GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוספה קין: אנחנו רואים שאחוזי ההצלחה בישיבת אמי"ת אלירז 57%, בישיבת כפר גנים 60%, כפר הנוער אמי"ת 66%, ברנר 100%, ישורון 94% ואולפנת רעות 60%.
<יוספה קין: בחינוך המיוחד תלמיד אחד ניגש והוא הצליח בבגרות.
<שלומי דסלי: אני רק אוסיף פה, גם עשינו איזה שהיא הבדלה.
<שלומי דסלי: אם שמתם לב, גם יש תלמידים שלא רק עושים בגרות מלאה, אלא גם בגרות איכותית.
<שלומי דסלי: זאת אומרת שיש תלמידים שעושים 4-5 יחידות במתמטיקה ואנגלית.
<שלומי דסלי: אם אנחנו מסתכלים פה, יש הרבה תלמידים יוצאי אתיופיה, יש גם שיוצאים עם בגרות איכותית, לא רק עם בגרות מלאה.
<יוספה קין: כאן אני אגע ממש בקצה המזלג.
<יוספה קין: הפרויקט הלאומי זו תכנית שנותנת מענה ל-96 תלמידים ממוצא אתיופי ביסודי ו-470 בעל יסודי.
<יוספה קין: אנחנו כבר לשנה הבאה הגדלנו את התקציב כי 'הדרך החדשה' מחייבת לא רק תלמידים ממוצא אתיופי אלא תלמידים שצריכים תגבור לימודי והעשרה.
<יוספה קין: מקבלים גם כאן ארוחת צהריים.
<יוספה קין: אנחנו הגדלנו את התקציב ואנחנו ניתן מענה רחב יותר, גם ליסודי וגם לעל יסודי.
אברהם נגוסה: אתם יודעים כמה אתם תקבלו מהתכנית 'הדרך החדשה'?
<יוספה קין: בחינוך, מה שאני יודעת היום, שלא קיבלנו בחינוך.
אברהם נגוסה: לא יודעת כמה נקבל, אבל אני אגיד, הגדלנו את התקציב במובן שאם אני צריכה להתחיל, אנחנו עכשיו סיימנו שנה, אם אני צריכה לתכנן את השנה הבאה בפרויקט הלאומי, כשאני עובדת מול הפרויקט הלאומי הם אומרים לי 'השנה את תצטרכי להרחיב', כי נצטרך להכניס גם אוכלוסייה שאינם אתיופים.
אברהם נגוסה: שוב, זה כמו שתיאר המנכ"ל, אנחנו בונים את זה על סמך כסף שנקבל.
<יוספה קין: מיל"ת, זה 300 תלמידי יסודי, הם עובדים גם עם תלמידים שאינם אתיופים, יש לנו מועדונית פה ל-40 תלמידים א' עד ו' שהם רק תלמידים אתיופים.
<יוספה קין: בזמן הקיץ יש להם קייטנה, העשרה, עם כריך, אחרי שמסיימים כיתה ו' צריך להגיד להם 'אל תבואו', ממש לחסום אותם, כי טוב להם, הם באים, יש להם עזרה בשיעורי בית, זו דוגמה לטיפול.
<יוספה קין: יש לנו נשים מהלב והנשמה, הרכב קולי.
<יוספה קין: אנחנו לא רק עובדים על נושא ההישגים הלימודיים, גם קצת לנשמה.
<יוספה קין: יש לנו פה קונסרבטוריון מצוין.
<יוספה קין: לקחנו תלמידות שעשו להם בחינה בקונסרבטוריון ויש להם הרכב קולי.
אברהם נגוסה: אני חושב שהתמונה ברורה.
<יוספה קין: רק לסיים.
<יוספה קין: אנחנו נסיים בטעם עוד יותר טוב, יש לנו פרויקט ייחודי לפתח תקווה שנקרא 'המצוינים'.
<יוספה קין: כמו שיש כיתת מחוננים, לנו יש מצוינים, שעובדת, כמה שנים, סיגלית?
<סיגלית הלל יאראק: תשע שנים וזה לא רק ליוצאי אתיופיה, בשנים האחרונות הכנסנו גם תלמידים שהם לא יוצאי העדה ובשנת הלימודים הבאה בשתי שכבות נוספות יהיו תלמידים יוצאי אתיופיה וכאלה שלא יוצאי אתיופיה.
<סיגלית הלל יאראק: תשע שנים, 300,000 שקל לשנה, עברו בתכנית הזאת למעלה מ-250 תלמידים.
אברהם נגוסה: אני חושב שנקצר את זה.
אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות של משרדי הממשלה לנושא הזה.
אברהם נגוסה: נציגה או נציג משרד החינוך קודם כל.
אברהם נגוסה: אני זוכר, אני גם הייתי מעורב, לא מטעם המדינה, בזמנו, סיגלית, את זוכרת?
<סיגלית הלל יאראק: בטח.
אברהם נגוסה: שכשניר עציון נסגר היה שר החינוך גדעון סער והייתה התחייבות, אני לא יודע אם בכתב, אבל לפחות בעל פה אני זוכר שהייתה התחייבות של להסיע אותם ומשרד החינוך יתמוך.
אברהם נגוסה: היינו במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אמרתם ששנה החזיק ואחר כך זה ירד.
אברהם נגוסה: מה הסיבה לשינוי הזה?
<רונית זכאי: אין לנו תשובה לעניין הזה, אנחנו שמענו את זה פעם ראשונה, אנחנו נעביר את זה להנהלת המחוז.
<יעקב ממן: הם יודעים מזה, התשובה שאנחנו מקבלים מאוד פשוטה.
<רונית זכאי: ממי אתם מקבלים תשובות?
<יעקב ממן: מהמחוז.
<יעקב ממן: גם מירושלים.
אברהם נגוסה: אתן מהמחוז, אז תנו לנו הסבר.
<רונית זכאי: אני לא יודעת, אני צריכה לבדוק את זה.
<רונית זכאי: לגבי ההסעות, זה משהו שאנחנו לא מטפלות בו ואנחנו יכולות לבדוק את זה.
יואל רזבוזוב: מה התשובה הרשמית שאתם מקבלים?
<יעקב ממן: אנחנו מקבלים תשובה רשמית, אני אקל עלייך, אנחנו גם הגענו עד לירושלים, למי שאחראי שם על ההסעות בירושלים.
<יעקב ממן: התשובה היא מאוד פשוטה, בתי הספר האלה, 'יש לכם פתרונות בתוך העיר', זו התשובה, 'מאחר שיש לכם פתרונות בתוך העיר אתם לא יכולים לקבל את ההסעות החוצה', אבל הרעיון הוא שהפתרונות בתוך העיר הם הפתרונות שיצרו את הבעיה הקשה, שחבר הכנסת היה מעורב בזמנו.
<יעקב ממן: ההמלצה אז, אני זוכר, אני הייתי מעורב גם אז, כי השר גדעון סער, כשהוא בא ביחד עם מנהלת המחוז לפתור את הבעיה, הם אמרו 'אוקיי, כדי לפתור את הבעיה צריך להוציא את הילדים האלה מחוץ לעיר' ובפרוטוקולים רואים שמשרד החינוך כן אמר להשתתף בעלויות של ההסעות, על פי הקריטריונים, 50%.
<יעקב ממן: אנחנו לא רוצים לקבל מתנות.
<יעקב ממן: התשובה היום, מה שקרה, שכחו.
<יעקב ממן: מה הם עושים?
<יעקב ממן: כל שנה הם בודקים את הדוחות שאנחנו מגישים להם ואז הם אומרים 'למה אתה מסיע?' פתאום 'למה אתה מסיע', אף אחד לא זוכר את הבעיה האמיתית שהייתה, למה אתה מסיע?
<יעקב ממן: אז מה נעשה עכשיו?
<יעקב ממן: שלא לדבר על הגעת תלמידי חוץ שאנחנו משלמים ושכר לימוד, כי אותם עולים לא יכולים לעמוד בתשלומי ההורים.
<יעקב ממן: לקחנו על עצמנו כל כך הרבה התחייבויות בקטע הזה ופתאום באיזה שהוא שלב אנחנו מוצאים את עצמנו לבד.
<יעקב ממן: זה יוצר בדיוק, מה שאני מנסה להסביר לוועדה, הבעיה שלי היא לא חס וחלילה משרד החינוך, יכול להיות שמישהו שכח שם ואני מקווה מאוד שיתקנו את זה, אבל הבעיה היא שכל פרויקט שהמדינה עושה תמיד השאלה הראשונה שאנחנו שואלים, האם זה פרויקט חד פעמי, שאחר כך העירייה תספוג אותו לאורך שנים, או שזה פרויקט רב שנתי.
<יעקב ממן: וזו אחת הבעיות שיש לנו בתור עיר, וזו אחת הבעיות שכשאני מגיע לראש העיר ואנחנו עושים את כל העבודה, כמה זמן אנחנו נקבל כסף, מה התכנית.
<יעקב ממן: הרי גם אנחנו עובדים לפי תקציב, אנחנו בונים תקציב.
<יעקב ממן: איך אנחנו מסדרים את התקציב.
<יעקב ממן: ברוך ה' אנחנו רשות איתנה, האם הפרויקטים האלה יגרמו לנפילה של העיר?
<יעקב ממן: אנחנו לא רוצים ליפול, כי אנחנו רשות איתנה במדינת ישראל.
<יעקב ממן: האם המדינה היא שגורמת לנו בפרויקטים האלה להפיל אותנו בפרויקטים שהם מתחילים ואחר כך הם חוזרים בהם מהתקציבים?
<יעקב ממן: יש פה המון שאלות.
<יעקב ממן: בסך הכול מי שנפגע זה אזרחי העיר בפרויקטים שבאמת, אני אומר, הפרויקטים שאני שומע עליהם כל הזמן הם פרויקטים מצוינים, אלה פרויקטים מחוללים, אלה פרויקטים שיוצרים את מה שהמדינה, מי שהוגה את הרעיון של הפרויקטים בממשלת ישראל או בכנסת עושה עבודה יפה מאוד, אבל ביישום שלהם אנחנו הזרוע הביצועית של המדינה, אז אי אפשר להגיד לזרוע הביצועית 'תבצעי את העבודה ושכחנו לתקצב אתכם, או שכחנו להעלות כספים'.
<יעקב ממן: זו אחת הבעיות הקשות שצריך לפתור.
<דלילה כהן: אנחנו נעביר את המסר.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים בכתב מפורט לוועדה, מה הסיבה שמשרד החינוך לא ממלא את התחייבותו.
אברהם נגוסה: זו שאלה אחת שאני רוצה לקבל תשובה עליה.
אברהם נגוסה: הדבר השני, אני רוצה לדעת האם אתם תכננתם או הקצבתם על מסגרת של התכנית 'הדרך החדשה', כי עוד חודש נשאר לנו להתחיל את הלימודים, והאם העברתם את הכסף, אתם מתכוונים להעביר את זה?
אברהם נגוסה: כמה לעיריית פתח תקווה הקצבתם מתוך 192 מיליון שקל?
אברהם נגוסה: להזכיר לכם שאני יודע ממה הכסף הזה, כמה אתם הקצבתם לעיריית פתח תקווה.
<דלילה כהן: אנחנו לא הגענו עם נתונים כספיים.
אברהם נגוסה: אני הזכרתי לכם.
<רונית זכאי: אני רוצה להגיד משהו לגבי העניין הזה.
<רונית זכאי: קודם כל רק ביום חמישי נערכה ישיבה עם הרפרנטים המחוזיים סביב הנושא של 'הדרך החדשה'.
<רונית זכאי: הרפרנטית של המחוז שלנו הייתה ביום חמישי בפגישה הזו.
<רונית זכאי: אנחנו הגענו לכאן בלי נתונים כי רק ביום חמישי הייתה הישיבה.
<רונית זכאי: בכל מקרה כל הנושא של ההקצאות, של תכנון הפעילות עם כל המענים שאתם רואים פה, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה יחד עם אגף החינוך בפתח תקווה.
<רונית זכאי: אני, כמי שממונה על הנושא, שותפה בהקצאות בוועדות ובכל התכניות שיוספה הציגה פה.
<רונית זכאי: לגבי מה שהיה עד כה אנחנו שותפים גם באיך נקצה את המשאבים בהמשך.
<רונית זכאי: לגבי נתונים ומספרים, כרגע אין לנו את הנתונים והמספרים.
<רונית זכאי: לגבי הנושא של התקציבים וההסעות, זה משהו שאני כראש צוות עיר פעם ראשונה שומעת על הסוגיה הזאת.
<רונית זכאי: נכון שבעבר העליתם את זה, אנחנו נביא את הכול לשולחנה של מנהלת המחוז ותקבלו על הכול תשובות.
אברהם נגוסה: אין לכם נתונים.
אברהם נגוסה: מה אפשר לעשות אם אין לכם.
אברהם נגוסה: אז אני הולך למשרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס למה שהם התייחסו, על העיכוב של העברת התקציבים.
אברהם נגוסה: אתם חותמים על הסכם, אבל אתם לא מעבירים את הכספים ואז העירייה צריכה להתמודד עם המשאבים שלה.
<מאיר יחיאלי: דבר ראשון, אני רוצה להתייחס מבחינת העבודה של המשרד.
<מאיר יחיאלי: אנחנו כשלטון מרכזי נמצאים בשטח ויש לי הכבוד לעבוד בפתח תקווה, הלשכה שלנו נמצאת דקה הליכה מכאן, עם הצוות שנמצא איתי כאן.
<מאיר יחיאלי: צורת העבודה שלנו היא קודם כל עבודה פרטנית עם העולים בשטח, זה משרד שנמצא בשטח, ודבר שני, אנחנו בשיתוף פעולה צמוד עם הרשות המקומית בכל דרך שהיא.
<מאיר יחיאלי: כך שגם אם זה ריקושטים וגם עם דברים נוספים, אנחנו שומעים אותם ומקבלים את זה יום יום.
<מאיר יחיאלי: להתייחסות הראשונה בנושא של התקציב.
<מאיר יחיאלי: ההגדרה היא מבחינת משרד האוצר והנציגה היא חשבת המשרד.
<מאיר יחיאלי: הרשות, כמו כל הרשויות בארץ, מקבלת תקציב של תמיכה.
<מאיר יחיאלי: ברגע שזה תקציב של תמיכה אנחנו מתנהלים מול הרשות בדרך הזאת, שכשמגישים הגשה לפעילויות, רק אחרי שדנים בתקציב קובעים את גובה התקציב שניתן בסוף לרשות.
<מאיר יחיאלי: מקובל או לא מקובל, ככה זה מתנהל מבחינת הדרישה של חשבת המשרד ומשרד האוצר.
<מאיר יחיאלי: לכן זו עובדה מבחינתנו, מבחינת ההתנהלות.
אברהם נגוסה: לפני שאנחנו הולכים לאוצר ממשרד הקליטה, הדוברת הראשונה אמרה שיש פה הפרדה בעניין התקציבים, ההפרדה היא שליוצאי אתיופיה חותמים לחצי שנה תקציב, למה ההפרדה קיימת?
<מאיר יחיאלי: אני אתייחס בנושא של 'הדרך החדשה', או שאני אמשיך את הנושא?
אברהם נגוסה: לא, משרד הקליטה לא נכנס ל'הדרך החדשה', אז אל תיכנס לשם.
אברהם נגוסה: תתמקד רק בתקציב של משרד הקליטה, כי אני מכיר את התכנית.
<מאיר יחיאלי: כשאנחנו מדברים על הנושא של בין כל סוגי התקציבים, בהסכמים שעובדים, אם ניקח את הרשות בפתח תקווה, אנחנו מדברים גם על החלטת ממשלה 246, גם קליטה בקהילה, גם נושא של שירות הרווחה, גם תכניות.
<מאיר יחיאלי: אנחנו מתייחסים לנושא של תקציב לקהילת יוצאי אתיופיה.
<מאיר יחיאלי: ההחלטה מבחינת המשרד, מבחינת המעבר ל'דרך החדשה', שאנחנו עובדים חצי שנה, היות שמעבירים את השרביט, מה שנקרא, למשרדים הבאים.
<מאיר יחיאלי: לכן הוחלט מבחינת המשרד לסיים עד סוף יוני 2016 את חלקנו.
<מאיר יחיאלי: אנחנו מבחינת החלוקה יותר חייבים להתייחס לקהילת יוצאי אתיופיה, כי זה המנדט של המשרד, עד 15 שנים בארץ.
<מאיר יחיאלי: זו הדרישה ולכן גם יצאה 'הדרך החדשה'.
<מאיר יחיאלי: היות שהמצב שנוצר הוא שעדיין אין העברת שרביט בצורה מסודרת, אז משרד הקליטה החליט, אנחנו החלטנו, להמשיך את הנושא של לסייע לרשות לעוד חצי שנה ולכן נוצר פער ונוצר מצב שפעמיים אנחנו דנים ומסייעים לרשות גם מיולי עד דצמבר 2016.
אברהם נגוסה: האם זה הפרדת התקציב רק השנה?
<ראיסה לייכטמנוב: לא, כבר שנתיים.
<ראיסה לייכטמנוב: 'הדרך החדשה' לא שמענו עוד.
<איציק ברוורמן: זה בסדר, משרד האוצר עוד לא שמע על התכנית וייקח קצת זמן, זה יגיע אליו והוא ישמע.
אברהם נגוסה: משרד האוצר, כל המשרדים שותפים.
אברהם נגוסה: אני יושב שם, אני יושב בוועדת השרים, אני יודע את התכנית לפרטי פרטים.
<איציק ברוורמן: אבל הם שכחו להודיע להם.
אברהם נגוסה: קודם כל אני אגיד, נכון, לפי המדיניות החדשה 15 שנים ליוצאי אתיופיה, עשר שנים לעולים אחרים.
אברהם נגוסה: לכן בתכנית כל מה שמשרד הקליטה היה מטפל מעבר ל-15 שנים היה עובר למשרדים שונים.
אברהם נגוסה: אז אני שאלתי האם מדובר על השנה, אז אומרים שזו שנתיים.
אברהם נגוסה: אם זו רק השנה הזו אני יכול להבין מה שאתה אומר, אני יכול לקבל, בגלל שזה תקופת מעבר, אבל זה שנתיים, גם השנה הקודמת הייתה.
<איציק ברוורמן: כבודו צריך להכיר, כבר אצלנו תקופות מעבר זה מצבים מאוד קבועים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשנות את המקום הזה, אני לא רוצה להמשיך במצב הזה.
אברהם נגוסה: זו הבעיה שלנו.
<איציק ברוורמן: נדמה לי שמי שחשוב פה כרגע זה האוצר.
רוברט אילטוב: אתה יכול לתת לו עינוי של אינקוויזיציה, זה לא יעזור, האוצר פה מכריע.
<איציק ברוורמן: כמו בהרבה דברים אחרים גם כן.
אברהם נגוסה: אנחנו קבענו כבר דיון, אז האוצר יבוא והוא יסביר לנו.
<מאיר יחיאלי: אם כבר נתת לי את ההזדמנות, כבוד היושב ראש, אני רוצה להתייחס לנושא כשמדברים על פתח תקווה.
<מאיר יחיאלי: זה המקום המרכזי שבו השער לפתח תקווה זה השער שהעולים מגיעים לכאן, האולפן המרכזי נמצא כאן.
<מאיר יחיאלי: כשאנחנו מתייחסים לזה שזה השער, אנחנו רוצים לעודד עלייה.
<מאיר יחיאלי: חלק מהדברים שאנחנו רוצים להצליח ולעודד עלייה אז אנחנו מצפים ועדיין מבקשים מהרשות לטפל במבנה של מתנ"ס רמת ורבר, התנאים של הלימוד.
<מאיר יחיאלי: אני חושב שהשיקול שמדובר עליו, שזה נגרר, אני חושב שצריך גם בנושא הזה לשים את הדעת, כי מגיעים לפה, פתח תקווה זה מרכז העניינים והמשפחות גם מגיעות לפה ואנחנו יכולים לומר להיום, לסוף יולי, או לתחילת יולי, שמבחינת פתח תקווה משנת 89' עד היום כבר עברו את ה-50,000 עולים שהגיעו לכאן.
אברהם נגוסה: אני ראיתי קודם את דניאל שהרים את היד שלו.
<דניאל מהרט: שמי דניאל, אני מנהל מחלקת הקליטה, בעבר קראו לזה מוקד קליטה, אנחנו עברנו מכרז לפני שנה.
<דניאל מהרט: אני רוצה להגיד קודם כל שפתח תקווה היא בין הערים הראשונות והבודדות שלקחו את הפרויקט הזה שנקרא מוקד קליטה ודאגו להכניס את זה פנימה לתוך הרשות.
<דניאל מהרט: אנחנו היום נותנים שירות הרבה יותר טוב ויותר רחב בתוך אגף הקליטה.
<דניאל מהרט: קודם כל לגבי מה שהעלינו פה.
<דניאל מהרט: התקציב של מוקד הקליטה היום זה חצי שנתי, זה אומר שכל חצי שנה מתכנסת ועדה והוועדה הזאת אמורה לאשר את התקציב.
<דניאל מהרט: אפשר להגיד שמשנה שעברה לשנה הזאת התקציב למעשה ירד בחצי.
<מאיר יחיאלי: הוא לא ירד בחצי.
<מאיר יחיאלי: אי אפשר לחזור על זה.
<מאיר יחיאלי: אי אפשר להשתמש במונח הזה.
<מאיר יחיאלי: תדייק בנתונים.
אברהם נגוסה: רגע, אני אתן לך אחר כך, אבל תן לו לסיים.
<מאיר יחיאלי: אין כפל תשלום, לא יכולים שאתם תקבלו תקנים ממשרד הפנים, שישלם את התקנים שלכם, וגם משרד הקליטה ישלם.
אברהם נגוסה: רגע, אתה דיברת ואף אחד לא הפריע לך.
אברהם נגוסה: הוא יסיים ואחר כך אתה יכול להגיב.
<דניאל מהרט: למעשה יש לנו שירותים רבים שאנחנו נותנים.
<דניאל מהרט: קודם כל ראש העיר הזכיר את המיוחדות ואת הייחודיות של כל עדה, אנחנו עושים פה את חג הסיגד, את יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם ארצה ועוד ועוד נושאים שאנחנו נותנים פתרונות.
<דניאל מהרט: יש לנו בשלושה אזורים שונים קבלת קהל.
<דניאל מהרט: כשאני מדבר על קבלת קהל זה עולים שמגיעים עם צווי עיקול, זה יכול להיות צו עיקול, זה יכול להיות תרגום מסמכים וכלה בהרבה מצבים שהמזכירות שלנו נותנות מענה.
<דניאל מהרט: לגבי התקציב עצמו, קודם כל, כל חצי שנה אנחנו צריכים להיפגש עם הוועדה המקומית ואז הארצית, אישור התקציב מגיע אחרי שלושה חודשים, זאת אומרת בסוף נשאר לנו רק שלושה חודשים להכין תכנית של שלושה חודשים.
<דניאל מהרט: אז אם אנחנו מדברים לצורך הדוגמה בתעסוקה, עד היום, אני כבר כמעט שנה ובשנים קודמות גם, לא הייתה תכנית אחת שהיא באמת תכנית ארוכה של שנה בתחום התעסוקה.
<דניאל מהרט: זאת אומרת למשל אם הייתה לנו תכנית של בודקי תוכנת QA לצורך הדוגמה, שזו תכנית שנתית, לא יכולים לעשות אותה, בסוף אנחנו נאלצים לעשות תכניות שהן תכניות קצרות מועד בתקציב שהוא מאוד קטן.
<דניאל מהרט: אלה מגבלות שלנו שאנחנו מתמודדים איתן.
<דניאל מהרט: אם הוועדה הזאת בסופו של דבר תעשה את התקציב הזה תקציב שנתי, כמו שקורה בכל האגפים האחרים במשרד הקליטה, אני חושב שאנחנו הצלחנו להשיג את התוצאה.
אברהם נגוסה: מה אתה אומר?
<מאיר יחיאלי: ההתייחסות להפעלת מוקד, התקציב להפעלת מוקד ליוצאי אתיופיה, גם אם זה חצאי שנה ל-2016, מבחינתנו ניתן להגיש לגם לנושא של כוח אדם וגם לפעילות.
<מאיר יחיאלי: ברגע שבמצב הנוכחי פה בפתח תקווה, וזה הצד שלקחה על עצמה הרשות, התקנים האלה מתוקצבים על ידי משרד הפנים, לכן החלק שהוא תקציב של כוח אדם לא נמצא פה בתוך הפעילות.
<מאיר יחיאלי: לכן הפעילות לא ירדה בחצי, ללקוח מה שנקרא, כשיורדים לשטח.
<מאיר יחיאלי: אם יש פה נקודה שהרשות לא מתוקצבת על ידי משרד הפנים, אז כן מגישים במשרד הקליטה שנתקצב בכוח אדם.
<ראיסה לייכטמנוב: משרד הקליטה מרוויחה פעמיים מעיריית פתח תקווה, מרוויחה פעמיים.
<ראיסה לייכטמנוב: בשנה שעברה ב-2015, היה לחצי שנה 400,000 תקציב, עכשיו התקציב 200,000.
<ראיסה לייכטמנוב: מרוויחים פעמיים, לא משלמים משכורת ולא נותנים לפעילות.
אברהם נגוסה: אני חושב שהדיון הזה צריך להתקיים בנוכחות של נציג משרד הפנים וגם משרד האוצר, לדעתי.
אברהם נגוסה: לכן שני המשרדים האלה לא קיימים כרגע, הם לא נמצאים, אנחנו לא יכולים לקבל תגובה שלהם.
אברהם נגוסה: לכן אני דוחה את הנושא הזה לדיון של הוועדה שלנו שאנחנו נקיים על היערכות משרדי הממשלה, ולהזמין את שני המשרדים שיהיו ואז אנחנו נברר באותו יום.
<יעקב ממן: לעניות דעתי משרד הפנים לא מתקצב תקנים לעיריות.
רוברט אילטוב: לא, עצם זה שאתה כעירייה קלטת אותו כעובד עירייה אתה הפסדת.
אברהם נגוסה: האוצר יגיד שהוא מעביר את זה דרך - - -
<יעקב ממן: לא, אני חייב לדייק.
<יעקב ממן: אני כבר 20 שנה, מתוכם הייתי גם 12 שנה ראש רשות, אני לא מכיר תקן שמשרד הפנים מתקצב עבור העירייה בכסף.
רוברט אילטוב: לא לזה הוא מתכוון.
רוברט אילטוב: ברגע שקלטת אותו למערכת הוא על תקן.
אברהם נגוסה: אדוני המנכ"ל, אני אגיד לך - - -
<יעקב ממן: לא, כי זה מקומם אותי שאומרים - - -
אברהם נגוסה: אל תתקומם, אני אגיד לך למה.
אברהם נגוסה: לא משנה עכשיו אם אנחנו נמשיך, לא נמצא את הפתרון כי אני יודע איפה נמצא את הפתרון ואני אזמין אותך לדיון.
<יעקב ממן: אין לי בעיה, אני אגיע.
אברהם נגוסה: ואתה תבוא לכנסת לדיון.
אברהם נגוסה: גב', בבקשה, בקיצור.
<ירושלמית מאושר: שמי ד"ר ירושלמית מאושר ממשרד החינוך, האגף לחינוך מבוגרים.
<ירושלמית מאושר: אני מנהלת אזורית של האולפנים לעברית.
<ירושלמית מאושר: פתח תקווה זו עיר שהיא תחת אחריותי.
<ירושלמית מאושר: אני מצטערת קצת לקלקל כאן את כל העניינים, אצלנו באולפן יש כ-500 תלמידים במהלך השנה, התלמידים שלנו לומדים לפי תכנית מסודרת של משרד החינוך, יש צוות מורים מצוין, אבל לצערי המבנה והתנאים הם מתחת לכל ביקורת.
<ירושלמית מאושר: היה אצלנו אמיר, עוזר ראש העיר, משרד הקליטה והנציגים יודעים בדיוק על מה אני מדברת, גם רעיה יודעת על מה אני מדברת, האולפן נמצא בתוך מתחם מתנ"ס רמת ורבר, הוא כמובלעת בתוך המתנ"ס, אין לו שירותי אב בית, המזגנים בקושי פועלים, הוא נראה כמו חצר אחורית של כל מקום.
<ירושלמית מאושר: אני אפילו מתביישת להזמין אתכם לסיור שם.
<איציק ברוורמן: אני מסכים איתך, אבל למה אף אחד ממשרדי הממשלה הנכבדים לא נותנים גרוש אחד שחוק למטרה הזו.
<איציק ברוורמן: למה הכול נופל עלינו?
<ירושלמית מאושר: משרד החינוך מממן צוות הוראה מיומן.
<איציק ברוורמן: מצוין, שגם יממן את המקום.
<ירושלמית מאושר: משרד הקליטה ומשרד החינוך מעביר תקציב להפעלת האולפן.
<איציק ברוורמן: ומי צריך לממן את המקום?
<ירושלמית מאושר: הרשות.
<איציק ברוורמן: למה?
<ירושלמית מאושר: היא קולטת עלייה.
<איציק ברוורמן: סליחה, קליטת עלייה, שהמדינה תעזור לנו.
<איציק ברוורמן: שלחו לנו כל כך הרבה עולים, אנחנו שמים מיליונים, איפה המדינה?
<איציק ברוורמן: מה זה ההתייפייפות הזאת?
<ירושלמית מאושר: אדוני ראש העיר, ישנו - - -
<איציק ברוורמן: כל פעם מטילים על הרשויות יותר ויותר הוצאות.
<איציק ברוורמן: מה, מאיפה?
<איציק ברוורמן: מאיזה תקציב?
<ירושלמית מאושר: אדוני ראש העיר, ישנו מכתב של מנכ"ל משרד הקליטה, מה-7 בפברואר 2016, שהאולפן יעבור להפעלתו של המתנ"ס בתוך רמת ורבר, זאת אומרת שאת שירותי אב הבית וההפעלה המתואמת ושיתוף הפעולה שנעשה עם מנהל המתנ"ס, למה זה לא מתבצע?
<ירושלמית מאושר: למה קיימת התעלמות?
<יעקב ממן: אני רוצה להגיב.
<יעקב ממן: אני טיפלתי בנושא הזה בצורה מאוד מדויקת.
<יעקב ממן: צר לי שהמנכ"ל לא מכיר את פתח תקווה, צר לי שהמנכ"ל לא יודע מה קורה שם, אם הוא היה בא רואה ולומד ורואה איך אפשר להכניס למתנ"ס שהוא גירעוני עוד משהו, להכניס אותו עוד יותר לגירעון?
<יעקב ממן: צר לי שאתם לוקחים החלטות בלי להכיר את העיר ובלי להכיר את הצרכים.
<יעקב ממן: צר לי על הדבר הזה, באמת צר לי.
<ירושלמית מאושר: אדוני המנכ"ל - - -
<יעקב ממן: לתת מדריך - - - זה רק מראה שבאמת חבל - - -
<ירושלמית מאושר: אמרו פה נציגים של משרד הקליטה ושל הסוכנות ואני מדברת על לפני שנתיים, שהם באים לבקר והם - - -
אברהם נגוסה: היה הסכם, הסוכנות היהודית, משרד הקליטה, משרד החינוך, אני מקווה ש - - -
<ירושלמית מאושר: האגף לחינוך מבוגרים.
אברהם נגוסה: האם אתם ישבתם ויש הסכם עם הרשות המקומית, עם עיריית פתח תקווה, שהם יספקו את המקום ואתם תספקו את כוח האדם?
אברהם נגוסה: יש הסכם כזה?
<ירושלמית מאושר: כל שנה יש הסכם התקשרו בין הסוכנות ומשרד הקליטה לבין הרשות המקומית.
אברהם נגוסה: אז אם יש הסכם - - -
<יעקב ממן: אין הסכם.
<יעקב ממן: ההסכם הוא רק שהם מביאים את ההדרכה ואת הפעילות.
<ירושלמית מאושר: לא, הם מעבירים כסף.
<יעקב ממן: למה?
<יעקב ממן: אבל מי צריך - - - השיפוץ שם זה מיליונים.
<יעקב ממן: מי צריך לממן את זה?
<יעקב ממן: הרשות?
אברהם נגוסה: אני אומר פה, ההסכם, אני מקווה שזה לא הסכם בעל פה, ההסכם צריך להיות כתוב, נכון?
<ירושלמית מאושר: הסכם להפעלת אולפן.
אברהם נגוסה: ההסכם להפעלת האולפן, האם זה בכתב או בעל פה?
<ירושלמית מאושר: כתוב.
אברהם נגוסה: בכתב, בסדר גמור, אז אנחנו נוכיח את זה - - -
<ירושלמית מאושר: אדוני היושב ראש, אני מנהלת אולפנים בערים מסביב לפתח תקווה והדברים שם עובדים.
<ירושלמית מאושר: יש תקלות, אבל פה עשר שנים אני נמצאת בפתח תקווה, לא הושקעה אגורה.
<ירושלמית מאושר: לא ייתכן שחדרים לא נעולים, מזגנים לא עובדים, אין שירותי אב בית.
<ירושלמית מאושר: אני מנהלת מוסד חינוכי של 500 תלמידים בשנה, אנשים מבוגרים - - -
<איציק ברוורמן: כל מוסד חינוכי משרד החינוך משתתף.
<איציק ברוורמן: איפה משרדי הממשלה פה?
<איציק ברוורמן: במה?
<איציק ברוורמן: במדריכים.
<איציק ברוורמן: בואו תעזרו לנו בתחזוקה.
<איציק ברוורמן: לי אין כסף עבור זה.
<איציק ברוורמן: אני עושה פה - - - לי אין כסף.
<ירושלמית מאושר: אז למה אתה לא עונה להם?
<איציק ברוורמן: אני לא עונה?
<איציק ברוורמן: מה אני עושה כל הזמן?
<ירושלמית מאושר: יש התעלמות מוחלטת מהמכתב של משרד הקליטה.
<איציק ברוורמן: כי כשאני אומר את זה אז יש התעלמות מהצד השני, כי זורקים על הרשות יותר ויותר משימות.
<ירושלמית מאושר: אדוני ראש העיר, אין התעלמות, האולפן ממשיך לעבוד ותלמידים באים ולומדים ומסיימים ומגיעים להישגים יפים ויש צוות הוראה מיומן ומוכשר של האגף לחינוך מבוגרים של משרד החינוך.
רוברט אילטוב: צריך לעשות קצת סדר.
רוברט אילטוב: בזמנו הייתי גם ממונה על הקליטה, גם יושב ראש ועדת הקליטה בעיריית נתניה.
רוברט אילטוב: אולפנים ממומנים גם על ידי הסוכנות היהודית, הסוכנות היהודית מעבירה תקציבים.
רוברט אילטוב: לפחות במה שקשור לעיר נתניה אני זוכר שזה היה תקציב נוסף, אז תבדקו את הדבר הזה.
רוברט אילטוב: זה לא משרד הקליטה.
<קריאה: - - - הגורם המפעיל של משרד הקליטה זה הסוכנות היהודית.
רוברט אילטוב: כן, מי שמשלם את אחזקת האולפנים.
רוברט אילטוב: התקציב למורים עובר דרך משרד החינוך, אם אני לא טועה, אבל הבעיה היא לא פה, הבעיה הרבה יותר מורכבת ואנחנו דנו על הבעיה הזאת כשהייתה ראש עיריית נתניה בוועדה והנושא של עיר קולטת עלייה, או עיר עולים, זה הנושא הבעייתי.
רוברט אילטוב: כאשר יש ערים שקולטות המון עולים ולא מקבלות את התקצוב מאותן ההכנסות שהמדינה משלמת על מוסדות המדינה ויש ערים שמקבלות את התקצוב כי קוראים להם עיר עלייה או עיר קולטת עלייה, והם בעצם לא קולטים את העולים.
רוברט אילטוב: זה מיליוני שקלים בסך הכול.
רוברט אילטוב: אני חושב שהנושא הזה הוא נושא שאנחנו חייבים לטפל בו לא פחות מאשר נושאים שמול המשרדים, מכיוון שיש שם כחצי מיליארד שקל לחלוקה לעולים שלא מגיעים לעולים, אלא מגיעים לערים.
רוברט אילטוב: לפעמים הם במצב כלכלי לא פשוט ולכן לא משנים את מדיניות הממשלה בסוגיה הזאת, אבל לא ייתכן שעיר שקולטת עלייה לא מקבלת את הכסף וערים שקולטות עלייה - - -
יואל רזבוזוב: אתם בתוך הרשימה?
<יעקב ממן: אני לא בטוח, אנחנו לא.
רוברט אילטוב: אתם גם לא בתוך הרשימה, להערכתי.
<איציק ברוורמן: למרות שיש לנו כאלה כמויות אנחנו לא.
רוברט אילטוב: אני אומר להערכתי.
<ראיסה לייכטמנוב: יותר מ-20% זה עיר קולטת עלייה.
<ראיסה לייכטמנוב: אנחנו 20%.
רוברט אילטוב: הסוגיה הזאת יכולה לעזור.
רוברט אילטוב: אני חושב שגם אתם לא נמצאים באותה רשימה, למרות שיש לכם הרבה עולים ולפעמים כמות העולים באותן ערים יותר גדולה מאשר כמות האוכלוסייה בערים שמקבלות את התקציבים ולא מעט תקציבים.
רוברט אילטוב: פה צריך לעשות סדר.
רוברט אילטוב: הכסף הזה יכול למצוא את הפתרון להרבה מאוד בעיות שיש פה ושאנחנו מעלים אותן.
רוברט אילטוב: אנחנו כמובן מעלים את הסוגיה הזאת בדיון בקבינט העלייה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהעניין - - -
<רונית זכאי: אני רוצה לתת תשובות.
<רונית זכאי: אני יצאתי ודיברתי עם מנהלת המחוז שלנו.
<רונית זכאי: דיברתי איתה ברגע זה, היא קראה למנהלת מחלקת ההיסעים.
<רונית זכאי: לגבי ההתחייבויות, מה שאומרת מנהלת מחלקת ההיסעים זה שבהתאם להבטחות משולמות הבקשות ואם יש בקשות שלא שולמו או לא קיבלתם בחזרה, היא מבקשת שתיתנו שוב ותבקשו - - -
<יעקב ממן: זה בדיחה.
<יעקב ממן: את יודעת מה?
<יעקב ממן: אני עד סוף השבוע אגיש.
אברהם נגוסה: אני מבקש לתת לה לסיים, בבקשה.
<רונית זכאי: אתם יכולים להרוג את השליח.
<יעקב ממן: לא, חס וחלילה.
אברהם נגוסה: היא מביאה לנו את הבשורה ואתם מתנפלים עליה.
אברהם נגוסה: מה אתם רוצים?
<רונית זכאי: לגבי הנושא של הקצאות העיר, התקציב של 'הדרך החדשה'.
<רונית זכאי: אכן יש תקציב מאוד רחב, כרגע הוקמה במחוז ועדה שבוחנת את הצרכים השונים ברשויות השונות במחוז תל אביב ובקרוב מאוד כל רשות תקבל בהתאם לצרכים שלה את ההקצאה של המחוז.
<רונית זכאי: זו התשובה.
אברהם נגוסה: ואני מציע, אדוני המנכ"ל, תגישו את הבקשה, לפי ההוצאות שהוצאתם, שאתם תקבלו בחזרה.
<יעקב ממן: מיום שהתחלנו.
<יעקב ממן: נעשה את זה רטרואקטיבית ובוא נראה מה יהיה.
<יעקב ממן: דרך אגב, עשיתי הרבה ימי הולדת, לא השנה.
<ישעיהו תמנו: שלום.
<ישעיהו תמנו: במסגרת תפקידי אני מפעיל כמה תכניות, יוצר, יוזם, למען קהילת יוצאי אתיופיה, ביניהם, ובתמצית, ברי מצווה ובנות מצווה עירוניים, כולל ההכנה והתהליך וסיום בטקסים, הן ברמה עירונית והן בירושלים, בכותל, וכ-500 משתתפים בסיור מורשת לילדים והורים.
<ישעיהו תמנו: אני מדגיש ילדים והורים, אף אחד לא יוצא בלי ילד, או הסבא יוצא עם הילד, המטרה היא לחזק את הקשר בין הורים וילדים ולחבר אותם למקום.
<ישעיהו תמנו: כמו כן מתבצעות סדנאות להורים ולבני נוער, גם סביב מועדי ישראל במהלך כל השנה והדגש גם על הנושא של חג הסיגד לכלל האוכלוסייה.
<ישעיהו תמנו: המטרה לחשוף את התרבות של קהילת יוצאי אתיופיה.
<ישעיהו תמנו: כל זה היא רק תמצית של דוגמה של פעולות מוצלחות שנעשות בתוך המחלקה וכל זה בתקציב של עיריית פתח תקווה.
<ישעיהו תמנו: זו האג'נדה של ראש העיר והמנכ"ל לשלב ולקדם את קהילת יוצאי אתיופיה.
<ישעיהו תמנו: אם יש דרך חדשה, תכניות כאלה שכאשר אני תקוע בתקציב ודבר כזה יכול לסייע ולעזור זה באמת יכול לעזור.
<ישעיהו תמנו: תודה רבה.
אברהם נגוסה: סלמון מספין, בבקשה.
<סלמון מספן: תודה.
<סלמון מספן: אני ראש הקהילה של עולים חדשים.
<סלמון מספן: גם ככה לא תבינו אותי, גם ככה אני לא - - -
אברהם נגוסה: יושב ראש העולים החדשים.
<איציק ברוורמן: הוא יתרגם.
אברהם נגוסה: אם זה נוח לך, תדבר באמהרית.
אברהם נגוסה: אבל העברית שלך עברית טובה, אז תמשיך בעברית.
<סלמון מספן: אני אגיד באמהרית.
אברהם נגוסה: איך שנוח לך, בסדר.