GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני חושב שלמדנו הרבה דברים, קודם כל למדנו על ההישגים בשילובם ובקליטתם של העולים החדשים פה בקהילה, באפרת, ויחד עם זאת גם למדנו על בעיות שאנחנו צריכים להתייחס אליהן, גם למשרדי הממשלה אני אומר, בעיקר בעיות בתחום התעסוקה.
אברהם נגוסה: אם אנחנו לא ניתן פתרון לתעסוקה אז אנחנו לא נצליח למשוך או להביא עוד עולים.
אברהם נגוסה: היא אמרה, העולים הפוטנציאלים שואלים משם, 'מצאת עבודה?
אברהם נגוסה: מצאת עבודה?
אברהם נגוסה: אז איך אני יכול לבוא אם אין - - - אני רוצה לעלות, אבל אם אתם לא קיבלתם עבודה, איך אני יכול?'.
אברהם נגוסה: אני חושב שחובתנו לעשות כל מאמץ, להילחם עם כל החסמים הבירוקרטים כדי להקל על העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אני כל כך מתחזק עכשיו שנמשיך ונעשה כמו שעד עכשיו הביאו את זה בדיון, כמה פעמים בנושא התעסוקה, בוועדה, אנחנו נעשה גם את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לך, שוב, תודה רבה לכולם, אנחנו מסיימים את הדיון.
אברהם נגוסה: אני שמח לפתוח את הדיון היום בנושא מאוד חשוב שכולנו יודעים, קיבוץ הגלויות הוא שילוב של העולים החדשים לתוך החברה הישראלית ואני מוסיף גם חיבוק של העולים לתוך החברה.
אברהם נגוסה: יוזם הדיון הוא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שפנה אליי בכתב, וגם ארגונים אחרים שפנו.
אברהם נגוסה: הנושא הזה הוא מאוד קריטי היום בחברה שלנו, כי כולנו יודעים ש-350,000 אזרחי מדינת ישראל שעלו למדינת ישראל לקשור את גורלם עִם עם ישראל פה במדינת ישראל, לא מוכרים כיהודים והם רוצים לעבור גיור ולהיות חלק בלתי נפרד מהעם היהודי פה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: לפי הנתונים שאני למדתי, בשנה מתגיירים כ-3,600, תיכף נשמע את הפרטים מיושב ראש מערך הגיור, מכבוד הרב פרץ, 3,600 מתגיירים לעומת המספר שנתתי זו טיפה בים.
אברהם נגוסה: מה שיותר כואב, מתוך המתגיירים יש חלק שלא מוכרים, עברו את הגיור כהלכה, אבל המדינה לא מכירה בהם.
אברהם נגוסה: זה הלב של הדיון שלנו היום, מה אנחנו עושים לאותם אנשים שעברו את הגיור כהלכה ואיך המערכת הממשלתית לא מכירה בהם.
אברהם נגוסה: דבר שני, איך אנחנו מזרזים למי שרוצה להתגייר, שיתגייר.
אברהם נגוסה: זה הדיון שלנו היום.
אברהם נגוסה: איתי נמצאים חבריי חברי הכנסת, כמו שאמרתי, יוזם הדיון יושב ראש ועדת העלייה והקליטה לשעבר, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, וחברת הכנסת סופה לנדבר מכירה את הנשים, הייתה שרת הקליטה לשעבר.
אברהם נגוסה: אני פונה קודם כל ליוזם הדיון, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, בבקשה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, כבוד היושב ראש, על זה שנענית לקיים את הדיון הזה, זה דיון נורא חשוב.
יואל רזבוזוב: לפני כן, יש לנו יום מיוחד היום, יום שמח, יום האישה הבינלאומי, הייתי רוצה לברך את הנשים שיושבות כאן בקהל, נמצאת כאן חברת הכנסת לנדבר, דנה גורדון, מנהלת הוועדה, כל הנשים שנמצאות כאן, שיהיה יום שמח עם הרבה חיוכים והרבה פרחים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה יום חשוב.
יואל רזבוזוב: ועכשיו לנושא פחות שמח, שזה נושא הגיור במדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: אנחנו כולנו יודעים שב-2014 הייתה החלטת ממשלה לאפשר הקמה של בתי דין מקומיים לגיור עם סמכות לגייר על פי השקפתם ההלכתית.
יואל רזבוזוב: ב-2015 הממשלה החדשה ביטלה את הנושא ואיך שאני רואה את זה היא פשוט הפקירה מאות אלפי עולים ללא מענה.
יואל רזבוזוב: אני באמת רוצה להגיד כאן שאנחנו מדברים כאן על עולים, על אלה שנמצאים כאן, על זרע ישראל, הם עלו לפה מתוקף חוק השבות, אנשים שרוצים להיכנס ליהדות כפי שאנחנו אומרים את זה.
יואל רזבוזוב: לא נתחיל להתווכח כאן על העניין ההלכתי, אני חושב שמי שהיה יהודי גם על פי האבא, נגיד מברית המועצות לשעבר, הוא סבל הרבה מאנטישמיות והיה יהודי לכל דבר, לכאן הוא הגיע והפך להיות לא יהודי וגם כשהוא רוצה להפוך להיות יהודי הוא נתקל בקשיים רבים.
יואל רזבוזוב: קמו באמת בתי דין, כמו שיושב ראש הוועדה ציין, לגיור כהלכה, ובאמת היום כבר גייר מאות אנשים, עוד מעט מתקרב לאלפי אנשים, הרבנים לוקחים על עצמם אחריות.
יואל רזבוזוב: המדינה לא מוכנה לקחת אחריות, הרבנים כן מוכנים לקחת אחריות.
יואל רזבוזוב: התהליך של גיור, כפי שהוא היום, וברגע שיש מונופול, התהליך הוא לא נעים, הוא לא מזמין, הוא הרבה פעמים דוחה את האנשים.
יואל רזבוזוב: אלה שכבר נכנסים ונופלים אנחנו מקבלים את התוצאה ההפוכה, אנשים מתרחקים.
יואל רזבוזוב: אתמול ציינתי באחת הוועדות, הופכים את היהדות למשהו שכל מי שיהודי חייב להיות דתי, זה לא כך, יהדות זה מסורת, זה דבר יפה.
יואל רזבוזוב: ברגע שיש מונופול וברגע שהרבנות לקחה את זה לידיים ומקשיחה ולא מזמינה ובאמת משיגה את התוצאה ההפוכה אז אני כן חושב שאנחנו צריכים לעמוד על כך לפתוח את זה, לתת עוד אופציות.
יואל רזבוזוב: אין חוק שקובע שזה לא יכול להיות כך.
יואל רזבוזוב: הייתה החלטת ממשלה.
יואל רזבוזוב: אז מה אם הייתה החלטת ממשלה?
יואל רזבוזוב: היו הרבה החלטות ממשלה, אנחנו כבר שמענו גם על החלטת ממשלה על הפלשמורה, מה קורה עם זה?
יואל רזבוזוב: שומעים על הרבה החלטות ממשלה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו כן צריכים לעשות ולא להפקיר את העולים כי אנחנו מפקירים את העולים.
יואל רזבוזוב: יש פה הרבה עולים שהם חלק אינטגרלי ממדינת ישראל, הם שירתו בצבא, הם משלמים מסים והם גם יהודים.
יואל רזבוזוב: הם יהודים לכל דבר, ככה הם רואים את עצמם, אבל משום מה המדינה לא רואה אותם יהודים.
יואל רזבוזוב: אני קורא להכיר באותם הרבנים, באותם בתי הדין, בגיור כהלכה כגיור לכל דבר שיוכר על ידי המדינה כי בסוף אנחנו פוגעים גם בדור ההמשך, היום זה 350,000 עולים, יש להם ילדים, יש דור המשך ואנחנו פוגעים כאן במהות של המדינה היהודית והדמוקרטית.
אברהם נגוסה: אני צריך להדגיש שהדיון מתחלק לשניים, הראשון זה הכרה בהרכבי גיור עצמאיים שקמו לאחר ביטול בית הדין לגיור כלומר אחרי שביטלו את בית הדין.
אברהם נגוסה: החלק השני של הדיון יהיה קיצור הליכים בתחום בירור ואישור יהדות למניעת אפליית יוצאי אתיופיה בבואם להינשא לאור סירוב רבנות פתח תקווה לרשום לנישואין זוגות מהעדה.
אברהם נגוסה: החלק הראשון זה הכרה בעניין גיורים עצמאיים והחלק השני זה זירוז ובירור אישור הנישואין.
יואל רזבוזוב: על החלק השני אנחנו מדברים עכשיו?
אברהם נגוסה: לא, אנחנו מתחילים בחלק הראשון, לכן אני פונה, אלא אם כן חברת הכנסת, את רוצה לדבר?
סופה לנדבר: לא, בהמשך אני אדבר.
אברהם נגוסה: אז אני פונה לראש מערך הגיור, הרב יצחק פרץ, בבקשה.
<הרב יצחק פרץ: בוקר טוב לכולם.
<הרב יצחק פרץ: הדברים לא כל כך מדויקים, אני אנסה להסביר את הדברים.
<הרב יצחק פרץ: גם זה שכתוב שיש ירידה זה לא נכון, כי למעשה העדה האתיופית, ברוך ה', כמעט כולה עברה כבר את הגיור.
סופה לנדבר: אבל הם עוברים את זה באופן אוטומטי באולפנים, אתם לא עושים למענם שום דבר.
סופה לנדבר: אנחנו מדברים על חלק אחר.
אברהם נגוסה: לא, אני רוצה להבהיר פה.
אברהם נגוסה: לא רציתי לנקוט בעדות, אני אומר שהנושא של - - -
<הרב יצחק פרץ: לא, אני מדבר על הירידה במספר.
אברהם נגוסה: אני יודע, זה 3,600.
אברהם נגוסה: אמרתי שזה הכול, אני יודע שהרוב זה של העלייה מאתיופיה, אבל אם אני נוקב, 350,000, הרוב הגדול זה יוצאי ברית המועצות, מתוך זה 1,600 מתגיירים בשנה.
אברהם נגוסה: זה אולי יותר טוב לעשות את זה.
<הרב יצחק פרץ: אל תשכח שהישראלים, שהיום כותבים שם ישראלים, הם גם עולים מברית המועצות, כשלמעשה הם דור שני שהם גם מתגיירים.
<הרב יצחק פרץ: אז אם תוסיף את זה, זה למעלה מ-2,000.
סופה לנדבר: אתה אומר שמתוך 3,600 כמה יוצאי אתיופיה וכמה - - -
<הרב יצחק פרץ: 1,200 יוצאי אתיופיה והשאר זה שאר העדות.
אברהם נגוסה: אני פניתי אליך כמי שמטפל בנושא, אז תעשה לנו סדר.
<הרב יצחק פרץ: אני הולך לעשות סדר.
<הרב יצחק פרץ: אנחנו שנינו, אני ומנהל האגף, עורך דין ירון קטן, נכנסנו ב-2015 ולמעשה עברנו שנה מאוד קשה.
סופה לנדבר: אתם עוברים במשרד הדתות?
<הרב יצחק פרץ: קודם היינו ברבנות הראשית, אחר כך עברנו להנהלת בתי הדין, אחר כך משרד ראש הממשלה, אחר כך משרד הדתות ושוב פעם אנחנו במשרד ראש הממשלה.
<הרב יצחק פרץ: זאת אומרת במקום שאנחנו נתעסק בגיור רק מטלטלים אותנו ממקום למקום.
<הרב יצחק פרץ: קודם זה היה במשרד העלייה והקליטה וב-2009 העבירו את זה לראש הממשלה.
<הרב יצחק פרץ: וברוך ה' עדיין אנחנו עושים הרבה פעולות חדשות, שהן טובות.
<הרב יצחק פרץ: הכנסנו השנה עוד שלוש עמותות שגם יטפלו.
<הרב יצחק פרץ: זאת אומרת פורשים בכל הארץ, שלא יהיה מקום שלא יהיו כיתות ולימודים.
<הרב יצחק פרץ: וגם אנחנו עושים פרויקט של משפחות מלוות, שכל גרעין תורני שיתעסק באזור שלו ויקרב אותם ויחבק אותם ואז מביאים אותם בהרגשה הרבה יותר טובה ובאהבה ובחיבה.
סופה לנדבר: תסביר לנו, בבקשה, המשפחות, זה חובה שהם יגורו במשפחה או איך הם מחבקים אותם?
<הרב יצחק פרץ: לא, לא יגורו, שפשוט ילוו אותם.
<הרב יצחק פרץ: לתת להם כתף, לתת להם הרגשה טובה, כי בכל אופן אנשים אוהבים שמישהו מכניס אותם, מישהו מדבר איתם, מלווה אותם, ובזה הגרעינים התורניים עושים עבודה נפלאה ולמעשה התחלנו מירוחם, מצפה רמון, דימונה, באר שבע, קרית גת, מודיעין, כמעט אין עיר היום, ברוך ה', שאין שם גרעין תורני שמלווה את הכיתות ודוחף אותם והלוואי שיבואו יותר.
יואל רזבוזוב: כמה אנשים נכנסים לתהליך ולא מסיימים אותו?
<הרב יצחק פרץ: זו הבעיה הגדולה ביותר, שזה לא תלוי בנו, זה לא תלוי בעמותות.
<הרב יצחק פרץ: בעמותות הם שרושמים ומה שמביאים לנו, כמעט 80% עוברים, בפעם ראשונה.
<הרב יצחק פרץ: אחר כך, גם אלה שלא עוברים, יש לנו אדם מיוחד שפונה אליהם ואומר להם 'בואו, אני מבקש ממך, תחזור', כך שאדוני שאמר שלא נעים, מאוד מאוד אנחנו משתדלים שיהיה להם מאוד נעים ויהיה להם טוב ותהיה להם הרגשה טובה.
יואל רזבוזוב: זה לא מה שאני מקבל מהנתונים בשטח, שמכריחים אותם לשים חצאיות ארוכות ועוקבים - - -
<הרב יצחק פרץ: לא מכריחים שום דבר.
יואל רזבוזוב: ככה לפחות הבנות מרגישות.
יואל רזבוזוב: אני אומר לך, לא אחת ולא שתיים אמרו לי את זה.
<הרב יצחק פרץ: הייתי ב - - - במקווה, באו לשם חיילות עם מכנסיים, אף אחד לא דיבר איתן, ואדרבא, שאלתי אותן, 'למה ההורים שלכם לא באים ל - - -', וגם הם רצו לבוא להתגייר.
<הרב יצחק פרץ: צריך לפעמים מודעות, או עוד יותר גרוע, שלפעמים העליהום על מינהל הגיור, שכל כך הותקפנו בשנה האחרונה, אז ברור שזה מזיק.
<הרב יצחק פרץ: אם אתה מדבר טוב על המקום אז יבואו, כשאתה תוקף אותו אז למעשה הם לא יבואו.
<הרב יצחק פרץ: אתה מצייר להם - - -
סופה לנדבר: אם הוא מתנהל טוב, בצורה ידידותית, אז אנשים באים, אם זה בצורה אגרסיבית ובצורה שדוחפים אותם להיות דתיים, אז בוודאי שהם לא רוצים את זה.
יואל רזבוזוב: זה חבר ועדה רציני.
אברהם נגוסה: בבקשה, כבוד הרב, אבל אני רוצה שתתמקד, כי נושא הדיון פה זה הכרה בהרכבי גיור עצמאיים.
<הרב יצחק פרץ: לא אנחנו מכירים.
אברהם נגוסה: אז למה אתם לא מכירים בהם?
אברהם נגוסה: זה גיור כהלכה.
<הרב יצחק פרץ: זה לא תלוי בנו.
אברהם נגוסה: תסביר לנו למה, כי באים לעזור לכם, למערכת.
<הרב יצחק פרץ: בשמחה רבה.
<הרב יצחק פרץ: קודם כל נתאר לעצמנו שלאנשים יש ביקורת על הכנסת, יעשו כנסת חדשה?
<הרב יצחק פרץ: או בית המשפט העליון, יעשו בית משפט עליון חדש?
<הרב יצחק פרץ: זה לא נראה לי.
<הרב יצחק פרץ: אז נתאר לעצמנו, כל דבר יעשו עוד שני אנשים ועוד גופים אחרים, בסוף תהיה פה מדינה שכל אחד יעשה לו בית כנסת.
יואל רזבוזוב: גם ככה כל אחד עושה בית כנסת.
יצחק הרצוג: אבל לגבי העדה האתיופית, יש בעיות עם העדה האתיופית שלא נפתרות הרבה מאוד זמן.
יואל רזבוזוב: כולל כשרות, כל אחד עושה כשרות משלו.
סופה לנדבר: הם עושים את זה פחות טוב מגרעין מלווה?
<הרב יצחק פרץ: אני לא אמרתי שהם לא עושים טוב או עושים טוב.
סופה לנדבר: אז למה אתם לא מכניסים אותם?
יואל רזבוזוב: הרי הרבנים מוכרים על ידי המדינה, הם רוצים לעשות את זה.
<הרב יצחק פרץ: לא אנחנו מכירים, אנחנו פקידים של ממשלת ישראל, לא אנחנו מחליטים.
יצחק הרצוג: לא, הבעיה היא לא זו.
יצחק הרצוג: הבעיה היא שאתם מחליטים לגבי ציבור העולים מאתיופיה או מחבר העמים והטענה היא שבמקום להתמודד עם זה בתעוזה ובמקוריות, כמו הפסיקות של הרב עובדיה יוסף זצ"ל, ופסיקות אחרות שעסקו, למשל בגיור בצבא, אתם במערכת שלכם הסתגרתם ונקטתם גישות שמרניות שבתוך ההלכה שלא מאפשרות לבוא בקהל ישראל.
יצחק הרצוג: יש פה נציגים של ציבור שכל יום מתדפקים על דלתותיהם ואתם לא מתמודדים עם הסיטואציה.
יצחק הרצוג: אני אמרתי את זה, אגב, לרבנים הראשיים.
<הרב יצחק פרץ: אדוני, 98% כבר עברו.
יצחק הרצוג: מה 98%?
<הרב יצחק פרץ: של העדה האתיופית.
<הרב יצחק פרץ: אדוני מדבר על העדה האתיופית, עברו כולם.
יצחק הרצוג: ברישום הנישואים זה עלה.
סופה לנדבר: יוצאי אתיופיה מגיעים למרכז קליטה ועושים תהליך גיור.
יצחק הרצוג: אז למה יש בעיות ברישום הנישואים?
סופה לנדבר: זה משהו נפרד.
יצחק הרצוג: מה זה נפרד?
יצחק הרצוג: זה בא בגלל סוגיות הגיור.
סופה לנדבר: זה משהו אחר, שעל זה אנחנו גם נדבר כאן היום, אבל עם יוצאי אתיופיה אין בעיה כמו שיש בעיה עם יוצאי חבר העמים.
יצחק הרצוג: נכון, גם וגם.
סופה לנדבר: יוצאי אתיופיה עושים את זה בצוות, מגיעה קבוצה, היא נכנסת למרכז קליטה ושם עושים את כל התהליך.
<הרב יצחק פרץ: הרב הדנה יעיד שאין בעיה בכלל.
סופה לנדבר: גם לימוד שפה וגם תהליך - - -
יצחק הרצוג: למה יש בעיה של רישום נישואים של עולים מאתיופיה?
<הרב יצחק פרץ: זה לא אצלנו.
יואל רזבוזוב: זה החלק השני - - -
יצחק הרצוג: אני יודע, אבל זה קשור לגיור.
<הרב יצחק פרץ: לא, זה לא קשור.
<הרב יצחק פרץ: אנחנו מגיירים ורושמים אצלנו ואין בעיה.
יצחק הרצוג: למה לא רושמים אותם לנישואים?
אברהם נגוסה: הבעיה שהתחילו גם, למרות שהם עברו במסלול של המערך, אז לא מכירים בהם.
יצחק הרצוג: בדיוק, תודה רבה, זאת הבעיה.
אברהם נגוסה: זאת הבעיה, אבל זה החלק השני של הדיון.
<הרב יצחק פרץ: אני יודע שכבודו תלמיד חכם, אז שיקשיב את הדברים.
יצחק הרצוג: לפחות נכד ל - - -
אברהם נגוסה: לרב הראשי.
יצחק הרצוג: הוא פסק גם על הגיור בהרבה יותר גמישות מ - - -
<הרב יצחק פרץ: אנחנו לא רק זה שלא מעכבים אלא יש לנו ארבעה רושמי נישואין, שאין בעיה, מי שרוצה להירשם אצלנו אין שום בעיה.
<הרב יצחק פרץ: זה לא אצלנו בעיה.
<הרב יצחק פרץ: לגיור, ברוך ה' כל מי שרוצה להירשם נרשם אצלנו, בחינם גם כן.
אברהם נגוסה: אני רוצה להתמקד בחלק הראשון - - -
סופה לנדבר: מה זה בחינם?
סופה לנדבר: אתם מקבלים כסף ממדינת ישראל, גיור זה לא חינם.
אברהם נגוסה: הרב הראשי של יוצאי אתיופיה, הרב יוסף הדנה.
אברהם נגוסה: גם הרב של הקהילה בפתח תקווה, הרב עדיאל, אנחנו גם נשמע פה ממשרד הדתות - - -
<הרב יצחק פרץ: זה משהו אחר.
אברהם נגוסה: אני אומר שזה החלק השני, כרגע בואו נתמקד.
אברהם נגוסה: אם כבוד הרב סיים, כבוד הרב, סיימת?
<הרב יצחק פרץ: כן, סיימתי.
אברהם נגוסה: אז אני פונה לפרופ' בנימין איש שלום, בבקשה.
<בנימין איש שלום: כבוד יושב ראש הוועדה, כבוד הרב פרץ, מכובדיי כולם, השאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו היא מדוע עלה הצורך בהקמת בתי דין נוספים עצמאיים בנוסף לבתי הדין שפועלים במסגרת מערך הגיור.
<בנימין איש שלום: ההיסטוריה ידועה והחלטת הממשלה וניסיונות החקיקה, אבל הצורך שהביא, הן לניסיון החקיקה והן להחלטת הממשלה ובסופו של דבר גם להקמת בתי הדין האלה היה העובדה שעם כל הרצון הטוב, ואני רוצה לציין כאן לשבח את הרב פרץ ואת הצוות שלו, את עורך דין ירון קטן, שעושים כמיטב יכולתם במסגרת האילוצים שבמסגרתם הם פועלים, בשיתוף פעולה מלא, אני מייצג כאן את המכון הממלכתי, נתיב, המרכז הלאומי לזהות וגיור, הסוכנות היהודית, זה מוסד ממלכתי שהוקם על ידי ממשלת ישראל ואנחנו זוכים לשיתוף פעולה מלא מצד אגף הגיור, אבל קצרה ידו.
<בנימין איש שלום: אני חייב להודות, אנחנו מדברים על זה לא מעט, קצרה ידו.
<בנימין איש שלום: העובדות בשטח הן שהמגיעים אל סף בית הדין, לאחר נשירה גדולה של רבים שמתייאשים בדרך בגלל הדרישות שהם צופים שיועמדו בפניהם בבית הדין, מצליחים לעבור בסיבוב ראשון, בראיון ראשון, את הגיור בבית הדין לא יותר מ-50%, ובסך הכול אני יכול לומר שמקרב התלמידים של המכון הממלכתי שבמסגרתו פועל קורס נתיב בצה"ל ועשרות כיתות בכל רחבי הארץ של אזרחים, בכל הגילים, בסך הכול קצת למעלה מ-30% או 40% מאלה שהתחילו את התהליך בסופו של דבר מסיימים אותו בגיור.
<בנימין איש שלום: זו תוצאה לחלוטין לא משביעה רצון, היא לא מניחה את הדעת ולא מדובר באנשים שאינם ראויים לגיור שלא הצליחו לעבור, אלא מדובר באנשים שראויים לחלוטין, עומדים בכל הדרישות ההלכתיות, אלא שיש דרישות מחמירות יותר שאנחנו לא יכולים לצפות מאוכלוסייה רחבה של עולי ברית המועצות לשעבר, בעיקר, וגם רבים אחרים, יש מארצות דרום אמריקה, מארצות הברית ומאירופה וממקומות נוספים, ובוודאי גם יוצאי אתיופיה, שהם מצטרפים לעם היהודי באהבה גדולה, במסירות גדולה וגם שומרים מסורת ישראל, אבל לא באותה רמה של דקדוק או הקפדה המצופה מהם בחלק מההרכבים בבתי הדין.
<בנימין איש שלום: התופעה הזו של שלילת הזכות של אנשים כאלה לבוא בקהל ישראל, להצטרף לעם היהודי, היא בלתי נסבלת והיא מטילה עלינו אחריות כבדה מאוד.
<בנימין איש שלום: כבוד יושב ראש הוועדה הזכיר כאן מספרים של 350,000, אני רוצה להזכיר כאן מספר של קרוב ל-100,000 ילדים דור שני, שכבר נולדו בארץ, צברים, שאינם יהודים על פי ההלכה, אינם מוכרים כיהודים.
<בנימין איש שלום: אני רוצה להזכיר את העלייה שמתקיימת בימים אלה ממש, בכל שנה ושנה, של כ-30,000 עולים, גידול מרשים מאוד בעלייה לעומת שנים קודמות, שאחוז ניכר מביניהם אינם מוכרים כיהודים על פי ההלכה.
<בנימין איש שלום: מדובר בילדים של אב יהודי או נכדים או בני זוג.
סופה לנדבר: תגיד, בבקשה, נתיב בצה"ל, זה פרויקט מצוין, גם האחוזים שם אותם האחוזים?
<בנימין איש שלום: כן, אותם האחוזים, ההרכבים של בתי הדין הם פחות או יותר אותם הרכבים, מדובר בעיקר בדיינים אזרחיים המשמשים בשתי המערכות והכללים והדרישות והסטנדרטים הם כמעט זהים לחלוטין.
<בנימין איש שלום: אני יכול רק לסבר את האוזן - - -
סופה לנדבר: אז למה 50% סך הכול עוברים את הדיור?
סופה לנדבר: בנתיב בצה"ל כמה אחוזים?
<בנימין איש שלום: כ-40% מאלה שהתחילו את הקורס.
יואל רזבוזוב: אלה נתונים בדוקים, הייתי בנתיב, בדקנו.
יואל רזבוזוב: אבל 60% לא עוברים, מה אתם עושים לאותם החיילים והם לא רוצים לשמוע יותר.
<בנימין איש שלום: כ-2,600 עד 3,000, בשנים יותר טובות, מתחילים את תהליך הגיור בצה"ל במסגרת קורס נתיב ומסיימים אותו בגיור כ-850 בלבד.
<בנימין איש שלום: אלה המספרים.
<בנימין איש שלום: הדבר הזה נעוץ במדיניות של בתי הדין לגיור והמדיניות הזאת יכולה גם להיות אחרת, במסגרת ההלכה ואך ורק במסגרת ההלכה, ועל כן עלה הצורך בהקמת בתי דין נוספים, בהרחבת המערכת, כדי לתמוך במאמץ הממלכתי, המרשים והחשוב והחיוני, שאנחנו לא רוצים להחליף אותו.
<בנימין איש שלום: היה ניסיון חקיקה שהיה לו רוב מוחלט של חברי כנסת שתמכו, כ-80 חרי כנסת, והוא הוכשל בסופו של דבר בגלל ניסיונות להגיע לפשרה עם עוד מפלגה נוספת שיושבת בבית הזה כדי שגם היא תתמוך, והמירו את החוק בהחלטת ממשלה ובסופו של דבר מסמסו את החלטת - - -
סופה לנדבר: מאיזה מפלגה?
<בנימין איש שלום: מפלגת הבית היהודי.
<בנימין איש שלום: אני לא חבר בשום מפלגה ואני אומר את הדברים כהווייתם.
<בנימין איש שלום: אני משרת את הציבור ותו לא.
<בנימין איש שלום: ומכל מקום בסופו של דבר התקבלה החלטת ממשלה שגם היא לא מומשה ובממשלה הנוכחית התקבלה החלטה המבטלת את החלטת הממשלה הקודמת.
<בנימין איש שלום: כל אלה שמתדפקים על דלתות בתי הדין ואינם נענים, יש רבים שנענים ויוצאים באמת בשמחה ובטוב לבב, אבל יש רבים שאינם נענים, ויש לנו כאן, אני יכול להציע שעוד מעט גם הוא יציג דברים, בחור בשם דוד שעבר שירות קרבי ביחידה מובחרת בצה"ל, שעבר את קורס נתיב ולא הצליח להתגייר בקורס נתיב, ובסופו של דבר עבר את הגיור במסגרת בית הדין העצמאי על ידי רבנים אורתודוקסים מוכרים ועכשיו השאלה היא איך המדינה מתמודדת עם התופעה הזאת, עם האתגר הגדול הזה, שאחוז גדול מאוד מבין המעוניינים בגיור אינם מצליחים לעבור אותו.
<בנימין איש שלום: יש אפיקים נוספים במסגרת ההלכה שהם מנסים ומצליחים לעבור את הגיור ואנחנו צריכים לשלב ידיים, לשלב כוחות, ולהכיר אלה באלה ולחבור יחד למאמץ ממלכתי משותף ולא לחבל במאמצים כל אחד של רעהו.
סופה לנדבר: אתה אומר שהבעיה שקיימת בזה שרוב האנשים לא עוברים את התהליך, או לא מאשרים את הגיור, היא בעיה של לא הכרה של רבנים מצד אחד על ידי רבנים בצד שני?
סופה לנדבר: אז אתה פונה לכנסת עם מה?
סופה לנדבר: עם איזה המלצה?
סופה לנדבר: עם איזה הצעה?
סופה לנדבר: או לחברי הכנסת שצריכים לתמוך, בבית היהודי ובמפלגות אחרות?
<בנימין איש שלום: הכנסת יכולה להוביל מהלך, ואני לא יוזם כאן מהלך כזה, אבל המהלך הזה צריך מתוך הכנסת לצמוח, להחזיר אל שולחן הכנסת את החקיקה שתאפשר לבתי דין עצמאיים, או לבתי דין מקומיים בראשות רבני ערים ויישובים, לפעול בנוסף לבתי הדין הפועלים במסגרת מערך הגיור ולשלב כוחות ולחזק אלה את אלה במהלך הממלכתי הזה של קליטת העלייה.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברי הכנסת מוטי יוגב, חבר הוועדה, חברת הכנסת רויטל סויד, גם הצטרף אלינו חבר הכנסת לשעבר הרב חיים אמסלם שעוסק בגיור ואני בטוח שהוא ישתף אותנו מהניסיון שלו.
יצחק הרצוג: שעוסק בגיור הרבה מאוד.
אברהם נגוסה: אני רואה שאין מחלוקת, פה זה גיור כהלכה, זה גיור אורתודוקסי, אין שום מחלוקת מבחינת ההלכה, אז מה הבעיה שרוצים לעזור ולחזק את המאמץ המצליח.
אברהם נגוסה: הרב פרץ, אני אומר שהם לא רוצים להחליף, הם לא מתכוונים להחליף את מערך הגיור, רק לחזק את מערך הגיור, אז מה הבעיה לשתף פעולה ולהכיר בהם?
אברהם נגוסה: כי אין שום מחלוקת מבחינת ההלכה בתהליך הגיור הזה.
אברהם נגוסה: אני יכול לקבל במשפט אחד?
<הרב יצחק פרץ: כן.
<הרב יצחק פרץ: אם נתחיל כל אחד להפריד - - - אדוני יודע כמה יש בתי דין בארץ?
<הרב יצחק פרץ: למעלה מ-15, של כל מיני זרמים, הרב נסים קרליץ, הרב שטרן, הרב עדין שטיינזלץ, כל אחד, ואז יהיה פה לא עם אחד, יהיו מאה עמים, האם זה מה שאנחנו רוצים?
<הרב יצחק פרץ: יש גיור ממלכתי - - -
יואל רזבוזוב: אבל יצרתם את זה בכשרות, בבתי כנסת, גם בזה זה מחולק.
אברהם נגוסה: אבל פה זה זרם אחד.
אברהם נגוסה: אני מבין את המחלוקת - - -
<הרב יצחק פרץ: זה לא בתי כנסת.
<הרב יצחק פרץ: ואז יהיה בלגן - - -
סופה לנדבר: למה יהיה בלגן?
סופה לנדבר: יהיה סדר, אנשים יתגיירו ויהיו יהודים.
<הרב יצחק פרץ: את לא עונה לי למה שאני אמרתי.
<הרב יצחק פרץ: יהיה סדר, בסדר, יהיה סדר, אז יהיו 100 כנסיות, 100 בתי משפט, 100 משרד הפנים ויהיה סדר.
<קריאה: מה היה בגולה?
אברהם נגוסה: בבקשה, חבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: אני מתנצל שאני רץ בין כמה ועדות וועדה סגורה של חוץ וביטחון.
מרדכי יוגב: אני אומר שני דברים מאוד בקצרה, ברשות היושב ראש, ברשות כל חבריי חברי הכנסת וכל הבאים פה, ראש מערך הגיור, הרב פרץ, ואחרים, כל אחד כבודו ומעלתו.
מרדכי יוגב: האחד, הגורם הממלכתי.
מרדכי יוגב: אני מסכים איתך, הרב פרץ, וגם אני חושב שברוך ה' שבאנו לכאן למדינה וצריכה להיות רבנות ראשית אחת וממנה הדברים צריכים לנבוע, אחרת בית הדין של עכו יגייר ובית דין של חיפה לא יסכים איתו וחס וחלילה יהיו פה ספרי יוחסין ואחדות ישראל תיפגם.
מרדכי יוגב: בזה אני מסכים לגמרי.
מרדכי יוגב: יחד עם זה אני חושב שמצד הרבנות הראשית צריך לעשות פה מאמץ, מי שעומד בראשה, ואני חושב שגם כך היה הביטוי שלנו, אנחנו מכירים, במקרה הזה הרב יצחק יוסף שאמר שמקובל עליו מבית אבא להקל ולהתיר בכל מה שאפשר ומתוך כך לחפש כל דרך לאשרר, דהיינו שאתם תהיו הוועדה העליונה שמאשרת כל בית דין או קובעת לו, או גם לוקחת לו את המנדט.
מרדכי יוגב: לא אכנס כרגע לפרטים, דהיינו שני דברים.
מרדכי יוגב: האחד, אני אומר פה ליושב ראש הוועדה, ואני גם מכיר את היושב ראש הקודם, שאין דרך, בשביל לשמור את עם ישראל אחד, לא דומה כשרות לשמירת שבת לדבר אחר, שתהיה עוד שבת ותהיה עוד מסעדה ותהיה עוד כשרות, בסיפור הזה זו המסגרת.
מרדכי יוגב: היא נוגעת לשני דברים אולי, לגיורים ולגירושין, שבשני הדברים הללו אם הם פתחו המסגרת תיפרץ ועם ישראל חס ושלום לא יהיה עם אחד.
יואל רזבוזוב: אלה אותם רבנים, הרבנים מוכרים על ידי המדינה.
יואל רזבוזוב: זה לא הביאו רב עכשיו - - -
מרדכי יוגב: לכן אני אומר שני דברים.
מרדכי יוגב: אני אומר שאין ברירה, אלא שבדבר הזה יהיה דבר אחד, ומאידך אני אומר לרבנות הראשית, אני אומר לנציג פה, לראש מערך הגיור, לחפש כל דרך להתיר ולהקל עד מקום שההלכה האורתודוקסית מאפשרת את זה.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה מתוך אחריות, גם מתוך אמונה, אבל גם מתוך אחריות לאחדות ישראל ומצד שני בדאגה לכל - - -
סופה לנדבר: 26 שנים אנחנו מחפשים את הדרך, מתחילת העלייה.
מרדכי יוגב: אז אני אומר להמשיך - - -
סופה לנדבר: אנחנו כל הזמן מחפשים את הדרך.
מרדכי יוגב: אני אומר להמשיך ולהיות באותו משא ומתן ובאותו דיון גם עם המתחים שלו ובהחלט אני פה גם מבקש מהרבנות לעשות ככל שביכולתה, ואני יודע, למשל, שבנושא של בירורי יהדות הלכו כברת דרך ויש רצון לייצר את שיתוף הפעולה הזה, גם עם גופים אחרים כמו צהר ואחרים, ולפתוח עוד דברים.
מרדכי יוגב: שמענו גם את הדברים של פרופ' איש שלום ואחרים, אבל אין לנו ברירה, אלא שהדברים יהיו תחת אחדות אחת כדי שחס וחלילה לא נפגום ולא ניצור פה עם התקבצותנו הנה - - - דהיינו להרחיב את האפשרויות לפי דעת ההלכה, אבל במקום הזה זה אחד, זה רמטכ"ל אחד, זו כנסת אחת, זו ממשלה אחת וזו רבנות ממלכתית אחת שנבחרה על ידי כלל ישראל ולא משנה אם מי שנבחר הוא נציגה של מפלגה זו או מפלגה אחרת.
יואל רזבוזוב: רק התייחסות, חבר הכנסת יוגב.
יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך, עד כמה שאפשר יותר להקל ואפשר להקל על פי ההלכה, ואנחנו ראינו את זה גם בקבורה של חיילים לא יהודים.
יואל רזבוזוב: כשבאנו בכנסת הקודמת, אתה היית יחד בסיור, ואמרו שאי אפשר לקבור באותו בית עלמין יהודי ולא יהודי, בסוף אותה חלקה, בסוף אמרו שאי אפשר באותה שורה והסכמנו בסוף גם לאותה שורה, ביקשו ד' אמות, אז בסדר, אז הסכמנו ל-ד' אמות שזה המרחק מבחינה הלכתית.
יואל רזבוזוב: אז אפשר להקל.
יואל רזבוזוב: מה שאנחנו מבקשים פה זה להקל, בסוף אנחנו מפקירים פה מאות אלפי עולים ואנחנו צריכים לתת פתרון.
יואל רזבוזוב: עכשיו הציגו, יש להם ילדים כבר ואנחנו רוצים לשמור על החזון של המדינה היהודית ובסוף על ידי תהליכים הכי נוקשים אנחנו אלה שמרחיקים.
אברהם נגוסה: סליחה שבאיחור, הצטרפו אלינו חברת הכנסת יעל כהן-פארן וחבר הכנסת עמר בר-לב.
יצחק הרצוג: ורויטל סויד.
אברהם נגוסה: אמרתי את זה.
יצחק הרצוג: בקיצור יש למחנה הציוני נוכחות מרשימה פה היום.
אברהם נגוסה: כל הכבוד, זה חשוב.
רויטל סויד: וגם היו"ר שלנו הגיע וזה דבר שהוא לא דבר כל כך תדיר.
יצחק הרצוג: אני חבר ועדה.
רויטל סויד: זה רק מראה את החשיבות של הנושא.
רויטל סויד: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, תודה רבה על קיום הדיון המאוד מאוד חשוב הזה.
רויטל סויד: אין ספק, כפי שאמר פה אחד הרבנים, שאנחנו לא רוצים ליצור באיזה שהיא דרך כל מיני גיורים מכל מיני מקומות, אבל אני רוצה להתמקד בנקודה מאוד מאוד מהותית ומאוד מאוד כואבת, מה קורה עם מי שכבר זכה בתעודת ההמרה המיוחלת וכבר מחזיק אותה ביד והיא כבר שלו וכבר עבר את כל תהליכי הגיור והוא כבר יהודי, חלק מעמנו וממדינתנו?
רויטל סויד: ומה קורה עם האנשים האלה שאחרי עשור של שנים, 10 שנים ו-15 שנה אחרי הגיור שלהם רוצים לבוא ולעשות את הדבר שהוא כמעט הכי טריוויאלי לעשות עם תעודת המרה, להינשא כדת משה וישראל.
<הרב יצחק פרץ: שיבואו אלינו.
רויטל סויד: והם מגיעים לרבנות ואנחנו שמענו על הרבנות בפתח תקווה, והם מגיעים לרבנות בפתח תקווה, יוצאי העדה האתיופית, מחזיקים תעודות המרה של הרבנות הראשית, לא של אף אחד אחר, והם רוצים להינשא ומתחילים להטיל ספק ביהדותם, בתעודה, בבחינת יד ימין מגיירת, וזו הרבנות הראשית, ויד שמאל לא מקבלת את אותה תעודת המרה, את אותה תעודת גיור.
רויטל סויד: ואני רוצה לומר לכם שהדבר הזה הוא בלתי אפשרי.
רויטל סויד: לא יכול להיות שבחורה שהתגיירה בגיל 15 מגיעה להינשא בגיל 26 ומתחילים להטיל ספק בתעודה.
רויטל סויד: לא יכול להיות שהרבנות הראשית באה וקובעת כללים ומגיירת כדין, הרבנות הראשית, ואחר כך כשבאים להינשא עוברים את התהליך של האפליה, של הגזענות ושל ההתעמרות.
רויטל סויד: זה דבר שחייבים להפסיק אותו.
רויטל סויד: חייבת לצאת אמירה, לא מפקיעים תעודת המרה, לא מפקיעים גיור בדיעבד, מי שהתגייר התגייר ועומד בתנאים.
רויטל סויד: שיגיע ויעשה את השימוש, וזה לרוב רק כשהוא עומד להינשא, שיכבדו את התעודה הזאת ולא יתעמרו ויפלו אנשים.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת יעל כהן-פארן