובת לעולים טרום עלייה היא הסוכנות היהודית.
<גיל גילמן: בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אז בוא, אני אשאל אותך, הסוכנות היהודית, באחריותה להסביר לעולים, לארגן ולעזור לעולים לקדם את התהליך של עלייתם לישראל.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול, הסוכנות – כמה ירידים עשתה בכל העולם?
אברהם נגוסה: תסביר לי, בצרפת, באוקראינה, באמריקה, כמה ירידים עשיתם והזמנתם את נציגי קופת החולים ולקחתם אותם כדי שיסבירו להם?
<גיל גילמן: אנחנו מזמינים תמיד את הנציגים של הקופות - - -
אברהם נגוסה: השנה, כמה אתם - - -
<גיל גילמן: טוב, אני יכול להגיד לגבי מדינות דוברי אנגלית שאיתן אני מתעסק במפורט, התקיים יריד בלונדון, יתקיים יריד בדרום אפריקה, במאי, ואנחנו - - -
אברהם נגוסה: האם נציגי קופות חולים מישראל נסעו אתכם לשם?
<גיל גילמן: ללונדון כן, לדרום אפריקה מוזמנים.
<גיל גילמן: בצפון אמריקה - - -
אברהם נגוסה: מה זה "מוזמנים", האם הוא לא התקיים?
<גיל גילמן: דרום אפריקה עוד לא התקיים, יתקיים במאי.
<גיל גילמן: בצפון אמריקה אנחנו כמובן בשיתוף פעולה עם "נפש בנפש", היו שמונה ירידים עכשיו, נציג של קופת חולים אחת היה והוא לא היה נוכח בכל הירידים כי יש פיצול של המשלחת.
<גיל גילמן: באוסטרליה אנחנו לא מקימים יריד, מבחינת דוברי אנגלית זה הכול בצרפת, כולכם שמעתם, יש נציגים פה שהיו בצרפת, בירידים שהסוכנות מארגנת יחד עם משרד הקליטה וגורמים נוספים, ולדעתי גם הירידים באוקראינה שהוזכרו אלה גם ירידים שהסוכנות היהודית מארגנת, יחד עם משרדי ממשלה.
אברהם נגוסה: כלומר, בנוסף למה שאנחנו דורשים – שזה דרך אתרי האינטרנט של קופות החולים ומערכת הבריאות פה בישראל, אתם גם עושים פיזית, מזמינים את נציגי קופת החולים לארצות מסוימות ואז הם מגיעים ומסבירים לאותם העולים הפוטנציאליים.
<גיל גילמן: נכון, אם כי אנחנו לא מארגנים בכל מקום בעולם כמובן ולא כל מועמד יכול להרשות לעצמו להגיע.
<גיל גילמן: מדובר בצפון אמריקה, בברית המועצות, במקומות שונות ובמרחבים עצומים ויכול לקרות שעולה מועמד לעלייה גר אלפי קילומטרים מהיריד הקרוב אליו.
אברהם נגוסה: אז אני חוזר למשרד הקליטה, שרה, עכשיו אני שואל אותך, שרה, תעדכני אותנו, כמשרד הקליטה – לגבי הפרדת הרשויות פה בישראל אני עושה פה בכנסת מה שאפשר לעשות אבל, אתם משרד הקליטה, אתם ה'פֶּה' של העולים, גם בתחום העלייה וגם בתחום הקליטה, אז אנחנו שומעים מארגוני העולים, שהעולים, גם אלה שעוד לא עלו, טרום עלייה, וגם אלה שהגיעו לפה, כשאתם יודעים על משרד הבריאות שהתגייס כמשרד הבריאות והוא הוציא את חוזר המנכל, האם אתם, כ'פה' של העולים, כמשרד העלייה והקליטה, האם אתם דאגתם שקופות החולים האלו יקיימו את חוזר המנכל?
אברהם נגוסה: שניים, מה רמת שיתוף הפעולה שלכם עם קופות החולים ומשרד הבריאות כדי לקדם את הנושא הזה?
<שרה כהן: שרה כהן, אני מנהלת שרות הרווחה במשרד העלייה והקליטה.
<שרה כהן: אני ארצה להתייחס כמיטב יכולתי לכמה דברים ולהתייחס גם לשאלות שלך.
<שרה כהן: קודם כל מה שאני רוצה לציין הוא שמשרד העלייה והקליטה נכון להיום, מבחינת מתן המידע המרכזי, מוציא כרגע בתחום של הבריאות, שתי חוברות מרכזיות שגם צויינו בסקר של הממ"מ האחת חוברת של "רישום עולים לקופות חולים" שנותנת מידע שהוא מאוד נגיש וידידותי ובשפות שונות, מופיע גם בחוברות שהן חוברות כרוכות ומופצות בשפות שונות וגם באתר האינטרנט של המשרד.
<שרה כהן: יש חוברת נוספת שנקראת "שרותי בריאות" שבעצם שופכת אור על כל מערך שירותי הבריאות במדינת ישראל, אין פה התייחסות שהיא ספציפית לקופות החולים, אני גם שוחחתי על זה עם אידה בן שטרית, שהיא מנהלת את אגף מידע ופרסום אצלנו, המשרד לא יכנס להשוואה בין קופות החולים.
<שרה כהן: מה שחשוב לנו לתת, כמשרד ממשלתי, זה לשפוך אור על האופן שבו מערכת הבריאות פועלת, עם הרבה מאוד מידע משלים, גם בנושא של קבלת שירותים שיכולים להינתן על ידי גופים נוספים וגם שורה ארוכה של כתובות, גם זה מופיע בשפות שונות.
<שרה כהן: החוברות הללו מבחינתנו הן חוברות שאמורות לשרת את הסוכנות היהודית ואת "נפש בנפש" בכל התהליכים שהם מבצעים בחו"ל, אלו חוברות שכל הזמן ניתנות להם והן בעצם הבסיס שאחרי הקריאה בהן, אפשר להעמיק יותר.
<שרה כהן: כשם שגם צויין, יחידת הנתב"ג שלנו, וזה תהליך שנעשה לפני כשש שנים, מאפשרת בעצם רישום מיידי בשדה התעופה.
<שרה כהן: זה גם חוסך את התשלום עבור אגרת הרישום.
<שרה כהן: 'חלק הארי' של העולים, קרוב ל-90% בוחר במהלך הזה, וההנחה שלנו היא שיש לא מעט עולים – כך גם לפחות אנחנו רואים, שכבר מקבלים החלטה שהיא מוקדמת ומגיעים עם איזושהי אמירה לגבי הקופה שהם רוצים לבחור בה.
<שרה כהן: אם יש להם עדיין איזושהי התלבטות או קושי מאפשרים להם עדיין להתקשר לקרובי משפחה ולכל מי שהם מעוניינים, כי בסופו של דבר, ההחלטה על הרישום היא של העולה בלבד.
<שרה כהן: מה שאני רוצה לציין הוא שבשנה האחרונה – וזה כבר מתייחס לשאלה שלך, אנחנו נמצאים בקשר שוטף, גם היחידה שלי, עם האגף לצמצום פערים במשרד הבריאות.
<שרה כהן: אנחנו נתנו לזה בהחלט 'פוש' רציני בעקבות המהלך שהיה לגבי "דרך חדשה", אבל לא רק לגבי "דרך חדשה" אלא גם החלטת הממשלה שהייתה לגבי העלייה מצרפת, שהיא יצרה גם תוספת של מענים במשרד הבריאות לאוכלוסייה של דוברי צרפתית, לדוגמה, במענה "כל הבריאות", שזה מענה טלפוני, ישנם אנשי מקצוע שעונים בשפה הצרפתית וגם מוקד התרגום הטלפוני מגובה באמצעות מתרגמים שהם דוברי השפה הצרפתית.
<שרה כהן: זאת בנוסף לשיחות שכבר קיימות בתוך המערכת.
<שרה כהן: אנחנו משתדלים, גם קיבלנו ממשרד הבריאות תדפיס גדול על כל הפניות שהיו בשנה האחרונה, אני מתרשמת שבסך הכול יש כאן קשב ויש נכונות להתייחס למה שאנחנו מעלים, אם מעלים צרכים שונים או שהמוקד לא נותן את המענה באופן ההולם ביותר.
<שרה כהן: אני רוצה לציין שבשנה האחרונה – וחבל שחוליו הלך, אבל בעקבות הדיון שהיה על הפטיטיס סי ו-בי אנחנו כבר קיבלנו ותירגמנו את כל החומר על הפטיטיס סי ו-בי לשפות העולים הרלבנטיות.
<שרה כהן: התרגום כבר נעשה אצלנו והוחזר חזרה למשרד הבריאות, כדי שהוא יתקף אתו, כי צריך גם איש מקצוע בתחום הרפואה, אחרי שאנחנו מבצעים את התרגום אצלנו, שייתן לזה את התקפות האחרונה שהחומר נכון, זאת אומרת, זה לא רק תרגום שהוא מילולי אלא גם תרגום שמעביר את המסר.
<שרה כהן: לגבי כל הנושא של התרגומים, ברגע שצף ועולה נושא אנחנו משתדלים גם במערכת שלנו, להיות מאוד קשובים ולהתארגן במהירות האפשרית.
<שרה כהן: מה שאני יכולה לציין וששמנו עליו עוד זרקור – לפחות מבחינת עבודת השרות שלי, הוא שעשינו בחודש האחרון אפילו, בלי קשר לישיבה הזאת, אני עצמי נתתי שתי הרצאות, אחת במפגש משותף שנעשה עם אגף הרווחה של הסוכנות היהודית וגורמים נוספים שם, סביב כל הנושא של חסמים ובעיות שאנחנו זיהינו ב"תפרים" שבין המערכות השונות ובין הזכאויות השונות, כולל גם התייחסות למה שקורה כרגע מבחינת המעבר לנושא של הרפורמה בבריאות הנפש.
<שרה כהן: השבוע גם נתתי הרצאה שהיא דומה, ב- global service center של הסוכנות היהודית וניסיתי לחדד גם מעֵבר לנושא של קופות החולים את ההבנה של האחריויות של המערכות השונות ואת ההבנה, לדוגמה, של ההבדל בין זקן תשוש, זקן סיעודי, זקן תשוש- נפש וזקן סיעודי מורכב, כי כל הגדרה כזאת מייצרת עירוב של מערכת אחרת כמו גם סוגי סיוע, זה מאוד סבוך הדברים האלה, וצריך באמת לעשות תהליך כל הזמן של להיות עם האצבע על הדופק, לראות גם את השינויים שמתרחשים.
<שרה כהן: אפילו לא הזכרנו כאן את המקום של המוסד לבטוח לאומי, ככלל, כבסיס, כתנאי הסף לכל מה שקשור לנושא של חוק בטוח בריאות ממלכתי, כי מי שאינו תושב, אפילו לא יכול להיות מכוסה באמצעות החוק ופה, בעצם, זה ה'בונוס' הגדול ביותר של אוכלוסיית העולים שמגיעה לראשונה למדינת ישראל, ויכולה מן היום הראשון שהיא מגיעה, להירשם לקופות החולים ולהיות מכוסה מתוקף החוק וללא תשלום, וזה יכול להיות שנה שלמה.
<שרה כהן: כי מי שבחצי השנה השנייה לדוגמה, עוד לא השתלב בעבודה, עדיין יכול ליהנות מבטוח רפואי ללא תשלום לפרק זמן של שנה שלמה.
<שרה כהן: אני לא יכולה שלא להגיד את מה שאני כמעט בכל דיון מציינת ולדעתי, לא נותנים על זה מספיק את הדעת, והוא הנושא של התושבים החוזרים ועולים גוררי זכויות, שאיבדו את הזכויות שלהם בבטוח רפואי.
<שרה כהן: זה משהו שאני חוזרת עליו כי אין לו מענה שהוא מענה מוסדר.
<שרה כהן: אני חושבת שאנחנו צריכים להעריך ולהוקיר בפרספקטיבה של עשרים שנה, את מה שחוק בריאות ממלכתי עשה לנושא של העולים.
<שרה כהן: אני לא איש משרד הבריאות, אני איש משרד הקליטה ואני יכולה לראות מה היה עד 95' שלא היה חוק, לא היה חוק, זאת אומרת בקופות חולים - - -
אברהם נגוסה: תושבים חוזרים לא מקבלים אותן זכויות.
<שרה כהן: תושבים חוזרים שאיבדו את התושבות, זאת אומרת, כאלה שהם למעלה מחמש שנים בחו"ל או כאלה שבתוך התקופה שלהם בחו"ל, לא משלמים למעלה משנתיים דמי בטוח לאומי ודמי בטוח בריאות, הם צריכים לשלם פדיון.
<שרה כהן: הפדיון בעצם תלוי בפרק הזמן שהם עזבו את הארץ ועד פרק זמן של חצי שנה של המתנה.
<שרה כהן: זאת אומרת, מי שלא משלם את הפדיון, שהיום עומד על 10,950 אם אני לא טועה - - -
<קריאה: 11,000, כן.
<שרה כהן: 11,000, הוא בעצם לא יכול להחזיר לעצמו את שרותי הבריאות.
<שרה כהן: אנחנו רואים שגם תושבים חוזרים אבל גם עולים גוררי זכויות, זאת אומרת, כאלה שהיו בעבר במדינת ישראל ועזבו, ואפילו מישהו שהוא היה – רק ככה בשביל לשבר את האוזן, שהיה שבוע בארץ, חודש בארץ ועזב לחו"ל, ברגע שהוא חוזר הוא בעצם צריך לשלם את דמי הפדיון, וגם אם הוא לא נהנה בעבר מהבטוח הרפואי, הוא לא יהיה זכאי לקבל אותו פעם נוספת.
<שרה כהן: היום זה חלק מתוך המידע וזו הנגשת מידע 'סופר' קריטית ולמה?
<שרה כהן: כיוון שאנחנו רואים היום תמהילים שונים של משפחות שכוללות, לדוגמה, עולה שמעולם לא עלה למדינת ישראל ובן זוג שהוא עולה לשעבר או תושב חוזר ולכאורה, במקרים מסויימים, במערכת אצלנו במשרד הקליטה, יכולים בוועדת ערעורים לאשר להם למשל, עוד פעם מחדש, סל קליטה כמשפחת עולים, באופן חריג, אבל סל הקליטה הזה לא מכסה את הנושא של הבטוח הרפואי והמשמעות היא שאחד מבני הזוג, שאולי הוא סבור מראש שהוא גם מכוסה בבריאות, הוא מגיע לכאן ובעצם אין לו בטוח בריאות, כי הוא צריך לשלם את דמי הפדיון או לשלם מראש, זאת אומרת, אם הוא היה בעבר תושב המדינה, לשלם מראש בפרק זמן של חצי שנה, הוא יכול לשלם את זה מראש ולהגיע לכאן.
<שרה כהן: אני מעלה את הנקודה הזו - - -
<יובל כהן: הגשנו לפני שבועיים תיקון חקיקה בנושא הזה לוועדת העבודה של הכנסת.
<שרה כהן: הנקודה היא כאן שזה בעצם, בראש ובראשונה זה נושא של מידע וצריך גם לציין דבר אחד נוסף, שיש לו גם השלכה – ממה שאנחנו ראינו, גם לנושא בריאות הנפש.
<שרה כהן: מדוע?
<שרה כהן: כי בעבר, עד שהייתה הרפורמה בבריאות הנפש אנחנו הצלחנו לקבל ממשרד הבריאות את האפשרות להפנות תושבים חוזרים וגוררי- זכויות, למרכזים לבריאות הנפש, שלפחות רופא יראה אותם אבל כיום, גם זה נמנע אם הוא לא מחזיר לעצמו את הזכויות לבטוח רפואי.
<שרה כהן: הנושא של בטוח רפואי שיושב על תשתית של תושבות הוא קריטי ואני כל הזמן אומרת את זה, זה חלק מתוך מה שאני סבורה שגם הסוכנות היהודית, עמיתינו בסוכנות היהודית, יידעו שזה מידע מוקדם שצריך להיכנס, כי הנושא של ההשפעה והזכויות של קופות החולים, בהינתן שקיים חוק בטוח בריאות ממלכתי הוא חשוב לעין ערוך, אבל לא פחות חשוב, בעצם, לבוא ולהתייחס גם לסוגיות הללו בכל התהליכים שנעשים ובירידים שנעשים.
אברהם נגוסה: זו סוגיה קשה, שאני רואה, לאלה שהם תושבים חוזרים.
אברהם נגוסה: אני חושב שזו סוגיה שאנחנו צריכים לדון בה בנפרד בעתיד ונקיים את זה.
אברהם נגוסה: אני לקראת סיום.
אברהם נגוסה: הגעתי לסיכום של הדיון.
אברהם נגוסה: האם יש מישהו שרוצה לשתף אותנו?
אברהם נגוסה: אז אם כך אנחנו נסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אני פונה למשרד הבריאות, הועדה קוראת למשרד הבריאות להשיב לה תוך שבוע בכתב, תשובה מלאה בדבר הנגשת אתר המשרד לעולים שעלו ואני מתכוון ל"כל הבריאות", גם לעולים שעלו וגם טרום עליה בשפתם.
אברהם נגוסה: אנחנו נעביר גם בכתב את המסקנה הזו, זה חשוב לנו, לקבל את זה תוך שבוע בכתב ואז אנחנו נחליט איך אנחנו ממשיכים.
<אייל חסידים: לעניין ההגשה "טרם" ו"אחרי זה" האתר עצמו יונגש לשפות, כלומר, עניין הנגשתו - - -
אברהם נגוסה: כן, כן, אני אמרתי, זה בדבר הנגשת "כל הבריאות".
<אייל חסידים: הנגשת האתר בשפות.
אברהם נגוסה: לעולים שעלו וגם לעולים שהם טרום עלייה.
<אסתר בלום: שתינתן אפשרות לפנות גם למי שאינו תושב, זו גם אחת הסוגיות שעלו כאן, זאת אומרת, שכתובת המייל, שאליה ניתן לפנות בשפות - - -
אברהם נגוסה: תפורסם, כן.
<אסתר בלום: שהיא תפורסם וזה לא יהיה תלוי אם יש לו מספר תעודת זהות או לא, לפונה.
<אייל חסידים: שהפנייה לא תהיה מותנית בקיום מספר זהות.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם, אנחנו סיכמנו וסגרנו את הדיון.
אברהם נגוסה: אני פותח את ישיבת הוועדה.
אברהם נגוסה: הנושא הוא אנטישמיות ודה-לגיטימציה ברשת בעקבות מספר דיונים שקיימנו בנושא אנטישמיות ודה-לגיטימציה כיוון שרציתי לייחד דיון לאופן בו ניתן להפחית את התופעה ברשת בכלל וכמובן ברשתות חברתיות.
אברהם נגוסה: בשנת 2014 פורסם כי הוגשו 16,000 תלונות על הסתה אנטישמית ברשתות חברתיות, פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם, כולל גיוס פעילים לפעולות אנטישמיות.
אברהם נגוסה: ואכן הוזמנו לישיבה נציגי הרשת החברתית פייסבוק כדי לבחון כיצד הם מונעים את התופעה ברשת.
אברהם נגוסה: מאחר שנבצר מהם להשתתף הם העבירו לנו נייר עמדה.
אברהם נגוסה: פייסבוק העבירו נייר עמדה באנגלית, אני אסכם את זה בקיצור בעברית.
אברהם נגוסה: לדבריהם הם אוסרים התבטאויות שנאה, איומים, אלימות או הכפשה.
אברהם נגוסה: הם מציינים כי במסגרת האיסורים המצוינים לעיל אין מקום לאנטישמיות בפייסבוק.
אברהם נגוסה: כאשר מתקבל בפייסבוק דיווח על אנטישמיות הם בודקים זאת ומסירים מהרשת.
אברהם נגוסה: הצוות הבודק את ההתבטאויות הוא צוות מקצועי ומיומן, דובר שפות ורגיש תרבות, כולל דוברי עברית וערבית.
אברהם נגוסה: זה סיכום המכתב שלהם.
אברהם נגוסה: בשבוע ממוצע הם בוחנים כמיליון התבטאויות ופועלים להסרתן במידת הצורך תוך יידוע המפרסם.
אברהם נגוסה: אם המפרסם חוזר ומפרסם חומר פוגעני המפר את הסטנדרטים של פייסבוק, פייסבוק מונעת בעדו לפרסם פוסטים במשך תקופה ובמידת הצורך סוגרת את חשבון הפייסבוק שלהם.
אברהם נגוסה: אני מבקש לדיון הזה ממר עידו דניאל, ראש התכנית למאבק באנטישמיות בהתאחדות הסטודנטים להציג בפנינו בקצרה מצגת ובה ממצאים עדכניים.
אברהם נגוסה: בהמשך אני אתן גם לנציגי ארגונים שפועלים נגד אנטישמיות ודה לגיטימציה ומשרדי הממשלה שפועלים.
אברהם נגוסה: אני מבקש מכל הדוברים לעשות את בתמציתיות מכיוון שאנחנו אחרי שעה וחצי ממשיכים עוד דיון בנושא האנטישמיות הגואה באירופה.
אברהם נגוסה: זו הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: מצטרפת אלינו חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, ועד שהעניינים הטכניים בעניין המצגת יסתדרו אנחנו נעבור לדיווח של משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: משרד החוץ.
אברהם נגוסה: עקיבא תור, נציג משרד החוץ, בבקשה.
<עקיבא תור: משרד החוץ פועל במישור המדיני והפוליטי נגד ההסתה ברשתות.
<עקיבא תור: אנחנו סבורים שתעשיית האינטרנט חייבת לאמץ אמות מידה גלובליות, מה שנקרא global terms of service, שימנעו את השנאה והאנטישמיות הגואה באינטרנט כרגע.
<עקיבא תור: כרגע באירופה אנחנו רואים מצב שההסתה בשפה הערבית מאיימת על בטחון הקהילות.
<עקיבא תור: לא רק על בטחון הקהילות, גם על הביטחון באירופה.
<עקיבא תור: משרד החוץ נמצא בשיח ישיר עם הנציבות האירופית ועם מספר מדינות באירופה לגבי פעילות מול תעשיית האינטרנט כדי לגרום לתעשיות לבקר את עצמן.
<עקיבא תור: כרגע מה שקורה, נציגי פייסבוק, גם הבכירים ביותר, אומרים 'אנחנו נגיב לתלונות של גולשים כאשר נקבל אותן'.
<עקיבא תור: בדקנו את הנתונים.
<עקיבא תור: אם התלונות האלה היו מוגשות בקנה מידה ריאלי פייסבוק בכלל לא מעסיק כוח אדם שמסוגל להתמודד עם כל התלונות האלה.
<עקיבא תור: הבאנו לנציבות האירופית מספר חברות היי טק ישראליות שעוסקות בניטור במרחב המקוון ומסוגלות לנטר באופן אוטומטי שיח שטנה ואנחנו סבורים שהתעשייה חייבת להתחיל לפקח על עצמה.
<עקיבא תור: אנחנו סבורים שהפלטפורמות האלה יותר דומות לתחנות רדיו או תחנות טלוויזיה מאשר להייד פארק.
<עקיבא תור: מה שקורה שם הוא מאוד מאוד לא אחראי והתעשייה כרגע אינה מוכנה לקחת אחריות על השנאה שהיא מאפשרת.
<עקיבא תור: לכן אנחנו פועלים בכל הכלים המדיניים כדי להביא ברית של מדינות שיביא כוח חקיקה ורגולציה כדי לבלום את מרחב השטנה במרחב המקוון.
<עקיבא תור: תודה.
אברהם נגוסה: מר יאיר פריימן, מהמשרד לנושאים אסטרטגיים.
<יאיר פריימן: שלום, אדוני היושב ראש.
<יאיר פריימן: בעקבות החלטת הממשלה מלפני כחודשיים נקבע שהמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה ירכז את הפעילות בתחום המאבק ב-BDS.
<יאיר פריימן: כמו כן הוחלט על העברת שטחי פעולה של דיפלומטיה ציבורית למשרד ראש הממשלה ולכן המשרד הזה, בין היתר, יעסוק בתחום המאבק בדה לגיטימציה ברשתות החברתיות.
<יאיר פריימן: מכיוון שאנחנו רק התחלנו לעבוד הנושא הזה מוכר לנו ואנחנו נפעל במרחב של הרשתות החברתיות בראייה של המאבק מול הקמפיין ותופעת הדה לגיטימציה וה-BDS בישראל בכלל והחלק של האינטרנט והרשתות החברתיות הוא חלק מהמאבק הכולל במאבק בתופעת ה-BDS.
<יאיר פריימן: בהמשך לדברים של עקיבא, אין לנו כוונה להחליף עשייה של גופים אחרים שעוסקים בהסברה ואנחנו נמצאים בקשר עם כל משרדי הממשלה האחרים שעוסקים בתחום.
<יאיר פריימן: יהיה לנו מטה לעסוק בסוגיה הזאת.
<יאיר פריימן: יכול להיות שגם בתחום של הרשתות החברתיות יוקם מטה לתופעה הזאת.
סופה לנדבר: מה אתם מתכוונים לעשות?
<יאיר פריימן: אנחנו נמצאים כרגע בשלב של בניית תכנית עבודה והרשתות החברתיות זה יהיה אחד מהתחומים.
<יאיר פריימן: הדברים שאנחנו נעשה זה לדוגמה, קודם כל אנחנו נפעל לעשות דה לגיטימציה לקמפיין שמופעל נגד מדינת ישראל, אנחנו נפעל להשפיע על השיח הבינלאומי האקדמי בכל מה שקשור לתופעת הדה לגיטימציה וה-BDS, גם בארץ וגם בכל מקום שנצטרך.
<יאיר פריימן: כמובן שאנחנו נשתף פעולה עם כל הארגונים הקיימים, המשרד נפגש עם כל הארגונים שנמצאים פה בחדר ומי שלא נמצא, עם כל הארגונים, ואנחנו לא הולכים להחליף גם את הפעילות של הארגונים אלא לשתף איתם פעולה.
<יאיר פריימן: בנוסף, במדיה החברתית ראינו במלחמה האחרונה הצלחה של חמ"לי הסברה באוניברסיטאות, שזה משהו שאנחנו נרצה להרחיב.
<יאיר פריימן: זה התחיל במשרד ההסברה והתפוצות הקודם, תחת יולי אדלשטיין, המשיך במטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה ואנחנו גם מתכוונים להרחיב את זה.
<יאיר פריימן: בנוסף אנחנו נפנה לקהלים שיש בהם מוקדי השפעה ומכפילי כוח בתחום הזה, גם בשיתוף פעולה עם המשרדים האחרים נפעל לפעילות יוזמה ומיתוג נגד החרם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול, גם את נציג משרד החוץ וגם נציג המשרד לעניינים אסטרטגיים, אני חושב שאתם עושים גם הסברה בתפוצות, בוועדה הקודמת קיימנו דיונים, אני חושב שזו הפעם השלישית או הרביעית שאנחנו מקיימים דיונים בנושא הזה, ואנחנו המלצנו בישיבה האחרונה ליצור גוף מתכלל, גם במשרדי הממשלה וגם הארגונים הלא ממשלתיים שפועלים ברמה הבינלאומית נגד אנטישמיות ודה לגיטימציה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לקבל מכם, האם הגוף הזה הוקם, האם אתם פועלים בתיאום.
אברהם נגוסה: אני שומע ממך שאתה לא רוצה לקחת תפקידים של אחרים ואני מרגיש שאין תיאום.
אברהם נגוסה: בשטח הנושא בוער, אתמול שמענו ממשרד התפוצות ש-40% באירופה הם אנטישמיים, 75% סטודנטים יהודים באמריקה עברו תופעה של התקפות אנטישמיות.
אברהם נגוסה: מה באמת המשרדים הממשלתיים עושים?
אברהם נגוסה: לעניות דעתי משרדי הממשלה צריכים לקחת את ההובלה, לא צריכים לחכות לארגונים האחרים.
אברהם נגוסה: מי שצריך להוביל את המאבק אלה משרדי הממשלה והארגונים האחרים הלא ממשלתיים יכולים להיות עזר במאבק הזה, אבל אתם צריכים לבוא כגוף אחד ולהוביל את העניין.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אולי לפני שאתה עונה, לחבר הכנסת יואל רזבוזוב יש גם שאלה.
יואל רזבוזוב: אני באמת רוצה להצטרף לדברים שלך.
יואל רזבוזוב: בקדנציה קודמת אנחנו גם קיימנו לא מעט דיונים באותו נושא וגם דיברנו על זה שבהסברה אנחנו מפסידים.
יואל רזבוזוב: יש לנו כמה גופים, אז הם הגיעו ואמרו שהיום לקחו למשרד התפוצות את ההסברה, היום זה רק חוץ ומשרד רוה"מ, אבל בסופו של דבר אין מישהו אחראי.
יואל רזבוזוב: אין מישהו שיכול לקחת אחריות, אין מישהו שכמו שאמרת יכול לתכלל ולהתעסק בזה.
יואל רזבוזוב: משרד החוץ, אני רוצה לשמוע, היה בכלל תקן אחד לנושא, תקן אחד מול כל העולם, הרי מה זה הסתה ברשת?
יואל רזבוזוב: זה הולך ותופס תאוצה, הולך וגובר ובטוח שבתקן אחד במשרד החוץ אנחנו לא נעשה כלום.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהבעיה היום היא בעיה ברמה לאומית ומשרדי הממשלה כולם צריכים לקום וצריכה להיות החלטת ממשלה, לא להקים במשרד כזה או אחר עוד מטה כזה או אחר, כי אני לא חושב שעוד תקנים ועוד מנהל, לא אנשים בפועל שיעסקו ויעשו את מה שאנחנו צריכים שיעשו.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן בוועדה, חשוב שנקרא, ועוד פעם, זה לא קשור לקואליציה או אופוזיציה, זה הביטחון של המדינה שלנו, ביטחון של יהודים בעולם, כדי שנוכל להילחם, שיקום גוף אחד שיחליטו איזה משרד, משרד אחד שיהיה אחראי.
יואל רזבוזוב: כי כשישנה בעיה, ואנחנו היום שומעים שיש הרבה ביקורת, אבל אין לנו למי לבוא, כל משרד מעביר אחריות למשרד אחר 'זה לא אני, זה הוא'.
יואל רזבוזוב: אני לא רוצה לשמוע את התשובות האלה, אני חושב שזה לא נכון, זה נושא יותר מדי חשוב למדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שבקדנציה הבאה גם לא נשב ועוד פעם נחזור על אותם דברים, כי כנראה זה מה שנתעסק, אנחנו כאן נדבר בוועדה ועוד פעם ועוד פעם, שצריך להיות גוף אחד, שצריך להיות מבוגר אחראי, ושום דבר לא יקרה ולא יקבלו שום המלצה שלנו ובמקום 40% אנטישמים באירופה יהיה 60%-70%, עד שבסוף כולם יהיו אנטישמים.
אברהם נגוסה: בכל זאת מי רוצה להתייחס?
<עקיבא תור: אני אענה.
<עקיבא תור: קודם כל יש לנו מחלקה שלמה שעוסקת בנושא של הרשתות החברתיות, יש לנו גם מחלקה נפרדת בשביל החברה האזרחית.
<עקיבא תור: לא תפקידי כפקידוּת - - -
יואל רזבוזוב: כי פשוט יש פרוטוקול של ועדה.
יואל רזבוזוב: בכנסת ה-19 היה כאן נציג משרד החוץ ואמר שהוא לבד, יש לו תקן אחד לנושא הספציפי.
<עקיבא תור: זה היה בנושא החברה האזרחית, זה לא היה בנושא - - -
יואל רזבוזוב: לא, האנטישמיות ברשת.
<עקיבא תור: ההסתה ברשתות, יש לנו יותר.
<עקיבא תור: יש לנו גם מחלקה שלמה שעוסקת במאבק באנטישמיות.
<עקיבא תור: אני לא אקל על חברי הכנסת, אני לא יכול להגיד שמשרד החוץ שמח מכך שנושאים שאנחנו מטפלים בהם ומובילים גם כן מובלים על ידי משרדי ממשלה אחרים ושהם מקבלים את כל התקציבים.
<עקיבא תור: אני לא יכול להגיד לך שזה קל וזה מקל על התיאום בינינו.
<עקיבא תור: אני לא חושב שזה מקומי להגיד לממשלה איך לחלק את הסמכויות.
<עקיבא תור: אנחנו מסתדרים עם מצב שלעניות דעתי אינו סביר.
יואל רזבוזוב: אז אני חושב שכן צריכים להגיד לממשלה וכן צריך להיות גוף אחד.
יואל רזבוזוב: כמו שאתה אומר, זה רק מקשה עליכם.