GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסמרה אקלה: זו תכנית שלמעשה המשטרה עוסקת בזה, אבל גם לפעמים אין לה משאבים נדרשים.
<אסמרה אקלה: אני באתי למנכ"ל עמי כץ, שיושב לצדי, אמרתי לו שהתכנית מאוד משמעותית ואין לה תקציב, הוא אמר לי 'אין כזה דבר שאין תקציב, יש תקציב, תמנף את העניין הזה'.
<אסמרה אקלה: בשנה הראשונה שעשינו עם 20 חבר'ה החזרנו 16 חבר'ה צעירים שהיו להם תיקים במשטרה, 15-20 תיקים, ובסופו של דבר מה שמחכה להם בעתיד זה כלא, אין משהו אחר, בתוך החבר'ה האלה, בתוך ה-20, ה-16 שהחזרנו, היום הם כבר התגייסו לשירות צבאי ויש כאלה שעושים בגרויות.
<אסמרה אקלה: זה בשבילנו פותח לנו דלתות ולראות את המשאבים שלהם.
<עמי כץ: אני יודע שהזמן קצר, אבל אני רוצה מילה טובה על המשטרה.
<עמי כץ: בתקופה שבנצי סאו היה ממלא מקום המפכ"ל וכל הסיפור של מינוי המפכ"ל היה חם ולוהט היה כנס של מיל"ה, של בני הנוער, שעשינו בשיתוף עם המשטרה, הגיעו ליפו ג', למועדון קטן, בנצי סאו, המפכ"ל בפועל, אהרון אקסול, שהיה ראש אג"ם במשטרה, סגן המפכ"ל, מפקד מחוז תל אביב, ועוד חבורה של קצינים בכירים כדי להיות עם אותם 15-16 נערים ונערות שסיימו את הפרויקט הזה.
<עמי כץ: בלב כל הגעש רחש בחש הפוליטי הזה, אני חושב שזו תעודת כבוד.
<עמי כץ: בלי עיתונאים, בלי סיפורים, בלי תקשורת, בשביל העניין עצמו, אני חושב שזה אומר הרבה, בייחוד על רקע כל האירועים שהיו בשנה האחרונה, שהמשטרה והעולים מאתיופיה לא בדיוק, איך נגיד, לא יצא שם מדהים.
<מהרטה ברוך רון: בוא נאמר שבנצי סאו לא היה מודע לחומרת המצב לפני שנה.
<מהרטה ברוך רון: ראית בישיבה שבה הוא הציג את הפעילות בתל אביב ואני אמרתי לו 'מה אתה אומר על שיטור יתר?' אז הוא אמר 'על מה את מדברת?' וכמה חודשים אחר כך הייתה המחאה.
<זיוה מקונן: 92 תיקים שנפתחו לצעירים על תקיפת שוטרים רק בתל אביב-יפו, נראה לי באוכלוסייה כזאת קטנה - - -
<עמי כץ: כן, השאלה אם הם תושבי תל אביב-יפו.
<זיוה מקונן: תל אביב-יפו.
<עמי כץ: גברתי, הנתונים - - -
<זיוה מקונן: אלה נתונים של משטרת ישראל.
<עמי כץ: גברתי, סליחה שאני קוטע אותך, אבל נתונים צריך לדעת לקרוא.
<עמי כץ: האם 92 התיקים שאני מאמין שנפתחו בתל אביב-יפו - - -
<זיוה מקונן: על תקיפת שוטרים בתל אביב-יפו.
<עמי כץ: על תקיפת שוטרים בתל אביב-יפו, האם הם תיקים של תושבי תל אביב-יפו, ואני יכול להבטיח לך שלא רק שאין רוב, אלא אני בספק אם יש מישהו מתל אביב-יפו שמה.
<זיוה מקונן: אדוני, אלה נתונים של משטרת ישראל.
<עמי כץ: לא ענית לי על השאלה.
<זיוה מקונן: אז אני באה ואומרת, משטרת ישראל, בפילוח שלה היא אומרת ביפו ג' ו-ד' נפתחו 92 תיקים - - -
<עמי כץ: אז, גברתי, אני מבקש לדייק.
<עמי כץ: צריך להיזהר בדברים - - -
<זיוה מקונן: 92 תיקים שנפתחו על תקיפת שוטרים.
<עמי כץ: האם הם תושבי תל אביב-יפו?
<זיוה מקונן: תושבי תל אביב-יפו.
<עמי כץ: איפה זה כתוב?
<זיוה מקונן: אני יכולה לשלוח לך את הנתונים, וזה פי - - -
אברהם נגוסה: זיוה, רק רגע.
אברהם נגוסה: תקצר, תסכם את זה, לאחר מכן ניתן לך להציג את הדברים.
<אסמרה אקלה: דווקא כן בנושא הזה, את הנוער אנחנו מכירים.
<אסמרה אקלה: אין נוער שאנחנו לא מכירים אותו, אם יש נוער שהוא נמצא שם אז הוא נמצא בתכנית - - - יש לנו קו ירוק, כמו שאומרים, למשטרת ישראל, אנחנו עם מפקד המרחב, יש גם מש"ק אתיופי שעובד איתנו, גם הוא עם הנוער, לכן הנתון הזה הוא לא מדויק.
<מהרטה ברוך רון: מצד שני זה מאוד הגיוני שיהיו יותר מעצרים בתל אביב כי ההפגנות היו בתל אביב, מקומות הבילוי הם בתל אביב.
<עמי כץ: ברור, נכון.
<זיוה מקונן: יש לנו את הנתונים על כל עיר ועיר בישראל ונתונים ארציים, הנתונים שמשטרת ישראל העבירה לאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה לבקשתנו, של תל אביב-יפו, הם 92 תיקים שנפתחו לצעירים באזור יפו, כשאחוזם באוכלוסייה הוא רק 0.6% וזה אומר פי 13.
<עמי כץ: אז אני אומר שהנתון הזה הוא נתון שצריך לבדוק אותו.
<עמי כץ: אני לא מקבל אותו לחלוטין, כי לא אמרת ואין שום נתון שאומר איפה גרים האנשים האלה שנגדם נפתחו תיקים וזה צריך לדעת, ואחרי שנדע איפה הם גרים אני אהיה מוכן להתמודד עם השאלה הזו.
אברהם נגוסה: זיוה מקונן, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, תעבירי לנו את הנתונים בכתב לוועדה ואנחנו נבדוק את העניין מול העירייה.
<זיוה מקונן: בשמחה רבה, אדוני.
<עמי כץ: בשמחה רבה.
אברהם נגוסה: כולל שמות וכתובת.
<זיוה מקונן: סליחה, משטרת ישראל לא מעבירה שמות והנתונים שלנו הם ממשטרת ישראל.
<זיוה מקונן: משטרת ישראל לא מעבירה שמות, על פי חוק זה אסור.
אברהם נגוסה: אז איך בדקת שהם תושבים של יפו?
<עמי כץ: היא לא בדקה.
<מהרטה ברוך רון: במידה שהם תושבי תל אביב אנחנו נטפל בזה בצורה רצינית.
<מהרטה ברוך רון: כרגע לא ברור מהנתונים אם הם תושבי תל אביב.
<עמי כץ: נכון.
<אסמרה אקלה: מאחר שיש לי עוד שתי דקות אני מקצר את העניין.
<אסמרה אקלה: נושא התעסוקה, כמו שאמרתי, נושא השדרוגים וכיוצא בזה.
<אסמרה אקלה: המספרים, אתם יכולים להסתכל עליהם, חשוב לנו נושא השדרוגים בתעסוקה, לא רק שיילכו לעבוד, הם לא יהיו פנויים למשפחות ולילדים שלהם, אלא ברגע שאנחנו משדרגים הם יעבדו בעבודות טובות אז לפחות יהיו תנאים גם לילדים שלהם.
<אסמרה אקלה: הכרת מחשבים.
<אסמרה אקלה: מה שדיברתי עליו מקודם, נושא התג"ת.
<אסמרה אקלה: חשוב.
<אסמרה אקלה: כרגע עושים מיון, המיון מאוד משמעותי, לעשות שתי כיתות או כיתה אחת, בזה אנחנו מתמקדים כרגע.
<אסמרה אקלה: סדנאות להעצמת פעילים, סדנאות למחסורי עבודה וכל מה שיוצא בזה.
<אסמרה אקלה: יש לנו גם קורס שכרגע הנושא הוא מיומנויות בישול, קורס שאנחנו מתמקדים בו.
<צח בן יהודה: מה לגבי בגרויות?
אברהם נגוסה: ההישג של הבגרויות.
אברהם נגוסה: זו הכוונה?
<צח בן יהודה: כן, בגרויות איכותיות לסף קבלה לאוניברסיטה.
<אסמרה אקלה: זה נתון שבדקנו אותו לא מזמן אז אני לא יכול לתת לך נתון, כמה זכאים, כמה ניגשו, כי אין לי בידי את הנתון הזה, אני אשמח לשלוח.
<צח בן יהודה: אמרת שיש לכם תכניות - - -
<אסמרה אקלה: זה תג"ת, זה 12 שנות לימוד.
<עמי כץ: זה לא בגרות, זה 12 שנות לימוד.
<צח בן יהודה: שזה לא מאפשר קבלה לאוניברסיטה.
<אסמרה אקלה: לא, עוד לא, זה עוד בשלב ראשוני.
<עמי כץ: אבל מאפשר שדרוג תעסוקתי בהחלט כן.
<מהרטה ברוך רון: חשוב לי להוסיף שאנחנו גם עושים פעילות שהמטרה שלה זה לחשוף את התרבות האתיופית ואת הקהילה האתיופית לקהל התל אביבי, לכן הפקנו בשנתיים האחרונות את פסטיבל הסיגדיאדה בסינמטק בתל אביב, פסטיבל בן שלושה ימים.
<מהרטה ברוך רון: לא בכדי בחרנו את הלוקיישן הזה של הסינמטק.
<מהרטה ברוך רון: לפני חודש וחצי עשינו אירוע במרכז רוזין ברמת אביב ג', 35 שנה לעליית יהודי אתיופיה.
<מהרטה ברוך רון: כך שחשוב לנו גם שהתושבים יכירו את התרבות, יכירו את הקהילה, כדי שהחיבור יתאפשר.
יואל רזבוזוב: אבל אנחנו רוצים לשמוע סקירה, לפחות כמה דקות, על שאר העולים, צרפתים, אנגלוסקסים, דוברי רוסית.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יכולים לשמוע רק על - - - זה גם לא בסדר מבחינת הוועדה, צריך עוד כמה דקות סקירה, איפה, מה, פעילויות.
<אמיר דור: בשמחה.
אברהם נגוסה: נעשה כמה דקות הפסקה.
אברהם נגוסה: אתה תמשיך, אבל ניתן לנציג משרד הקליטה שייתן לנו תמונה כללית של העולים בכלל.
יואל רזבוזוב: אם יש בעיות פה לצרפתים, בנתניה מדברים על החינוך הבלתי פורמלי.
אברהם נגוסה: נחמיה, מנהל המחוז.
<נחמיה חתוכה: נכון, בתל אביב-יפו יש גם קצת עולים אחרים.
<נחמיה חתוכה: באשר לעולי אתיופיה, פה אני רוצה רק לומר כמה מילים על בני קהילת יוצאי אתיופיה ביפו.
<נחמיה חתוכה: סקר אסמרה את כל מה שלגבי המוקד, הוא אמר ולא שמעתם שהאידיאולוגיה היא שהמקום הזה צריך להתחסל בעתיד, לא צריך להתקיים.
<נחמיה חתוכה: המוקד היה מאוד רלוונטי לפני עשר שנים, הוא היה מאוד רלוונטי עד לפני חמש שנים, אבל אוכלוסיית עולי אתיופיה היא אוכלוסיית אזרחים של תל אביב-יפו כמו כלל העולים וביום שבו מתחסל המוקד אז בעצם גם - - - באשר להערה שהייתה פה, אני גם חבר בוועדה של התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון ובכל הערים, בכל היישובים, אוכלוסיית ילדי העולים היא אוכלוסייה שנחשבת בסיכון גבוה, ולא משנה מה ארץ המוצא.
<נחמיה חתוכה: אתה מוצא זהות מאוד גדולה של באמת אוכלוסיית יוצאי אתיופיה ואוכלוסיית יוצאי חמ"ע, חלק מאוכלוסיית יוצאי חמ"ע, שהם אוכלוסיית סיכון גבוהה והיישובים, דרך התכנית הזו של 360, משקיעים בערוץ נפרד גם את ההשקעות בטיפול באוכלוסייה הזו, ביניהם בולטת אוכלוסיית יוצאי אתיופיה, אוכלוסיית יוצאי חמ"ע.
<נחמיה חתוכה: עולים היא אוכלוסייה בעייתית, בטח הדור השני, כל עניין ההגירה הוא בעייתי.
<נחמיה חתוכה: עכשיו אני רוצה לעבור לשאר העולים.
<נחמיה חתוכה: אז יש פה גם עולים מארצות אחרות ואנחנו כמשרד עלייה וקליטה יחד עם העיר מפעילים פה שלושה אולפנים, זה אולפן דגניה שעוסק במקצועות רפואיים ופרא רפואיים, אולפן שמלווה את העולים כשהם מגיעים.
<נחמיה חתוכה: אגב, אני רוצה לעשות פאוזה קטנה, בשנים האחרונות אתה רואה חתך של אוכלוסייה מאוד מעניינת בתל אביב, מעבר לעובדה שבאים מארצות המערב גם, גם אוכלוסיית הצעירים היא מאוד גדולה.
<נחמיה חתוכה: יש פה אוכלוסיית צעירים מאוד גדולה שמגיעה לעיר תל אביב ובעלי מקצוע ולהם ניתן גם המענה דרך אולפן דגניה, שאמרתי שזה אולפן למקצועות פרא רפואיים, אולפן שלדעתי בשנת תשע"ו עברו בו 4,000 תלמידים.
<נחמיה חתוכה: זה אולפן מאוד גדול.
<נחמיה חתוכה: בית ברודצקי, שזה אולפן לצעירים, מכוון לצעירים, 19-35, לדעתי בתשע"ו היה משהו כמו 200 עולים כשבאולפן הזה הם לא רק מקבלים אולפן עברית, זה גם ליווי וגם הכוונה ובכלל כל מה שקשור בתהליך הקליטה שלהם פה.
<נחמיה חתוכה: משרד העלייה והקליטה מכוון ופועל בעיר הזאת גם בתחומים נוספים, כמו תחום היזמות העסקית.
<נחמיה חתוכה: יש פה לא מעט יזמים עסקיים ותל אביב היא תל אביב, אם אתה מחפש הזדמנות, ולא מעט עסקים קטנים נפתחו פה ואנחנו, משרד העלייה והקליטה, עושים בשיתוף עם בנק, נדמה לי מרכנתיל, אני כבר לא זוכר את הבנק, החל בליווי עסקי, בחינת השוק, הלוואה שנותנים ליזמים לפתוח עסקים.
<נחמיה חתוכה: תסתובבו בתל אביב, תראו כמה עסקים התחילו מעסקים קטנים שהתחילו מאותה הלוואה שהם קיבלו, אותו ליווי עסקי, אותה הכוונה עסקית.
<נחמיה חתוכה: בשנה האחרונה לדעתי היו 15 יזמים כאלה שפתחו עסקים.
<נחמיה חתוכה: יש בעיר הזאת, תושבי העיר הזאת, גם בשנת הלימודים הנוכחית, משהו כמו 450 סטודנטים עולים שמקבלים מאיתנו, וזה סטודנטים עולים גם מאוכלוסיית יוצאי אתיופיה, גם מאוכלוסייה אחרת, הם מקבלים מאיתנו שכר לימוד במשך שלוש או ארבע שנים כדי ללמוד באוניברסיטה.
<נחמיה חתוכה: אנחנו מממנים אותם, כשאוכלוסיית יוצאי אתיופיה ואוכלוסיות נוספות ייחודיות מקבלות גם דמי קיום במהלך השנים.
<נחמיה חתוכה: גם דמי קיום וגם שכר לימוד.
<נחמיה חתוכה: כל מה שקשור לתקציבי רווחה.
<נחמיה חתוכה: מעבר לתכנית 360 גם דרך הערוץ הזה של רווחה של המשרד יש פה תכניות רווחה, לרבות שמופעלות לאוכלוסיית יוצאי המדינות האחרות, תיכף אני אגע גם בעולים מצרפת.
<נחמיה חתוכה: מענקים לחיילים, אם זה חיילים בודדים שגרים בעיר ואם זה חיילים שהם יוצאי קהילת אתיופיה.
<נחמיה חתוכה: הם מקבלים מאיתנו מעבר למשכורת הצבאית שלהם גם שכר חודשי, תשלום חודשי, במהלך השירות הצבאי שלהם.
<נחמיה חתוכה: הכוונה תעסוקתית, תעסוקה.
<נחמיה חתוכה: כמעט בכל התחומים הם מקבלים גם הכוונה תעסוקתית, גם ואוצ'רים, ללימוד מקצוע, לשדרוג המקצוע.
<נחמיה חתוכה: מעבר למה שסיפר אסמרה על קורסים שאנחנו מפעילים באמצעות תקציבי משרד הקליטה יחד עם הרשות, דרך המוקד, לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
<נחמיה חתוכה: כמו שאמרתי, לא נגעתי עוד בסל הקליטה, שהוא מגיע לכל עולה שמגיע, ואם הוא הגיע מארץ שהיא ארץ שנחשבת ארץ בעייתית כמו אוקראינה אז הם מקבלים גם מענק פליטים.
<נחמיה חתוכה: זה מענק שעוזר להם להיקלט פה בארץ ולמצוא את עצמם.
<נחמיה חתוכה: הכוונה בנושא דיור.
<נחמיה חתוכה: כל הפעילות הזאת, ואני לא רוצה להאריך יותר מדי, נעשית בתיאום עם הרשות ובתיאום עם משרדי ממשלה אחרים ואני חושב שנעשית פה עבודה מאוד לא רעה.
<נחמיה חתוכה: לגבי האוכלוסיות המיוחדות של צרפת, בלגיה ואוקראינה.
<נחמיה חתוכה: בעקבות כל מה שקרה בצרפת התקבלה החלטת ממשלה, 2446, שמיקדה בשנתיים האלה, לפחות ב-2015 וב-2016, את הטיפול באוכלוסייה הזו, גם בהיבט של עידוד העלייה, לעודד את האנשים שמתלבטים עם כל המצב שקורה שם לעלות לארץ, וגם בקליטתם.
<נחמיה חתוכה: גם אלה שבאים מאזורי הקרבות באוקראינה, גם אלה שמגיעים מצרפת.
<נחמיה חתוכה: התכנית הזו היא תכנית רחבה של כלל משרדי הממשלה, גם משרד העלייה והקליטה, גם משרד החינוך, לא מזמן היה סיור בתל אביב של משרד החינוך, בכל אופן גם משרד החינוך וגם משרד הרווחה, כולם התגייסו לטפל באוכלוסייה הזאת ולקלוט אותה.
<נחמיה חתוכה: אני מניח שאם זה לא ישתנה ומגמת העלייה תמשיך, כי מגמת העלייה קפצה פה באחוזים פי שניים, רק ב-2015 עלו לתל אביב משהו כמו 2,000 עולים מצרפת.
יואל רזבוזוב: השאלה איפה הבעיות.
יואל רזבוזוב: אנחנו שומעים דברים טובים, אנחנו יודעים, כולם משתדלים, איפה הבעיות?
יואל רזבוזוב: מה אנחנו צריכים לעשות?
יואל רזבוזוב: איך אנחנו יכולים לעזור כוועדה?
<נחמיה חתוכה: אני חושב שהנושא הזה של עולי צרפת, כל הנושא של התאמת מסגרות החינוך לקונספט, לדרך הלימוד שלהם, הם לא חרדים מצד אחד, צריך למצוא את הפתרון.
<נחמיה חתוכה: אני חושב שמשרד החינוך עושה היום מהלכים בערים עצמן, ביישובים עצמם, כדי לראות שניתנים פתרונות הולמים לתפיסה חינוכית של עולי צרפת.
<נחמיה חתוכה: אני חושב שהבעיות שעולות, אם זה בשקילת תארים, בתהליך עצמו מזהים אותם ונותנים להם פתרונות.
<נחמיה חתוכה: זה מה שמשרד החינוך עושה - - -
יואל רזבוזוב: האולפן למקצועות פרא רפואיים זה גם - - -
<נחמיה חתוכה: בוודאי, לכל העולם.
<נחמיה חתוכה: האולפן למקצועות פרא רפואיים זה לכל העולים.
יואל רזבוזוב: אני מבקש לראות איפה הבעיות - - -
<נחמיה חתוכה: כל מה שקשור לחסמים - - -
<אמיר דור: יש לך בעיה נורא גדולה בעניין של החינוך, כל העניין של החינוך דתי ממלכתי, זה בעיה אחת.
<אמיר דור: תעסוקה זה בעיה.
<אמיר דור: תיכף גם הפרויקטורים יספרו לך בעצמם, אבל תעסוקה זה בעיה אקוטית, כל העניין של החינוך, כל ההבנה של המערכת הישראלית היא בעיה מאוד גדולה.
<נחמיה חתוכה: אבל זה נכון למהגרים בכלל ובמקרה הזה לעולים מצרפת, יש להם גם את הבעיה בחינוך, התפיסה החינוכית.
<נחמיה חתוכה: כל הנושא של שקילת תארים, בצרפת יש פה בעיה של שקילת תארים, אתה בא עם תואר ואתה צריך לעשות שקילת תארים.
<נחמיה חתוכה: כלומר יש לא מעט חסמים בדרך.
<נחמיה חתוכה: כל פעם שעולה חסם כזה אני חושב שהוא נפתר יחסית מהר, אם זה תרגומים ואם זה הקלות במקרה של מקצועות פרא רפואיים.
<נחמיה חתוכה: הדברים האלה עולים ונפתרים.
<נחמיה חתוכה: בסך הכול אני חושב שהתהליך שאנחנו עוברים עם האוכלוסייה הזאת הוא תהליך נכון ואנחנו מתמודדים עם כל בעיה שעולה ואני לא חושב שיש פה איזה בעיות קריטיות.
<נחמיה חתוכה: אנחנו מלווים את התהליך הזה לדעתי נכון ואם זה יימשך ככה, אז אנחנו בדרך הנכונה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהזמן שלנו מאוד מאוד קצר.
אברהם נגוסה: נציג הרווחה רוצה להגיד כמה משפטים?
אברהם נגוסה: אני רוצה שתקצר.
אברהם נגוסה: אם יש נציג משרד החינוך, שגם רוצה להגיד משהו.
<עמי כץ: ישי מילר, מנהל מחלקת חוצות יפו במינהל השירותים החברתיים של עיריית תל אביב-יפו.
<עמי כץ: כל הרקע כבר היה לנו, אסמרה נתן, אז רוץ לתכניות, אני מציע.
<ישי מילר: אז נרוץ כבר לשקף השני.
<עמי כץ: גם זה היה לנו.
<ישי מילר: בנושא של תעסוקה אני רוצה להדגיש שזה לא מובן מאליו ש-90% מעולי אתיופיה עובדים.
<ישי מילר: אני רוצה לשים על זה דגש מאוד מאוד חזק, זה כתוצאה מעבודה מאוד משותפת של גורמים שונים בעירייה.
<ישי מילר: אנחנו כמובן היינו רוצים שהעולים ישדרגו את העבודות שלהם, חלק גדול מהעבודות שלהם אלה עבודות שאנחנו קוראים עבודות פשוטות.
<ישי מילר: מה שאנחנו מתמודדים ברווחה זה הנושא של המענקים.
<ישי מילר: אמנם העולים קיבלו מענקים של 90% לרכישת דירה, אבל עדיין 10% שנשארו להם לשלם מבחינת משכנתאות אלה סכומים מאוד גדולים למשכורות שלהם ואנחנו ברווחה משתדלים בדרכים שונות להתמודד עם זה.
<ישי מילר: המצב קצת יותר טוב היום, התרכזותם של העולים בשכונות ביפו הביאה ליציאה של אוכלוסייה ותיקה יותר.
<ישי מילר: נוצרו ריכוזי אוכלוסייה בקהילה האתיופית שכמעט ואינם, הם התערו בקרב האוכלוסייה הוותיקה.
<ישי מילר: המגמה הזאת ב-11 שנים, מאז הגיעו העולים הראשונים, משתנה לטובה.
<ישי מילר: זאת אומרת העולים יותר ויותר נקלטים והאוכלוסייה הקולטת יותר ויותר מתחברת אליהם ואלה גם תהליכים מאוד מאוד יפים שקורים אצלנו.
<ישי מילר: חשוב להזכיר נתון של 25% מהתושבים שלנו שהם משפחות חד הוריות, שזה נתון יחסית גבוה.
<ישי מילר: הקשיים והבעיות שמתמודדים איתם העולים, ואנחנו מתמודדים עם זה ברווחה ביחד איתם, זה קשיי השפה, גם לאחר אולפן או לפעמים שני סטים של אולפנים עדיין השפה זה דבר מאוד מאוד בעייתי ביצירת קשר ובכלל יש פערים תרבותיים ושפתיים של התלמידים בבתי הספר, יש פערים גדולים בין הורים לילדים, קושי במימוש זכויות מאוד מאוד פשוטות.
<ישי מילר: אני חייב להגיד שכאן המוקד נכנס בצורה מאוד מאוד רצינית ועושה עבודה מצוינת ומוריד מאיתנו, מהרווחה, את הנושא הזה.
<ישי מילר: ויש גם קושי בהבנת נדל"ן, אפילו משפחות שרוכשות היום את הדירה השנייה ועדיין יש בעיות כי אין קריאה נכונה של נושא הנדל"ן על ידי העולים.
<נחמיה חתוכה: מי יודע לקרוא את הנדל"ן היום בישראל?
<עמי כץ: שאלה טובה.
<עמי כץ: הייתי מוכן גם, אם תעשה קורס, לבוא לקורס הזה.
<ישי מילר: אוקיי, עמי, יכול להיות שאתה תהיה יושב ראש הקורס.
<ישי מילר: מבחינת המענים הקיימים שיש ברווחה, מה שחשוב לי להדגיש בכותרת, לפני 11 שנים התחילו להגיע עולים, במשך כל השנים האלה, למעט כמה תכניות שתיכף אני אספר עליהן, במימון משרד הרווחה, אנחנו השתמשנו עם כוח העבודה הקיים, עם אותם עובדים סוציאליים, לטפל בעולים.
<ישי מילר: יש לנו שלושה עובדים סוציאליים, או שני תקנים, הם מיומנים מאוד בקליטה של 160 משפחות ועוד עובדים סוציאליים נוספים שהם פחות מומחים ועוסקים בטיפול בעולים.
<ישי מילר: יש לנו גם שירותי תרגום, כי בלי תרגום אי אפשר לעשות טיפול ואי אפשר לעשות רווחה, אז יש לנו גם שירותי תרגום.
<ישי מילר: אנחנו מקפידים מאוד, במיוחד בשנים הראשונות, לתת סיוע כלכלי בסיסי.
<ישי מילר: למרות שהם מתוגמלים סל קליטה ועוד כספים אנחנו מגלים משפחות שאין להן את הציוד הבסיסי הביתי ואנחנו כרווחה דואגים לנושאים האלה.
<ישי מילר: שלוש תכניות מאוד רציניות שקיימות במחלקת הרווחה חוצות יפו למען העולים.
<ישי מילר: תכנית ביתית לאם ולילד, זאת עבודה פרטנית, לא עם עובדת סוציאלית וקבוצתית של מדריכה ששמה את הדגש על הנושא של ליווי, לימוד וחניכת אמהות להמשיך הלאה.
<ישי מילר: הדגש פה על ליווי של אמהות.
<ישי מילר: יש לנו תכנית ביתית לאבות, האבות שעלו מאתיופיה איבדו את סמכותם.
<ישי מילר: זאת תכנית מאוד חשובה שמעצימה אבות.
<ישי מילר: יש לנו תכנית פנטסטית של גישור לילדים בפנימיות.
<ישי מילר: יש כ-70 ילדים, כרגע בנקודת הזמן הזאת, נערים, שלומדים בפנימיות של עליית הנוער, פנימיות מצוינות, ואנחנו עושים את החיבור בין ההורים לפנימיות לילדים.
<ישי מילר: יש לנו את מועדון הקשישים היום נבקר בו, מועדון קשישים ייחודי לעולים ויש לנו תכניות שפועלות בשיתוף של עמותות שונות.
<ישי מילר: יש לנו מועדונית טיפולית שהתמחתה בנושא של העולים, יש את החצר הנשית שמטפלת בנושא של נערות עם קשיים, נערות שהתחילו טיפ טיפה להידרדר, ויש לנו את סיירת דיזינגוף, שזה תכנית מאוד ייחודית לעשרה ילדים בבית הספר דיזינגוף שמקבלים חניכה, וגם ריהוט מאוד מאוד יפה לבית שלהם.
<ישי מילר: והעבודה הקהילתית, שגם אסמרה הזכיר, שאנחנו מאוד מאוד משתדלים להראות את שתי האוכלוסיות, את הוותיקה ואת החדשה.
<ישי מילר: תודה.
<ישי מילר: זה היה ממש בשנייה.
<ישי מילר: אני אגיד רק משפט לסיום, אנחנו לקחנו את הפרויקט של טיפול של עולים מאתיופיה במשך 11 שנים למרות שהתקציבים שלנו, ואולי זה לוועדת הקליטה, שהם ייעודיים לנושא של קליטת עולים, מבחינת רווחה הם מאוד מאוד מצומצמים.
<ישי מילר: אנחנו עושים את זה בתוך הקיים, אנחנו עושים את זה עם הרבה הרבה אהבה, כי זאת קהילה נהדרת, מקסימה, שלאט לאט מתערה ביפו והתוצאות הטובות, כפי שהזכירו חבריי, הן תוצאה של שיתוף עבודה מקסים בין היחידות השונות של העירייה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת גם לנציג משרד החינוך, בקיצור, אם יש לכם מה להגיד.
יואל רזבוזוב: יש לי עוד הצעה, הפרויקטורים שיושבים כאן, בגלל שאנחנו קצרים בזמן, אנחנו צריכים ללכת ואני בטוח שיש לכם מהשטח המון בעיות, אז תפנו אותן אלינו, עם פרטים, עם האנשים, ואנחנו דרך הוועדה נקבל את זה וננסה לעזור.
<עמי כץ: אם מותר, בקטע של קיטורים, אפרופו בעיות - - -
יואל רזבוזוב: כן, אבל היו"ר מנהל את הלו"ז.
אברהם נגוסה: קודם כל משרד החינוך, מישהו רוצה?
<תמי צלניקר: אנחנו ממשרד החינוך, אבל אנחנו לא הולכים להעלות בעיות.
<תמי צלניקר: אנחנו נציג לכם נתונים.
<תמי צלניקר: הנתונים הם כאלה, אני אציג את הנתונים בחינוך הדתי ורונית תציג בחינוך הממלכתי.
<תמי צלניקר: בחינוך הממלכתי דתי יש לנו 472 ילדים עולים מאתיופיה כאשר יש עוד 104 ילדים שהוריהם עלו מאתיופיה, יש לנו 155 ילדים שעלו מצרפת ועוד 68 ילדים שעלו משאר המדינות.
<תמי צלניקר: מבחינת שיתופי הפעולה, יש לנו שיתופי פעולה מצוינים עם הרשות, עם משרד הקליטה, עם הפרויקטורים ואני רוצה להודות על זה.
<תמי צלניקר: יש לנו שמונה בנות שירות לאומי שנמצאות בתוך בתי הספר, יש לנו הדרכה למורים שמלווים את קליטת העלייה בתוך בתי הספר, מיל"ת של עולי צרפת בבתי ספר שקיבלו עולים מצרפת ב-2015.
<תמי צלניקר: יש לנו ילדים עולים מצרפת שעלו ב-2015.
<תמי צלניקר: יש לנו גישור של העירייה, גם עולי צרפת וגם עולי אתיופיה.
<תמי צלניקר: אני רוצה לציין שאחוז ההצלחה בבגרויות הוא 80%, שהוא גבוה מזה של הארצי.
<תמי צלניקר: אני לא יודעת מבחינת איכות הבגרויות, אבל הוא גבוה.
<רונית רדמרד: אני רוצה לציין שאחד התפקידים, אני חדשה בתפקיד, מרכזת את כל הנושא במחוז ת"א, אבל אחד היעדים המרכזיים של מערכת החינוך בתוך בתי הספר זה הטמעת הסטנדרטים.
<רונית רדמרד: יש לנו ארבעה סטנדרטים וזאת העבודה שלנו בשטח בתחום העלייה.
<רונית רדמרד: אנחנו דואגים לכך שתלמידים עולים חדשים ירגישו טוב, זו אחת המטרות.
<רונית רדמרד: עשינו כנסים למורים ואנחנו בשיחות עם מנהלים שכל תלמיד עולה חדש ירגיש טוב, ירגיש בטוח, ירגיש שייך לבית הספר.
<רונית רדמרד: אנחנו עובדים גם על הסטנדרט החברתי שלו, כל הנושא של חונכות והתייחסות להעמיד את החוזקות שלו ואת זה אנחנו בוחנים בבתי הספר.
<רונית רדמרד: כמובן הנושא התרבותי, שגם לשמר את התרבות שלו ולחשוף אותו לתרבות הישראלית.
<רונית רדמרד: אז זו בעצם עבודה, שאם אנחנו מדברים על הדרכה וכל מה שקורה בתוך בתי הספר, אז זאת המטרה שלנו, מעבר ללימוד השפה העברית.
<רונית רדמרד: שאלו אותי קצת על הנושא הזה וכן חשוב לי שתדעו, שתלמיד עולה חדש שמגיע לארץ, שנוחת במטוס, כל התלמידים של 2015, מקבלים שש שעות בשבוע עברית.
יואל רזבוזוב: לכמה זמן?
יואל רזבוזוב: לשנה, שנתיים, זה לא מספיק.
<רונית רדמרד: בחינוך היסודי זה לשנה, בעל יסודי זה לשנתיים.
יואל רזבוזוב: לדעתכם - - - זה לא מספיק.
<רונית רדמרד: עוד משפט אחד, זה רחוק, אבל אני רוצה להוסיף משפט של עוד תפקיד שאני חשה אותו הכי חזק, שמעבר לכך שאנחנו אגף הקליטה מממנים שעות לעולים החדשים, אז יש את השש שעות הפורמליות, והשאלה שלך מאוד רלוונטית, האם זה מספיק, אז אחד הדברים שאנחנו מעודדים היום בשטח, ואנחנו נכנסים לבתי הספר, זה שכולם ייקחו אחריות על הוראת השפה העברית ולא להסתפק רק בשש, ואנחנו לא יכולים כבר לשמוע מחנכת שאומרת 'מה אפשר לעשות?
<רונית רדמרד: הוא לא יודע עברית', התפקיד שלך זה גם ללמד אותו עברית ואנחנו נכנסים לבתי הספר וגם שם אנחנו מנסים להטמיע את העקרונות של עברית כשפה שנייה.
<רונית רדמרד: לא יכול להיות שכולם ייבנו על שש שעות שאגף הקליטה נותן, אלא כולם אחראים על הוראת העברית.
<נחמיה חתוכה: אבל גם השש שעות, גם לימודים בתחום החינוך הבלתי פורמלי, שזה ערוץ אחר שמתמודד בתחום הבלתי פורמלי, גם תכניות שבקנה, למשל לייצר אולפני יום, זאת אומרת לתת לילדים להגיע יומיים וגם שלושה ללמוד עברית ואז לחזור חזרה לכיתה שלהם.
<נחמיה חתוכה: זה איזה שהוא תהליך שאנחנו מנסים לחדש אותו כמו שהיה פעם בקעה בירושלים, ופעם היה גם בתל אביב.
<נחמיה חתוכה: אנחנו מבינים שיש פה בעיה בהיקף השירות ובצורך בלימוד עברית - - -
יואל רזבוזוב: הבעיה שאנחנו מדברים על זה, גם המשרדים אומרים שזה לא מספיק, או שאנחנו צריכים להזמין איזה שהוא מחקר עומק, בסוף זה הרי עניין תקציבי, לבוא למשרד החינוך, לממשלה, ולהוציא את הכסף הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו שומעים הרבה זמן שזה לא מספיק - - -
<נחמיה חתוכה: פעם לכל תלמיד היה מגיע חמש שעות, היית אוסף שלושה, ארבעה, חמישה תלמידים והיית מייצר כבר כמות שעות סבירה.
יואל רזבוזוב: נכון, אבל אם יש לך בודדים - - -
<נחמיה חתוכה: כשהכמות הצטמצמה זה יוצא קצת בעייתי.
יואל רזבוזוב: בסוף זה נופל גם על הרשות המקומית ויש כאלה שלא מסוגלים לתת אז - - -
<נחמיה חתוכה: אבל אני חושב שכולם מבינים את העניין ומנסים ל - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה, משרד החינוך, האם התכנית החדשה של שילוב יוצאי אתיופיה, האם הגיעה אליכם ואתם מבצעים אותה?
<דרורית כהן: אנחנו מכירים את התכנית החדשה, היא עוד לא הגיעה לבתי הספר, היא עוד לא יצאה לפועל - - -
יואל רזבוזוב: היא חדשה מדי.
<דרורית כהן: היא עוד לא מבוצעת.
<מהרטה ברוך רון: עוד שאלת המשך, אתם ממשיכים את התכניות הקודמות, או שגם אין את התכניות הישנות?
<דרורית כהן: אנחנו ממשיכים את התכניות הקיימות.
<דרורית כהן: המטרה היא לשלב את כל העולים, המטרה היא להביא אותם למצב שהם חלק מאוכלוסיית בית הספר והם מגיעים למצוינות לימודית, חברתית ורגשית, אבל התכנית של הדרך החדשה, אלינו לשדה היא עוד לא הגיעה.
<רונית רדמרד: עוד משפט אחד, שתכירו.
<רונית רדמרד: חוץ משש השעות שהמשרד מעניק לעולה חדש אגף הקליטה מקצה שעות נוספות לתגבור של תלמידים ותיקים.
<רונית רדמרד: זאת אומרת שאם דיברת על - - -
אברהם נגוסה: על פי החלטת הממשלה של הפרויקט בלגיה, אוקראינה וצרפת?
<רונית רדמרד: לא, אני מדברת על תכניות וחשוב לי, ממש בחצי משפט, התכניות האלה, מטרתן להטמיע את השפה העברית לתלמידים שאינם זכאים.
<רונית רדמרד: אם אנחנו מדברים על תלמיד ב-2014 ביסודי שכבר אין לו זכאות לשעות, בעצם אגף הקליטה מציע לבית הספר שעתיים בשבוע לתגבר אותו בתחום השפה העברית.
<רונית רדמרד: בהרבה בתי ספר קיבלו את התכניות האלה.
אברהם נגוסה: נציג הרווחה, בבקשה, תתייחס גם לשאלה ששאלתי את משרד החינוך בעניין הדרך החדשה.
<כפיר רייך: אני מפקח תחום התנדבות לאזרח, זה ארגון מיצוי הזכויות הגדול ביותר בישראל.
<כפיר רייך: קודם כל לגבי שפה, יש לנו כבר ניסיון טוב עם בני ברק, טבעון וכפר סבא בהפעלה על ידי מתנדבים של אולפן ועזרה לילדים בשפה.
<כפיר רייך: אנחנו עובדים יפה עם אורי יפה, מנהל יחידת ההתנדבות בתל אביב, אפשר לפתח משהו נוסף, שירות נוסף של עזרה לילדים בלימודי שפה, עם תמיכה נוספת של המשרד.
<כפיר רייך: זה משהו שהוא אפשרי.
<כפיר רייך: שי"ל, שירות ייעוץ לאזרח, יש בבלפור, הוא נותן ייעוץ גם לעולים עם מתנדבים דוברי צרפתית בנושאים של תעסוקה, נושאים של דיור, נושאים של חוק ומשפט, ביטוח לאומי.
<כפיר רייך: אני שמחתי מאוד לשבת כאן ליד גב' סלין בן חמו, מהרשות לקליטת עלייה, שהסבירה לי גם על הצורך בשירותי הרווחה מבחינת התדמית שיש לשירותי הרווחה גם בארצות דוברות צרפתית וכמה שחשוב להנגיש את השירותים האלה לעולים.
<כפיר רייך: יש פרויקט ברמה הארצית שמתוכנן עכשיו, של הקמת מאגר מתנדבים דוברי שפות שיישבו בתוך הרווחה, ילוו את הפונים, גם מבחינת תרגום, גם מבחינת הפנייה.
<כפיר רייך: אין הרבה עובדים סוציאליים דוברי צרפתית, דוברי רוסית, בטח דוברי אמהרית, זה אחד הדברים שמתוכננים.
<כפיר רייך: אחד הרעיונות שעלו פה ואני מאוד מאוד שמחתי לשמוע זה שילוב עולים כמתנדבים בעמותות.
<כפיר רייך: שוב, אורי יפה בקשר עם הרבה מאוד עמותות, הרבה מאוד ארגונים חברתיים, זה נהדר להשתלבות שלהם, התרבותית, החברתית והתעסוקתית, במיוחד בשנה הראשונה שהם נכנסים והם לא מכירים הרבה, זו הזדמנות נהדרת להכיר ונשמח לעבוד ולפתח את זה.
אברהם נגוסה: נציג משרד הבריאות נמצא?
<ג'יל רינק: אם אני יכולה רק לשבח את העבודה של שי"ל.
<ג'יל רינק: שי"ל, אני רוצה לברך אתכם, המשרד שלכם עובדים מול המשרד שלנו ובאמת אני שמעתי מעולים דוברי אנגלית איך אתם באמת עוזרים להרבה הרבה עולים עם כל מיני קשיים קטנים.