GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: אם אתה אומר שזה מקשה עליכם לעבוד והתיאום הוא לא מספיק טוב, זאת אומרת צריך להיות גוף אחד שייקח אחריות, שזה משרד החוץ.
<עקיבא תור: משרד החוץ מטפל במאבק באנטישמיות ומאבק בדה לגיטימציה וגם משרד התפוצות עוסק במאבק באנטישמיות וגם המשרד לעניינים אסטרטגיים עוסק בדה לגיטימציה.
<עקיבא תור: התקציבים נמצאים בכל מיני מקומות.
<עקיבא תור: יבואו חברי הוועדה ויחליטו אם זה סביר.
אברהם נגוסה: יאיר, בבקשה.
<יאיר פריימן: לשאלתך האם קיים גוף מטה.
<יאיר פריימן: אז אל"ף, בעקבות דוח מבקר המדינה מ-2007, בעקבות מלחמת לבנון, קיים גוף מטה כזה שנקרא מטה הסברה לאומי והמטרה שלו זה לאגד את המסר הלאומי ברמה הלאומית וצריך להפריד, למשרד התפוצות יש הגדרה בפני עצמו.
<יאיר פריימן: על פי החלטת הממשלה האחרונה, למשרד לנושאים אסטרטגיים יהיה את האחריות הכוללת למאבק בתופעת הדה לגיטימציה והמאבק ב-BDS.
<יאיר פריימן: אני חושב שצריך לברך על זה, אני לפחות, גם כפקיד, כמו עקיבא, אני שמח שניתנו תקציבים מאוד גדולים לתחום הזה, בניגוד לעבר.
<יאיר פריימן: אני חושב שלא היה דבר כזה הרבה זמן, אני חושב שצריך לברך על כך שניתנו תקציבים גדולים לתחום הזה ובנושא הקמת מטה או משהו שיאגד את כל משרדי הממשלה, אז אנחנו בנושא הזה, עוד פעם, של הדה לגיטימציה, אנחנו נקים על פי החלטת הממשלה גוף מטה בראשות המנכ"לית החדשה שנכנסה לפני שלושה שבועות למשרד, היא תקים גוף מטה שבו, על פי החלטת הממשלה, יהיו חלק כל מנכ"לי משרדי הממשלה - - -
יואל רזבוזוב: אתה אמרת שאחרי דוח המבקר הוקם גוף מטה הסברה לאומית.
יואל רזבוזוב: אז אם יש גוף כזה, למה הוא לא מתאחד?
יואל רזבוזוב: למה זה נמצא במשרד החוץ, בתפוצות ובזה?
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני לא מצליח להבין, תחת מי הגוף הזה?
יואל רזבוזוב: אחרי דוח המבקר, אנחנו פה יושבים, מחייכים וככה זה נראה, ככה אנחנו נראים בעולם.
יואל רזבוזוב: זו בדיוק התשובה, שיש לנו כמה גופים, אף אחד לא יודע מה השני עושה, ישנם תקציבים, שבאמת אולי התקציב גדל, אם לבחון את התקציב, אבל תוצאות, מבחינת תוצאות אפס תוצאות כי האנטישמיות הולכת וגוברת ברשת.
סופה לנדבר: בינתיים הם מתכננים מה הם צריכים לעשות, אז איך אתה יכול לדרוש כאשר בתהליך של תכנון?
יואל רזבוזוב: התכנון, אנחנו שמענו גם בקדנציה הקודמת שיש תכנון ואנחנו נשמע גם בקדנציה הבאה שיש תכנון, הבעיה שעד שאנחנו מתכננים - - -
אברהם נגוסה: יש פה נציג של משרד התפוצות?
אברהם נגוסה: הם מדווחים לנו על המצב הקשה והמדאיג ואתמול הם דיווחו על הנתונים שאני ציינתי קודם, 40% באירופה, 75% באמריקה, והנציג של המשרד לא מופיע לוועדה דווקא כשאנחנו מקיימים דיון בנושא אנטישמיות, נושא של המשרד לתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד מאוד מצטערים בדבר הזה, מוחים ואנחנו נגיש תלונה לשר וגם לממשלה.
אברהם נגוסה: אי אפשר לטפל כך בצורה כזו, כשהמשרד הכי רלוונטי לנושא לא מגיע לדיון.
קסניה סבטלובה: ברצוני להגיד שכפי שאנחנו מכירים את תופעת האנטישמיות, היא קדמה לקיום של הוועדה הזאת, לקיום של מדינת ישראל עצמה, היא תופעה עתיקה ומדאיגה מאוד, בהחלט, אבל העם שלנו מתמודד עם התופעה הזאת אלפי שנים.
קסניה סבטלובה: כעת יש לנו את הכלים שניתנו לנו, כי יש לנו מדינה יהודית, מדינה שאמורה להיאבק ובאמת להוביל את המאבק נגד התופעה של אנטישמיות, דה לגיטימציה ו-BDS בעולם.
קסניה סבטלובה: קשה לעשות את הדבר הזה כאשר משרד החוץ מוחלש, כאשר יש דיפוזיה שלמה בין תפקידים שבאמת הוא אמור לקבל לידיו.
קסניה סבטלובה: אני רק חוזרת עכשיו מאיזה שהוא כינוס בינלאומי שהתקיים בפראג שבין היתר גם עסקנו בנושא הזה, ושם נאמר לי על ידי דיפלומטים בכירים שהם לא מקבלים בזמן, לא את העדכונים, אין להם כתובת, הם לא יודעים למי לפנות.
קסניה סבטלובה: אם יש שישה שרים שבאמת עוסקים באותו הדבר פחות או יותר, או בפונקציות שונות שקודם היו מאוגדות תחת משרד החוץ, מה הם צריכים להבין מזה?
קסניה סבטלובה: שמדינת ישראל בעצם כן משקיעה את כל מרצה בעסקנות פוליטית ולא בדבר שצריך לאחד אותנו ולאגד את כולנו במאבק אחיד?
קסניה סבטלובה: בעניין הזה באמת יש הרבה מה לומר והביקורת כלפי הממשלה היא ברורה לגמרי בעניין הזה, זה גם ביקורת על כך שלא ניתנים תקציבים מספיקים לכל הפעילות ההסברתית שלנו.
קסניה סבטלובה: אנחנו מקבלים דיווחים, אני גם חברה בחוץ וביטחון ושם אנחנו מקבלים דיווחים על מה באמת קורה בנציגויות שלנו ברחבי העולם והתקציבים הם אפסיים, התקציבים הם כאלה שבאמת מצחיקים, אפילו את השכנים הפלסטיניים שלנו, שהתקציבים שלהם עולים על מה שיש לנציגים של משרד החוץ וגם המשרדים הרלוונטיים שאמורים להגן עלינו ולהגן על העם היהודי בעולם.
קסניה סבטלובה: דבר שני שרציתי לציין, כיוון שאנחנו נמצאים בוועדת העלייה והקליטה, אז ההיבט של העולים, של יהודים שאמורים להגיע לכאן, רוצים להגיע לכאן, אנחנו רוצים לעודד את העלייה שלהם, אבל בינתיים הם נמצאים שם ומתמודדים, הם עצמם, עם ה-40% האנטישמיים או כמה שזה לא יהיה, מה אנחנו עושים כדי להושיט להם את היד ולעזור להם ולא רק להגן עליהם בעזרה של הפעילות הדיפלומטית, אלא גם בכלים האחרים שניתנו לנו.
קסניה סבטלובה: פה אני רציתי להזכיר את הסיור המאוד חשוב שאנחנו ערכנו, ביוזמתך, במשרדים של ער"ן, ששם באמת הסתבר שהארגון החשוב הזה, שפועל גם בין היתר במדינות אירופאיות, לא מקבל תקציב מהמדינה, לא מקבל שום תקציב לעזרה נפשית שאמורים לתת ולסעוד את אותם האנשים שנתקלים בגילויים של אנטישמיות בקמפוסים שלהם, בערים שלהם, ליד בתי הכנסת שלהם.
קסניה סבטלובה: על זה אנחנו צריכים לשים דגש, כיצד אנחנו מובילים את הממשלה לקבלת החלטה שזה הדבר שנמצא עכשיו על סדר היום ולא רק מבחינה רטורית, שמדברים על זה בכל פורום בינלאומי, אלא גם מבחינה תקציבית, וכמובן האחדות של הפעולה בין המשרדים הרלוונטיים וכמובן העצמה של משרד החוץ, שבמהלך שנים רבות הוביל בהצלחה את המאבק הזה.
קסניה סבטלובה: אני רק רוצה להזכיר את הזמנים שהיו קשים לא פחות, שנת 1974, ההחלטה שהתקבלה באו"ם, לא בארגון אנטישמי כזה או אחר, לא ארגון של BDS, שהציונות היא שוות ערך לגזענות.
קסניה סבטלובה: התגברנו על העניין הזה כי היינו נחושים, כי היינו מאוחדים ואנחנו יכולים לחזור לדפוס הזה עכשיו.
אברהם נגוסה: מר עידו דניאל, בבקשה.
<עידו דניאל: תודה גם על ההזמנה וההזדמנות להציג את הנתונים הללו.
<עידו דניאל: התגברנו על הנושאים הטכניים, המצגת עולה ואפשר לראות אותה.
<עידו דניאל: התכנית למאבק באנטישמיות ברשת קיימת זו השנה החמישית.
<עידו דניאל: התכנית למעשה כיום היא הגדולה בתחומה, כמובן בארץ וגם בעולם, מבחינת תחומי עיסוק.
<עידו דניאל: התכנית פעילה ב-17 שפות שונות, מפעילה תכנית מלגות או נקודות זכות לכ-120 סטודנטים ברחבי הארץ שפעילים ב-17 שפות שונות במגוון תחומים, גם תחומי תוכן, כמובן ניו מדיה, תחום הניטור של הרשתות החברתיות, תחום מאוד גדול אצלנו ומפותח, בגלל שרוב ההסתה האנטישמית שנמצאת ברשת מתקיימת שם.
<עידו דניאל: לקראת יום השואה הבינלאומי שיחול ביום רביעי הקרוב, ב-27 בינואר.
<עידו דניאל: אנחנו הוצאנו דוח על נוכחות ניאונאצים ברשת ומידת ההערצה שיש לאדולף היטלר כיום.
<עידו דניאל: הדוח הזה זמין בגרסה אלקטרונית, יהיה זמין גם באתר שלנו ואני אציג חלקים ממנו גם היום, אבל אני רוצה להציג לכם נתונים משנת 2015, שאך נגמרה, ולהראות לכם את הנתונים העדכניים של ממדי ההסתה שלשיטתנו אנחנו מצאנו ברשתות החברתיות.
<עידו דניאל: כשאני מדבר פה על cases אני מדבר על כל ספרה שאתם רואים, בין אם זה פייסבוק, טוויטר, או אינסטגרם או יוטיוב, מדובר על פוסט אנטישמי, תמונה אנטישמית, וידיאו אנטישמי, הכחשת שואה ומדובר בנתונים הללו ואתם יכולים לראות מימין לשמאל, מינואר עד דצמבר, את העלייה.
<עידו דניאל: טוויטר מככבת, רשת טוויטר, רשת שבה חופש הביטוי הוא לא מוגבל ואפשר להגיד הכול, גם לשנוא את היהודים, ואני אראה לכם כמה דוגמאות.
<עידו דניאל: אלה המספרים.
<עידו דניאל: בפייסבוק 9,000 מקרים של אנטישמיות בשנת 2015, טוויטר 11,354 מקרים אנטישמיים, אינסטגרם 4,468, יוטיוב 4,465 סרטונים.
<עידו דניאל: בסך הכול הגשנו לחברות הניו מדיה תלונות בהיקף של 29,385.
<עידו דניאל: בשנה שעברה, בשנת 2014, הגשנו רק 16,000, אני אומר 'רק'.
<עידו דניאל: זה הגידול שאנחנו מוצאים.
<עידו דניאל: מצד שני כשמד
<עידו דניאל: ברים על חברות הניו מדיה ומה הן עושות לקראת הגולשים ומה שהם חווים ברשתות החברתיות, יש לי גם את הנתונים שאתם רואים מצד ימין, לגבי אחוזי ההסרה של תכנים, רק 26% הוסרו.
<עידו דניאל: זאת אומרת מסך כל המספר הזה 26% מהפוסטים האנטישמיים הוסרו מאתרי הניו מדיה הפופולאריים הללו.
<עידו דניאל: 74% נשארו שם.
<עידו דניאל: אנחנו בדין ודברים איתם תמיד בנושא הזה.
<עידו דניאל: כל הנושא של ההסתה ברשות הפלסטינית והסתה בערבית גם נכנס לשם.
<עידו דניאל: הרבה מאוד עסקנו גם בזה.
<עידו דניאל: אני תמיד מראה את הדוגמה הזו, כי אני חושב שהיא דוגמה טובה גם ליכולת של שימוש ברשתות חברתיות כדי לפגוע באנשים.
<עידו דניאל: זו דוגמה מ'צוק איתן' של עמוד פרו פלסטיני בצרפתית שנראה כמו עמוד פרו פלסטיני או אנטי ישראלי לכל דבר ואז כשאתה מסתכל בפנים אתה רואה שמדובר ביהודים שמצאו אותם על פי שמם היהודי וזה ממש רשימת חיסול כזו עם תמונות.
<עידו דניאל: לכל תמונה, אם אתה לוחץ עליה, יש כתובת ושם וטלפון שקיבלו מ-144 הצרפתי.
<עידו דניאל: יש הכול, אתה יכול לבנות פרופיל של אדם ברשתות החברתיות ולחפש את השם שלו.
<עידו דניאל: מספיק לחפש את כל האנשים ששמם כהן או אסולין או כל שם יהודי אחר נפוץ ולמצוא את האנשים הללו.
<עידו דניאל: עוד משהו שאני רוצה להזכיר זה הידיעה, ואולי זה באמת חשוב להזכיר את העניין הזה, הידיעה שכל נושא כיום שמתרגש על העולם, בעיקר אסונות, פיגועים, אפילו פגעי מזג אוויר, מאשימים בהם את היהודים ברשת האינטרנט.
<עידו דניאל: יש לי דוגמה ממש טרייה.
<עידו דניאל: אני חושב שכל עם ישראל התאכזב מפיטוריו של דיוויד בלאט, גם זה הפך למאורע אנטישמי.
<עידו דניאל: אני רוצה להראות לכם את הדוגמאות.
<עידו דניאל: אני לא יודע אם אפשר לקרוא, אבל מבול של ציוצים אנטישמיים שמציינים שדיוויד בלאט הוא ציוני, הוא יהודי ויש פה כמה קללות שאפילו באנגלית אני לא אחזור עליהן.
<עידו דניאל: יש פה Jew-boy, כל מיני כינויים כאלה ואחרים.
<עידו דניאל: זה האחרון, ביי ביי דיוויד בלאט, goodbye Jew.
<עידו דניאל: מישהו מזהה את הרפרנס של הציוץ הזה?
<עידו דניאל: רשימת שינדלר.
<עידו דניאל: הסצנה המפורסמת של גירוש גטו בקרקוב שהייתה ילדה בסצנה המפורסמת ברשימת שינדלר שאומרת ' good bye Jews', זה בדיוק זה.
<עידו דניאל: הרפרנס זה הוא מאוד ברור למי שמכיר וזו הכוונה.
<עידו דניאל: הוא מותקף על רקע יהדותו, לא על רקע מקצועי.
<עידו דניאל: בנוגע לדוח שסיפרתי עכשיו עליו על נוכחות של הסתה וניאונאצים ברשת, כמו שאמרתי, הוא יהיה זמין ואני אציג לכם כמה ממצאים עיקריים.
<עידו דניאל: הרבה מאוד אתרים ניאונאציים נמצאים שם, בבלוגים ובאתרים משלהם, בפורומים.
<עידו דניאל: אפילו הדר שטירמר קם לתחייה באתר אינטרנטי שנקרא הדיילי סטורמר, נמצא שם כל הזמן.
<עידו דניאל: יש כל כך הרבה חומרים וכל כך הרבה דוגמאות לנושא הזה.
<עידו דניאל: עוד משהו, merchandise כמובן.
<עידו דניאל: כל אחד יכול להיכנס, לקנות דגלים, לקנות את מיין קמפף, לקנות ספרות אנטישמית וספרות של הכחשת שואה.
<עידו דניאל: יש פה צילום מסך של אתרים שאפשר לקנות חולצות וכו', וממש הכול נמצא.
<עידו דניאל: פייסבוק בשפה הערבית.
<עידו דניאל: טרנד בשפה הערבית אגב, עמודים של ציטוטים של היטלר, כאילו מדובר באיזה הוגה דעות מפורסם שיש לשמוע מה דעתו על כל דבר.
<עידו דניאל: זה מאוד פופולרי, עמודים מאוד פופולאריים, מאוד משותפים, מאוד ויראליים, של ציטוטים של היטלר על כל מיני נושאים בחיים, חלקם מפוברקים, חלקם לא, אנחנו בדקנו את זה, אבל הוא מושא להערצה בעולם הערבי.
<עידו דניאל: צריך להגיד את זה גם כן.
<עידו דניאל: החשבון של היטלר בטוויטר.
<עידו דניאל: זה מישהו שחשב שזה בדיחה, לאיש הזה יש כבר 400,000 עוקבים בטוויטר.
<עידו דניאל: מי שמכיר את רשת טוויטר יודע שהמספר הזה הוא אסטרונומי, זה המון המון עוקבים.
<עידו דניאל: המון.
<עידו דניאל: אני יכול להמשיך ולהמשיך, רק מילה אחרונה על האתר הזה, the greatest story never told, זה פרויקט שמיקומו בארצות הברית, מגובה באתר מאוד נחמד, מאוד יפה ויזואלית.
<עידו דניאל: מה שהאנשים האלה עשו, הם לקחו מספר קטעים מסרטים היסטוריים, מארכיון ספילברג של השואה, מארכיון 'יד ושם', הדביקו אותם לסדרה של עשרה סרטונים שבו מספרים את הסיפור של היטלר שמנסים להסתיר מכם.
<עידו דניאל: הכול עם דיבוב כביכול מקצועי שבו היטלר הוא האדם שנפגע במלחמת העולם השנייה, הנאצים הגרמנים הם הקורבן למעשה.
<עידו דניאל: אנחנו הורדנו את כל הסרטונים האלה מיוטיוב והם פתחו בקמפיין נגדנו 'למה הורדתם אתז ה מיוטיוב?
<עידו דניאל: אתם מנסים להשתיק אותנו', אז עכשיו זה הועלה באתרים אחרים.
<עידו דניאל: האתר הזה עדיין פעיל, חפשו truth will out ואפשר לראות שם מהכול.
<עידו דניאל: גניבה של זכויות יוצרים, אגב, הרבה מאוד סדרות וסרטים מפורסמים על תקופת השואה ומלחמת העולם השנייה.
<עידו דניאל: צריך לראות גם את התגובות של האנשים על הסרטונים האלה, אנשים אוכלים את זה.
<עידו דניאל: אנשים שלא מכירים ולא יודעים איפה שהוא בעולם רואים את זה ואומרים 'וואלה, עשו לגרמנים עוול.
<עידו דניאל: היהודים עשו להם עוול, תראו מה עוללו להם וטפלו עליהם את כל הנושא של רצח של 6 יהודים מיליון', שכמובן לא היה ולא נברא, זה חלק מתעשיית הכחשת השואה.
<עידו דניאל: זה הכול.
<עידו דניאל: אני רק אגיד אולי עוד מילה קטנה, ברשותך, היושב ראש, שהפעילות שלנו היא מבוססת מלגות ואנחנו מוצאים את עצמנו הרבה מאוד פעמים לא מצליחים להגיע לכל הממדים של האינטרנט הגדול בגלל הנושא הזה.
<עידו דניאל: לכן אני כאן קורא, אם מישהו יוכל לבוא ולשתף איתנו פעולה, בתרומה של מלגות עבור סטודנטים שנאבקים באנטישמיות, בפרויקט ציוני ישראלי, שלנו ומשלנו, למאבק באנטישמיות ברשת, תמיד מוזמן.
אברהם נגוסה: תודה רבה, מר עידו דניאל.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל את המצגת פה לוועדה, אם תעביר לנו.
אברהם נגוסה: מר יעקב חגואל, סגן וממלא מקום יושב ראש ההסתדרות הציונית.
אברהם נגוסה: אני מבין שאתם ערכתם מחקר חדש בנושא ואנחנו נשמח מאוד שתשתף אותנו.
<יעקב חגואל: נכון.
<יעקב חגואל: בוקר טוב לכולם, שלום, אדוני היושב ראש, חברי הטוב, חבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש הוועדה.
<יעקב חגואל: אני רוצה לספר על מספר נתונים.
<יעקב חגואל: הפעם אנחנו עשינו סקר בקרב ישראלים, בדרך כלל אנחנו עושים בקרב אחינו החיים בגולה והפעם עשינו בקרב הישראלים.
<יעקב חגואל: ישנם מספר נתונים מעניינים.
<יעקב חגואל: האחד, 67% מהישראלים חוששים לשלומם של בני הקהילות היהודיות בחו"ל.
<יעקב חגואל: זה קטע שאנחנו צריכים להתייחס אליו בכובד ראש, כי אם נסתכל חמש שנים אחורה אז החשש בדרך כלל היה הפוך, הם היו חוששים לנו.
<יעקב חגואל: אפשר לראות גם את הצדדים החיוביים, אבל אין ספק שהיום אנחנו כישראלים צריכים לראות, בטח בעולם האינטרנטי, שזה נשוא הישיבה היום, איך אנחנו בכפר הגלובלי הזה יכולים לתת מלחמה שערה לרוע האנטישמי, גם מכאן, מציון.
<יעקב חגואל: לא צריך לגור בגולה או לבקר בגולה, אלא אפשר גם מכאן לבוא, היום דרך הסמרטפון, דרך כל אמצעי, גם בגילאים צעירים מאיתנו, בעיקר בגילאים צעירים מאיתנו, יש את הידע ואת היכולת לבוא ולתת מלחמה שערה.
<יעקב חגואל: אני חושב שהנתון הזה בסקר הוא נתון שצריך להשתמש בו, גם מכאן, מממשלת ישראל, ולרתום את הצעירים הישראליים בעניין הזה.
<יעקב חגואל: אני גם רואה בזה יתרונות, לא כל דבר הוא שחור.
<יעקב חגואל: יש בזה יתרונות של חיבור של הגולה עם ישראל.
<יעקב חגואל: אפשר לראות בשנים האחרונות שאין חיבור גדול בקטע הזה, זה יכול להיות טריגר טוב לחבר את העניין.
<יעקב חגואל: נתון נוסף מדבר על 65% שמעידים כי הם מצניעים סממנים ישראליים או יהודיים בחו"ל.
<יעקב חגואל: זה נתון מאוד מאוד קשה שאנחנו צריכים להבין, אני מזכיר לכם שישבנו פה לפני שלושה שבועות ואני אמרתי שאני אישית במקומות מסוימים באירופה, לצערי הרב, מוריד את הכיפה, הולך עם כיסוי ראש אחר ולא עם כיפה, לא מתוך זה שאני לא גאה בכיפה, לא מתוך זה שאני לא גאה ביהדות שלי, ההיפך, אני מאוד גאה ביהדות שלי ומאוד גאה בכיפה, אבל אני רוצה לחזור לארבעת ילדיי הביתה בשלום.
<יעקב חגואל: אני אומר את זה מתוך כאב, מתוך זה שלא נעים לי לומר את מה שאני אומר, אבל אני אומר את זה מתוך זה שאנשים צריכים לשמור על עצמם.
<יעקב חגואל: פה זה נתון של מחקר שנעשה ואומר ש-65% מהיהודים מצניעים את העניין.
<יעקב חגואל: יש פה עוד נתונים אחרים, אני לא רוצה להאריך, אני רק רוצה לומר מה כן אפשר לעשות.
<יעקב חגואל: מה שכן אפשר לעשות זה באמת לרתום את הציבוריות הישראלית למאבק הזה.
<יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית התחלנו בשנה שעברה כבר בקורסים לישראלים, בהכשרות של ישראלים במאבק באנטישמיות דרך האינטרנט.
<יעקב חגואל: אפשר לדבר על כל מיני קהלים, אפשר לדבר על קהלים של צעירים שכבר הזכרתי ואפשר לדבר על קהלים של גיל שלישי, אנשים פנסיונרים שמכירים את עולם האינטרנט ואם הם לא מכירים אנחנו יכולים לעזור להם להכיר, שיש להם ידע, שיש להם ידע בשפות, שהם מבינים את העניין והם יכולים בהחלט לתת פה מלחמה אמיתית ברוע הזה.
<יעקב חגואל: אנחנו נמצאים עכשיו בהליך מאוד מתקדם של לרתום את מועצת תנועות הנוער בישראל ואת מועצת תנועות הנוער הציוניות העולמיות, לרתום אותם לעניין.
<יעקב חגואל: זה קהל אדיר.
<יעקב חגואל: מועצת תנועות הנוער הישראליות העלתה פה דבר מדהים, היא אמרה שיש היום אחוז לא מבוטל של עולים חדשים שנמצאים בתנועה, שיש להם שפות, שהם יכולים להיות ואפילו להוביל את העניין הזה בתנועות הנוער ויש להם יתרון על הישראלים בעניין הזה של שפות והם יכולים לרתום את חבריהם הישראלים למאבק הזה באנטישמיות.
<יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית רואים בעולם האינטרנטי, בניו מדיה, זירה שאסור להקל בה ראש, שאסור לעצום בה את העיניים.
<יעקב חגואל: אנחנו חושבים שזו זירה שאם אנחנו נתעלם מטוקבקים, אם אנחנו נתעלם מאתרים אנטישמיים זה מדרון חלקלק שבסופו של יום יכול לתת לגיטימציה לפגוע באלימות פיזית ביהודים.
<יעקב חגואל: אנחנו עושים את הכול, הקמנו מרכז תקשורת למאבק באנטישמיות שאיתן בכר, שיושב על ידי, מנהל אותו, ואנחנו מפעילים את כל המרכז הזה על ידי מתנגדים.
<יעקב חגואל: יש פה מתנדב שנמצא פה, מארצות הברית, דוד עבאדי, שנמצא פה בתכנית הארץ ומתנדב במרכז שלנו.
<יעקב חגואל: יש לנו מתנדבים שהם גם בקרב עולים ויש לנו הרבה מאוד מתנדבים מקרב תכניות מסע שנמצאים פה בארץ ועושים את תהליך ההכשרה שלהם אצלנו.
<יעקב חגואל: אנחנו מברכים מאוד על היוזמה, מברכים על העבודה האדירה שעושה פה התאחדות הסטודנטים.
<יעקב חגואל: עידו פה הציג דברים מדהימים ואנחנו בשיתוף פעולה איתו גם, ואנחנו חושבים שיש עוד הרבה מה לעשות ואנחנו צריכים, הכי חשוב, להרים את הראש בגאווה יהודית ולתת מלחמה שערה.
<יעקב חגואל: לא לתת לדברים האלה לעבור על ידינו, אלא להגיב על כל דבר.
אברהם נגוסה: אני גם שם לב עכשיו, אשתו של פרופ' ארווין קוטלר, אריאלה קוטלר נמצאת ומשתתפת פה.
אברהם נגוסה: ידוע שפרופ' ארווין קוטלר זה הלוחם הגדול נגד אנטישמיות ובישיבה הקודמת הוא היה פה והוא שיתף אותנו בתפיסה ואיך להילחם באנטישמיות ברמה בינלאומית.
אברהם נגוסה: תודה שאת משתתפת.
אברהם נגוסה: כמובן אם יש לך מה להגיד, נשמח.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו נשמע את מר אלון פרידמן, מנהל ארגון הלל ישראל.
<אלון פרידמן: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<אלון פרידמן: ברשותך, בקצרה אני אנסה להעלות שלוש נקודות, אחת מהן היא לגבי קריאתך וקריאתם של חברי הכנסת בתחילת הישיבה לגבי הצורך שהממשלה היא זו שתעמוד בראש ותוביל את היוזמות האלה.
<אלון פרידמן: אני אבקש, ברשותך, להציע, שלא לומר להתנגד, להציע אלטרנטיבה להצעה הזאת ואני אסביר גם למה.
<אלון פרידמן: בנקודה השנייה אני אבקש באופן לא אופנתי להסביר למה אני דווקא אופטימי לגבי מה שקורה היום בשטח.
<אלון פרידמן: לבסוף, אם יהיו לי עוד 30 שניות אני אתן גם דוגמה למשהו משמעותי מאוד שקורה, קצת בדומה לדברים שהעלה חגואל לגבי היוזמות של ההסתדרות הציונית העולמית.
<אלון פרידמן: אני חושב שברשת בעיקר, אבל בכל שיח ציבורי אחר, ההצלחות ניתנות לאלה שמראים אותנטיות וברשת במיוחד מחפשים את ה-grass roots, מחפשים את הקול האותנטי שמדבר מאיזה שהוא כאב, מאיזה שהיא חוויה אישית.
<אלון פרידמן: אחד הדברים שכל הזמן מנסים למצוא ברשת זה האם יש איזה שהוא גורם מסחרי גדול שעומד בצל מאחורי האינטרסים של אותם קולות אותנטיים כביכול, ואם לא מסחרי אז בוודאי פוליטי וכדומה.
<אלון פרידמן: אני חושב שבנושאים האלה של אנטישמיות, של השיח, אנחנו מדברים על זה הרבה גם בוועדה הזו, ה-BDS, הקריאות נגד ישראל בקמפוסים, אני חושב שהטעות הגדולה ביותר תהיה לשים את הממשלה בפרונט.
<אלון פרידמן: למרות שהממשלה היא ללא ספק הגוף הנכון לגייס את המשאבים, לעשות את המחקר, לנתב אותם, הממשלה חייבת תמיד להישאר צעד אחד אחורה כאשר הארגונים שעובדים בשטח הם אלה היחידים שיכולים לבוא ולזהות בדיוק לאן צריך לבוא ואיפה.
<אלון פרידמן: אני חושב שזו תהיה התנהגות של פיל בחנות חרסינה אם ממשלת ישראל תיכנס עכשיו עם מה שנקרא מדים, סמלים ודגל לתוך קמפוסים, לתוך רשתות חברתיות.
<אלון פרידמן: תוך שנייה יהיה ברור שבעצם יש כאן גוף גדול, חסר פנים, שמנסה לממן אג'נדות אידיאולוגיות והנושא של האמינות יירד פה לחלוטין ואנחנו רואים את זה, דרך אגב, הרבה פעמים כאשר סיוע מתבצע בצורה לא רגישה ומתגלה מיד שיש ממשלה מאחורי הסיפור הזה.
<אלון פרידמן: הרבה פעמים אנחנו רואים את זה אצל סטודנטים שלנו באוניברסיטאות בארצות הברית, כאשר ברור שיש סיוע ממשלתי לפעילות פרו ישראלית בקמפוסים תוך שניות זה הופך להיות מה שנקראה counter productive, זאת אומרת זה הופך להיות לתת שירות דב למטרה, כי אתה מיד שומע את הקולות שאומרים, 'רגע, אם לסטודנטים היהודים יש ממשלה של מדינה עם תקציב מאחוריהם, מי יעזור לסטודנטים הפלסטינים?
<אלון פרידמן: הרי להם אין את הממשלה הזאת ולהם אין את המדינה הזאת ולהם אין את האמצעים האלה', ובעצם אנחנו יורים לעצמו ברגל, אם לומר את זה בצורה הכי מפורשת.
<אלון פרידמן: לכן אני חוזר ואומר, בתוך חבריי שיושבים כאן סביב השולחן הזה ולא בפעם הראשונה, אנחנו נפגשים בפורומים דומים, בוועדה הזאת הרבה, אבל גם בוועדות אחרות, יודעים היטב.
<אלון פרידמן: אנחנו אלה שמכתתים רגלינו בשטח ואנחנו יודעים שהזהירות והחוכמה והמתוחכמוּת, אם יש מילה כזו, היא הכלי המשמעותי ביותר.
<אלון פרידמן: זה מביא אותי לנקודה קצת אופטימית ואני מאוד מצר על זה שחברי הכנסת שהיו פה בתחילת הדיון עזבו אותנו ולא שומעים, אבל עוד פעם, בתור אלה שנמצאים היום ויודעים היטב מתי לפנות למשרד לעניינים אסטרטגיים ומתי לפנות למשרד החוץ, מה עושה משרד התפוצות ומה עושה משרד החינוך, אנחנו היום מכירים, אני רוצה להגיד בשם ארגון הלל, שבאמת פרוש ב-500 קמפוסים ברחבי ארצות הברית וב-15 מדינות נוספות עם קהילות צעירות, אנחנו יודעים היום שמתן המנדט למשרד לעניינים אסטרטגיים על ידי הקבינט, כולל תקציבים משמעותיים להילחם ב-BDS, אנחנו רואים שמתבשל שם עכשיו משהו.
<אלון פרידמן: לפני חצי שנה, לי לא הייתה כתובת לסיפור כזה ספציפי, לעומת זאת אני יודע כבר לא מעט זמן שבמשרד החוץ מרוכז תחום ידע אדיר בכל מה שקשור לקהילות היהודיות ולרשת ודרך אגב, הידע הזה היום משותף, לא צריך לדפוק שם על דלתות בסודיות כדי להבין מה קורה, יש היום פורומים מאוד מאוד רחבים ואני חבר בכולם, לכן אני יודע, של בקשות עזרה.
<אלון פרידמן: גם ברשת, דרך אגב.
<אלון פרידמן: רק עכשיו קיבלנו פנייה לגבי יוזמה של 200 אקדמאים ברזילאים שחותמים על עצומה להחרים וכדומה ואנחנו הולכים ומחפשים את הפרופסורים הברזילאים האלה דרך הקשרים שלנו, של הלל בברזיל.
<אלון פרידמן: בארצות הברית אותו דבר, אם 2,000 הולכים לחתום על איזה שהיא עצומה אנחנו נחפש אותם אחד אחד, הם נמצאים באוניברסיטאות שלנו, ואנחנו נסביר להם על מה הם בעצם חותמים ונשכנע אותם.
<אלון פרידמן: הדברים האלה מרוכזים על ידי משרד החוץ.
<אלון פרידמן: ציינת את משרד התפוצות.
<אלון פרידמן: משרד התפוצות עוסק בכלל בנושא של יוזמת ממשלת ישראל והעם היהודי, שם אני חושב שיש ראייה חכמה מאוד למה שנקרא הטווח הרחוק.
<אלון פרידמן: אם לא נשקיע בזהות של הנוער הצעיר היהודי בתפוצות אז אנחנו רק נוכל לכבות שריפות, כל מה שיהיה לנו נותר לעשות זה לשים את הפלסטר על הפצע.
<אלון פרידמן: אבל כאשר הולכים להשקיע בחינוך יהודי בגיל הרך ומחנות קיץ בבתי ספר תיכון וכדומה, אז נמצא את אותם יהודים עוד 15 ו-20 שנה שיידעו שלמדינת ישראל יש זכות לגיטימית להתקיים ולא יצטרכו להתנער ממנה מתוך בורות וחוסר רצון להתחבר.
<אלון פרידמן: אז אני כן רוצה להעלות כאן איזה שהיא נקודה אופטימית.
<אלון פרידמן: אני חושב שהנושא הזה כן הולך ונלקח ברצינות, אני יודע שאני, בתור ארגון שטח שמייצג את ארגון הסטודנטים היהודים הגדול והפרוש בעולם, אני יודע היום למי לפנות בשביל מה ואני מקבל גם הרבה מענה והרבה עזרה וגם הבנה שאני זה שנמצא בפרונט וזה לא תמיד יהיה חכם לשים את הממשלה בפרונט.
<אלון פרידמן: אני אתן דוגמה אחרונה שקורית היום במרכז הבינתחומי בהרצליה.
<אלון פרידמן: סטודנטים שכבר במבצעי הקייצים האחרונים ועובר ל'צוק איתן' ב-2014, הקימו חמ"לי הסברה שכל מהותם היא להילחם בדה לגיטימציה ברשת.
<אלון פרידמן: גם בבינת
<אלון פרידמן: חומי בהרצליה יש סטודנטים מלמעלה מ-50 מדינות שדוברים את כל השפות.
<אלון פרידמן: כתוצאה מההצלחה הזאת אנחנו, ביחד עם אנשי הבינתחומי, התחלנו לחבר סטודנטים ישראלים של הבינתחומי בהרצליה אל הללים בקמפוסים ברחבי ארצות הברית והיום נוצר מצב שנפתחה תכנית אקדמית חדשה בבינתחומי בהרצליה מתוכה 15 נקודות זכות מוקדשות לפרקטיקום והפרקטיקום הזה של סטודנטים ישראלים שעושים תואר בדיפלומטיה ציבורית מוקדש לפיתוח כלים למלחמה בדה לגיטימציה ברשת, tailor made, תפור למידות ולצרכים של קהילות וארגוני צעירים בחו"ל.
<אלון פרידמן: זאת אומרת אם היום ההלל של מינסוטה אומר, תקשיבו, באוניברסיטת מינסוטה האנטי ישראליות היא על הבסיס של חופש הדיבור, יישבו סטודנטים בבינתחומי ויבנו קמפיין וידיאו מותאם להללים במינסוטה, תוך ארבעה-חמישה ימים הקמפיין הזה ירוץ בתוך הרשתות של מינסוטה וייתן אימפקט.
<אלון פרידמן: שבוע אחר כך נשיא האוניברסיטה יכתוב מכתב שמגנה את אלה שגינו או שפוצצו הרצאה או דברים כאלה.
<אלון פרידמן: זאת אומרת הדברים בשטח קורים.
<אלון פרידמן: עוד פעם, אני מצר, אני לא אומר את זה כביקורת, אבל אילו חברי הכנסת היו נשארים לשמוע את הדברים שלשמם אנשי השטח מגיעים להשמיע יכול להיות שהם היו פחות מתוסכלים ופחות אומרים 'אנחנו לא רוצים לשמוע תירוצים' ו'כך היה לפני שנה ולפני שנתיים'.
<אלון פרידמן: דברים כן משתנים, הם כן קורים.
<אלון פרידמן: עוד פעם אני אומר, כנציג ארגון סטודנטים עולמי הגדול והמשמעותי בעולם, הדברים האלה קורים ואני מברך ומקווה שהם ימשיכו לקרות.
אברהם נגוסה: יש לי שאלה אליך.
אברהם נגוסה: קודם כל לגבי חברי הכנסת, פה בו זמנית מתקיימות ועדות שונות ולכן חברי הכנסת נאלצים לקפוץ מוועדה לוועדה ואני בטוח שהם יחזרו.
<אלון פרידמן: אז בעצם נוצר מצב שהם לא שומעים שום ועדה.
אברהם נגוסה: כולם יקראו את הפרוטוקול.
<אלון פרידמן: אני מקווה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי, דווקא בחודש יוני אני ועוד שלושה חברי כנסת היינו בארצות הברית ונפגשנו עם הנציגים של הארגון שלך, הלל, שפועלים בקמפוסים באמריקה.
אברהם נגוסה: הפגישה התקיימה בקונסוליה בניו יורק ועם אנשי משרד החוץ והדרישה שלהם, אני אומר לך, שהם מרגישים חסרי אונים מול ההתחזקות נגד ישראל והסטודנטים הפרו פלסטינאים שמקבלים תמיכה כלכלית אדירה ממדינות ערב.
אברהם נגוסה: עכשיו מדינת ישראל, אתה בא ואומר לי, לא צריכה להיות בתמונה, או בפרונט.
<אלון פרידמן: כמו שמדינות ערב לא נמצאות בפרונט של הארגונים הפרו פלסטינאים.
<אלון פרידמן: אתה לא תראה דגל כוויית או קטר או אירן בפרונט של ארגוני ה-BDS.
<אלון פרידמן: אתה תראה מיעוטים בקמפוסים שתמיד באים על תקן האנדרדוג ומציגים את מסכנותם, וככה גם קואליציית המיעוטים האנטי ישראלית הפכה להיות מאוד מאוד משגשגת.
<אלון פרידמן: כך מדינת ישראל צריכה להיות, בשלב אחד מאחורה, ברתק, להכניס את המקורות פנימה, להכניס את המשאבים פנימה, אבל לתת לאותם סטודנטים להיות אלה שמובילים את זה.
אברהם נגוסה: אוקיי, אתה מגיע אליי, אז לכן אני רוצה שיהיה ברור, כי אנחנו אומרים שמבחינה תקציבית, מבחינת משאבים, הם חסרי אונים, כולל, אני אומר לכם, עובדי השגרירות, שהם אמרו את זה, שאין מספיק תקציב להילחם.