GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: הדבר השלישי, נגישות של עולים פוטנציאליים לתעסוקה בקופות החולים, טרם עלייתם לישראל ועוד.
אברהם נגוסה: לכן, אנחנו ביקשנו מממ"מ בכנסת להביא לנו ולהציג בפנינו נתונים על המצב בנושא הזה ואני פונה לגב' נורית מממ"מ שתציג לנו את הנתונים ולאחר מכאן אפנה לארגון "נפש בנפש", שגם יציגו לנו.
אברהם נגוסה: גב' נורית בבקשה.
<נורית יכימוביץ-כהן: תודה ליושב ראש.
<נורית יכימוביץ-כהן: כאמור, נושא המסמך הוא הנגשת מידע על שירותי קופות החולים לעולים טרם עלייתם.
<נורית יכימוביץ-כהן: נתחיל בחוק בריאות ממלכתי משנת 1994.
<נורית יכימוביץ-כהן: לפי החוק הזה, על כל תושב בישראל, להיות רשום באחת מארבע קופות החולים – "כללית", "מכבי", "מאוחדת" או "לאומית".
<נורית יכימוביץ-כהן: לעולים המגיעים ארצה יש שתי אפשרויות לגבי רישום לקופות חולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: אפשרות אחת היא להירשם בסניף הדואר, אפשרות שניה – שהיא המועדפת, להירשם בנמל התעופה בן גוריון ביום העלייה.
<נורית יכימוביץ-כהן: כמו שאמרתי, האפשרות הזו היא האפשרות המועדפת ואכן, בשנים האחרונות, כ-90% מהעולים נרשמו לקופת חולים בעודם בשדה התעופה בן גוריון.
<נורית יכימוביץ-כהן: מכאן עולה הצורך של העולים במידע על מערכת הבריאות בישראל, שיסייע להם לבחור בקופת חולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: במדינות שונות בעולם יש למערכת הבריאות מבנה שונה ולכן, עולים רבים שמגיעים לישראל, לא מכירים מושגי יסוד יומיומיים כמו חוק בריאות ממלכתי, סל תרופות, בטוח משלים, התחייבות כספית ועוד מושגים נוספים.
<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו במסמך שלנו מהו המידע העומד לרשות העולים לפני הגעתם לארץ והבאנו נתונים על מספר העולים ועל מבוטחי קופות החולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: קודם כל, מהו גודל האוכלוסייה שבה מדובר.
<נורית יכימוביץ-כהן: בשנת 2013 עלו לישראל כ-17,000 עולים ובשנת 2014 עלו כ-24,000 עולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: מספר העולים שנכנסו לארץ בשנים האלה היווה כ-0.2% מכלל המבוטחים בקופות החולים בישראל.
<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו מהו המידע העומד לרשות העולים, לפני שהם מגיעים לשדה התעופה, לסיוע בבחירת קופת חולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: מטעם משרד העלייה והקליטה, ניתנת חוברת מידע בכמה שפות.
<נורית יכימוביץ-כהן: בחוברת יש הסברים על מערכת הבריאות בישראל אבל אין בה הסברים על נושאים שהם חשובים לבחירת קופת חולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: למשל, אין הסבר על ההבדלים בין קופות החולים על הזכאויות לשירותים השונים, על הבטוחים המשלימים שהם שונים מקופה לקופה, ועל פריסת מרפאות של כל קופה וקופה ברחבי הארץ.
<נורית יכימוביץ-כהן: מטעם משרד הבריאות לא נערכות פעולות הסברה לעולים חדשים אבל, חוזר מנכל משרד הבריאות משנת 2011, ששמו "התאמה והנגשה תרבותית ולשונית למערכת הבריאות" מפרט את הפעולות שיש לבצע, כדי להנגיש את שירותי הבריאות וכן את המידע על שירותי הבריאות, בשפות שונות ולאוכלוסיות מגוונות.
<נורית יכימוביץ-כהן: בין היתר נאמר בחוזר "יש להנגיש לשפות שונות חומר מינהלי כתוב, יחידות לפניות ציבור, מוקדי שירות טלפוניים ואתרי אינטרנט".
<נורית יכימוביץ-כהן: על פי חוזר המנכל ביצוע פעולות אלו הוא באחריות מוסדות הבריאות השונים כלומר, בעיקר קופות החולים ובתי החולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: חשוב לציין שחוזר המנכל אמנם מתייחס להנגשת המידע למבוטחי הקופות והעולים החדשים טרם עלייתם, כשהם עדיין אינם מבוטחים של הקופות, אבל במסמך זה התייחסנו לציבור העולים הפוטנציאליים כאל תושבים הזכאים לשירותי בריאות.
<נורית יכימוביץ-כהן: באתר משרד הבריאות יש מערכת ממוחשבת ששמה "כל הבריאות" לבדיקת זכאויות המבוטחים על פי חוק בטוח בריאות ממלכתי, וכן לפי הזכאות בקופות החולים ובבתי החולים השונים.
<נורית יכימוביץ-כהן: מידע זה מאפשר לתושבי ישראל להשוות בין קופות החולים.
<נורית יכימוביץ-כהן: באתר "כל הבריאות" יש קישורים לדפי אינטרנט שאמורים להיות בערבית, אנגלית, רוסית וצרפתית אבל, גילינו שקישורים אלה מובילים לאתר "כל הבריאות" בעברית.
<נורית יכימוביץ-כהן: משרד הבריאות מסר לנו שמתוכנן תרגום לשפות של אתר זה, שבכוונת משרד הבריאות לתרגם את האתר לערבית, רוסית ואנגלית.
<נורית יכימוביץ-כהן: משרד הבריאות לא מסר לוח זמנים לתרגום.
<נורית יכימוביץ-כהן: נציין שאתר "כל הבריאות" בשפות יכול לשמש מקור מהימן ואובייקטיבי למידע על שירותי הבריאות בישראל.
<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו גם את המידע שמספקות ארבע קופות החולים על שירותיהן ומצאנו כי הם מונגשים חלקית.
<נורית יכימוביץ-כהן: הנגשה שפתית של אתרי האינטרנט קיימת בכל ארבע הקופות אבל המידע הוא חלקי ואינו מכוון לעולים חדשים טרם עלייתם ארצה.
<נורית יכימוביץ-כהן: הוא גם אינו מאפשר הבנה של הזכאויות בקופה ושל השוואה בין הקופות השונות.
<נורית יכימוביץ-כהן: מוקדי סיוע טלפוני בכמה שפות קיימים בכל ארבע הקופות, אפיק זה יכול לסייע במתן מידע פרטני לעולים גם טרם עלייתם.
<נורית יכימוביץ-כהן: חלק מהקופות מסרו לנו כי הן מעבירות מידע למתעניינים בעלייה בשפות שונות, בדואר אלקטרוני או ברשתות החברתיות ונמסר לנו על ידי "מכבי" ו"מאוחדת", שהן מבצעות פעולות הסברה בירידי הסברה לעולים, בחלק מארצות המוצא.
<נורית יכימוביץ-כהן: כמו כן נמסר לנו על ידי הסוכנות היהודית – שמארגנת את הכנסים האלה, על קושי בהבאת נציגי קופות החולים לכנסי-עלייה.
<נורית יכימוביץ-כהן: נציין כי חלק מקופות החולים מקיימות פעולות הסברה ייחודיות למתעניינים בעלייה לישראל, על מנת לגייס מבוטחים לקופה.
<נורית יכימוביץ-כהן: לסיכום, הנושאים העיקרים העולים מן המסמך הם ראשית, מהו המידע שיש להנגיש לציבור המתעניינים בעלייה ודבר שני, מיהם הגורמים האחראים לכך.
<נורית יכימוביץ-כהן: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו, לפני שאני פונה למשרדי הממשלה שנמצאים פה, גם בריאות, גם קליטה ומשרדים אחרים, אני פונה ל"נפש בנפש" שיזמו את הדיון.
אברהם נגוסה: כמובן שהדיון מתייחס גם לאלה שנמצאים פה וגם לאלה שהם בטרום עליה.
אברהם נגוסה: המידע הזה יכול לשרת את כולם, זה יהיה באינטרנט לכולם ולכן, אני פונה לרונן, בבקשה.
<רונן פוקסמן: שלום, תודה לכבוד היושב ראש, שמי רונן פוקסמן, עובד ב"נפש בנפש" במחלקה לקשרי ממשלה ורפרנט מקצועות בריאות.
<רונן פוקסמן: עבדתי קצת עם נורית גם על הדוח הזה ועשיתי אני קצת את עבודת המחקר שלי.
<רונן פוקסמן: אני רוצה טיפה לדייק, להוסיף, לחזק ולתת עוד כמה נקודות.
<רונן פוקסמן: דבר ראשון, אני חושב שהדבר הכי חשוב הוא הפער המנטלי של רוב העולים שמגיעים, שלא מכירים את המושג הזה של מדינת רווחה ובטוח בריאות ממלכתי.
<רונן פוקסמן: אנחנו רואים את זה עכשיו בארצות הברית, נכנס שם הסיפור הזה של Obama care, שזה לחלוטין שונה, הם לא מבינים את המונחים כמו "אם הרופא נתן לי הפנייה למה אני עכשיו צריך ללכת למזכירה ולהביא טופס 17?" אנחנו גדלנו על המונחים האלה ואילו הם פשוט אבודים בתוך הבירוקרטיה.
<רונן פוקסמן: את זה שמעתי דרך אגב, מעולה ותיקה, שהיא פה כבר עשרים וחמש שנה, והיא אומרת:
<רונן פוקסמן: אני עדיין הרבה פעמים שוכחת שאני צריכה להביא את הטופס 17 אחרי שקיבלתי הפניה מהרופא, אז זה דבר ראשון ופה אני חושב שצריכה להיות הרבה תשומת לב לעולים.
<רונן פוקסמן: דבר שני, הידע הבסיסי, כפי שגם הוצג פה בדוח של הממ"מ, רוב העולים מקבלים את המידע שלהם מחברים שעלו או מבני משפחה, שזה בסדר אבל נסכים שזה בוודאי לא מספיק, כי המידע הזה הוא במקרה הטוב חלקי ובמקרה הרע הוא גם לא נכון.
<רונן פוקסמן: זאת אומרת, מישהו שגר במודיעין ונותן תשובה על מכבי, הרי זה לא אומר שזה יהיה תקף בקרית שמונה על "מכבי" ויכול להיות שמישהו בחר ב"מכבי" כי בן דוד שלו אמר לו, אבל הוא עכשיו תקוע באזור בארץ שאין בו שירותים טובים.
<רונן פוקסמן: לכן, זה גם חשוב.
<רונן פוקסמן: אני רוצה להתייחס למשהו שנאמר בדוח לגבי זה שעולים יכולים לבחור האם להירשם בנתב"ג או במשרדי הדואר, זה גם לא לגמרי מדויק כי לא כל העולים מקבלים את האפשרות הזאת.
<רונן פוקסמן: למשל, אזרח עולה חוזר או קטין לא יכולים להירשם בנתב"ג, ואז אחר כך אלה עוד כמה ימים שהם צריכים ללכת לפרוצדורה של הרשמה בבנק הדואר.
<רונן פוקסמן: אם הם יודעים מה הם רוצים אז זה בסדר ואם לא, אז כמובן שהם שוב פעם, אבודים קצת בתוך הבירוקרטיה.
<רונן פוקסמן: וגם לגבי ההחלפה, כמו שמקסים ממשרד הקליטה אמר, זה לא כל כך קל להחליף, יש כמה נקודות באמצע השנה שאפשר לעבור מקופה לקופה, זה כרוך, עוד פעם, בבירוקרטיה, בטפסים ובמחקר כדי לדעת.
<רונן פוקסמן: אנחנו חושבים שצריך להיות, כמו שיש לצורך העניין במשרד האוצר, אתר משווה של קופות גמל, של ביטוחים, של משכנתאות, זה צריך להיות גם אינטרס של הקופות בסופו של דבר, שיהיה איזשהו אתר שישווה, לפחות את המידע הבסיסי, הבטוח הבסיסי, בטוח משלים, הבטוח הנוסף, מה מקבלים, מה לא מקבלים, הסיפור של סל תרופות, עולים שמגיעים עם איזושהי מחלה לא עלינו, חשבו שהם יקבלו תרופה למחלה הזאת אבל מסתבר שלא וזו עוד הוצאה מאוד מאוד גדולה שנכנסת להם פתאום לסל ההוצאות.
<רונן פוקסמן: אלה הדברים החשובים.
<רונן פוקסמן: דבר נוסף הוא הרפורמה החדשה של שירותי בריאות הנפש.
<רונן פוקסמן: היא עדיין בחיתוליה, דיברנו גם קצת עם משרד הבריאות, זה עוד חדש אבל גם פה זה משהו מאוד מאוד גדול, שנכנס תחת המִטריה של קופות החולים ואם זה לא יהיה מונגש וברור בשפות, טרום עלייה – כמו שאנחנו תמיד שמים את הדגש, כדי שעולים תמיד יוכלו לתכנן את עצמם בצורה המיטבית, אז גם כאן יכולה להיות פגיעה - - -
אברהם נגוסה: אולי בזה תעדכן אותנו גם במה שגם חברת הכנסת קסניה סבטלובה אמרה, אנחנו קיימנו דיון בעבר בנושא הזה ומשרד הבריאות, אם אני לא טועה, הייתה התחייבות של משרד הבריאות פה לתרגם את המידע לשפות של עולים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם אתה תעדכן אותנו, אם אכן התקיים.
<רונן פוקסמן: אני לא עשיתי בדיקה ספציפית על זה אבל ממה שקצת ראיתי אז לא, לא בצורה מקיפה, גם לא בפרסומים על הקופות עצמן, על הלוח, הייתי השבוע בקופת חולים "כללית" אז יש פרסום - - -
אברהם נגוסה: היו צריכים לעשות את זה בהנחיית משרד הבריאות.
קסניה סבטלובה: האם יש איזשהו יעד, איזשהו תהליך כפי שהם הבטיחו לנו?
קסניה סבטלובה: צריך לבדוק.
<יובל כהן: רק אם אפשר להוסיף נקודה אחת, אני חושבת שלפני שאנחנו מדברים על כל הדברים האלה, המוקד הראשון צריך להיות נציג שיכול לענות על שאלות טרום עלייה, בשפות, בטלפון ובדואר אלקטרוני.
<יובל כהן: את זה אנחנו שומעים מכל עולה שמגיע: למי אני יכול לפנות במשפט אחד במייל והם יענו לי.
<יובל כהן: זה פתרון כל כך פשוט, בסך הכול אנחנו מדברים על בן אדם אחד.
<יובל כהן: אני יכולה להגיד, לפחות על השפה האנגלית, שיש קופה אחת היום שעושה את זה מתוך ארבע.
אברהם נגוסה: מתוך ארבע.
<יובל כהן: כן.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת, האם את רוצה להתייחס בשלב הזה?
קסניה סבטלובה: כן, משפט אחד.
קסניה סבטלובה: בהחלט רוצה לברך את "נפש בנפש" על זה שהם יזמו את הדיון החשוב הזה.
קסניה סבטלובה: גם אותך, כבוד היושב ראש, אתה לא מזניח את הנושא, כבר דנו בו בעבר וההתמהמהות בנושא הזה נראית לי לא סבירה ובאמת, אני חושבת שלמרות שאנחנו לא מקבלים עכשיו עלייה בקצב – הייתה פה איזו טעות במסמך שכתוב 300,000, הלוואי שנקבל 300,000 אבל גם ל-30,000 אנחנו לא מעניקים את השרות החשוב הזה, אז על מה אפשר לדבר פה?
קסניה סבטלובה: אני בעצמי נתקלת בשאלות רבות ששולחים לנו ללשכה, אנשים שלא יכולים לקבל שרות בסיסי בשפה שלהם, הם מגיעים לפה והמידע הוא חלקי בלבד.
קסניה סבטלובה: אני ארחיב את זה קצת, גם נחבר את כל מה שדנו בו בדיונים הקודמים, עם דבר שהוא רגיש במיוחד, גם בשביל העולים ולא רק בשבילם, זה עניין של בריאות הנפש וזה לא קיים בכלל.
קסניה סבטלובה: לא באתר של משרד הבריאות, לא באתרים של הקופות, פשוט לא רואים שהקופות ביחד עם משרד הבריאות, הולכים לקראת העולים שכל כך זקוקים לזה.
קסניה סבטלובה: זוהי טראומה כל כך לא פשוטה, כל החוויה הזאת של עלייה, של עקירה מן המקום הקודם, הגעה אל המקום החדש, אז אנשים שאפילו לא מוגדרים שהם באיזושהי מצוקה נפשית חווים את הדברים האלה וההנגשה הלשונית באתרים של הקופות, הייתה יכולה לעזור.
קסניה סבטלובה: גם על הבדיקות החיוניות שעולים מארץ מוצא מסויימת צריכים לעבור אותן, כמו הפטיטיס סי, אנחנו יודעים שאין מספיק מודעות, אין מספיק מידע, לא בעברית וגם לא בשפות המקור, אז אני מציעה שאנחנו נציב פה 'דד ליינים', כי אנחנו כל הזמן מדברים ש"צריכים" ו"חייבים" ו"מתחייבים" אבל, אני כבר שנה פה יחד אתך בדיונים האלה ואנחנו לא מצליחים להגיע לאיזושהי תזוזה.
<קריאה: זה ברור לגמרי.
אברהם נגוסה: הייתה איזושהי התחייבות גם מבחינת אתרים.
קסניה סבטלובה: זה חמור מאוד כי - - -
אברהם נגוסה: אני לא רוצה - - - כי אני לא בטוח ולכן נברר את זה.
קסניה סבטלובה: אני מתנצלת על זה שאני נאלצת לנטוש אבל אני במקביל בוועדת חוץ ובטחון, בפגישה עם הרמטכ"ל, אני אנסה לחזור שוב פעם - - -
אברהם נגוסה: נשמע את משרד הבריאות.
קסניה סבטלובה: בהחלט ואז אני אלך ואני אנסה לחזור יותר מאוחר.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, אתם יכולים לעדכן אותנו?
<אייל חסידים: כן, שלום, אייל חסידים.
<אייל חסידים: החוזר שעליו היא דיברה, נורית, מחייב את הקופות לבצע הנגשה שפתית אבל במקביל, המשרד עצמו מפעיל מוקד להנגשה שפתית לארבע שפות, לכולן חוץ מאנגלית, כשהמוקד הזה אמור לפעול בבתי החולים והוא גם פועל בבתי החולים, שתי קופות לפחות שאני יודע, כל עוד ניתן - - -
אברהם נגוסה: אמור לפעול או פועל?
<אייל חסידים: הוא כבר פועל בפועל.
<דנה גורדון שושני: זה חוזר מ-2011.
<אייל חסידים: כן, כן, אני אומר.
אברהם נגוסה: יש הסברה?
אברהם נגוסה: יש חוברות בשפות העולים?
אברהם נגוסה: באנגלית, ברוסית, באמהרית, בפורטוגזית, בספרדית?
<אייל חסידים: המגע, המגע עם העולים הוא בסוף בקופות.
<אייל חסידים: אני מדבר על הפעולות של משרד הבריאות.
<אייל חסידים: משרד הבריאות צריך לפקח על הקופות אבל, יש פעולות שהוא עצמו עושה, אז אחת היא מוקד להגשה שפתית ושתיים, זה אתר "כל הבריאות" שהוא עדיין לא מונגש לשפות אבל, זה דבר שעובדים עליו.
<אייל חסידים: אני לא יודע לתת לך לו"ז אבל זה אמור לקרות.
<אייל חסידים: זה בכל מה שקשור להשוואה בין הקופות, כי השוואה בין הקופות היא דבר מאוד מורכב, זה - - -
אברהם נגוסה: לא ידוע לך על שום קופת חולים כלשהי שהנגישה את המידע בצורה של חוברת, שתרגמה את זה מעברית לאנגלית או לרוסית?
<אייל חסידים: האם אתה מדבר על ארצות המוצא, על המגע עם העולים עוד בארץ המוצא שלהם טרם הקליטה?
אברהם נגוסה: לא, לא, בואו נדבר פה, על אלה שהגיעו לפה, האם מגיע להם בשפות שלהם: קח, זה המידע, תקרא ותבין ותבחר.
<אייל חסידים: השאלה היא על איזה מידע אתה מדבר.
<אייל חסידים: הקופות מנגישות הרבה מידע.
<אייל חסידים: ברמה הפיזית - - -
אברהם נגוסה: קופות החולים.
אברהם נגוסה: קופת חולים "לאומית", "מכבי", "כללית", "מאוחדת", האם הן עשו, האם יש איזו חוברת בשפות של העולים?
אברהם נגוסה: האם ידוע לך?
<אייל חסידים: ידוע על כמה, רק אין לנו עבודה מתכללת על העניין הזה, אני חייב להגיד, אני לא יודע להגיד לך איזה מידע כן ואיזה לא, אבל כן, הקופות כן מנגישות בשפות שונות.
אברהם נגוסה: אז בקיצור, מה שפה נאמר לנו הוא שזה לא מתקיים.
אברהם נגוסה: אם היה מתקיים אז היית מציין לפחות אחת.
<אייל חסידים: מה לא התקיים?
אברהם נגוסה: היה פה נציג או נציגת משרד הבריאות בדיון הקודם, הבטיחו לנו שיקיימו על פי חוזר המנכל מ-2011 ויתרגמו את המידע שצריך לעולים חדשים - - -
<אייל חסידים: כשאתה אומר "מידע", למה אתה מתכוון?
<אייל חסידים: המידע הוא אינסופי, מספר הזכאויות הוא באלפים.
אברהם נגוסה: אני לא נכנס למספר הזכאויות, האם יש לעולים מידע ברוסית, באנגלית, באמהרית, בספרדית, בצרפתית, בפורטוגזית?
אברהם נגוסה: זה מה שדיברנו.
אברהם נגוסה: האם מתוך השפות האלו יש לפחות אחת?
<אייל חסידים: יש ביותר משפה אחת, אני מציע, אני חושב שזה באמת דבר שצריך להביא לפתחן של הקופות ולשאול.
אברהם נגוסה: אנחנו לקחנו את משרד הבריאות כמתכלל, כאחראי על קופות החולים, לכן אנחנו שואלים אותך, כנציג משרד הבריאות.
<אייל חסידים: אין לי עבודה שתאמר לך איזה מידע ובאילו שפות.
אברהם נגוסה: תודה אין לך זה אין לך.
אברהם נגוסה: בבקשה, גברת אסתר בלום.
<אסתר בלום: אסתר בלום, מועצת ארגוני עולים.
<אסתר בלום: קודם כל, לא השתתפתי בישיבה האחרונה אבל כן, האתר של משרד הבריאות כיום מתורגם לכמה שפות.
<אסתר בלום: אני לא עובדת של משרד הבריאות אבל אנחנו עבדנו אתם.
<אסתר בלום: לא האתר של "כל הבריאות" אלא באתר של משרד הבריאות יש הרבה מאוד מידע שהוא קיים.
<אסתר בלום: המידע שכרגע אנחנו מצביעים עליו, שהוא מידע של השוואת סל הבריאות בין ארבעת קופות החולים הקיימות – הוא לא קיים.
<אסתר בלום: חוץ מזה, קיים מידע רב באתר והוא מתורגם לארבע שפות, צריך לקחת את זה בחשבון, אז כן, 'לכו על זה' כי אם נשאלת השאלה מבחינתנו מי אמון על זה שצריך לעשות השוואה בין הקופות, אז אני חושבת שכן, המשרד צריך לעשות את זה, כדי שזה יהיה נקי, נקי מכל פרסום, זה המשרד צריך לעשות.
<אייל חסידים: ההשוואה המכסימלית היא באתר "כל הבריאות", שם כל הזכאויות, גם ב'משלים' וגם בסל, כולן כלולות בו וכשהאתר הזה יונגש לשפות – וזו עבודה שעושים עכשיו, זה ייתן את המענה.
<אסתר בלום: מצוין, אז אנחנו מחזקים את הרעיון הזה, שזה צריך להיות מתורגם לכל השפות.
<אסתר בלום: לגבי המוקד הטלפוני, ציינת את זה שאין מענה באנגלית – מעניין מאוד.
<אסתר בלום: נאמר לנו שאין מענה באנגלית כי אין צורך, כי רוב הרופאים ורוב האנשים יודעים לדבר אנגלית.
<אסתר בלום: תבדקו את הנושא, אנחנו לא מאמינים בזה, כי כן צריך להיות מענה באנגלית.
<אסתר בלום: זה אולי obvious אבל זה לא, בסופו של דבר, ועולים נפגעים מכך.
<אסתר בלום: בנושא של בריאות הנפש, יש לנו עשרות עולים שפשוט הולכים לאיבוד בבירוקרטיה, לאו דווקא בגלל הרפורמה אלא בגלל כל סל השירות שהם זכאים לו, והקושי בכך הוא שאין שרות בשפה ולא חייב להיות שרות בשפה.
<אסתר בלום: אם עולה החליט ללכת לקופה מסויימת בגלל שיש שם פסיכיאטר שדובר את השפה שלו, ובאיזשהו שלב הפסיכיאטר מפסיק את ההתקשרות שלו עם הקופה, שאנחנו שומעים על זה הרבה פעמים, אז העולה בעצם נותר ללא פסיכיאטר או מטפל שיכול לטפל בשפה שלו והוא צריך להילחם מול הקופה, כדי לקבל סיוע לפסיכיאטר שהוא לא מהקופה, זה מאות שקלים, אלה אנשים שצריכים לקבל טיפול, לאורך כל השנה, פעם בחודש, פעם בחודשיים, זה תלוי אבל, זה הרבה מאוד כסף, לכן, חייב להיות הסדר עם קופות החולים, שמי שצריך לקבל שירות בנושא הספציפי הזה יכול באופן אוטומטי לבחור מי יהיה הפסיכיאטר שלו, ואם אין להן פסיכיאטר שמדבר בשפה הוא יקבל את ההחזרים באופן אוטומטי ולא לפנות לפניות הציבור וכו' וכו' שזה מהלך אין סופי.
<אסתר בלום: אנחנו יודעים שמאוד קשה לעולים, כמו שנאמר כאן קודם, להגיש מסמכים ואדרבה, לעבור מקופה לקופה כי הם אומרים: תעברו קופה או דבר אחר – מאוד מאוד קשה לעשות את זה.
<אסתר בלום: בנושא הזה – וזה למשרד הבריאות, מצד אחד יש לנו אנשים עם בעיות נפשיות, שלא יכולים לקבל את השרות שלהם, כי ברוב המקומות אליהם הם מגיעים אומרים להם: אין לנו דוברי שפה, מצד שני, יש להם פסיכולוגים שרוצים ומבקשים לעבור התמחות קלינית ו"עושים להם את המוות" כדי לעבור את ההתמחות הזאת, עד שהם מצליחים להתקבל.
<אסתר בלום: רוב העולים לא מגיעים לזה, כדי לעבור את ההתמחות הקלינית ולצערנו, אם אנחנו משווים, ואני רק רואה בירושלים – אנחנו עובדים בצורה ארצית אבל, אני רק רואה בירושלים, אם אנחנו משווים את מספר האנשים שרוצים את השרות ומצד שני את הפסיכולוגים שרוצים לתת את השרות אבל נמנע מהם לתת את השרות בגלל שהרמה של העברית שלהם היא לא מספיק טובה, אז צריך להפגיש ביניהם.
<אסתר בלום: מצד אחד יש לנו קליינט שהוא לא יכול לקבל את השרות בגלל הרמה של העברית שלו והוא לא יכול לקבל את הטיפול בעברית, מצד שני יש לנו מטפל שהוא לא מדבר עברית מספיק טובה והוא לא מתקבל להתמחות, בגלל העניין של השפה.
<אסתר בלום: צריך להפגיש ביניהם.
<אסתר בלום: אנחנו מדברים על אנשים שיש להם מצוקות רבות והם חייבים לקבל את השרות.
<אסתר בלום: לתשומת לבכם, אם אפשר לייצר כאן את הסינרגיה בין הדברים אנחנו נשמח לסייע.
אברהם נגוסה: אני חוזר אל נציג משרד הבריאות, כמה שאלות.
אברהם נגוסה: האם המוקד הטלפוני של משרד הבריאות נגיש לעולים טרם עלייתם?
אברהם נגוסה: זו שאלת אחת.
אברהם נגוסה: שאלה שנייה, האם מפרסמים לעולים שהמוקד קיים ונגיש?
אברהם נגוסה: השאלה השלישית היא מתי יתורגם המידע ב"כל הבריאות"?
אברהם נגוסה: האם אתה יכול לענות לנו?
<אייל חסידים: רק להסביר מהו המוקד ההנגשה השפתית הזה, זה בעצם טלפון עם שתי זרועות, זרוע אחת אצל המטופל בבתי החולים עצמם וזרוע שניה אצל המתורגמן שמדבר עם המוקדנית ומתרגם את השפה של המטפל לשפה של המטופל.
אברהם נגוסה: טרם עלייתו.
<אייל חסידים: לא, כל זה בזמן הטיפול, בתוך הטיפול וזה, שוב, רק בבתי החולים.
אברהם נגוסה: מה עם טרם עלייתו?
<אייל חסידים: זה לגבי מוקד הנגשה שפתית.
<אייל חסידים: מוקד "כל הבריאות" בכ"ף, עליו מדבר היושב ראש - - -
אברהם נגוסה: אני אתן לָך.
<אייל חסידים: זה היה לעניין המוקד, המוקד להנגשה שפתית, שהוא מטיבו אינו נגיש לארצות המוצא כי הוא פעיל בזמן הטיפול, הוא מנגיש את השפה בזמן הטיפול עצמו.
<אייל חסידים: מוקד "כל הבריאות" בכ"ף, שזה המוקד להנגשת כלל הזכויות ולהשוואה בין הקופות, הוא עוד לא מתורגם ואין לי לו"ז לומר לך, אני יודע שעובדים על זה, אני לא יודע לומר לך לו"ז, ניסיתי לברר לו"ז מחייב להנגשתו אבל אין לי.
אברהם נגוסה: הועדה מבקשת לקבל את זה בכתב.
<אייל חסידים: או.
<אייל חסידים: קיי.
<אייל חסידים: את הלוז?
<אסתר בלום: אפשר להוסיף גם צרפתית לתרגומים?
אברהם נגוסה: האם את רוצה להוסיף?
אברהם נגוסה: את ממשרד הבריאות?
<דנה גורדון שושני: אם תוכלי קודם להציג את עצמך לפרוטוקול.
<דנה גורדון שושני: בבקשה.
<אמה אברבוך: דר' אמה אברבוך, מרכזת נושא צמצום פערים, אני עובדת בתחום צמצום פערים ואני בעצם עוסקת בנושא של הנגשה תרבותית.
<אמה אברבוך: דברים כבר נאמרו, יש באמת אתר של משרד הבריאות שמתורגם למספר שפות, אנגלית, צרפתית, ספרדית ובאתר אפשר למצוא מידע מלא על זכויות המטופל, על מבנה מערכת הבריאות, יש שם הרבה מידע שעולים יכולים טרם עלייתם, כבר לקרוא ולקבל את המידע.
<אמה אברבוך: גם רוסית כמובן, רוסית אנגלית, צרפתית וספרדית.
<אמה אברבוך: אני יודעת שגם קופות חולים תירגמו אתרים שלהן לשפות, כל קופה תירגמה למספר שפות מסויים, מה שהיא מצאה לנכון אבל כל האתרים קיימים בשפות ובאתרים אפשר למצוא מידע בסיסי על קופת החולים, אילו שירותים היא נותנת וכל מיני דברים בסיסיים שהיא נותנת.
אברהם נגוסה: למשל?
אברהם נגוסה: מה יש בתוך המידע הזה?
<אמה אברבוך: למשל, איך פונים לשירות רפואי, למי מגיעים קודם, קצת על המבנה של המערכת, על מה צריך לשלם, טלפונים חיוניים, אין לי כרגע משהו בראש אבל בעצם אנחנו, בחוזר מנכל, חייבנו את הקופות לתרגם את מה שנקרא חומרי ליבה, כלומר, דברים עיקריים, דברים בסיסיים שהמטופלים חייבים לדעת, כמו נגיד, זכויות המטופל, דברים בסיסיים, אני לא יודעת עד כמה זה מפורט אבל דברים בסיסיים כן מתורגמים.
<אמה אברבוך: ואני יודעת שיש קופות שגם מאפשרות כמו – אם אני לא טועה קופת חולים "מאוחדת", היא גם מאפשרת לבחור מטפל, למשל רופא, דובר שפה מסויימת, כלומר, יש אפשרות גם לבחור מטפל לפי שפה, שאני חושבת שזה דבר מאוד יפה, אז זה מה שאני יודעת על הקופות.
<אמה אברבוך: לגבי מוקד ותרגום, יש שני דברים, יש את מוקד התרגום הרפואי, שנותן שירותי תרגום בזמן קבלת השרות, שזה לא רלבנטי למי שנמצא בחו"ל ויש מוקד פניות של משרד הבריאות שבעקרון הוא מקבל פניות בשפות שונות והוא פועל בכמה שפות.
<אמה אברבוך: אני לא יודעת אם באמת אפשר לקבל מידע מלא, יכול להיות, אני לא בקיאה בעניינים של מוקד פניות הציבור אבל בעקרון, אני יודעת שאפשר להתקשר והם גם משתמשים במתורגמנים שעובדים שם, הם למעשה נמצאים במקום אחד – גם מוקד תרגום שפתי רפואי וגם מוקד פניות ציבור, ואני יודעת שבמקרה הצורך הם גם יודעים להשתמש במתורגמנים, אם מישהו פנה בשפה שאף אחד לא מדבר אותה אז יכולים להשתמש במתורגמן ולהיעזר בו אבל מעבר לזה, אני לא יכולה לפרט.
<אמה אברבוך: זהו, זה פחות או יותר מה שיש לי לומר.
אברהם נגוסה: טוב, אני מאוד מצטער להגיד לכם, משרד הבריאות, שאנחנו מדשדשים באותו מקום, כי אנחנו מקיימים דיונים כל הזמן ואנחנו מקבלים את אותם משפטים "אני לא בקי בזה", "אני לא יכול לפרט את זה", "אני לא יודע על זה", "אין לי מידע על כך", אלה דברים שאנחנו שומעים, אני, אין לי נגדכם באופן אישי אני מדבר כמערכת, אנחנו פה מקיימים דיון כי אנחנו רוצים להתקדם, אין לנו רצון לדשדש באותו מקום, אם אתם רוצים לעדכן אותנו עם דברים חדשים - - -
<אמה אברבוך: יש הבדל - - -
אברהם נגוסה: אז זה מה שאנחנו רוצים אבל אני אומר לכם, שזה לא, אי אפשר לעבור על זה לסדר היום.
אברהם נגוסה: כשאתם מגיעים לפה, נציגי המשרדים, מדי פעם גם מתחלפים, כדי שזה יתאים להם, ואז "אני לא יודע", "אני לא יודע", אני לא מבין, אתם מוזמנים פה לוועדת הכנסת, זה תפקידנו, חברי הכנסת, לראות את ההתקדמות ואם אתם באים כל הזמן לדיונים ואתם אומרים לי את אותם משפטים אז מה אנחנו עושים פה?
אברהם נגוסה: ואני מצטער, זה לא פשוט שאתם לא מכבדים את הכנסת, ועל המשרד אני מדבר, לא אתם באופן אישי אלא משרד הבריאות, אז אני חושב שזה לא ראוי לעשות בכנסת ישראל ואם אנחנו לא מכבדים את חלוקת התפקידים במערכת השלטונית במדינה דמוקרטית, אז אנחנו בבעיה קשה.
אברהם נגוסה: אני עכשיו נותן את רשות הדיבור לחוליו, מנכל עמותת "חץ".
<חוליו בורמן: תודה היושב ראש - - -
<אמה אברבוך: אפשר לעדכן אתכם בדברים חדשים.
<אמה אברבוך: רק הגבתי על מה שנאמר.
אברהם נגוסה: חשבתי שסיימת.
<אמה אברבוך: סיימתי להגיב על הדברים שנאמרו פה אבל יש שני דברים - - -
אברהם נגוסה: אני מצטער, אז תמשיכי, אני מבקש סליחה ממךָ, בסדר?
אברהם נגוסה: יש דברים חדשים לעדכן.
אברהם נגוסה: אני חשבתי שאת סיימת.
<אמה אברבוך: יש שני דברים שהם נוגעים ישירות לנושא של עולים, במתן שירות לעולים, שאני רוצה להדגיש.
<אמה אברבוך: דבר ראשון, שוב, אני לא יודעת אם נאמר כבר בדיון קודם, אבל זה משהו שנכנס עכשיו למערכת וממש 'עושה גלים' מה שנקרא, אנחנו יצרנו ערכת הדרכה לצוותים בתחום הנגשה תרבותית ולשונית.
<אמה אברבוך: ערכת הדרכה, ערכה לימודית, שמיועדת לרופאים, לדיאטניות, עובדים סוציאליים, אחיות וכל עובדי המערכת, ערכה שכולה בנויה על סרטונים, כשכל סרטון מציג מפגש בין מטפל למטופל שבאים מרקע תרבותי שונה, וחלק מהדברים הקדשנו לחלק של עולים.
<אמה אברבוך: למשל, יש לנו מטופלת מברית המועצות, עולה מברית המועצות, שמגיעה לרופאת משפחה ויש שם איזושהי בעיה גם שפתית וגם תרבותית.
<אמה אברבוך: יש לנו שני סרטונים שמציגים מטופלים ממוצא אתיופי, ששם גם מראים לצוותים איך להשתמש במוקד התרגום ואיך להתייחס, בהתחשב בבעיות הגירה וכל הקשיים שקשורים להגירה.
<אמה אברבוך: ערכת ההדרכה הזו עכשיו נמצאת בשימוש קופות חולים, בתי חולים ולשכות הבריאות.
<אמה אברבוך: נעשות הדרכות בכל הארץ, עברו כבר בערך אלפיים איש הדרכות וזה אמור להתפרסם בכל המערכת.
<אמה אברבוך: מעבר לזה אנחנו בונים לומדה, לומדה ממוחשבת, שנועדה לאנשי צוות, גם, מכל מיני סוגים, ללמד אותם איך לעבוד עם אוכלוסיות שונות כולל עולים.
<אמה אברבוך: שם יש חומרים על הגירה, על עלייה, על קשיים, על שפה וכל הדברים האלה, כך שכל איש צוות יוכל ללמוד את זה, ממש יצירות מול המחשב.
<אמה אברבוך: דבר נוסף ואחרון, השנה אנחנו מתכננים לעשות בקרה בקהילה.
<אמה אברבוך: בקרה בקופות חולים וגם במחלקות אישפוז, בקרה בתחום הנגשה תרבותית, עם דגש על מתן שרות לעולים.
<אמה אברבוך: זה קשור גם להחלטת הממשלה 709 בנושא של יוצאי אתיופיה, וזה גם קשור לצורך לבדוק עד כמה המערכת אכן עומדת בדרישות, בסטנדרטים של מתן שרות בשפות שונות.
<אמה אברבוך: קיבלנו לצורך זה תקציב מסוים והשנה אנחנו רוצים לצאת עם בקרה ועם דגש על מרפאות ושרותי בריאות שנותנים שרות לעולים.
<אמה אברבוך: אנחנו נבדוק גם את הנושא השפתי, התרבותי וגם את הנושא הסוציאלי, כמו השאלה האם יש עובד סוציאלי שדובר שפות.
<אמה אברבוך: אנחנו מנסים לבנות משהו הוליסטי שיכול לשקף את איכות השרות שניתן לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: כל מה שאמרת לנו, איפה הפעילות - - -
<אמה אברבוך: הפעילות?
אברהם נגוסה: כל מה שאמרת, מתכוונים לעשות, מתכננים לעשות?
<אמה אברבוך: תיכף אני אגיד לך.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לראות איפה אתם פועלים, כמה עולים משתתפים בזה?
אברהם נגוסה: מה התוצאה?
אברהם נגוסה: איך אתם התרשמתם מהפעילות?
אברהם נגוסה: תעדכנו אותנו.
<אמה אברבוך: הפעילות הזאת היא קודם כל מקוונת, כמו שאמרתי, ערכת הדרכה ולומדה.