GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ולדימיר גרשוב: אני לא רוצה עכשיו לתת דוגמאות כמה יש נציגי עולי אתיופיה בתוך העירייה, למרות הקושי בתקנים וכל הדברים.
<ולדימיר גרשוב: הם גם מייצגים, לא רק משרד הקליטה, גם עיריית אשדוד.
<ולדימיר גרשוב: וחוץ מזה, יש דמוגרפיה פרופורציונלית, אם עכשיו מי שמייצג פה את העלייה מברית המועצות לשעבר לא יחזור לעוגה הגדולה, איפה יותר מ-50% מהעלייה, ואחר כך יכול להיכנס לכל המחלקות של העירייה.
<ולדימיר גרשוב: אין ייצוג בכלל, תראו איך זה הולך, איך זה הולך?
<ולדימיר גרשוב: עכשיו יושב ראש ועדת הרווחה עם הרעיון שלך, הוא הולך עכשיו לקלוט עולים רופאים מצרפת בבית חולים באשדוד, אז לא ייצא מזה הרבה, למה?
<ולדימיר גרשוב: כי בתוך העלייה מצרפת אין הרבה רופאים.
<ולדימיר גרשוב: לצערי היום גם בעלייה מרוסיה אין הרבה רופאים.
<ולדימיר גרשוב: מישהו יודע איזה מגמה הלכה עכשיו במדינת ישראל?
<ולדימיר גרשוב: שבעוד 15 שנה רוב הרופאים בבתי החולים יהיו נציגי האוכלוסייה הערבית.
<ולדימיר גרשוב: בדקו את זה.
<ולדימיר גרשוב: לגבי התאריכים, עלייה וכל זה.
<ולדימיר גרשוב: זה באמת מסובך מאוד בגלל הבלבול במשרדי הממשלה.
<ולדימיר גרשוב: במשרדי ממשלה, בכל משרד יש הגדרות שונות, זה בעיה, אבל זה לא של עיריית אשדוד, זה קודם כל של הממשלות וכנסת ישראל.
<ולדימיר גרשוב: זה נכון שאנחנו צריכים לעבוד ביחד איתכם, אבל ברגע שאתם באים רק עם טענות, לא כולם, ואנחנו לא שווים - - - זה יותר קשה.
<ולדימיר גרשוב: אז בואו נעבוד ביחד.
<פנטהון אספה דוויט: אדוני, אף אחד לא עושה טובות פה.
<ולדימיר גרשוב: כמו שהתרגלנו לעבוד.
<פנטהון אספה דוויט: אף אחד לא עושה טובות פה, העירייה צריכה לקיים את החוק שנקרא חוק ייצוג הולם וחוק ייצוג הולם לא בא להביא לך - - -
<רונית צור: היא מקיימת את זה.
<פנטהון אספה דוויט: אתם לא מקיימים את זה.
<קריאה: הייתם במסיבת שוויון הזדמנויות אצל מנכ"ל העירייה.
<פנטהון אספה דוויט: תדע לך, אתם לא מקיימים את זה.
<פנטהון אספה דוויט: נכון, אתם יצאתם עכשיו במכרזים כאלה או אחרים, החוק צריך להתקיים, נקודה.
<ולדימיר גרשוב: למה אין חוק עלייה?
<פנטהון אספה דוויט: אנחנו עובדים על תקן, אדוני.
<ולדימיר גרשוב: צודק.
<ולדימיר גרשוב: על הדבר הזה.
<ולדימיר גרשוב: למה אין עלייה לאשדוד של יוצאי אתיופיה?
<ולדימיר גרשוב: לא בגלל שאין פה תנאים של העירייה.
<ולדימיר גרשוב: הסביר טוב מאוד היושב ראש של יוצאי אתיופיה, זה בגלל המחירים של הדירות ובגלל הפוליטיקה של הממשלה.
<ולדימיר גרשוב: אתם יודעים איך מקבלים את הדירות ואיך קונים.
<ולדימיר גרשוב: מי מכריע?
<ולדימיר גרשוב: לא עיריית אשדוד, בכלל אין לנו השפעה על זה.
<ולדימיר גרשוב: אתם יודעים את זה.
<ולדימיר גרשוב: אותו הדבר ההתפלגות ברובעים.
<ולדימיר גרשוב: היינו שמחים שבכל הרובעים היה פרופורציונלי, בגלל ההבדל בין המחירים ברובעים האלה ככה יצא ריכוז גבוה ב-ו'.
<ולדימיר גרשוב: החינוך שלנו, כולם מנסים לעשות קליטה טובה, לערבב בפרויקטים, לא לעשות הפרדה.
<ולדימיר גרשוב: זה לא קל.
<ולדימיר גרשוב: אנחנו לא רוצים בכוח לעשות את זה, כולם רוצים אותו דבר, אנחנו רוצים לחנך את הדור החדש להיות אנשים - - - חבל שרוני איחר, הוא לא שמע את הדיווח של המנכ"לית של הרשות למלחמה בסמים, בדיוק היא דיברה ונתנו לה זמן מספיק לדבר על איזה פרויקטים ואיך עובדים על זה.
<ולדימיר גרשוב: זו דוגמה לכל הארץ.
<ולדימיר גרשוב: את זה רציתי להגיד.
<ולדימיר גרשוב: לא בגלל שאני פטריוט של אשדוד, בגלל שאני הרבה שנים ממונה על הקליטה.
<ולדימיר גרשוב: ואני רוצה להודות עוד פעם ליושב ראש, להודות לכל המשתתפים ובוודאי לנציגי הציבור ולעובדי העירייה והמשרדים שעובדים עבודת קודש.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לך, אדוני סגן ראש העיר והממונה על עניין קליטת העלייה בעיריית אשדוד, והצוות מהעירייה, הצוות המסור, שאני שמעתי וקיבלנו דיווח ואני מברך על המעשים שאתם עושים בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: גם לנציגי משרדי הממשלה, שהגעתם ושיתפתם אותנו ונציגי הארגונים העולים וגם נציגי התושבים בכלל.
אברהם נגוסה: זה היה דיון חשוב, שאנחנו באנו לשמוע, בהחלט קיבלנו את הפעילות של המשרדים ולכן אני אומר שאנחנו נמשיך לעקוב אחרי הפעילות של קליטת העלייה ושילובם בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: אנחנו רשמנו גם את הבעיות.
אברהם נגוסה: אני רואה שמשרד החינוך לא התחיל לבצע את תכנית הממשלה החדשה לשילוב המיטבי של יוצאי אתיופיה במערכות החינוך, אז חבל מאוד שהמשרד עד עכשיו לא התחיל לבצע ויחד עם זאת אנחנו מברכים את משרד הרווחה והשירותים החברתיים, שלפחות הם העבירו את הכסף והתכנית התחילה, כפי שקיבלנו בדיווח.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו מאוד מצטערים ומאוכזבים ממשרד החינוך.
אברהם נגוסה: עוד דבר שאנחנו התרשמנו, שהעיר אשדוד סגורה לעולי אתיופיה מאז שנת 2010, לא משנה הסיבות - - -
<רונית צור: למה סגורה?
אברהם נגוסה: העיר סגורה לעולי אתיופיה, הסיבות הן שהדירות עולות פה יותר מדי וסיבות אחרות, וזה לא תלוי בעירייה, אני מניח, זה יכול להיות שזה גם תלוי בעירייה, יש גם ראשי ערים שפנו למשרדים למעלה 'אל תשלחו לנו'.
<רונית צור: אבל זה לא קורה אצלנו.
אברהם נגוסה: לא, אני אמרתי שאנחנו לא - - -
<רונית צור: כששר השיכון הגיע לאשדוד, המקום הראשון שראש העיר לקח אותו היה למתחם חרצית כדי לשפר את תנאי הדיור של יוצאי אתיופיה.
<רונית צור: זאת אומרת בסדר היום - - -
אברהם נגוסה: בסדר, אני מדבר על - - -
<רונית צור: אבל זה לא נעים.
אברהם נגוסה: מה ששמעתי, את העובדות - - -
<רונית צור: זה עובדות.
<רונית צור: העובדה היא לאן הוא לקח אותו דבר ראשון, יכול היה לקחת אותו לכל מקום.
אברהם נגוסה: זה אני לא יודע, הסיבות ייבדקו בעתיד, אבל אני מציין עובדות.
אברהם נגוסה: זו גם העיר, אני מסתובב בכל הארץ, זו העיר שעד היום לא מצאה לנכון לפתוח מקום התכנסות לקהילה.
אברהם נגוסה: אמנם יש אחוז גבוה של הקהילה, כפי שאני הבנתי יוצאי אתיופיה זה כ-12% מהעולים ואין מקום התכנסות.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה עכשיו לדבר, שמעתי - - -
<קריאה: זה בוועדת בניין הערים הקרובה וזה - - -
אברהם נגוסה: אני מדבר על העובדות - - -
<רונית צור: גם אנחנו מדברים על עובדות, זו עוד עובדה.
<רונית צור: זו עובדה מול עובדה.
אברהם נגוסה: אנחנו מקווים שבדיון הבא הדרך הזו - - - אני מקווה, בכל אופן הוועדה גם, אני חייב לציין - - -
<רונית צור: בכאב אני מדברת.
<רונית צור: בכאב, חס ושלום ש - - -
אברהם נגוסה: את ההתייחסות של ראש העיר לוועדה, שהוא לא הגיע, שהוא לא התייחס לוועדה, שלא מצא לנכון לברך את הוועדה, ועדה שהגיעה.
אברהם נגוסה: אילו ידענו שראש העיר לא משתתף, אנחנו לא פוגעים בכבודו של אף אחד, אבל זה עיקרון של הוועדה שקיבלנו החלטה, אם ראש העיר לא משתתף אנחנו לא מגיעים.
אברהם נגוסה: זה העיקרון, היה הסכם, היה תיאום שראש העיר משתתף ורק אחרי שהגענו לפה נודע לנו שהוא לא משתתף.
אברהם נגוסה: זה זלזול, זה מראה כמה הוא מתייחס לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: אם הוא לא מתייחס לכנסת ישראל, לוועדה חשובה מהכנסת שהגיעה לפה, אפשר לראות גם את ההתייחסות שלו לעולים החדשים.
<רונית צור: הוא עומד פה, הוא מנסה להגיד וזה לא עוזר.
אברהם נגוסה: בירכתי אותך, כסגן ראש העיר וכממונה לקליטת עלייה, על שהגעת, אני מברך אותך על מה שאתה עושה, אבל - - -
<קריאה: יש הבדל בין להגיד שהוא מגיע או לא מגיע.
אברהם נגוסה: חשוב לי שייכתב בפרוטוקול שאצלי לא מתנהגים ככה, הוא היה יכול להגיד 'אני לא יכול להגיע', היינו יכולים להחליף את המועד.
<דניאל שמלב: אפשר איזה שהיא הערה קטנה?
<דניאל שמלב: בנוסף, בלי שום קשר לראש העיר, זו החלטה שלו, אני כמנהלת מחלקת העלייה וקליטה עירונית מבקשת מהוועדה לדבר באופן פרופורציונאלי לכל הקהילות שיושבות פה.
<דניאל שמלב: אנחנו הצפנו ודיברנו המון על הקהילה האתיופית ולא דיברנו על הקהילות האחרות, שיש המון המון בעיות, וזו הבקשה שלי לישיבה הבאה.
אברהם נגוסה: אני אומר שזה עניין של עיקרון, אנחנו רוצים שראש העיר ישמע את הבעיות, בגלל זה אנחנו מגיעים לפה, כדי למצוא ביחד פתרונות ואני חושב שפה יש התייחסות לא ראויה ואנחנו נגיב בהתאם.
אברהם נגוסה: תודה רבה, אדוני ראש העיר.
אברהם נגוסה: אנחנו פותחים את דיון ועדת העלייה והקליטה בעיריית תל אביב.
אברהם נגוסה: אנחנו הגענו לכאן על מנת גם לקבל עדכון ולשמוע מהעירייה בעניין קליטת העלייה וגם לאחר מכן החלק השני, אחרי שנקבל עדכון, אנחנו נצא לשטח, נעשה סיור, ניפגש עם העולים ואנחנו נראה וגם נשמע מהעולים התושבים בעיר.
אברהם נגוסה: איתי חבר הכנסת יואל רזבוזוב, יושב ראש ועדת העלייה והקליטה לשעבר, חברת הכנסת קסניה סבטלובה תצטרף יותר מאוחר לסיור.
אברהם נגוסה: הצוות של ועדת העלייה והקליטה, דנה גורדון שושני, מנהלת הוועדה, ציפי גלעדי, ראש התחום הפרלמנטרי, יגאל אמיתי, דובר הוועדה, צח בן יהודה, חוקר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, ישמבל קפלה, עוזר פרלמנטרי שלי, ואורי פארדניק, עוזר פרלמנטרי שלי, הרשם הפרלמנטרי וגם תומר וקנין, מאבטח מהכנסת.
אברהם נגוסה: זה הצוות שהגענו לכאן.
אברהם נגוסה: נמצאים נציגי המשרדים, משרדי הממשלה, משרד העלייה והקליטה, משרד החינוך, משרד הרווחה והשירותים החברתיים והאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אלה הנציגים שנמצאים פה.
אברהם נגוסה: עכשיו אני מעביר את זכות הדיבור לעירייה, אתם תחליטו מי מדבר.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל עדכון ואני מבין שהסגנית מהרטה - - -
<מהרטה ברוך רון: כן, בוקר טוב לכולם.
<מהרטה ברוך רון: ברוכים הבאים, אני מהרטה, סגנית ראש העיר וממונה על השירותים החברתיים, כשהנושא של קליטת עלייה הוא תחת המינהל הזה.
<מהרטה ברוך רון: אני מאוד שמחה לארח אותך כסגנית ראש העיר ואתה כחבר כנסת כאן בעיר הזאת, בעיר תל אביב-יפו.
<מהרטה ברוך רון: אנחנו קולטים עלייה הרבה שנים, כמו שראש העיר אמר, אנחנו גם בשנים האחרונות הפכנו להיות מוקד קליטת עלייה מאוד רציני.
<מהרטה ברוך רון: לי ולך מן הסתם הנגיעה יותר אישית לקהילה האתיופית שנמצאת ביפו ג' ויפו ד', היא סמלית ומשמעותית עבורנו.
<מהרטה ברוך רון: אני יכולה להגיד כסגנית ראש העיר הזאת וכמי שמכירה את הפעילות ואת העשייה עבור העולים מאתיופיה שנעשית פה פעילות מאוד מאוד יפה.
<מהרטה ברוך רון: אני יכולה רק לקוות ששאר הערים נותנות מענה באותה מידה שאנחנו כאן בעיר תל אביב מספקים.
<מהרטה ברוך רון: מן הסתם בסיור אנחנו נראה את התושבים, נפגוש, נראה את הפעילויות שנעשות שם.
<מהרטה ברוך רון: ברוכים הבאים ואני מקווה שתצאו אופטימיים מהסיור הזה.
<עמי כץ: בוקר טוב, שמי כץ, אני מנכ"ל המִשלמה ליפו, זה הרשות העירונית לפיתוח יפו.
<עמי כץ: כפי שראש העיר וסגנית ראש העיר הציגו, תל אביב-יפו קולטת עלייה שנים רבות.
<עמי כץ: אמיר דור, מנהל הרשות העירונית לקליטת עלייה, יציג בפניכם מצגת על כל נושא קליטת העולים החדשים בעיר תל אביב-יפו.
<קריאה: רק דבר אחד חסר במצגת, התאריך העברי.
<עמי כץ: תודה.
<עמי כץ: לאחר מכן, מהמקרו של קליטת העלייה בכלל העיר שאמיר יציג נרד למיקרו של יפו.
<עמי כץ: כפי שסגנית ראש העיר ציינה, נושא קליטת עולי אתיופיה ביפו הוא אחד הנושאים המרכזיים בעיר היום והוא בהחלט עומד בראש מעייננו כרשות העירונית לפיתוח יפו.
<עמי כץ: אז נתחיל.
<אמיר דור: תודה רבה.
<אמיר דור: אני אציג בגדול את מה שקורה בעיר מבחינת קליטת עלייה, ואחרי זה אסמרה, שהוא מנהל המוקד שלנו לקהילה האתיופית, וישי, שהוא מנהל מחלקת חוצות יפו, יציג גם את הפן הרווחתי בקליטת העולים.
<אמיר דור: רק אני מבקש מכולם להקפיד על זמנים, כי בעשר וחצי אנחנו יוצאים מפה, כי הסיור הוא מאוד מהותי מבחינתנו.
<אמיר דור: אני גם אקצר וכל האחרים שמציגים, נא לקצר, אנחנו רוצים בעשר וחצי על מנת שנוכל לעמוד בלוחות הזמנים, כי אנשים מחכים.
<אמיר דור: מבחינת הנתונים היבשים, לכאורה בתל אביב יש 56,000 עולים, זה העולים שעלו משנת 1990.
<אמיר דור: הנתון קצת מטעה, כי לכאורה לפי ההגדרות של משרד הקליטה עולה של 26-27 שנה הוא עדיין עולה, לנו זה קצת מוזר, אבל זה מבחינת המספרים היבשים.
<אמיר דור: סך הכול 13% לפי הנתון הזה מתושבי העיר הם עולים חדשים.
<אמיר דור: הנתונים היותר מעניינים, שאנחנו כבר שנתיים ברציפות עיר קולטת מספר אחת בארץ, זו השנה השנייה, 3,600 נפשות בערך הגיעו ב-2015 לתל אביב, ומה שמעניין, ההתפלגויות שונות לגמרי מהשנים הקודמות.
<אמיר דור: חלה תמורה מאוד גדולה בתמהיל של העולים שהגיעו לעיר הזאת.
<אמיר דור: אנחנו עכשיו רואים הרבה מאוד עולים מארצות המערב, בעיקר דוברי אנגלית ודוברי צרפתית, וגם דוברי רוסית, ייאמר לזכותנו.
<אמיר דור: סך הכול ההתפלגות מעניינת מאוד, מבחינת עולי צרפת אנחנו מספר שתיים בארץ אחרי נתניה, כבר שנה שנייה ברציפות, ואנחנו מאוד גאים על זה.
<אמיר דור: דוברי אנגלית, אנחנו מספר שתיים אחרי ירושלים, אבל התמהיל של דוברי אנגלית שונה לגמרי מירושלים כי פה זה אוכלוסייה צעירה, משכילה, בגילאי 35, חילונית בעיקר, לעומת ירושלים, שזו אוכלוסייה שהיא יותר עם אוריינטציה דתית.
<אמיר דור: כפי שאתם רואים, המספרים של העולים בחמש השנים האחרונות, מעל 12,000 עולים שהגיעו לתל אביב ואתם רואים את ההתפלגות בעיניים, מעל 3,000 דוברי אנגלית, 4,000 דוברי צרפתית ו-3,000 דוברי רוסית.
<אמיר דור: בעיקר היום מה שמאפיין את העולים מרוסיה לתל אביב, שהם מגיעים בעיקר מהערים הגדולות, ממוסקבה וסנט פטרבורג.
<אמיר דור: אחד הדברים הגדולים זה הפחד שלהם ממה שהולך שם בעקבות מה שפוטין עושה בעניין של זכויות אזרח, כל הסיפור של הלהט"בים ויש להם פחד די גדול שעוד פעם מסך הברזל יירד, אז הם מנצלים את ההזדמנות ובאים.
יואל רזבוזוב: פה כתוב אוקראינה.
<אמיר דור: כן, גם אוקראינה, כי אוקראינה מבחינת המשרד היא אוכלוסייה מועדפת, אבל בגדול האוקראינים פחות מגיעים לתל אביב, כי יוקר המחיה בתל אביב הוא גבוה, אז קשה להם להיות פה.
<אמיר דור: עוד פעם, כפי שאתם רואים, הסיבות שהפכו את תל אביב לעיר מספר אחת בארץ, חלק מהסיבות זה סיבות אקסוגניות לנו, זה כל מה שקורה היום באירופה, מה שקורה בצרפת, בבריסל, באוקראינה, וכל המשבר הכלכלי שהיה בזמנו במערב אירופה ובצפון אמריקה, וגם הסיבה הפנימית, שאנחנו כעיר מאוד אטרקטיביים, גם הפריחה הכלכלית, גם הרב תרבותיות, גם הסובלנות של העיר הזאת שמכילה את כל התושבים, את כל הדעות.
<אמיר דור: בסך הכול אנחנו מהווים כבר שנתיים ברציפות את היעד מספר אחת ואנחנו מאוד שמחים על כך.
<אמיר דור: עד 2014 בעיקר התמקדנו באוכלוסיות הקלאסיות שלנו, של דוברי רוסית ודוברי אמהרית, אחרי זה אסמרה וישי ידברו יותר בפירוט על הקהילה האתיופית ביפו ומה שאנחנו עושים למענם, אבל סך הכול עד 2014 רוב השירותים שניתנו בעיר היו לדוברי השפות האלה.
<אמיר דור: המהפך הגדול התחיל, פה אני חייב לציין את משרד העלייה והקליטה, שהוא שותף אסטרטגי מספר אחת שלנו, אני אומר את זה תחת כל עץ רענן, ובשיתוף עם המשרד נכנסנו לפרויקט שנקרא עידוד עלייה ואז יש לנו היום חמישה פרויקטורים דוברי שפות, שלושה דוברי צרפתית, אחד אנגלית ואחד רוסית ויש לנו גם פרויקטורית לעולים צעירים.
<אמיר דור: קיבלנו את זה באוגוסט 2011 וזה עשה שינוי מאוד דרמטי מבחינת העיר, מבחינת השירותים שאנחנו נותנים לעולים דוברי האנגלית והצרפתית.
<אמיר דור: להגיד לכם בכנות, עד 2014 השירות שנתנו בשפות האלה לא היה מרשים, בלשון המעטה.
<אמיר דור: בזכות זה שנכנסנו לשותפות עם המשרד חל שינוי מאוד דרמטי מבחינתנו.
<אמיר דור: בעקבות זה אנחנו עושים המון פעילויות בעניין של פרויקט עידוד עלייה, החל בעידוד עלייה באמצעות השתתפות בירידי עלייה בחו"ל.
<אמיר דור: עכשיו סטפן חזר מיריד שהיה בצרפת.
<אמיר דור: אנחנו נותנים סל תעסוקה ייחודי.
<אמיר דור: כל מה שאני אומר זה בשיתוף המשרד, זה ברור מאליו.
<אמיר דור: יש לנו יריד מאוד גדול שעשינו לפני שנתיים ואנחנו אמורים גם ב-2016 לעשות יחד עם המשרד.
<אמיר דור: הרבה מידע.
<אמיר דור: אתם צריכים לראות, פעם בשבוע יש לנו פה בקומה 12 בעירייה ערב מידע, בכל מיני תחומים, החל בחינוך, תעסוקה, ארנונה.
<אמיר דור: זה מוצף בעולים שאנחנו מנסים להנגיש להם את המידע בשפה שלהם.
<אמיר דור: חלק מאוד מהותי מהפעילות של הפרויקטורים זה ליווי פרטני, אנחנו מקבלים רשימות שמיות מהמשרד, הם מרימים טלפון לכל עולה ועולה ואומרים 'אנחנו פה לשירותכם, אתה צריך ליווי, אתה צריך זה וזה, אנחנו פה'.
<אמיר דור: בסך הכול זה עשה שינוי מאוד דרמטי מבחינתנו.
<אמיר דור: זו הפעילות של הפרויקטורים שלנו ב-2015.
<אמיר דור: תראו את המספרים, לטעמי הם מאוד מרשימים.
<אמיר דור: רק ליווי פרטני אנחנו מדברים על 2,000, פעילות קבוצתית מעל 4,000, פעילות תרבות 950.
<אמיר דור: היו לנו כמה אירועים מאוד יפים לקהילה, בעיקר דוברי הצרפתית והרוסית, היה לנו קזבלן, היה לנו אירוע מאוד גדול בסוזן דלאל בחנוכה ועשינו גם אירוע מוזיקה במרכז עינב.
<אמיר דור: מה שמאוד אופייני, שאנחנו מנגישים את השירות באמצעות המדיה החברתית.
<אמיר דור: יש לנו קבוצות שלנו בפייסבוק, באנגלית, בצרפתית ורוסית, והמספרים מאוד יפים בעיניי והולכים וגדלים כל הזמן.
<אמיר דור: זו אפשרות שלנו להנגיש את המידע, כי היום כולם רוכשים את המידע באמצעות הרשתות החברתיות.
<אמיר דור: ניסיתי לקצר.
<אמיר דור: אז תודה רבה לכולנו.
יואל רזבוזוב: כמה פרויקטורים?
<אמיר דור: חמישה.
יואל רזבוזוב: אבל מה השיעורים פרופורציונלית, שלושה צרפתים ו - - -
<אמיר דור: נכון.
יואל רזבוזוב: אם אתה לוקח עשר שנים אחורה, השאלה מאיפה יש לך הכי הרבה עולים.
<אמיר דור: ב-2014 התחיל הפרויקט, קיבלנו שלושה פרויקטורים לפי שפות, אנגלית, צרפתית ורוסית, וזו החלוקה של השפות העיקריות שמגיעות לנו.
<אמיר דור: ב-2015 נכנס העניין של צרפת ואוקראינה ובלגיה בהחלטת הממשלה ובעקבות החלטת הממשלה קיבלנו עוד שניים דוברי צרפתית.
<אמיר דור: זה לא היה לפי ההתפלגות, כי זה לפי החלטת הממשלה, בגלל זה לכאורה ההתפלגות היא לא בהחלט לפי ה - - -
יואל רזבוזוב: חסר מבחינת המספרים עוד דובר רוסית.
אברהם נגוסה: הפרויקט הזה ממשיך?
<אמיר דור: כן.
<אמיר דור: כרגע ב-2016 הוא ממשיך, יש לנו חמישה פרויקטורים, שלושה דרך הרגיל ושניים בעקבות החלטת הממשלה.
<נחמיה חתוכה: יש פה תגבור של - - - בעקבות החלטת הממשלה, בפרק הזמן הזה, הייתה העדפה של בלגיה, צרפת ואוקראינה, אבל בסך הכול זה על פי יחס מספרי של העולים פה.
<עמי כץ: אסמרה אקלה, מנהל מוקד הקליטה ביפו של הקהילה של עולי אתיופיה.
<עמי כץ: העיר תל אביב-יפו היא עיר קולטת עלייה, צריך לזכור שיפו, שהיא עיר אחת העתיקות בעולם, בהחלט העתיקה במזרח התיכון, יפו הייתה תמיד שער כניסה לכולם לארץ הקודש, גם בתקופות של הצליינים וכו' וכמובן בתקופה של תחילת הציונות היא הייתה שער קליטה או שער כניסה מהעלייה הראשונה, השנייה וכו' וכמובן גם לאחר מכן.
<עמי כץ: עם קום המדינה יפו הפכה להיות מוקד קליטת עלייה.
<עמי כץ: כל העליות כמעט הגיעו לארץ דרך יפו ונקלטו ביפו.
<עמי כץ: אם מכירים את השיר של יהודה פוליקר, חלון משקיף לים התיכון, הוא מתאר איך הוריו עלו ארצה ב-49', מבולגריה, מאירופה, פליטי השואה שהגיעו לארץ ולאחר מכן העליות ממרוקו, מצפון אפריקה, כולם הגיעו מיפו.
<עמי כץ: לאחר מכן העליות מרוסיה, מחבר העמים, הגיעו כולם והשתכנו ביפו.
<עמי כץ: בתפקידי הראשון בעירייה הייתי מנהל מרכז קהילתי בשנות ה-90 המוקדמות ביפו ד', השכונה הייתה מוצפת עולים חדשים מרוסיה.
<עמי כץ: היום כמובן בהתחלף העתים קהילת עולי אתיופיה היא קהילה מאוד משמעותית ביפו, הם גרים ביפו ויש גם מוקד קליטה, שאותו מנהל אסמרה.
<עמי כץ: אסמרה, בבקשה.
<אמיר דור: רק משפט.
<אמיר דור: העירייה היא גוף מאוד גדול ובירוקרטי.
<אמיר דור: בעניין של הקהילה האתיופי, ייאמר לזכותנו שחברנו כל הגורמים העירוניים, מינהל השירותים החברתיים, מינהל החינוך, המשלמה ליפו, ואנחנו עובדים יחסית בצורה מתואמת ונותנים את השירות בצורה מאוד יפה, על כל גורמי העירייה הרלוונטיים, ואסמרה הוא בעצם חוד החנית בעניין של המוקד שנותן את השירות ישירות לקהילה.
יואל רזבוזוב: העולים מפוזרים בעיר או שהרוב - - - בכלל, כלל העולים.
<מהרטה ברוך רון: בשתי שכונות.
<עמי כץ: לא, העולים מאתיופיה מתרכזים בשתי שכונות ביפו ג' ו-ד', שאר העולים - - -
<אמיר דור: שאר העולים זה מרכז וצפון.
<אמיר דור: העולים הצרפתים זה מרכז וצפונה, דוברי האנגלית זה בעיקר מרכז העיר.
<אסמרה אקלה: בוקר טוב.
<אסמרה אקלה: שמי אסמרה, אני מנהל מוקד הקליטה לקהילת עולי אתיופיה בעיריית תל אביב-יפו.
<אסמרה אקלה: מוקד הקליטה שלנו הוקם ב-2008 ומאז ועד היום הוא נותן שירותים מגוונים לקהילת עולי אתיופיה.
<אסמרה אקלה: כמובן אחד הדברים שאנחנו רוצים זה שקהילת עולי אתיופיה ייקלטו טוב בחברה הישראלית.
<אסמרה אקלה: המבנה הארגוני של המוקד, רכזת נוער, רכז תעסוקה, מדריך חברתי, גם בת שירות לאומי, לאחרונה יש לנו גם רכזת קשישים, שהיא דרך עמותת קשת, דרך הרווחה, שגם עוסקת בנושא הקשישים.
<אסמרה אקלה: אני רוצה להזכיר פה, ארבעה עובדים בשנתיים האחרונות נקלטו כעובדי עירייה.
<אסמרה אקלה: זה דבר שהוא מאוד משמח אותנו כעובדים מן המניין.
<אסמרה אקלה: זה חשוב.
<אסמרה אקלה: המוקד כפוף למשלמה ליפו.
<אסמרה אקלה: כמו שהוגדר מקודם, יפו היא ייחודית בנושא קליטת עולי אתיופיה.
<אסמרה אקלה: החזון של המוקד, למזג את הקהילה האתיופית לתוך החברה הישראלית.
<אסמרה אקלה: אני גם אומר שבסופו של דבר המוקד לא יתקיים, זאת המטרה, זה החזון שלנו שכרגע נכון לעכשיו זקוקים לנו, מאחר שהשירותים הקיימים, שיצטרכו את השירותים הקיימים ולכן חשוב לנו כרגע נכון לעכשיו שהמוקד ייתן את השירות לקהילה האתיופית.
<אסמרה אקלה: הקהילה הגיעה משנת 2005, הקהילה מונה היום כ-600 בתי אב.
<אסמרה אקלה: הוזכר מקודם באיזה מקום הם נמצאים, באמת האזור הגיאוגרפי שלהם זה יפו ד', יפו ג', וחלק מהם אנחנו נגיע אליהם כשנסייר, אם כי יש גם בלב יפו.
<אסמרה אקלה: זה הפיזור של הקהילה האתיופית שנמצאים ביפו.
<אסמרה אקלה: כ-900 תלמידים נמצאים בכ-14 בתי הספר השונים, הם מוסעים בחלקם, כי בתי הספר שהם רוצים זה הממ"ד, בתי הספר הממלכתיים דתיים, ולכן הם יוצאים החוצה.
<אסמרה אקלה: יש גם 75 תלמידים בפנימיות.
<אסמרה אקלה: בסך הכול כ-900 תלמידים.
<אסמרה אקלה: רוב האוכלוסייה היא צעירה יחסית.
<אסמרה אקלה: בתוך העולים בגילאי עבודה 90%-95% מועסקים.
<אסמרה אקלה: מועסקים במובן הזה שלא חסר עבודה, המטרה שלנו במוקד זה לשדרג את התעסוקה שלהם, זאת המטרה שאנחנו רוצים, כמובן כל הגורמים העירוניים, הארגונים, עמותות, כולם שותפים לעשייה שלנו.
<אסמרה אקלה: האתגרים שעומדים בפנינו, יש הרבה מאוד אתגרים, בעיקר קשיי השפה.
<אסמרה אקלה: אחד הדברים שאנחנו מטפלים בו זה נושא האולפן, גם אולפן תעסוקתי, שאנחנו נותנים בו מענה.
<אסמרה אקלה: עולים שהיו במרכזי הקליטה כשנה וחצי עד שנתיים, העברית שלהם לא מי יודע מה, לכן אנחנו מתחזקים אותם ונותנים להם גם את הפתרון הזה.
<אסמרה אקלה: לאחרונה גם הופנו הרבה מאוד חבר'ה לתג"ת, תעודת גמר להשלמה של 12 שנות לימוד.
<אסמרה אקלה: אלה דברים שאנחנו עושים.
<אסמרה אקלה: לאחרונה גילינו שיש לנו שוטטות של ילדים, זו האתגר העיקרי שאנחנו מתמקדים בו.
<אסמרה אקלה: לזה אנחנו גם נותנים מענה בתכנית מיל"ה.
<אסמרה אקלה: אני לא יכול להתמקד בכל נושא ונושא.
<אסמרה אקלה: על פי נתוני הסיכום של שנת 2015, שאנחנו עשינו, אנחנו מטפלים בקהילת עולי אתיופיה, כמו שאמרתי, בכל נושא.
<אסמרה אקלה: אין נושא שהקהילה לא מגיעה אלינו.
<אסמרה אקלה: לפי הנתון מ-2014 עד 2015 יש ירידה מסוימת, כ-7,061 פניות שהגיעו אלינו.
<אסמרה אקלה: הפניות יכולות להיות קריאת מכתב, יכולות להיות גם מילוי טפסים שונים, אם זה - - - קרובי משפחה או ארנונה או ביטוח לאומי וכיוצא בזה.
<אסמרה אקלה: אנחנו מציינים את האירועים והחגים.
<אסמרה אקלה: אני רוצה להזכיר כאן ליל סדר כהלכתו, כמנהגו, אנחנו מקיימים אותו כבר זו שנה חמישית.
<אסמרה אקלה: כ-1,800 נפש יושבים ביחד בערב חג וסועדים ביחד.
<עמי כץ: שאמרו לנו שזה ליל הסדר הכי גדול.
<מהרטה ברוך רון: שיא גינס.
<אסמרה אקלה: נכון, גם בעולם, בדקנו, בנפאל היו 1,300.
אברהם נגוסה: בעולם לא, בגונדר ובאדיס אבבה היו אלפים, 6,000, 5,000.
<אסמרה אקלה: בדקנו באזור המערבי.
אברהם נגוסה: אתם רגילים תמיד לשכוח את אתיופיה.
<אסמרה אקלה: לא, אנחנו לא שוכחים, בחיים לא נשכח, אנחנו גם לא יכולים לשכוח מאיפה באנו לכן לא נשכח.
אברהם נגוסה: לא אתה באופן אישי.
<אסמרה אקלה: אני מייצג את העירייה כרגע.
<אסמרה אקלה: אנחנו גם עושים חגי סיגד.
<אסמרה אקלה: למשל יום הזיכרון לחללי צה"ל, יש טקס סטנדרטי שמכירים אותו, יש צפירה, אנשים עומדים והולכים הביתה, אנחנו בעניין הזה מקדישים, נותנים דגש לקהילת עולי אתיופיה, שיבינו מה זה בדיוק, נושא המלחמות השונות וכל מה שיוצא בזה, אנחנו מסבירים להם.
<אסמרה אקלה: זה גם בשפה שאנחנו מדברים אותה ובקהילה מבינים את האירוע הזה.
<אסמרה אקלה: מעבר לזה, הפרויקטים השונים שיש לנו.
<אסמרה אקלה: גם גינה קהילתית, אני מאוד מקווה שנספיק לבקר בה היום בסיור, אבל הגינה נותנת מענה למבוגרים, לקשישים, לראות אותם הולכים לעבוד במהלך השבוע זה משמח אותנו.
<אסמרה אקלה: בנוסף לזה הקהילה מבקשת תמיד מועדון, לאבל ולשמחה.
<אסמרה אקלה: המנכ"ל שלי פה יושב, אין יום שהוא לא מגלגל את הנושא הזה.
<אסמרה אקלה: לאחרונה התחלנו בעבודות, אנחנו גם נסייר שם, אני לא ארחיב עליו, שם נדבר גם על הנושא של המועדון.
<אסמרה אקלה: הקמנו לאחרונה ועדי בתים וטיפוח הסביבה.
<אסמרה אקלה: הקהילות ביפו ד', למשל, עשינו פיילוט עם הרווחה, יחד איתנו, יושבי ראש ועדי השכונות, ראינו שאין לקהילה אין יושבי ראש ועדי בתים, הבתים שהם כל כך מוזנחים.
<אסמרה אקלה: עשינו לאחרונה חשיבה ביחד עם התושבים כדי לראות מה ניתן לעשות בבתים, בשכונות שלהם.
<אסמרה אקלה: כרגע יש התארגנות בשכונה אחת, כ-75 משפחות יושבות שם, ועדי הבתים, לא נראה להם שאלה הבתים שלהם, הסביבה שלהם, אבל התארגנו, גם התושבים הוותיקים וגם העולים ונבחרו ועדי בתים וכרגע הם מטפלים בסביבה שלהם.
<אסמרה אקלה: התמקדנו גם בנושא של גיוס למשטרה.
<אסמרה אקלה: לאחרונה התגייסו כ-12 חבר'ה צעירים.
<אסמרה אקלה: זו גם תעסוקה, גם ביטחון כלכלי ותעסוקתי, כמו שאומרים.
<אסמרה אקלה: גם התגייסו לסיירת בעירייה, יש לנו כרגע שני עובדים שעובדים בתוך העיר, זה גם נותן להם פן מקצועי ותעסוקתי וזה חשוב.
<אסמרה אקלה: פעילות לילדים.
<אסמרה אקלה: הנושאים שאנחנו עוסקים בהם בנושא נוער וילדים, בכל תחום שאנחנו נוגעים, גם בנושא תגבור לימודי, בנושא של שילוב בחוגים השונים בתוך המרכזים הקהילתיים או בתוך השירותים הקיימים, המטרה שלנו כמוקד שאנחנו נשלב אותם בחוגים השונים.
<אסמרה אקלה: אנחנו לא עושים בנפרד, אלא חשוב לשלב בתוך המרכזים הקיימים.
<אסמרה אקלה: כל העניין הזה, שאתם רואים כרגע, זה אחרי שעות הלימודים הפורמליים.
<אסמרה אקלה: גם בבתי הספר עושים יום לימודים ארוך, מערכת החינוך גם עוסקת בעניין הזה, הנתונים שאתם רואים אותם הם אחרי השעות הפורמליות, שמגיעים אלינו לשכונות.
<אסמרה אקלה: שילוב החניכים בחוגים השונים וקייטנות והפעילויות השונות.
<אסמרה אקלה: אני לא ארחיב על זה.
<אסמרה אקלה: עידוד למצוינות בספורט.
<אסמרה אקלה: כל הזמן אנחנו מדברים על בעיות, אבל אני רוצה לשמח אתכם בעניין הזה, חוגי ספורט.
<אסמרה אקלה: יש להם פוטנציאל, יש להם יכולת, את זה אנחנו ממנפים.
<אסמרה אקלה: עד גיל 11 יש לנו אלוף ישראל ביישוב שלנו ביפו, יש לנו שני נציגים באולימפיאדות שמייצגים אותנו.
<אסמרה אקלה: זה התוצאה שאנחנו עושים מפעילות מאוד מאוד ענפה יחד עם כולם.
<אסמרה אקלה: הנושא של נוער, חשוב לנו לפתח מנהיגות.
<אסמרה אקלה: עוסקים בזה הרבה.
<אסמרה אקלה: יש לנו מרכז נוער שנמצא בלב יפו.
<אסמרה אקלה: הם מרגישים שזה הבית שלהם.
<אסמרה אקלה: שם הם מוצאים את עצמם בכל תחום ובכל נושא שהם עוסקים בו, שם זה המוקד שלהם.
<אסמרה אקלה: אנחנו משתפים את בני הנוער, הם שותפים לנו לעשייה.
<אסמרה אקלה: אנחנו שואלים אותם, לא במקומם, שאנחנו בונים תכניות ומנחיתים עליהם, אלא הם שותפים לעשייה ולתהליך ולתכניות המוצעות להם.
<אסמרה אקלה: אנחנו עוסקים בנושא מלש"בים או חיילים.
<אסמרה אקלה: ברוך ה' פה אצלנו אין לנו נפקד או עריק, בשלב זה.
<אסמרה אקלה: בשלוש השנים האחרונות היו לנו כ-60 מתגייסים ואנחנו מלווים אותם מהתחלה ומההכנה, ליווי עד לתוך המערכת הצה"לית.
<אסמרה אקלה: זה שקצת יש לי ניסיון אז אנחנו עוקבים אחריהם מה קורה איתם.
<אסמרה אקלה: בסופו של דבר אנחנו רואים, לפי התקשורת, שיש הרבה מאוד כלואים וכלואות בבתי הכלא הצבאיים, פה לשמחתנו אין לנו אפילו לא נפקד אחד, זה פרי תוצאה של עובדת שלי, שהיא רכזת נוער, שהיא יודעת לבדוק לא רק את השם של החייל או הנער, אלא גם המשפחה שלו.
<אסמרה אקלה: היא יודעת את הכול.
<אסמרה אקלה: מקודם הזכרתי את מיל"ה, מובילים יחד למען הנוער.