GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: כי אני רוצה לסכם.
טלי פלוסקוב: בוודאי, איך לא.
טלי פלוסקוב: שם ותפקיד לפרוטוקול.
<יפי וולמן: יפי וולמן, עובדת סוציאלית ארצית, משרד העבודה והקליטה.
<יפי וולמן: רציתי להגיד כמה דברים.
<יפי וולמן: אנחנו מקבלים הרבה שיחות.
<יפי וולמן: בין השיחות שאנחנו מקבלים, זה הרבה פעמים - - -
טלי פלוסקוב: זה פניות?
<יפי וולמן: פניות.
טלי פלוסקוב: מה המספר של הקו?
<יפי וולמן: אני לא זוכרת אותו בעל פה, אבל אני אשמח לתת.
טלי פלוסקוב: אני אשמח לקבל.
<יפי וולמן: אז אני גם מחזירה פניות ומקבלת פניות ובאמת יש הרבה אנשים טרום פנסיה שמתקשרים וגם קשישים, שכמו שכאן עדינה ציינה, אין להם יכולת לשלם תרופות.
<יפי וולמן: יש להם בעיות ובאמת הם צריכים להחליט בסדר העדיפויות שלהם, האם הם מטפלים בבריאות שלהם או במזון שלהם, ואז זה מאד קשה כל הסיפור הזה.
<יפי וולמן: אני רוצה להגיד שהמשרד שלנו, כשהייתה סופה במשרד, היא באמת פעלה למתן ביטחון סוציאלי, כך אנחנו קוראים לזה.
טלי פלוסקוב: ביטחון תזונתי, נכון?
<יפי וולמן: תזונתי, סליחה.
<יפי וולמן: הביטחון התזונתי זו איזו שהיא תוספת מסוימת לבעלי הבטחת הכנסה.
טלי פלוסקוב: אנשים היו מקבלים 200 שקלים בחודש לרכישת מזון, נכון?
<יפי וולמן: ואני לא אומרת שזה - - -
טלי פלוסקוב: וזה לא קיים היום?
<יפי וולמן: זה קיים.
טלי פלוסקוב: לפי איזה קריטריונים?
טלי פלוסקוב: מי מקבל את זה?
<גבריאלה אפל: מי שבגיל 70 עד 80, שהוא גם מקבל קצבת זקנה, תוספת השלמת הכנסה והוא גרם בתור לדיור ציבורי ורשום במערכת דיור של המשרד.
טלי פלוסקוב: רגע, רק דבר אחד מפריע לי.
טלי פלוסקוב: כל מה שאמרת זה בסדר, אבל למה 70-80?
<גבריאלה אפל: בעצם מגיל 80 מקבלים עוד תוספת מהביטוח הלאומי, אז בעצם התקרה היא עד גיל 80.
<גבריאלה אפל: בזמנו זה מה שקבעו באותה ועדה וזה מה שבזמנו הוחלט.
<גבריאלה אפל: זה בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה.
<גבריאלה אפל: התקציב בתחום הביטחון התזונתי עומד על 12 מיליון שקלים.
<גבריאלה אפל: בשנת 2015 - - -
טלי פלוסקוב: כמה אנשים מקבלים את זה?
<גבריאלה אפל: השנה אנחנו 5,453 אנשים נהנו מהסיוע בהיקף של 10.2 מיליון שקלים.
טלי פלוסקוב: אז איך בוחרים מתוך 10.2 מיליון שקלים דווקא 5,400?
טלי פלוסקוב: מה הקריטריון שאת מוסיפה?
טלי פלוסקוב: זאת אומרת את לא נותנת לכולם, אם אני הבנתי נכון.
<גבריאלה אפל: בני 70 עד 80 שמקבלים קצבת זקנה.
טלי פלוסקוב: זה כל האנשים?
טלי פלוסקוב: 5,453 זה כל האנשים שעומדים בקריטריונים שאמרת?
<גבריאלה אפל: זה האנשים שניצלו את הסיוע.
טלי פלוסקוב: רגע, שאלה קטנה.
טלי פלוסקוב: האם יש אנשים - - -
<גבריאלה אפל: כן, אנחנו מאתרים אותם באמצעות הלשכות.
<גבריאלה אפל: אבל כמו שאני אומרת, ממתין לדיור ציבורי ורשום במערכת הדיור של המשרד.
<גבריאלה אפל: זאת אומרת בעצם אלה ההצלבות שאנחנו עושים וכך אנחנו פונים אליהם.
טלי פלוסקוב: האם יש בקריטריונים עולים עד 15 שנים בארץ?
<אברהם שרנופולסקי: יש, יש, יש.
<גבריאלה אפל: כן, בוודאי, עד 15 שנים בארץ, כן.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת עוד פעם אנחנו משאירים בחוץ - - -
<קריאה: את אלה שבאו לפני 16 שנה.
טלי פלוסקוב: אוקיי, טוב.
<יפי וולמן: לא בזה רציתי להתמקד.
<גבריאלה אפל: זה כולל, ככל הנראה יש כאלה שהם 15 שנה בארץ, אבל את שואלת אם זה בקריטריון?
<גבריאלה אפל: אני צריכה לבדוק.
טלי פלוסקוב: מי שיותר מ-15 שנים בארץ הוא כבר לא זכאי?
טלי פלוסקוב: זו השאלה שלי.
טלי פלוסקוב: כן, יפה, בבקשה, תמשיכי.
<יפי וולמן: אני לא רוצה להתעכב על זה, כי רציתי להגיד את זה כדוגמא שבאמת המצב של הקשישים הוא בכי רע מבחינת ההכנסות שלהם.
<יפי וולמן: אז כאילו באו קצת לפצות וקצת להרים טיפה טיפה את ההכנסה שלהם.
<יפי וולמן: מה שאני רוצה להגיד, זה שבמשרד שלנו הולכים לחשיבה קצת יותר מערכתית, אבל גם צריך לחשוב על החשיבה המקומית, היישובית, כי הרבה קשישים, המצב הבריאותי שלהם מתדרדר והם לא יכולים לבוא ללשכות הרווחה, הם לא יכולים להגיע.
<יפי וולמן: ואז אם הם לא מגיעים הם מבודדים בבתים שלהם, ואז הם גם לא יכולים למצות את הזכויות שלהם.
<יפי וולמן: הם לא כל כך יודעים את הזכויות שלהם, אז גם זה.
<יפי וולמן: אז צריך לעשות שילוב ברמה המערכתית וברמה המקומית, איך באמת ל - - -
טלי פלוסקוב: זאת אומרת מה שאת אומרת, לא רק לחכות שהם יגיעו אלינו, אלא להגיע אליהם.
<יפי וולמן: ודבר נוסף שרציתי להגיד זה העניין הזה של תרגומים לשפות.
<יפי וולמן: בהחלט אני בדקתי ויש תרגומים לשפות של כל החוברות של המשרד, דרך האגף לפרסום.
<יפי וולמן: אז אולי - - -
טלי פלוסקוב: אני אגיד לך, אני גם גיליתי כבר כאן, כשאני כבר בכנסת, שיש הרבה חוברות מתורגמות.
טלי פלוסקוב: יש.
טלי פלוסקוב: אבל למה זה לא מגיע לאנשים?
טלי פלוסקוב: זה לא מגיע לאנשים.
טלי פלוסקוב: תדאגו שזה יגיע.
טלי פלוסקוב: לשכות הקליטה, צריך לראות איפה הריכוז של האנשים ולהביא להם את זה.
<זהבה גטו מלדה וורקנש: גם אם זה מגיע, רוב האוכלוסייה למשל מעולי אתיופיה לא יודעים בכלל קרוא וכתוב, אז אולי - - -
טלי פלוסקוב: גם באמהרית?
<יפי וולמן: כן, גם באמהרית.
<זהבה גטו מלדה וורקנש: צריך מישהו שיאייש את הפונקציה הזאת.
<יפי וולמן: הם צריכים ליווי, לקרוא את החוברת זה גם.
טלי פלוסקוב: טוב, נושא ההסברה זה חד משמעית.
<יפי וולמן: הנושא של - - - שדיברו על זה, בהחלט מאפשר לאנשים לחיות קצת יותר טוב, ובאמת, בחשיבה מערכתית צריך לחשוב גם על איזה מצבים גורמים לקשיש קצת יותר טוב, כמו מקבצי דיור, כמו ההוסטלים, כי אני לא יודעת אם תפתרו את בעיית העוני כלפי קשישים, אני לא יודעת.
טלי פלוסקוב: רק הפער בין אלה שיש להם את הסידור הזה לבין אלה שצריכים עוד לשלם 2,000 שקלים מכספם שכר דירה, הוא ענק.
<קריאה: 2,000?
<קריאה: הלוואי 2,000.
<יפי וולמן: וגם לגבי שכר דירה, אני מבינה שיש איזו שהיא חשיבה קצת להעלות את זה.
טלי פלוסקוב: יש כבר החלטה.
טלי פלוסקוב: אגב, עד כמה שאני יודעת מהבדיקה שאני עשיתי עם משרד הקליטה עם המנכ"ל, אני הבנתי שתוספת סיוע לשכר דירה תיכנס לחשבונות של אנשים בחודש אפריל, רטרואקטיבית מאחד בינואר 2016.
טלי פלוסקוב: משהו של כ-36 מיליון שקלים השקעה של הממשלה.
<יפי וולמן: עוד דבר.
<יפי וולמן: מישהו כאן דיבר על תכלול, ובהחלט אני חושבת שנשמח כל המשרדים, וזה המון יחידות שמטפלות בנושא קשישים ויש המון בלבול בקרב העולים, ובאמת צריך איזה שהוא גוף שמתכלל ומאפשר באמת לנווט את הקשישים העולים למקומות הנכונים.
<יפי וולמן: זה משהו שמאד חשוב.
טלי פלוסקוב: ומה אתם אומרים על בקשתו של יושב הראש, שמשרד הקליטה יתכלל את זה?
<יפי וולמן: אנחנו נבדוק.
<יפי וולמן: נמסור את זה הלאה ונחזור לוועדה עם תשובה בעניין הזה.
טלי פלוסקוב: אנחנו גם נבקש את התשובה מכם, את ההתייחסות לבקשה הזאת.
טלי פלוסקוב: רבותי, אני רוצה להמשיך, כי אני מסתכלת על השעון והוא לצערי הרב רץ.
<גבריאלה אפל: בנוגע לביטחון תזונתי, זה עד 15 שנה.
<גבריאלה אפל: בנייר שהגשנו גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת זה קיים.
טלי פלוסקוב: טוב.
טלי פלוסקוב: ומי החליט על הקריטריונים האלה, סליחה?
<גבריאלה אפל: אם אני לא טועה זה החלטת ממשלה או הוראת שעה של הממשלה.
טלי פלוסקוב: זו החלטה של השרה או של הממשלה?
<גבריאלה אפל: זו הוראת שעה.
<גבריאלה אפל: זה מנוסח בהוראת השעה שזה הקריטריונים.
<גבריאלה אפל: הייתה הוועדה בזמנו.
<גבריאלה אפל: זה - - - בשנת 2013, אם אני לא טועה.
<גבריאלה אפל: זה כבר כמה שנים אחורה.
טלי פלוסקוב: אני פשוט חושבת על האופציה איך להרחיב את הקבוצה הזאת.
<גבריאלה אפל: אם אנחנו חושבים, מבחינת הקבוצות שאנחנו נוגעים בהן, אז 15 שנה אחורה אנחנו מדברים על 54,000 עולים.
<גבריאלה אפל: אז פשוט רצו באמת לגעת בעולים הקשישים, מתוכם אלה שזכאים לדיור ציבורי.
<גבריאלה אפל: אז מתוכם – זו בעצם הקבוצה שנשארת לנו.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי החשיבה היא מאד נכונה.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת אלה שאין להם דירה ציבורית וזכאים לדיור ציבורי, להוסיף להם, כי הם לצערי הרב מוציאים סכום לא מבוטל על שכר דירה.
טלי פלוסקוב: כן גברתי, בבקשה, רק תציגי את עצמך.
<מיטל הוברט אשכנזי: מיטל הוברט אשכנזי, מנהלת תחום רווחה וספורט, מהמשרד לשוויון חברתי.
<מיטל הוברט אשכנזי: אני רוצה להתייחס לסוגיה שהועלתה פה בנושא של להגיע אליהם.
<מיטל הוברט אשכנזי: יש לנו מוקד במשרד שנקרא *8840, שהוא מוקד פניות לאזרחים ותיקים ובחודש דצמבר האחרון, שנת 2015, נשלחו מהמשרד, באמצעות המוקד, כ-10,000 מכתבים לאזרחים ותיקים יוצאי העדה האתיופית, ובהם נכתב על נושא מיצוי זכויות, כיצד הם יכולים למצות את הזכויות.
טלי פלוסקוב: באיזו שפה יצא המכתב?
<מיטל הוברט אשכנזי: יצא בעברית, יש לומר.
<מיטל הוברט אשכנזי: רגע, רגע.
טלי פלוסקוב: לא הגעתם.
<מיטל הוברט אשכנזי: רגע.
<מיטל הוברט אשכנזי: אבל יש לומר שעד היום, נכון למרס שנת 2016, חזרו אלינו כ-1,500 בקשות למיצוי זכויות וכל הנושא שיהיה גם נציג דובר השפה האמהרית.
<מיטל הוברט אשכנזי: היה בעבר במוקד נציג דובר השפה האמהרית שעזב והיום מחפשים נציג חדש, כי מודעים לצורך.
טלי פלוסקוב: זה אנשים שעובדים אצלכם בהתנדבות או בשכר?
<מיטל הוברט אשכנזי: לא, לא, בשכר.
טלי פלוסקוב: בשכר.
טלי פלוסקוב: ומה, קשה למצוא מישהו בשכר שמדבר אמהרית?
טלי פלוסקוב: אנחנו נבקש - - -
<פנינה הגני: תעבירי לי ואני אוכל לסייע לה.
טלי פלוסקוב: בבקשה.
טלי פלוסקוב: איפה המוקד נמצא?
<מיטל הוברט אשכנזי: בבני ברק.
טלי פלוסקוב: אז מי שבסביבה, לא נראה לי שצריכה להיות בעיה.
<מיטל הוברט אשכנזי: וצריך גם להגיד שעד היום אזרחים ותיקים יוצאי העדה האתיופית לא יצרו קשר ובררו את הנושא של מיצוי הזכויות, כמו שדיברנו על הנושא של קושי בשפה והקושי הבירוקראטי להגיע לגורמים הרלבנטיים.
<מיטל הוברט אשכנזי: רק מה שכן, לפני מספר חודשים הייתה בת של קשישה יוצאת אתיופיה שפנתה למוקד לבירור זכויות בשם אמה, ומסתבר, תוך כדי שיחה עם נציגת המוקד, שמגיעה לה הנחה בחברת החשמל שהיא לא הייתה זכאית להנחה בחברת החשמל.
<מיטל הוברט אשכנזי: המוקד פנה ביוזמתו לחברת החשמל בשם אותה קשישה וחברת החשמל – בדיוק לפני שבוע קיבלנו עדכון – שהם הסכימו להחזיר לה רטרו 7 שנים אחורה את הפער.
טלי פלוסקוב: איזה יופי.
טלי פלוסקוב: תיזהרי עם מה שאת אומרת.
טלי פלוסקוב: אם אני מחר מפרסמת את מספר הטלפון שלכם, אתם צריכים להכפיל את המוקד.
<מיטל הוברט אשכנזי: אז אנחנו נשמח.
טלי פלוסקוב: כי אתם לא מבינים כמה פניות אנחנו מקבלים.
<מיטל הוברט אשכנזי: אז לשם כך אנחנו שם.
טלי פלוסקוב: כן, גברתי.
<ארנה קרצר ויגדה: שמי ארנה קרצר מהעמותה הפרלמנטארית לזכר השואה.
<ארנה קרצר ויגדה: רק רציתי להזכירכם שהעלייה השנייה בארץ זה גם עלים מרומניה, שמרביתם עלו בתחילת קום המדינה.
<ארנה קרצר ויגדה: לגבי התרגום הייתי מבקשת גם בשפה הרומנית, בבקשה, אם תוכלו לתרגם.
<ארנה קרצר ויגדה: תודה רבה.
טלי פלוסקוב: אתם תוכלו.
טלי פלוסקוב: קודם כל, תראו, המדינה שלנו היא מדינה קולטת עלייה.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שהשיקולים נעשים על פי מספר העולים, למרות שאני אישית, רומניה זה ממש קרוב למדינה שאני באתי ממנה.
טלי פלוסקוב: אני באתי ממולדובה, זה רומניה לשעבר.
טלי פלוסקוב: עוד התייחסות של הקרן לידידות.
<אירה ליפסקי: רק במשפט אני אתייחס למה שמיטל אמרה.
<אירה ליפסקי: ממש בימים אלה קיימנו מספר ישיבות עם הנהלת המשרד לשוויון חברתי, עם המנכ"ל, על ניידת בירור זכויות, שזה בעצם בדיוק המשך – זה עוד בטיטולים, זה עוד לא יצא לפועל – אבל זה בדיוק מאותו מקום שדיברנו, להנגיש את המידע לאנשים ברשויות.
<אירה ליפסקי: אז זה גם משהו - - -
טלי פלוסקוב: מבורך.
<קריאה: זה עוד לא יצא לפועל.
<אירה ליפסקי: עוד לא יצא לפועל.
טלי פלוסקוב: אוקיי, אני רוצה לבקש מד"ר שירלי אברמוב להתייחס לכל מה שקרה כאן וכל מה ששמעת פה.
<שירלי אברמוב: תודה רבה גברתי יושבת הראש.
<שירלי אברמוב: קודם כל אני חושבת שמה שעלה פה זה מה שהציף צח במסמך שלו ואני מצטרפת לתודות על המסמך של צח ויהודה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שאין גורם מתכלל.
<שירלי אברמוב: באמת כל אחד דיבר על איזה שהוא חלק של התמונה ואין אף אחד שרואה את התמונה הכללית.
<שירלי אברמוב: אני חושבת שהמסקנה המרכזית שעולה זה באמת הצורך לראות את התמונה הכללית.
<שירלי אברמוב: זה דבר אחד.
<שירלי אברמוב: דבר שני שעולה מהדברים של הנציגים ושל הנציגות, זה הנושא של מיצוי זכויות.
<שירלי אברמוב: עכשיו צריך לזכור שגם קשיש ישראלי ותיק, אם יש לו בעיה בחשבון החשמל, הוא לא יודע לאן להתקשר, אז קל וחומר הקשישים האלה, שהם אנשים שסובלים מהדרה כפולה ומשולשת ומרובעת, ואם לא יגיעו אליהם – אז זה לא יעזור.
<שירלי אברמוב: הם לא יודעים לאן לפנות כדי למצות את הזכויות שלהם.
<שירלי אברמוב: ולכן בעיני יש פה שני דברים שצריך להתייחס אליהם – אחד מהם זה התכלול, והשני זה הנושא של ריצ'ינג האוט, שזה סוג של להגיע לקשישים.
<שירלי אברמוב: לגבי המסמך שלנו, אני רוצה להגיד רק שני דברים בקצרה.
<שירלי אברמוב: אחד, בסוף המסמך יש סקר שצח הזכיר אותו בקצרה, סקר שאנחנו עשינו במרכז המחקר והמידע במיוחד לצורך הדיון הזה.
<שירלי אברמוב: אני חושבת שהסקר הוא חשוב, כי הוא מציף ממצאים שעלו מן הרשויות המקומיות, שלא היו ידועים קודם.
<שירלי אברמוב: וכיוון שהדיון משודר, אז גם לטובת מי שמאזין לו ולא רק לטובתכם, המסמך הזה יעלה אחרי הדיון לאתר הכנסת.
<שירלי אברמוב: ככל מסמכי מרכז המחקר והמידע באתר הכנסת, בקישור מחקר ומידע יהיה אפשר לקרוא את המסמך.
<שירלי אברמוב: תודה לך.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, ד"ר שירלי אברמוב.
טלי פלוסקוב: משרד הקליטה, בבקשה.
<יפי וולמן: יש נושא שחייבים לדבר עליו, וזה העניין של ביטוח בריאות.
<יפי וולמן: אני יודעת שזה שייך לביטוח לאומי וכל זה, אבל הרבה קשישים עולים חוזרים לישראל והם לא יודעים שאין להם את הזכות בעצם לקבל את הביטוח.
טלי פלוסקוב: כמה חודשים לפי דעתי, כן?
<יפי וולמן: כן, כן.
<יפי וולמן: זה גם נושא חשוב, כי הם הכי הרבה זקוקים לביטוח הבריאות, דווקא בגיל הזקנה.
טלי פלוסקוב: זה עוד פעם מראה כמה אנחנו לא מגיעים לאנשים ולא יודעים להסביר את המציאות של המדינה שלנו.
טלי פלוסקוב: עוד התייחסות שלך, בבקשה ואני מקווה שהיא מסכמת, לפני שאני מסכמת.
<גבריאלה אפל: כן.
<גבריאלה אפל: רק רציתי להוסיף שהמשרד בעצם, מתוך החלל שנוצר בתחום של הקשישים, השנה שינה את נוהל התמיכות בארגונים.
<גבריאלה אפל: אחד משמונת הנושאים של המשרד לתמיכה בארגונים בהיקף של חמישה מיליון שקלים, יהיה בנושא של קשישים.
<גבריאלה אפל: בין הנושאים תהיה פעילות תרבות, אומנות ופנאי.
<גבריאלה אפל: קידום השתלבות בקהילה, מיצוי זכויות הקשיש בארץ ומוצאו בישראל.
<גבריאלה אפל: חיזוק הקשר הבין דורי.
<גבריאלה אפל: פעילויות תחומי הרווחה לעולים קשישים בודדים, כמובן למעט עולים קשישים המתגוררים במרכזי קליטה.
<גבריאלה אפל: אז אנחנו פשוט הרחבנו את הפעילות.
טלי פלוסקוב: אני רק מבקשת דבר אחד.
טלי פלוסקוב: אני שמעתי, אני יודעת שהיה פה בוועדה הזאת דיון על הקריטריונים ושמעתי הרבה ארגונים שלצערי הרב, גם כשהתקציב היה 2 מיליון שקלים, לא הצליחו לממש לקבל את הכספים האלה.
טלי פלוסקוב: אז אני מאד מבקשת שהדרך לקבל את הכסף, תהיה יותר קלה מאשר היום.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת דרישות לארגונים כאלה שהם לא יכולים לעמוד בהם וכסף חוזר למשרד, וזאת לא המטרה – לא שלי ולא שלכם בטוח.
<גבריאלה אפל: ברור.
טלי פלוסקוב: אברהם שרנופולסקי, אחרון הדוברים.
טלי פלוסקוב: כן, אברהם.
<אברהם שרנופולסקי: אני מבקש מהקרן לידידות לשקול אפשרות לחלק את הכרטיסים המגנטיים באמצעות הארגון שלנו, משום שהוא מייצג את כל אוכלוסיית הקשישים.
טלי פלוסקוב: כן, ארגון חזית הכבוד, זה נכון שהוא ארגון גג ואני שומעת כמה ארגונים נמצאים תחתיהם והוא קיים כבר 10 שנים והעבודה שהם עושים היא עבודה מאד מבורכת.
טלי פלוסקוב: טוב, האם נשאר עוד מישהו שרצה להגיד משהו ולא דיבר בכלל?
<יפי וולמן: אני רק רוצה לחדד את העניין הזה של עובדים סוציאליים דוברי שפות לקשישים, שבאמת פה מאד חשוב, כי עובד סוציאלי הרבה פעמים מטפל בכל המקרים וגם בקשישים עולים.
<יפי וולמן: אז אין איזה משהו, אין איזו ישות כזאת שעובדת רק עם עולים קשישים.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב את צודקת.
<יפי וולמן: ואם זה לא יהיה, אז גם אם נדבר פה הרבה, לא יגיעו אל הקשישים.
טלי פלוסקוב: אם לאמא שלי תגיע עובדת סוציאלית שלא מדברת שפה, היא לא תבין שום דבר ולא תוציא ממנה שום דבר.
טלי פלוסקוב: וזה סתם בזבוז זמן וכסף, זה נכון.
טלי פלוסקוב: טוב, רבותי, אני באמת רוצה להודות לכם, כי היה בעיני דיון מאד מעניין.
טלי פלוסקוב: שמענו גם אחד מהשני וגם אולי למדנו אחד מהשני.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב, שוב, דיברנו, אבל כל אחד מטפל בתחום ומטפל לא רע, אבל אנחנו עדיין לא מצליחים להגיע לקשיש בצורה האחידה והיעילה ביותר.
טלי פלוסקוב: לכן אני חושבת שהנושא של תכלול הוא נושא מאד מאד חשוב, ואנחנו נוציא כאן – ובעצם פנינו כבר למשרד הקליטה ואנחנו נמתין להתייחסות שלכם בנושא של טיפול בקשיש עולה, באמצעות משרד מתכלל כמשרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: זה נושא אחד.
טלי פלוסקוב: הנושא השני שאני רציתי לדבר עליו, ופה גם כן אני מציעה לעשות.
טלי פלוסקוב: דיברתם ולא פעם על כך שהמדינה צריכה לקחת חלק בלשפר את מצבם של הקשישים העולים במדינה שלנו.
טלי פלוסקוב: מסיבות לא מעטות ששמענו, אנשים באמת מקבלים את קצבת הזקנה, השלמת ההכנסה וזהו.
טלי פלוסקוב: וכפי שציינו פה לא אחת, הם נמצאים מתחת לקו העוני.
טלי פלוסקוב: המטרה שלנו להוציא אותם משם וזה לא סוד שהממשלה הזאת כן שיפרה את מצבם, אבל עדיין לא מספיק.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת אנחנו יודעים על התוספת.
טלי פלוסקוב: הצד הראשון כמעט של הממשלה הנוכחית, זה באמת התוספת למשפחות האלה שמקבלות השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: אגב, אני שומעת מזוגות שקיבלו תוספת של 500 שקלים, שלהם זה מאד משמעותי וזה מאד עזר.
טלי פלוסקוב: ויחד עם זאת, אנחנו עדיין יודעים שזה לא מספיק, כי הם עדיין נמצאים מתחת לקו העוני.
טלי פלוסקוב: וכשאני למדתי וקראתי את דו"ח אלאלוף לצורך העניין, שחלק מאד משמעותי של הדו"ח הזה מטפל בקשישים.
טלי פלוסקוב: אנחנו ראינו שאנחנו צריכים להשלים עוד.
טלי פלוסקוב: אגב, גם מהזמן שהדו"ח נכתב ועד היום, הפער עוד גדל.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת גם מה שהוא כתב אז זה כבר לא מספיק.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת אנחנו העלינו את משכורת המינימום בצורה משמעותית.
טלי פלוסקוב: עד שנת 2017 משכורת המינימום תעלה בסך הכל ב-23%, שזה מאד משמעותי, והקשישים שלנו נשארים באותו מצב וזה בעצם מגדיל את הפער וברור שאנחנו לא יכולים להישאר אדישים לכך.
טלי פלוסקוב: אני שמעתי על כמה תכניות, ואני יודעת שגם לסופה יש תכנית, אני יודעת שגם לקסניה סבטלובה יש תכנית.
טלי פלוסקוב: שמעתי על כמה תכניות.
טלי פלוסקוב: בתכנית שלי, ב-1 ביוני יהיה דיון בוועדה שלי, בוועדת המשנה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא של מעמד הקשיש.
טלי פלוסקוב: הנושא של הוועדה יהיה דיון בעוני בין הקשישים.
טלי פלוסקוב: מה שאני רוצה לעשות בוועדה הראשונה, ואני רוצה במושב הבא, למרות שהוא יהיה מאד קצר - זה יהיה מושב של חודשיים בסך הכל - להעביר שלוש ישיבות, שלושה דיונים יותר נכון בנושא הזה, כאשר בדיון הראשון אני רוצה יותר להציג את הנתונים לכל הגופים שיהיו שם, ובשתי הוועדות הבאות לתת לכל נציג שיש לו סוג של תכנית – מה כדאי לעשות – להציג את התכנית שלו, כדי שביחד אחר כך אנחנו נציג את התכנית הזאת גם למשרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: כאשר אני יודעת שתחת משרד הקליטה עובדת הוועדה הבין משרדית, שגם עובדת, אבל כמו שאתם יודעים, תפקיד חברי הכנסת זה לפקח על העבודה של משרדי הממשלה, גם של משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: ולצערי הרב, לנו אין גישה לוועדה.
טלי פלוסקוב: אנחנו לא יודעים על מה דנים שם.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת מה מציעים שם.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שיושבים שם אנשים מאד חכמים, אבל אני חושבת שגם לנו יש Say בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: ולכן אנחנו גם נזמין את הנציגים של משרד הקליטה להציג לנו את התכנית שלהם, שאני מקווה שעד אז היא תהיה כבר מוכנה.
טלי פלוסקוב: ואז בוודאי את כל התכנית הזאת אנחנו הולכים להציג.
טלי פלוסקוב: אני הולכת בעצם להציג מול שר האוצר ולראות איך אנחנו נוכל לשפר את מצבם של הקשישים שאנחנו מדברים עליהם, בתקציב שנת 2017, שהוא מאד מאד קרוב.
טלי פלוסקוב: אני מבינה שברגע שאנחנו משפרים את המצב של העולים, אנחנו צריכים לקחת גם בחשבון את הקשישים הלא עולים, כי כשאנחנו מדברים בנושא של פנסיה, אז יש לא מעט את אלה שאינם עולים – נקרא להם הצברים – שגם עד שנת 2008 לא הייתה להם פנסיה וגם הם במצב לא פשוט.
טלי פלוסקוב: לכן בכל הדברים שאנחנו מדברים עליהם, אנחנו לא יכולים לטפל רק בקבוצה הזאת ולא לטפל בכלל האוכלוסייה.
טלי פלוסקוב: לכן, בוודאי הראייה כאן צריכה להיות הרבה יותר רחבה ואני מקווה מאד שבוועדה הזאת, בזה שאנחנו ננסה לפתור את הבעיה של הקשישים בכלל, בוודאי ובוודאי אנחנו נפתור את הבעיה של העולים, כי המספר שלהם הוא מאד גדול ביחס לכל הקבוצה.
טלי פלוסקוב: אז זה פחות או יותר מה שאני רוצה להגיד.
טלי פלוסקוב: לגבי הנושא שדיבר עליו גם חבר הכנסת מוטי יוגב, על הגדלת מספר העובדים הסוציאליים שמטפלים בקשישים ובמיוחד בעולים, אנחנו בוודאי גם כוועדה נוציא פנייה גם בנושא הזה, אני מקווה.
טלי פלוסקוב: מאד.
טלי פלוסקוב: שתבינו, אנחנו מדברים פה בנושא הזה לא פעם, גם בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שם מדברים בכלל וחושבים על זה ואני יודעת שהייתה גם הצעת חוק בנושא הזה, אבל לצערי הרב הצעת החוק הזאת הגיעה מצד האופוזיציה וכמו שאתם מבינים את הפוליטיקה, לצערי הרב לא הצלחנו לקדם את הצעת החוק הזאת, אבל אני יודעת ששר הרווחה הנוכחי מבין את המצוקה.
טלי פלוסקוב: אני גם שמעתי ממנו אישית על הרצון שלו ועל התכנית שלו להגדיל את מספר עובדי הרווחה – העובדות הסוציאליות כעיקרון.
טלי פלוסקוב: מה שאני מאד אהבתי בתכניות שלו, ואני גם הגשתי הצעת חוק כזאת ואני מקווה מאד שאם הוא יעביר את זה, כמובן אני אצמד להצעת החוק הממשלתית.
טלי פלוסקוב: זה הנושא שלקשיש מעל גיל 80 – לא תהיה שום בדיקה רפואית שמשפילה אותו לקבלת סיעוד, אלא רק המלצה של רופא משפחה או רופא גריאטרי שממליץ לתת לו סיעוד, זה מה שיזכה אותו בקבלת העזרה הזאת, שהוא כל כך זקוק לה.
טלי פלוסקוב: אני מקווה מאד שאנחנו נעביר את זה ביחד.
טלי פלוסקוב: אני יכולה לספר לכם על עוד המון יוזמות שבאמת נמצאות כאן, כי באמת אני חושבת שנכון להיום אי אפשר להגיד שיש פה אנשים שלא יודעים מה זה חמלה ואנשים שלא יודעים שצריך לעזור לקשישים.
טלי פלוסקוב: אנחנו מעבירים פה אין ספור הצעות חוק שקשורות לקשישים.
טלי פלוסקוב: אחת מהן לדוגמא היא הצעת חוק על ביטול חובת גיל פרישה.
טלי פלוסקוב: מי שיכול ורוצה לעבוד – שיעבוד.
טלי פלוסקוב: למה אנחנו צריכים לשלוח אותו הביתה?
טלי פלוסקוב: זה החיים שלו.
טלי פלוסקוב: אז אני יכולה להמשיך עוד שעה לספר לכם על הצעות החוק שאנחנו מקדמים, גם תחת הוועדה שלי ואני אישית, אבל אני חושבת שהבנתם את המסר.
טלי פלוסקוב: אני רוצה באמת להודות לכם על העבודה הנפלאה שאתם עושים, כי מי שנמצא היום כאן הוא באמת עובד למען הקשיש.
טלי פלוסקוב: לכן באמת תודה רבה לכם ואני נועלת את הישיבה.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים ובוקר טוב גם לצופים.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון בנושא מעקב אחר יישום החלטות הממשלה מספר 324 ומספר 609.
אברהם נגוסה: להדגיש, החלטת הממשלה מספר 324 התקבלה ב-31 ביולי 2015, והחלטת הממשלה מספר 609 התקבלה ב-29 באוקטובר 2015.
אברהם נגוסה: הנושא זה המדיניות הממשלתית לקידום שילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: ההחלטות האלה התקבלו לאחר דיונים רבים עם אנשי מקצוע, כל הגורמים, נציגי הקהילה ולאחר הדיונים האלה הוגשו תכניות עם תקציבים, אשר התקבלו ואושרו על ידי ועדת שרים שהוקמה בראשות ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: אני חייב לציין פה, פעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל, הוקמה ועדת שרים בראשות ראש הממשלה, בנושא שילובם של יוצאי אתיופיה ועל כך אני מאד מברך את ראש הממשלה, על היוזמה, על הפעילות ועל הקמת הוועדה וגם על פעילותה.
אברהם נגוסה: במסגרת ועדת השרים, התקבלו החלטות, אושרו תכניות שהוגשו על ידי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: התכניות שהתקבלו בוועדת השרים, קיבלו לאחר מכן את הגיבוי של החלטת הממשלה, כמו שציינתי, בתאריכים שציינתי קודם – ב-31 ביולי וב-29 באוקטובר.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין את החלטות התכניות שהתקבלו, קודם כל בתחום החינוך - משרד החינוך גיבש יחד עם השותפים – משרדים אחרים ונציגי הקהילה – תכנית שתקדם את שילובם של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך.
אברהם נגוסה: עלות התכנית 192 מיליון שקלים והתכנית אושרה בוועדת השרים והתקבלה בהחלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: גם משרד הרווחה והשירותים החברתיים הגיש תכנית.
אברהם נגוסה: עלות התכנית 80 מיליון שקלים.
אברהם נגוסה: גם התכנית הזאת אושרה בתאריכים שציינתי קודם.
אברהם נגוסה: כמו כן, גם במשרד הבריאות הוגשה תכנית שהתקציב עמד על 19.6 מיליון שקלים.
אברהם נגוסה: אלה שלוש תכניות שאושרו בהחלטות הממשלה בשלב הראשון.
אברהם נגוסה: אני מציין שהתכניות האלה הן לארבע שנים, משנת 2016 עד שנת 2019.
אברהם נגוסה: אני מדגיש – התכנית הן משנת 2016 עד שנת 2019.
אברהם נגוסה: בהמשך לשלוש התכניות האלה, התקבלו תכניות נוספות בוועדת השרים וגם בהחלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: משרד הביטחון וצה"ל הגישו תכנית על מנת לסגור תכניות המבדלות את יוצאי אתיופיה ושילובם המיטבי במערכת הביטחון.
אברהם נגוסה: עוד תכנית שגם אושרה היא ממשרד הכלכלה והתעשייה.
אברהם נגוסה: גם התכנית הזאת אושרה בוועדת השרים.
אברהם נגוסה: עלות התכנית 55.13 מיליון שקלים.
אברהם נגוסה: מי שמבצע את התכנית, כמובן בהנחיית ובהובלת משרד הכלכלה והתכנית.
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה: גם התכנית על ידי נציבות שירות המדינה הוגשה לשלב 50 אקדמאיים ו-30 סטודנטים לתואר ראשון ישולבו במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה לקחה את האחריות להוביל את יישום התכנית הזאת וגם התכנית הזו אושרה.
אברהם נגוסה: אני חייב לציין, זה בהתאם לסעיף 15 א' (ב) לחוק שירות המדינה מנויים, התשי"ט-1959.
אברהם נגוסה: אני חייב להגיד שלגבי התכנית הזאת אני רוצה לברך את נציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו אתמול - במסגרת הדיון שקיימנו על ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בתאגידים, בחברות ממשלתיות, ברשויות, במועצות המקומיות - מנציגת נציבות שירות המדינה דיווח שמתוך 50 אקדמאים שהיו צריכים לשלב בשנת 2016, כבר שילבו 31 אקדמאים ואני מברך על כך.
אברהם נגוסה: זו התחלה טובה.
אברהם נגוסה: אני מקווה שהם יעמדו במחויבות שלהם עד סוף השנה.
אברהם נגוסה: עוד לא קיבלנו נתונים.
אברהם נגוסה: אני מקווה שהיום נקבל נתונים בעניין שילובם של הסטודנטים לתואר.
אברהם נגוסה: המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל: גם המשרד הגיש תכנית על מנת להתמודד ולהוריד את האלימות המשטרתית ועל מנת לחזק את האמון עם בני הקהילה.
אברהם נגוסה: התכנית הוגשה עם תקציב עלות של 22 מיליון שקלים.
אברהם נגוסה: התכנית הזאת אושרה גם כן, כמו התכניות האחרות.
אברהם נגוסה: עוד תכנית שאושרה: הצוות למיגור גזענות נגד יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: הצוות הזה ידוע לי.
אברהם נגוסה: אני גם השתתפתי בפתיחה, בהתחלה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן ידוע לי שהצוות עשה עבודה ואנחנו עוד לא קיבלנו דיווח בעניין הזה.
אברהם נגוסה: היום אני לא מצפה לדיווח בעניין, אלא אם כן הם רוצים לתת לנו דיווח ברמת המקרו.
אברהם נגוסה: וזאת מאחר שהתכנית עוד לא הוגשה לוועדת השרים וטרם קיבלה אישור של ועדת השרים, ולכן אנחנו מצפים בעיקר לקבל עדכון מעקב – איפה הנושא עומד.
אברהם נגוסה: האם התכניות האלו מיושמות בשטח או לא.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל מידע.
אברהם נגוסה: זו מטרת הדיון שלנו היום.
אברהם נגוסה: דרך הדיון שלנו, השלב הראשון לדעתי הוא שנשמע ממשרדי הממשלה – חינוך, רווחה, בריאות, כלכלה - - -
<לירית סרפוס: משרד הבריאות הודיעו שהם לא יהיו.
אברהם נגוסה: קיבלנו את המכתב.
אברהם נגוסה: אני רק מסביר את סדר העניין.
אברהם נגוסה: משרד הביטחון, צה"ל, ביטחון פנים ומשטרה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאלה המשרדים בהם נתמקד לשם קבלת הדיווח האמיתי.
אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות למשדרי הממשלה.
אברהם נגוסה: תהיו כנים וישרים איתנו.
אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי מאד מקושרת לשטח ואנחנו קיימנו בערים דיונים ובדקנו גם את יישום התכנית.
אברהם נגוסה: לכן, אל תציגו לנו למען ההצגה בלבד.
אברהם נגוסה: אני רוצה שהדיון יהיה מקצועי וענייני.
אברהם נגוסה: הדבר השני, אני רוצה לפנות לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: התייחסות שלנו, אם זו ביקורת, אם זו שאלה, כל התייחסות – אני מבקש שתהיה התייחסות עניינית ולגופו של עניין.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה פרובוקציה.