GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיגלית הלל יאראק: אני שומעת שהמזכירות הפדגוגית במשרד החינוך מתכוונת לגבש שני שיעורים לכל שכבת גיל בנושא של תרבות יוצאי אתיופיה, פתח תקווה גם בעניין הזה הקדימה, לנו יש חמישה שיעורים לתלמידי כיתות היסודי, שבועיים לפני חג הסיגד, 20,000 תלמידים ברחבי העיר ילמדו על תרבות יוצאי אתיופיה, על העושר התרבותי, על הזהות היהודית, על ביתא ישראל וכו'.
<סיגלית הלל יאראק: חשוב לי מאוד להגיד שהדברים באים מתוך מחשבה ולא כפועל יוצא לתת מענים למצוקות שעולות מתוך השדה.
אברהם נגוסה: לא נעים לי לא לתת לאנשים, אבל תקצרו בבקשה.
<זהבית דסאו: שמי זהבית דסאו, אני מנהלת מרכז נוער בתקומה, מטעם אגף הנוער והצעירים.
<זהבית דסאו: אני רוצה להתייחס לשאלה שהוא העלה מקודם לגבי העניין של הצעירים, שיהיה להם מענה.
<זהבית דסאו: באגף הנוער פועלים 12 מרכזי נוער שפזורים בכל רחבי העיר.
<זהבית דסאו: יש מוקדים מסוימים, נגיד בשכונות הדרום, שכן יש שם את המענה.
<זהבית דסאו: אני נמצאת בשכונת תקומה ואפשר לראות קודם כל את העניין של האינטגרציה, זה נורא חשוב, אם מתחילים את זה בבתי ספר, בתוך מרכזי הנוער, שזה פועל אחר הצהריים, מארבע עד תשע, ועכשיו בקיץ מארבע עד 12 בלילה, כדי לתת להם מענה, כדי שלא יסתובבו בחוץ ולמנוע את הוונדליזם והשוטטות, ובתוך מרכזי הנוער, לפני שאנחנו פותחים.
<זהבית דסאו: על תכניות הקיץ אנחנו עובדים מחודש אפריל-מאי בשיתוף עם הנערים, לשאול אותם ולדעת באמת מה הצרכים שלהם ואיך הם יכולים להוביל.
<זהבית דסאו: אנחנו לא משתלבים, אנחנו מובילים, הנערים.
<זהבית דסאו: בכל הטקסים, זה גם יוצאי אתיופיה וגם מקהילות אחרות.
<זהבית דסאו: אפשר לראות באמת את הנוכחות ואת ההובלה שלהם, לראות בני נוער, במיוחד מקרב העדה, שמתגייסים לתפקידים מאוד טובים ולראות שזה נערים שהסיכויים - - - כי הסביבה קצת השפיעה, הסיכויים היו חלשים, וכשהם מגיעים לתוך מרכזי הנוער אפשר לראות באמת את העבודה.
<זהבית דסאו: אני באתי לספר שברגע שהנערים לוקחים אחריות על החיים שלהם, אחריות אישית, יש מענה.
<זהבית דסאו: בתוך מרכזי הנוער אנחנו נותנים את המענים.
אברהם נגוסה: הוא לא אומר שאין בכלל, הוא אומר שאין מספיק.
אברהם נגוסה: את אומרת שיש מספיק?
<זהבית דסאו: יש מספיק, שוב פעם, הנערים צריכים להיחשף ול - - - הם גם צריכים להגיע.
<זהבית דסאו: יש, אבל אנחנו רוצים ש - - -
אברהם נגוסה: האם אתם יוזמים לקהילה?
אברהם נגוסה: אתם מגיעים?
<זהבית דסאו: ברור, אנחנו עושים כנסים, מגיעים, ויש גם את 'עיר ללא אלימות' שיש מדריכי רחוב שמגיעים.
<זהבית דסאו: אנחנו בערבים הולכים ומסתובבים ומגייסים וכמובן בבתי הספר, בחטיבות, עושים את הגיוסים כדי שיבואו להיות בתוך המרכזים.
<כפיר רייך: יש בפתח תקווה 16 קבוצות כדורגל של גילאי חטיבות ביניים ותיכון, מתוכם זה חמש קבוצות יוצאי הקהילה.
<כפיר רייך: זו פעילות חינם אין כסף בשני הגילאים.
<כפיר רייך: דרך אגב, הקבוצות של יוצאי הקהילה זכו במקום ראשון.
<כפיר רייך: סוף החוג בשבוע שעבר.
<כפיר רייך: יש עוד חוג כדורגל שפועל בשכונת יוספטל.
<כפיר רייך: אנחנו אישרנו מדריך למרכז העיר לאותם חבר'ה שדיבר עליהם דניאל, כדי שהוא גם יגשר וייקח אותם לכיוון מרכזי הנוער.
<כפיר רייך: יש לנו שלושה מקומות שפועל בהם פרויקט מלך, שלוקח ילדים קצת יותר קטנים ושם אנחנו נותנים להם לעשות שיעורי בית והעשרה בחשבון ואנגלית מעבר למה שילדים מקבלים.
<כפיר רייך: גם של שימור השפה האמהרית.
<כפיר רייך: לא דיברו פה על משטרה וקהילה, אני רוצה רק להגיד לכם שבזכות האירוע שהיה פה מפקד התחנה, הוא קרא לכל ההורים והילדים שהיו באירוע של הפציעה של השוטרת.
<כפיר רייך: הוא התחייב בפניהם שאם הם יעשו עבודה טובה ולא נשמע מהם לא יהיו להם תיקים פליליים.
<כפיר רייך: אנחנו רוצים לעשות כנס איתו ועם ראש העיר ב-15 בחודש מול כל הקהילה כדי להפנות את התפיסה החדשה שאנחנו רוצים לעשות את הפרסום הזה, כי היום יש מתח מאוד מאוד גדול והכיוון הוא לאחד ולהתחבר ואנחנו רוצים לעשות כנס גדול עם הקהילה בהקשר הזה.
<שלומי מהרט: שמי שלומי מהרט, אני רכז תעסוקה והכשרות מקצועיות בעיריית פתח תקווה.
<שלומי מהרט: אני בתפקיד משנת 2009.
<שלומי מהרט: התעסקנו בנושא של תעסוקה, אבל דבר אחד מציק לי, כבר כמה שנים, הנושא של השכלה.
<שלומי מהרט: הנושא הזה, מאז שנת 2009 אני מתמודד כל שנה ושנה ו - - - משרד הקליטה, אין לזה מענה.
<שלומי מהרט: היום כל צעיר שרוצה לרכוש השכלה מסוימת במקצוע מסוים, הדבר הבסיסי זה 12 שנות לימוד, לזה אין מענה.
<שלומי מהרט: הנושא של קורסים מקצועיים, לא ניתן לקיים - - - היום זו תכנית - - - מינואר עד מרץ לא ניתן לעשות כלום, נשארו לנו שלושה חודשים בפועל להפעלת קורס ולא ניתן לעשות כל קורס מסוים.
<שלומי מהרט: ולכן החוגים שלנו מאוד בעייתיים, שלושה חודשים מפעילים כל מיני קורסים קצרים.
<שלומי מהרט: כל קורס הוא קורס, אבל אנחנו רוצים בנושא של הכשרה מקצועית ייחודית, בנושא של טכנאי מיזוג אוויר, בודקי תוכנה, מזכירות רפואית, התכניות האלה לא יכולות לצאת לפועל מאחר שהחוזים הם לשלושה חודשים.
<ירושלמית מאושר: השלמת 12 שנות לימוד, תפנה לאגף לחינוך המבוגרים במשרד החינוך ותקבל מענה.
<שלומי מהרט: אני מכיר את הסיפור הזה, גב' ירושלמית, אני מכיר את הנושא הזה מזה כמה שנים ולא יצא מזה כלום.
אברהם נגוסה: אין לנו מספיק זמן.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את הרב, משפט אחד.
<אליו עדיאל: - - - הנושא של הקהילה.
<אליו עדיאל: יחד עם כולם הובילו במהלך ארוך טווח, היה שותף איתנו כבוד ראש העיר, עד שזה הגיע גם לוועדה אצלך בכנסת.
<אליו עדיאל: אני זוכר שהיו גם חבר הכנסת שנמצא לצדו של ראש העיר בהתבטאות מאוד חריפה על מה שנעשה במועצה הדתית.
<אליו עדיאל: מאז יצאו הוראות מסוימות - - - אני רוצה רק להגיד שהנושא הזה הובל לא כאדם יחיד, זה היה בהובלה גם של הצוות המקצועי שמשכלל את כל הצוות המקצועי בקהילה אתיופית.
<אליו עדיאל: המכתבים נשלחו אליכם יחד עם סיועו של ראש העיר, שגם יצא איתנו להפגנה.
<אליו עדיאל: בתכל'ס התוצאה של זה הייתה לא רק - - - הופעלו כאן על פי סלקציות נקודתיות, מה שהיה מותר לי לחתן נאסר עליי לחתן, וכל מיני דברים, שאפילו בתוך המועצה הדתית אנחנו לא יכולים לעשות דברים מינימליים.
<אליו עדיאל: לכן אני אומר, גם אם הם אומרים שנכון והכול בסדר, האמון של הקהילה מול המועצה הדתית במשבר עמוק מאוד, במיוחד כשאנחנו יודעים, הוכחנו בבירור מלא שהדברים היו באמת, לא סתם יצאנו להפגנה, לא סתם נעשו דברים.
<אליו עדיאל: לכן הבקשה שלי, אתם ביקשתם שיבואו לוועדה בכנסת, הם לא הופיעו, היום ברוך ה' הופיע ראש המועצה הדתית כאן איתנו.
<אליו עדיאל: אני רק רוצה להגיד לך שבד בבד, בתמיכתו של ראש העיר, אני עובד עירוני גם כן, אני עוסק בזהות יוצאי אתיופיה ואנחנו מפעילים על הרבה תכניות יחד עם הרבה גורמים, הנושא הזה נמצא במתכוון מאחורי הקלעים.
<אליו עדיאל: כל עוד לא נדע בממשות, עם אפשרות של לעקור מבפנים, קשה להאמין שהצגנו סתירות מלאות ונכונות.
<אליו עדיאל: לכן אני מבקש בנושא הזה - - -
אברהם נגוסה: חבר הכנסת ואחר כך תתייחס.
יואל רזבוזוב: בקצרה, בנושא של רישום נישואים, אין דבר כזה, אמרנו שלא תהיה אצלנו אפליה במדינת ישראל ויש לנו ב-2 באוגוסט דיון בוועדה, שיזמנו יחד עם היושב ראש, אז אנחנו נזמן את כל הגופים הרלוונטיים כולל משרד הדתות, אפילו אולי שר הדתות.
יואל רזבוזוב: אני כן דיברתי איתו על הנושא ואנחנו חייבים לטפל בזה.
יואל רזבוזוב: ואני עוד פעם אמרתי, לא מעניין אותי שום דבר, אנחנו נבקש לפטר.
יואל רזבוזוב: אף אחד לא יעשה לנו במדינת ישראל דברים כאלה.
יואל רזבוזוב: בנושא של הקבורה, לא צריך לספר לי שלא היה שום דבר, אני הגעתי, ראיתי שתי חלקות נפרדות.
יואל רזבוזוב: אנשים שהם יהודים על פי ההלכה נקברים בנפרד.
יואל רזבוזוב: שמעתי תגובות, רשמיות ולא רשמיות, בגלל כיתובים בשפה הרוסית על מצבה, אז אני יכול להגיד ולברר, בעקבות הלחצים בסוף שבוע שעבר עשיתי סיור שם, התחילו לקבור אנשים שהם גם לא יוצאי ברית המועצות לשעבר.
יואל רזבוזוב: אז פתאום זאת לא חלקה נפרדת, זו חלקה לכולם.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם נבדוק את שאר בתי העלמין.
יואל רזבוזוב: אז בדבר הזה כן נעשו שינויים.
יואל רזבוזוב: בדבר השני של יוצאי העדה, אנחנו נבדוק את זה בוועדה וייתנו לנו תשובות ולא יקרו דברים כאלה.
יואל רזבוזוב: במדינת ישראל לא יקרו, לא תהיה אפליה.
אברהם נגוסה: ממלא מקום ראש העיר, בבקשה.
<אריאל בוסו: קודם כל אני מודה מאוד לרב אליוֹ.
<אריאל בוסו: הוא ציין שהכול מתנהל כשורה, הוא רק העלה משהו סמוי, רלוונטי.
<אריאל בוסו: פה יש לי רשימות מסודרות.
<אריאל בוסו: ברוך ה' כל יוצאי אתיופיה שבאים להירשם לנישואים נרשמים כראוי, על פי כל הכללים, כפי שנרשמים כל תושבי מדינת ישראל.
<אריאל בוסו: יש לי פה רשימות ארוכות של החודשים האחרונים, של זוגות שנרשמו וכאלה שקיבלו תעודות רווקות והכול ברוך ה' בסדר.
<אריאל בוסו: מי שיש לו בעיה, או נתקל בבעיה, ואמרתי לא פעם, אני מבקש לפנות אליי, כי אני מאוד רגיש לנושא, אני רוצה לפתור אם יש בעיות.
<אריאל בוסו: ברוך ה', אני עוקב אחרי זה, ובחודשים האחרונים או בשנה האחרונה הדברים מסתדרים בצורה הראויה ביותר והמכובדת ביותר, כפי שצריך להיות כלפי כל אנוש ואנוש, ודאי וודאי כל אחד מתוך עמנו.
<אריאל בוסו: אגב, לגבי העניין של הרישוי, זה לא ענייננו.
<אריאל בוסו: ועוד משפט אחד לגבי הקבורה, המועצה הדתית בפתח תקווה אינה קשורה כלל, זה החברה קדישא, זה גוף בפני עצמו.
<אריאל בוסו: אין לנו שום קשר לזה.
אברהם נגוסה: בעניין זה יש - - -
<אריאל בוסו: לא, לכן אני לא יכול להתייחס לזה.
יואל רזבוזוב: המועצה הדתית המקומית לא קשורה, פורום חברות קדישא אמרו 'זה לא אנחנו, זה המועצה הדתית'.
<אריאל בוסו: לא, יש מקומות שהחברה קדישא קשורה למועצות הדתיות.
<אריאל בוסו: בפתח תקווה קיימת עמותה שנים רבות של חברה קדישא שאין לה כל קשר וזיקה ל - - -
יואל רזבוזוב: והיא רשאית לקבל החלטות כאלה בלי אישור של - - -
<אריאל בוסו: את זה אתה צריך לשאול את ראשי בתי העלמין בארץ, כי לנו אין שום קשר לזה.
<אליו עדיאל: אם אפשר להגיב בקצרה לדברים שנאמרו על ידי ממלא המקום.
אברהם נגוסה: רגע, כבוד הרב.
אברהם נגוסה: אני חושב שהדברים ברורים.
אברהם נגוסה: יש לנו דיון בעוד כשבועיים, אתה גם מוזמן.
אברהם נגוסה: שם נדבר בכנסת.
אברהם נגוסה: לדעתי עכשיו חרגנו מהזמן שלנו.
אברהם נגוסה: אני מחייב אותך רק במשפט.
<ישראל בירו: שאלה לסלומון, ששאל לגבי ה - - - יוצאי אתיופיה, הוצאנו טיול לצפון ולדרום ולירושלים - - - כולם.
<ישראל בירו: הוא עכשיו נבחר כיושב ראש, אני מאחל לו בהצלחה - - -
אברהם נגוסה: כולל את כולם?
<ישראל בירו: אתה יכול לבדוק את זה בתקציב, כל הרשימה.
<ישראל בירו: זה אחת.
<ישראל בירו: שתיים, קודם דיבר היושב ראש ועדת הקליטה, מר אברהם נגוסה, יש לנו בפתח תקווה שני רבנים, הרב יאיר יאבו, היום עושים סיור בבית הכנסת שלו והוא לא הוזמן לוועדה הזאת, אני לא יודע איך עושים סיור של בן אדם שהוא לא נמצא שם.
אברהם נגוסה: הוא לא פה?
<ישראל בירו: הוא לא פה, הוא לא הוזמן.
<ישראל בירו: אתם הולכים לעשות סיור עכשיו בבית הכנסת ואני חושב - - -
אברהם נגוסה: ביקשו שנסייר.
<ישראל בירו: אני חושב להבא להזמין את שני הרבנים, יש רב העיר ויש רב ה - - -
אברהם נגוסה: אוקיי, אז אם הוא לא נמצא, אז נקצר את הסיור, מה רע בזה?
<קריאה: הרב דיבר, אבל למה נאסר עליי לפתוח תיק בפתח תקווה?
<קריאה: רציתי לשאול - - -
אברהם נגוסה: תקצר, אם הוא דיבר אל תחזור על זה.
<קריאה: מה שכן, עוד נקודה, לשאול את מוקד הקליטה.
<קריאה: היה מוקד קליטה במרכז ביוספטל, העניין של מוקד הקליטה, זה היה קודם כל לעזור לקהילה שהם קרובים לאותו מקום, גם במילוי טפסים, בכל דבר.
<קריאה: עכשיו לקחו את המקום והביאו למרכז.
<קריאה: אז כל מבוגר שלא מבין את השפה - - -
<ראיסה לייכטמנוב: ביוספטל נשארו שני עובדים בתוך אגף הקליטה, שמונה שעות כל יום שעוזרים לתושבים למלא את הטפסים.
<ראיסה לייכטמנוב: אין מנהל שם, אבל כל עולה מצא את מה שהוא צריך.
<דניאל מהרט: המקום נמצא בשיפוץ.
<דניאל מהרט: גם המתנ"ס וגם המוקד נמצאים בשיפוץ לכן - - -
אברהם נגוסה: דניאל, חבר הכנסת שאל, כשאמרת שלא נותנים לפתוח תיק, למה אתה מתכוון?
<קריאה: אני ועוד חברים הובלנו את העניין של פתיחת תיק נישואין מאז - - -
יואל רזבוזוב: למה לא נותנים לפתוח תיק?
<קריאה: כי אני מהגיורים של הרב חיים דרוקמן, בגלל זה לי אסור.
<קריאה: אני עוד חודש מתחתן ופתחתי תיק בבאר יעקב, לא פה.
<קריאה: כאן יכולים לדחות אותי במשך, יכולים להגיד לי 'בסדר', לרמות אותי, לתת לי תעודת רווקות, לרמות אותי 'פתחנו לך', כשתאריך החתונה מתקרב אז יכולים להגיד לי, 'אנחנו מבינים בדברים האלה' ומכל מיני סיבות ולדחות אותי.
<קריאה: למה הדברים האלה?
<קריאה: הרי ראש העיר בעצמו יודע - - - יש פה קהילה, יש סוג ב' ויש סוג א'.
<קריאה: כי ראש העיר יכול היה למנוע גם את זה, לעצור את התקציב של המועצה ולפתור את הבעיה של הקהילה.
<יעקב ממן: זה לא תפקיד של ראש עיר לפתור את הסכסוכים בתוך הקהילה שלכם.
<יעקב ממן: זה לא התפקיד שלו.
אברהם נגוסה: לא, זה לא בתוך הקהילה.
<קריאה: אני יודע בוודאות, אם אני אבוא אליך ואשאל אותך, במשך עשר שנים של עולים חדשים שפתחו תיק נישואין במועצה דתית, לא תמצא אחד.
<יעקב ממן: תגיד לי בחודשים האחרונים אחד שהיה במועצה ולא נרשם.
<קריאה: בחודש האחרון כן, אבל - - -
אברהם נגוסה: רגע, הנושא הזה, בדיון בוועדת עלייה וקליטה דנו, חלקכם הייתם שם, נציגי משרד הדתות היו שם.
אברהם נגוסה: אני חושב שמאז אם יש מקרים אז תציגו לנו את המקרים.
אברהם נגוסה: בואו לא נחזור לנושא הזה, אם יש מקרים תציגו לנו, מאז הדיון.
אברהם נגוסה: בואו נסיים את העניין, כי אנחנו צריכים להגיע לסיור.
אברהם נגוסה: דניאל, משפט אחד, בבקשה.
<דניאל פקדו: כמה מילים.
<דניאל פקדו: קודם כל אני מברך את הוועדה הזו שבאה מירושלים על מנת לפתור את הבעיות ולשמוע ולהשמיע.
רוברט אילטוב: יש פה שני אנשים מנתניה.
אברהם נגוסה: בכל זאת ירושלים רחוקה.
<דניאל פקדו: יש פה קהילה ותיקה וחדשה.
<דניאל פקדו: אני הייתי יושב ראש של הקהילה הוותיקה.
<דניאל פקדו: באמת אני מצדיע למנכ"ל ולראש העיר - - - פשוט אחת מהבעיות, אנחנו מלוכדים, אנחנו ביחד.
<דניאל פקדו: עלו פה מספר טענות שכאילו כל הקהילה לא מקבלת.
<דניאל פקדו: אני אישית כמה פעמים אני מתקשר - - - בואו נעשה פעילות, בואו נעשה ביחד, איך אנחנו מונעים את כל הדברים האלה.
<דניאל פקדו: אין לפעמים מענה בצד שלנו, מצד הקהילה.
<דניאל פקדו: עיריית פתח תקווה באמת נותנת את הכול, המנכ"ל ציין שמתוכנן להקים מורשת, פעם ראשונה ראש העיר מקים כזה משהו מפואר לכל הקהילה, אני מקווה בימים הקרובים - - - אם כולנו נהיה ביחד אפשר לגייס, גם לגייס כסף במפעל הפיס.
<דניאל פקדו: באמת הדרך היא נכונה מאוד פשוט שכולנו נהיה ביחד, נשים את הביקורת בצד, איך אנחנו בונים, איך אנחנו עובדים ביחד ובזה להמשיך.
אברהם נגוסה: תודה, דניאל.
<ענת גולדל: מילה אחת, רק לחזק משהו.
<ענת גולדל: אני עובדת סוציאלית קהילתית, מרכזת תחום של קהילת יוצאי אתיופיה באגף הרווחה, המחלקה לעבודה סוציאלית קהילתית, גיא עפארי הוא המנהל שלי ואני מרכזת כאן צוות מקצועי עירוני על תחום הקהילה שראש העיר דיבר עליו, אני רק רוצה תיקון קטן.
<ענת גולדל: הצוות הוא כבר חמש שנים, בקדנציה שלך זה שנתיים.
<ענת גולדל: אמרו כאן דברים מאוד יפים, אני חושבת שעיריית פתח תקווה זה מודל שיכול להיות מודל הצלחה להרבה ערים שבמהלך חמש שנים אנחנו מנסים לעשות במאמץ רב עבודה משותפת של כלל הגורמים העירוניים שעוסקים כאן ונותנים שירות לקהילה.
<ענת גולדל: זה לא פשוט, יש עוד דרך ארוכה, אבל אנחנו נמצאים על המפה ואני חושבת שכל פעם אנחנו מתקדמים יותר ויותר.
<ענת גולדל: אני חושבת שמה שחשוב, וגיא אמר, שבממשלה יהיה מישהו שמתכלל את העניין, כי עלו פה הרבה דברים מאוד מאוד טובים, אם לא יהיה לנו את ההנחיה מלמעלה קשה יהיה לנו לעשות למטה.
אברהם נגוסה: נסכם את הדיון ולאחר מכן אנחנו יוצאים לסיור.
אברהם נגוסה: אני חושב שהסיור שלנו גם נראה לי מצטמצם.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון, כי פשוט לא יאומן שאנשים רוצים לדבר, קשה לי להגיד להם לא, כי אני אומר לכם שאני כחבר כנסת זו פעם ראשונה שאני פה בפתח תקווה, אבל כפעיל חברתי, לפני שאני הפכתי להיות חבר כנסת הייתי הרבה בפתח תקווה, גם בחדר הזה, ואני רוצה להגיד לך, אדוני ראש העיר, שאתה שינית את המצב בפתח תקווה כי היו, כולנו יודעים, מצבים קשים מאוד בפתח תקווה, בעיקר כלפי קליטת עולי אתיופיה.
אברהם נגוסה: היום אני שומע שבאמת יש שיתוף פעולה והצלחה ושינויים טובים ולכן יישר כוח למנהיגותך.
יואל רזבוזוב: גם החזיק שעתיים, כל הדיון.
אברהם נגוסה: בגלל זה הארכנו את הדיון.
אברהם נגוסה: הוועדה מברכת את ראש העיר והצוות של העירייה על העבודה הנפלאה שאתם עושים בשילוב עולים חדשים.
אברהם נגוסה: יש בעיה אחת, והוועדה קוראת לטפל בבעיה הזו, זה בעניין האולפנים לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: שמענו פה, יש בעיה בעניין אולפנים, אנחנו רוצים, אנחנו גם נעקוב אחרי, לפתור את הבעיה בין העירייה לבין אגף החינוך למבוגרים במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: המטרה, כדי שהעולים יקבלו את האולפן שצריך.
אברהם נגוסה: זה אנחנו מבקשים ופונים.
אברהם נגוסה: נושאים אחרים, אנחנו נשלח את הסיכום בכתב לעירייה וגם לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים, תודה לנציגי משרדי הממשלה וגם לארגונים ולנציגי הקהילה.
<אמיר סולמי: אני לא יודע אם המנכ"ל בפגישה או בסיור.
<אמיר סולמי: מה דובר?
<אמיר סולמי: אני הבנתי מהמנכ"ל כשהוא היה כאן בסיור.
<אמיר סולמי: לגבי המועדון, יש לו כוונה לסייע כבר בקרוב.
<אמיר סולמי: אני לא יודע על מה, אני לא יודע מה היה בסיור, אני לא יודע מה בדיוק סיכמתם או לא סיכמתם.
<אמיר סולמי: אני יכול להגיד בעל פה, וזה משהו שאני יכול להגיד לחבר הכנסת אברהם נגוסה, זה אני, לא מנכ"ל, לא ראש עיר, אני בהיכרות שלי את הדברים האלה, חלק גדול מהבעייתיות של לסייע בהקשרים האלה זה גם בגלל האופי של הפעילות, שהפעילות עצמה היא פעילות - - - אתם הייתם בסיור שהיה עם המנכ"ל?
<איתמר שיף: כן.
<עמית סולומון: אז אולי תעדכנו מה עם המנכ"ל הבנתם?
<עמית סולומון: כי הוא אמר לי שהוא היה כאן בסיור.
<איתמר שיף: בסיור, מה שקבענו, שאם אנחנו נוסיף פה מבנה ואנחנו בודקים כרגע אפשרות לחבר את המבנה, אם אפשר לפרוץ את הקיר הזה ואז לחבר את המבנה, ואם לא, אז אנחנו נשים פה מבנה יביל, של חברת - - - כבר יש לנו אפילו הצעת מחיר, ולהוסיף קונטיינר של קירור ומחסן לציוד.
<איתמר שיף: זה בשלב הראשוני, עושים את זה מהר עכשיו.
<איתמר שיף: במקביל עושים תכנון לבנייה מסודרת יותר, של איזה שהוא מתנ"ס, כמו שיש בקרית גת, יש באשקלון, שמישהו שתכנן דבר כזה, היינו רוצים לפגוש את המתכנן שם.
<איתמר שיף: מישהו שעשה פרויקט כזה אז הוא הרבה יותר מנוסה עם הקהילה ויכול לעזור לנו פה לתת פתרון, לא לטווח הקצר, כמו שעושים עכשיו, אלא משהו הרבה יותר גדול.
אברהם נגוסה: רק לסגור את זה ולבנות שם ולחבר את - - -
<איתמר שיף: אם אפשר.
<איתמר שיף: אם לא אפשר, אז אנחנו נשים פה מבנה נוסף, של 120 מטר, קונטיינר נוסף וממ"ד, איזה שהוא ממ"ד יביל או לבנות, כדי להוציא היתר לכל הסיפור, ומחסן.
<איתמר שיף: ובמקביל לרוץ עם תכנית יותר איטית, שלוקחת שלוש-ארבע שנים, אבל בשביל באמת לבנות פה איזה שהוא מתנ"ס או משהו מסודר.
<אמיר סולמי: - - - עדכן אותי שבאמת הוא היה בסיור ובאמת זה הסיכום.
<אמיר סולמי: מבחינתו זה אכן משהו שהוא מקדם, הצבה של איזה שהוא מבנה והכול, אני אמרתי שחלק גדול מהבעיות שהיו ושבכלל גורמות לעיכוב הזה והכול זה מכיוון שהאופי של הפעילות שנעשתה במקומות האלה וגם עניין, כמו שהם אמרו, היתרים, הנדסה, יש בעייתיות.
<אמיר סולמי: אלה דברים, אני מדבר בהיבט חוקי ובהיבט של, לצורך העניין אפילו עריכת אירוע כאן, מבחינת החוק - - -
<זאב יעקב: אני רוצה לתרגם אותו.
<זאב יעקב: אם זה יהיה מועדון של נוער, בנים, בנות, מבוגרים בלבד, אבל פה יש הרבה - - - יש אבלים, אז הם באים לפה, צריכים לבשל להם, לנקות להם, יש סתימת ביוב, בורות כאלה וכו' וכו'.
<זאב יעקב: צריך רישיונות.
<זאב יעקב: זה לא מבנה מועדון רגיל, שרק ילדים באים, עושים פעילות והולכים, אז צריך להשאיר את המקום נקי ומסודר.
<זאב יעקב: ברגע שיש לך אוכל, למישהו יש בת מצווה, בר מצווה, באים לפה, מביאים בשר, מנקים וכו', אז הוא מקבל אופי אחר.
<זאב יעקב: צריך הרבה רישיונות בנושאים האלה, שיהיה באישור משרד הבריאות, המטבח, היגיינה, זה לא פשוט.
<עמית סולומון: המנכ"ל מבחינתו, לא אני, אני לא מדבר בשם המנכ"ל ולא בשם ראש העיר.
<עמית סולומון: המנכ"ל אמר לי לעדכן שהוא היה כאן, מבחינתו הוא פועל בעניין הזה של הצבת - - - אבל אני - - -
<אלפה בזה: עוד אחד כזה מונע אותם מלעשות את הדברים, מונע אותם - - -
אברהם נגוסה: אתה התחלת להגיד?
<אלפה בזה: אני אומר בעיקרון, יש גם במקומות אחרים, זה לא רק בפתח תקווה, יש כאן ברחוב הזה את המבנה הזה, את אופן הפעילות הזאת, אלא גם בערים אחרות.
<אלפה בזה: יש בכל מקום, אבל זה לא מונע מלתת להם ולבנות להם בית נורמלי ושהקהילה תשתמש בו.
<אלפה בזה: אפשר לשנות גם את אופן הפעילות בסגנון שישרת גם את הקהילה טוב וגם את האגף, שכולם יהיו מרוצים.
<אמיר סולמי: אמר מנכ"ל העירייה, אם אתה שמת לב, הוא התייחס להקמת מרכז מורשת ליהדות אתיופיה ברחוב כנסת ישראל בשכונת שעריה.
<אמיר סולמי: זה נושא שדורש תקצוב של מיליונים.
אברהם נגוסה: לא, הוא דיבר על בית הכנסת.
<אמיר סולמי: לא, זה מרכז מורשת, בגלל שמן הסתם ברור שהמטרה והפעילות היא למעשה משמשת גם עבור מקום תפילה.
<אמיר סולמי: מה שאנחנו באים להגיד, גם בהקשר של הפעולות שאנחנו עושים למען הקהילה, למען יוצאי אתיופיה, באשר הם, לא משנה מאיזה שכונה, זה לא משהו שניתן בבת אחת לבוא ולהצליח לתקצב את הכול, את כל הדברים.
<אמיר סולמי: זה דבר אחד.
<אמיר סולמי: דבר שני, אנחנו עוד בודקים איך להתגבר על בעיות בירוקרטיות בהיבט של התפעול של המקומות מהסוג הזה.
<אמיר סולמי: זאת אומרת גם אז כשאמרנו אמרנו שאנחנו למעשה למדים ממקום אחר, שבו אנחנו פועלים ועושים, ותוך כדי תנועה רואים גם איך מתגברים על הדברים האלה.
<אמיר סולמי: כי הרי אם יש, כמו שצוין כאן, אירועים, מזון, כל מיני דברים כאלה, אנחנו צריכים לדעת איך מתגברים על זה.
<אמיר סולמי: אתם מוזמנים להביא לנו את הכלים שבעיר אחרת על פי חוק מצליחים להתגבר על זה.
<אמיר סולמי: בשמחה.
<אמיר סולמי: עוד פעם, אני שם את הדברים שלי - - -
<טרגין: לפי מה שהוא אומר אני יכול להוסיף, הוא אמר שפה מתנהלות פעילויות אחרות.
<טרגין: בסדר, קודם אנחנו רוצים להצליח, שכן יבנו לנו לפי מה שהוסיפו שם, את המבנה הזה, יסגרו לנו אותו וטיפה ירחיבו לנו, שם נעשה את הפעילות שהוא מתכוון ואת הפעילות שעכשיו ציינת בשעריה, לגבי בית הכנסת, זה מה שאנחנו מתכוונים לעשות.
<טרגין: אם תסגרו את המבנה החדש פה אנחנו נשתמש, זה בדיוק התכנון.
<טרגין: אז אתה לא יכול להגדיר שרק ספציפית במקום הזה אתם עושים פעילויות כאלה וכאלה.
<טרגין: קודם תן שייפתח ואנחנו נתכנן פה את הפעילות האחרת.
<אמיר סולמי: מבחינת מנכ"ל העירייה, העדכון שלו היה, הוא היה אמור להיות כאן, כי הסיור היה אמור - - -
אברהם נגוסה: בכל זאת יש, כמו שהוא אמר, סיכום לסגור את המבנה הזה.
אברהם נגוסה: אם אפשר אז לחבר אותו, אם לא אז לסגור את זה כמבנה השני.
אברהם נגוסה: זו התכנית.
אברהם נגוסה: מתי להערכתכם זה יהיה?
<איתמר שיף: המנכ"ל נתן לנו הוראה עד החגים.
<איתמר שיף: נספיק בעזרת ה', אפשר יהיה להספיק עד החגים, ברגע שיהיה תקציב שמתאים לבנייה.
<איתמר שיף: לגבי הנושא של היתר וכל הדברים האלה, זה כנראה ייקח במקביל, זה כנראה לא ייצא - - - הנושא של מטבח, הוא אפילו לא בתכנון, מטבח דורש התערבות של משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: בואו נדבר על סגירת המבנה וה - - -
<איתמר שיף: מבנה וקונטיינר לקירור ומחסן לציוד.
אברהם נגוסה: כן, זה עד החג?
<איתמר שיף: זה המנכ"ל נתן לנו כיוון עד החגים, אני מקווה שהתקציב יספיק.
<איתמר שיף: יכול להיות שבחודשיים הקרובים אנחנו נספיק, אם באמת יהיה תקציב לזה.
<איתמר שיף: מה שכן, יש פה שתי בעיות, אחת, המבנה הזה נמוך מהביוב העירוני, בגלל זה יש פה משאבות ביוב.
<איתמר שיף: אין פה זרימה רגילה של ביוב, יש פה משאבות ביוב, ומטבח אין כאן.
<איתמר שיף: יש פה מטבח קטן, בתוך הממ"ד, כמו שעושים בכל מועדון, 3 מטרים ומשהו, אבל הכמויות של הבשר שמבשלים וששוטפים, זה תכננו לעשות להם - - -
אברהם נגוסה: לא, זה לא בפנים.
אברהם נגוסה: זה בחוץ.
<איתמר שיף: התכוונו מאחורה לעשות כיורים, לחבר לביוב - - - זה בעייתי.
<איתמר שיף: בשנה שעברה היו לנו המון תלונות על יתושים, זה גם מפגע בריאותי.
<איתמר שיף: כמו שרואים עכשיו את הביוב, כי בעצם המערכת רצה לפני שהעירייה מספיקה לסדר את כל הדברים, זאת אומרת הפעילות רצה והיא לא מתאימה כרגע לתשתיות שיש כאן, לא למשאבות שהרבה פעמים נסתמות לנו ואז גם הביוב תקוע, צריך לפתוח את המשאבות, הן לא יכולות לאכול עורות ועצמות, וגם הכמות.
<איתמר שיף: תראה את המקררים שיש כאן, זו כמות של בשר ל-500 אנשים.
<קריאה: זה לא רק לבשר, זה מים.
<איתמר שיף: אני אומר בכלל.
<איתמר שיף: לכן צריכים לרוץ פה במקביל שני דברים.
אברהם נגוסה: בזמן הפעילות הרבה אנשים מגיעים אז צריך לקרר מים.
<איתמר שיף: אני יודע, ברור לי.
<איתמר שיף: יש לנו מטרה, להיות במקביל עם הפעילות שלהם, אבל הדבר הראשוני שהמנכ"ל נתן זה הפתרון הזמני שאנחנו מקווים שנספיק אותו.
<איתמר שיף: הפתרון הגדול יותר, הארוך יותר, זה מרכז כזה שיכול להכיל פעילות כזאת, זה תכנון שיכול לקחת גם שלוש-ארבע שנים עם תקציב מתאים.
<איתמר שיף: כי זה מדובר במטבח, מטבח זה משרד הבריאות, זה בור שומנים, צריך לראות איפה בכלל זזים באזור כאן, אנחנו ממש פה בגבול.
<איתמר שיף: זה שני דברים שרצים במקביל.
אברהם נגוסה: אז אתה, כאחראי בעניין המבנים בעירייה, אתה אופטימי שזה עד החגים זה יהיה סגור?
<איתמר שיף: או מבנה חדש או שיהיה סגור.
<איתמר שיף: ובמקביל כמובן צריך ממ"ד, כי זה בעייתי לאשר מבנה כזה בלי ממ"ד.
<זאב יעקב: סליחה, זה תלוי בתב"ר שאנחנו נקבל.
<זאב יעקב: הגשנו בקשה לתב"ר, שנוכל לפעול מתוכו.
אברהם נגוסה: יש בעיה של התקציב?
אברהם נגוסה: חשבתי שיש להם - - -
<זאב יעקב: המנכ"ל הבטיח לנו סכום מסוים, הוא צריך לעבור מועצה.
<זאב יעקב: אם המועצה תאשר נוכל לפעול משם ולבצע את כל מה ש - - -
אברהם נגוסה: אם אתה אומר עד החגים - - - הכול מסודר, גם מבחינת האישורים, גם מבחינת ה - - -
<איתמר שיף: יש לנו פגישה בשבוע הבא, במחלקה האסטרטגית, שעושים תכנון של כל האזור פה, שמשלבים גם את המועדון בתוכו.
<איתמר שיף: אחרי שבוע הבא אמור להיות לנו כיוון איפה המועדון יכול להתפרש ואז מתכנן יכול לצאת לאפשרות של העמדה, איפה לשים את הקונטיינר, איפה המחסן, החדר המתאים ביותר.
<איתמר שיף: בשבוע הבא נקבל תשובות סופיות מהמחלקה האסטרטגית ומשם נלך לכיוון היתר והעמדה.
<זאב יעקב: לפעמים כשאפשר - - -
אברהם נגוסה: הוא אמר שהם יסגרו את זה מסביב, אם אפשר, בודקים את זה, לחבר את זה, אז זה יהיה אחד.
אברהם נגוסה: אם אי אפשר, לסגור את זה ויהיו להם שניים.
<קריאה: לא, הוא מתכוון מבנה חדש כזה.
<איתמר שיף: לא כזה, זה קרוון, זה יחיד.
<איתמר שיף: אם אפשר לפרוץ את הקיר, נקבל הוראות מהמהנדס, אז אנחנו פשוט נפרוץ את הקיר ונביא מבנה שסוגר אותו לשלוש קווים ואז יהיה בעצם אולם אחד גדול.
<איתמר שיף: נתאים את זה, זה לא יהיה מבנה קונבנציונלי, זו חברה של - - -
אברהם נגוסה: אתה חושב שנלך על זה.
<איתמר שיף: אם זה יהיה ניתן, כן, נעשה את כל ההתאמות.
<איתמר שיף: אמרתי, עוד פעם, גם ממ"ד תהיה לנו בעיה, או ממ"ד יביל, או לראות איך בונים את הממ"ד במקביל, אי אפשר להכניס כל כך הרבה אנשים בלי ממ"ד.
<איתמר שיף: אישור כיבוי אש, כל הדברים האלה, זה צריך לרוץ ביחד.
אברהם נגוסה: את הצרכים, אני לא צריך להסביר לכם, אתם מבינים את זה.
אברהם נגוסה: גם אתם יכולים לראות, בערים אחרות מצאו פתרון.
<איתמר שיף: ביקשתי, אם יש מתכנן שעבד עם הקהילה, מישהו מהקהילה - - -
אברהם נגוסה: בקרית גת.
<איתמר שיף: אני צריך את הפרטים של אותו מתכנן, אם אתם מכירים אותו.
<איתמר שיף: את השם שלו.
אברהם נגוסה: אני ראיתי.
אברהם נגוסה: ראיתי מאושר.
<איתמר שיף: אני אין לי קשר, אני אומר באופן אישי, מבחינתי אני אשמח - - -
אברהם נגוסה: יש עיריית קרית גת, ללכת ולראות את זה.
אברהם נגוסה: זה בכניסה לעיר, שמאלה, ברמזור אתה - - -
<איתמר שיף: ששם הם הקימו מה?
אברהם נגוסה: מרכז התכנסות, מרכז לקהילה, עם ממש - - -
<איתמר שיף: עם פעילות לאבלים והכול?
אברהם נגוסה: הכול, הכול.
אברהם נגוסה: זו קהילה שיש לה מסורת, תרבות, אי אפשר למחוק את זה בבת אחת.
<איתמר שיף: לא, אין מטרה כזאת, יש מטרה ל - - -