GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנינה עתיר: רציתי לספר את המקרה הפרטי שלי.
<פנינה עתיר: אבי היה בפורט סעיד.
<פנינה עתיר: היה לו בניין משרדים גדול מאד של שלוש קומות, שיש את שם המשפחה עליו עד היום.
<פנינה עתיר: היה לו פורד על יד הבית, הוא היה איש עסקים מוצלח ובשנת 1948 עצרו אותו לשלוש שנים כיהודי ובתום שלוש השנים נתנו לו 24 שעות לעזוב את המדינה.
<פנינה עתיר: מזלי שהוא היה אדם מסודר.
<פנינה עתיר: יש לי גם את התמונות וגם מסמך שפורסם בעיתון הממשלתי של מצרים, שמציין שהרכוש הוחרם.
<פנינה עתיר: לכן אני מרגישה, כמו שאמרה חברת הכנסת ענת ברקו, בסך הכל אני גם מסתובבת עם התמונות של המכונית ושל הבית ואני אומרת – אני פליטה לא פחות מאשר הפליטים הערבים.
<לבנה זמיר: כל הכבוד.
אברהם נגוסה: מר שלום שאלתיאל, בבקשה.
<שלום שאלתיאל: במקורותינו אומרים שאין אומרים שבחו של אדם בפניו, אבל מעט.
<שלום שאלתיאל: אני רוצה לציין את שבחה, מקצת משבחה של המכובדת לבנה זמיר, שהיא ממש לבנה כירח והשם זמיר הוא לא שאני הכרתי כיושב ראש ועד הקהילות הספרדיות לתל אביב והמחוז.
<שלום שאלתיאל: רבים דיברו כבר על זה, ואני ידעתי את כל הבעיות שהיו.
<שלום שאלתיאל: אני חושב, גם כדי לציין שאני עליתי מגלות תימן, אני לא אוהב לשמוע שאומרים תימני.
<שלום שאלתיאל: תימני זה תן כסף.
<שלום שאלתיאל: אלא מגלות תימן, כשהגעתי בגיל רך בעלייה הראשונה שהייתה על כנפי נשרים.
<שלום שאלתיאל: אני רק מציין כעובדה.
<שלום שאלתיאל: אני אומר לכם, חשבתי על כל מה שמדברים כאן חברי השדולה, מה צריך להיות במשרד ראש הממשלה?
<שלום שאלתיאל: לבוא ולומר המוטו הוא שהיהודים היו כמו שנאמר על אברהם אבינו ונברכו בך.
<שלום שאלתיאל: אנחנו בגלות הזאת שהייתה אצל הערבים, אנחנו רק עשינו הרבה בשבילם לקדם דברים.
<שלום שאלתיאל: זה צריך לבוא, המוטו הזה לבוא.
<שלום שאלתיאל: רבותי, מה אנחנו עשינו?
<שלום שאלתיאל: אלה שבאו, היום כבר, כמו שהוגדר, קוראים להם היום פלסטינאים.
<שלום שאלתיאל: איפה הם היו?
<שלום שאלתיאל: אנחנו צריכים לבוא ולומר א', יש לנו הזכות לבוא ולומר אנחנו עשינו הרבה בארצות שהיינו, היהודים, בגלות.
<שלום שאלתיאל: זה צריך לבוא מטעם משרד ראש הממשלה.
<שלום שאלתיאל: והיום כמו שנאמר, יש לנו חברי כנסת והנה חבר הכנסת הנכבד חזן.
<שלום שאלתיאל: הוא כמו תלמיד חכם, הוא רק חזן, אז כך שיעשה גם משהו.
<קריאה: הוא דווקא עושה.
אורן אסף חזן: אם הייתי יכול לעשות יותר, הייתי עושה יותר.
<שלום שאלתיאל: ולומר את הדברים כהא לישנה – יהודים רק עשו הרבה דברים בארצות ערב וקידמו אותן בחכמה שלהם.
<שלום שאלתיאל: יושב הראש מסמן לי ככה, הוא מזכיר לי כמו שוטר שתופס נהג שעבר את ה-100 קמ"ש.
אברהם נגוסה: אני מסתכל על השעה.
<שלום שאלתיאל: אני מסיים.
<שלום שאלתיאל: כמו שוטר שתפס נהג ואומר לו עברת את המהירות.
<שלום שאלתיאל: הוא אומר נסעת מעל 60, הוא אומר מה אתה רוצה, אני נסעתי 5 קילומטרים, לא יותר.
אברהם נגוסה: בבקשה, דרורה קלמנט.
<דרורה קלמנט: תודה רבה כבוד יושב הראש.
<דרורה קלמנט: חבר הכנסת אורן חזן.
<דרורה קלמנט: ההערות שלי הן מאד קטנות.
<דרורה קלמנט: אני מייצגת בין היתר פה את אלי הרץ, שעוסק בנושא של מיתוסים ואמיתויות.
<דרורה קלמנט: אני מייצגת אותו פה בארץ והנקודה פה היא מאד חשובה, וזה לחזק את ידיו של זאב ושל אנשים אחרים שהביאו את זה.
<דרורה קלמנט: ההתניה שלנו והתלות שלנו עם הסכם שלו, אינו דבר מבורך.
<דרורה קלמנט: אין כל קשר.
<דרורה קלמנט: פשוט צריך להבהיר את זה בצורה מאד ברורה וזה היה קצת מציק לי וקצת קשה לי לשבת בשקט, כשהיו פה החברים ממפלגת העבודה.
<דרורה קלמנט: אין שום קשר בין מה שקרה והפיצויים שחייבים להינתן לאנשים שהגיעו מעיראק או מכל ארץ ערבית אחרת, לבין הסכם שלום.
<דרורה קלמנט: ההתניה הזו - - -
אורן אסף חזן: סליחה שאני קוטע אותך, אבל אני חושב שהם מסתכלים על זה אחרת.
אורן אסף חזן: כי מהצד שלהם, שבראש מעייניהם זה להגיע להסדר עם אלה שקוראים לעצמם פלסטינים, שהם באים ואומרים אנחנו לא נתקדם בלי שתהיה התייחסות לפליטים יהודים, אז זה הישג ענק.
אורן אסף חזן: אל תסתכלו על זה שעד שלא יהיה הסכם לא נתקדם.
אורן אסף חזן: להיפך, הם אומרים לא יהיה הסכם אם לא תפתרו את הבעיה.
<דרורה קלמנט: לא, לא, אבל הבעיה פה - - -
אברהם נגוסה: אין לנו זמן להיכנס עכשיו לוויכוח הזה.
<קריאה: אורן, היא צודקת.
<קריאה: הם מתנים את זה בפלסטינים.
אברהם נגוסה: מה שחשוב זה שעכשיו האופוזיציה והקואליציה הולכים ביחד ועל כל צריך לברך.
<דרורה קלמנט: אני מבינה, צריך לברך, אבל הנקודה העיקרית שלי פה היא שיש פה נתק.
<דרורה קלמנט: האנשים פה חיכו שנים רבות ועכשיו מתנים את זה בהסכם שלום שייתכן כן ולא יהיה וזה אחד הפרקים שלו.
אורן אסף חזן: לא, חבל לדבר על זה.
אורן אסף חזן: זה לא מתאים.
אורן אסף חזן: זה לא תנאי.
אורן אסף חזן: אפילו באמנה שלנו כתוב ש - - -
אברהם נגוסה: אתה תיכנס בסיכום.
אברהם נגוסה: גברת אתי גואטה, בבקשה, בקיצור.
אברהם נגוסה: כבר 11:00.
<אתי גואטה: שמי אתי גואטה ואני היחידה פה מלוב, מטריפולי, נולדתי שם ויש גם 50% את חזן, שאימו טריפוליטאית, נהדרת, מדהימה.
<אתי גואטה: ראשית, איפה היית כל השנים חברת הכנסת חזן?
<אתי גואטה: היינו צריכים אותך הרבה הרבה שנים.
אברהם נגוסה: הוא רק שנה פה, אני צריך להזכיר לך.
<אתי גואטה: אז ככה, אני אקצר רק בסיפור אחד.
<אתי גואטה: אבי זיכרונו לברכה סיפר לנו שהוא היה - - -
<קריאה: נזמין אתכם לישיבת סיעה של הליכוד.
<אתי גואטה: אני מסיעת הליכוד.
<אתי גואטה: הוא היה מיליונר בחוץ לארץ, בטריפולי והוא אומר שערב אחד הוא יוצא, חוזר הביתה מסגירת החנויות ובא אליו ערבי ושפך בפנים שלו פלפל אדום והוא אמר לו – יא יהודי.
<אתי גואטה: והם היו חיים יפה עם הערבים.
<אתי גואטה: חזר הביתה, בבוקר בא אליו אחד השייחים שלהם, אומר לו רחמים, באו אליך ממזרים אתמול עם הפלפל?
<אתי גואטה: הוא אומר לו כן.
<אתי גואטה: הוא אומר לו חוד זרררק, רוח אל פלסטין, צ'עקום, תוך שבוע ימים, אחרת יהרגו אותך.
<קריאה: קח את הילדים ותברח.
<אתי גואטה: ואז הוא אסף מזוודות, כי אנחנו היינו שבעה ילדים ובאנו הביתה לארץ ישראל.
<אתי גואטה: וככה גורשנו.
<אתי גואטה: אנחנו עלינו לכאן ציונים, אבל ממש גורשנו תוך שבוע ימים והוא השאיר את הכל שם.
<אתי גואטה: מה שכן, כשאני מספרת שנקבל פיצויים, השבת רכוש, בלוב אין שום דבר שם.
<אתי גואטה: לא מדינה, ולא נשיא ולא ראש ממשלה.
<אתי גואטה: אני לא יודעת אם אנחנו נגיע למשהו.
<קריאה: גם בעיראק.
<אתי גואטה: טוב, ותודה לכולכם ואני מודה לכם במיוחד שנתתם לי עוד כמה דקות בסוף, לקראת הסוף.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו מסיימים עם רשימת הדוברים.
אברהם נגוסה: אני נותן את רשות הדיבור לחבר הכנסת חזן, היוזם של הדיון לסכם את העניין ואז אני אנעל את הישיבה.
אורן אסף חזן: טוב, אני אשתדל לקצר.
אורן אסף חזן: שיהיה ברור, אני אמרתי לאורך כל הדרך שהנכבה היחידה שאני מכיר זה הנכבדה היהודית.
אורן אסף חזן: מדובר פה בגירוש ברוטאלי, אכזרי והכאב הכי עמוק שבו שעד לימים אלה אין הכרה של ממש במדינת ישראל בסיפור הזה.
אורן אסף חזן: זה הכאב שלי, בתור איש צעיר, בחור צעיר, בן למשפחה טריפוליטאית לובית, מרוקאית ותוניסאית.
אורן אסף חזן: יש אצלי הרבה מהכל.
אורן אסף חזן: וכשאני מסתכל גם על הישיבה הזאת וגם על המפגשים הקודמים שלנו ואני רואה את הפנים שלכם ואני לא רואה כמעט צעירים, זה לא כי זה לא מעניין אותם.
אורן אסף חזן: כי הם פשוט לא מכירים, כי הם פשוט לא מבינים.
אורן אסף חזן: כי הם לא מרגישים את מה שאתם חוויתם על בשרכם שלכם ועל ההורים שלכם.
אורן אסף חזן: אז שיהיה ברור, אני אומר את זה בצורה ברורה – פליטים יהודים, נכבה, כאב, עצבות, ואת זה צריך לתקן.
אורן אסף חזן: פעם שנייה אני אומר עוד פעם, אני לא שם מבטחי לא במדינות ערב, אלה שאין להן, שאני בטוח שהם לא רוצים בטובתי, ולא במדינות ערב אלה שיש להן, ויש להן הרבה שאני יודע שהם לא רוצים בטובתי - בטובתי הכוונה טובת מדינת ישראל - אלא אך ורק בנו ובעולם שכל כך מתהדר בכמה שהוא רוצה לעזור לנו.
אורן אסף חזן: נאמרו פה הרבה דברים על ידי הרבה חברי כנסת, בין אם לגבי מצב הפליטות היום, בין אם המאבק בטרור, בין אם ההכרה בשם אלה שמכנים את עצמם פלסטינים.
אורן אסף חזן: אין קשר בין הדברים.
אורן אסף חזן: גם באמנה שכתבנו נכתב.
אורן אסף חזן: אפילו אני, איש ליכוד, איש ארץ ישראל השלמה, מי שמאמין בזכותנו הברורה על הארץ מהירדן ועד לים, מהחרמון ועד אילת, אמרתי – אם יש כאלה המכנים את עצמם פלסטינים והם גורשו מבתיהם, אז חלק מכספי הקרן יועברו אליהם.
אורן אסף חזן: אנחנו מדברים על הזמן - - -
<קריאה: הם ברחו.
<קריאה: הם לא גורשו.
<קריאה: תנאי מלחמה.
אורן אסף חזן: אם יש כאלה, אנחנו תמיד אומרים שעדיף שיהיה לנו 50% ממשהו מאשר 100% מכלום.
אורן אסף חזן: אנחנו לא נרפה בדבר הזה.
אורן אסף חזן: אני זרקתי לאוויר מקודם את העובדה שמדברים פה הרבה על הקרן.
אורן אסף חזן: מדינת ישראל הייתה צריכה להרים את הדבר הזה.
אורן אסף חזן: רק מדינת ישראל.
אורן אסף חזן: זכינו שהיום יש לנו שרה שלקחה את הנושא לידיה ואני בטוח שאני והיא נמשיך לשתף פעולה כדי להוציא את זה לפועל.
אורן אסף חזן: מצביעה עלי לבנה ואומרת – אתה, אתה.
אורן אסף חזן: אני אעשה כל שניתן כדי שזה יקום.
אורן אסף חזן: אני פתחתי בפתח דברי בישיבה שהגלגלים פה מתגלגלים לאט, אבל עובדה שהגענו גם לשלב הזה.
אורן אסף חזן: והשלב הבא יגיע הרבה יותר מהר ממה שצפוי.
אורן אסף חזן: אנחנו לא מגיעים פה בישיבה הזאת למסקנות ולא קובעים עובדות ולא נועלים אותה.
אורן אסף חזן: אני בטוח שיושב הראש יסכים איתי שתהיה ישיבה נוספת, ששם גם נבוא עם דברים לידי ביצוע.
אורן אסף חזן: אני רוצה להגיד תודה לכולם, מבלי להיכנס לשמות, כי כולכם חברי ומכם אני לומד הרבה.
אורן אסף חזן: אנחנו נעשה את הכל עד אשר פעם אחת ברמה החינוכית, לימודית, היסטורית - כולם יבינו מה באמת קרה ופעם שנייה שתגיעו לטיפה עדנה ומנוחה, שנזכה בעזרת באמת קרן בינלאומית שהתחייבו אליה, להביא לאיזו שהיא תשובה אמיתית ופיצוי הולם והוגן למי שנפגע מהסיפור הזה.
אורן אסף חזן: תודה רבה לכולם על הדרך, שהיא עוד ארוכה, ואנחנו נצעד בה ביחד.
אורן אסף חזן: תודה רבה כמו שאמרתי.
אורן אסף חזן: יסכם גם יושב הראש.
אברהם נגוסה: אני רוצה באמת לסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אין לי באמת מה להוסיף.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתו בכל מילה ואני איתו ואנחנו נוביל ביחד את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: מה שחשוב, גם אם יש דברים מאד קטנים, הבדלים בין מה שחבר הכנסת חזן מוביל וחיליק בר וכל השאר, אני חושב שזה שהאופוזיציה גם תומכת והולכת איתנו, זה כלי חשוב מאד להצלחה.
אברהם נגוסה: ולכן אנחנו נלך ביחד והוא יוביל אותנו.
אברהם נגוסה: הוועדה תמיד מתי שצריך תחזור ותקיים דיונים לפי הצורך.
אברהם נגוסה: אני מאד מברך ומודה לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: ברוכים הבאים לוועדת עלייה וקליטה.
אברהם נגוסה: איתי חברת הכנסת סופה לנדבר, חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים היום את הנושא לדיון – הסרת חסמים בקליטת העלייה מצרפת – הכרה במקצועות הרישום והרישוי: רואי חשבון, עורכי הדין, אחיות, מנהלים, יועצי ומשווקי השקעות, וטרינרים, מהנדסים, אדריכלים, הנדסאים וחשמלאים.
אברהם נגוסה: אלה המקצועות שאנחנו נתייחס אליהם.
אברהם נגוסה: זה לא אומר שאנחנו לא נשמע גם אם יש נושאים אחרים או מקצועות אחרים שלא הועלו, גם לגביהם נשמע.
אברהם נגוסה: הדיון יתמקד יותר, ואני אומר את זה בצורה ברורה, אומנם החסמים האלה הם גם שותפים לעולים אחרים, אנחנו יודעים שגם לעולים מהעלייה מארצות הברית, מרוסיה, מאירופה, זה כמעט אותו דבר, אבל אנחנו עכשיו מתמקדים היום בנושא העלייה מצרפת, כיוון שפנו אלינו הרבה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: זה לא אומר שאין בעיות בעליות אחרות.
אברהם נגוסה: את זה רק רציתי להדגיש.
אברהם נגוסה: אנחנו נבקש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להציג לנו את הנתונים מה המצב מבחינת שילובם של העולים במקצועות האלה שציינתי.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת קודם כל לצח, שיציג לנו על המקצועות שציינתי, רואי חשבון, עורכי דין וכן הלאה.
אברהם נגוסה: פלורה קוך דבידוביץ תציג לנו את נושא האחיות.
אברהם נגוסה: אני מזמין קודם את צח, בבקשה.
<צח בן יהודה: אני צח בן יהודה, חוק במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<צח בן יהודה: כפי שיושב הראש הציג, אנחנו הכנו לקראת הדיון היום ובהמשך הדיונים שהוועדה הזאת עוקבת אחר יישום החלטת ממשלה מספר 2225 מיום 23 בנובמבר 2014, בדבר הסרת חסמים בתעסוקת עולים בעלי מקצועות בתחום הבריאות.
<צח בן יהודה: פלורה שלידי תסקור את תחום האחיות.
<צח בן יהודה: אז כידוע, בישראל יש מקצועות שהעיסוק בהם יוחד לבעלי מקצוע שהורשו לעסוק בהם.
<צח בן יהודה: בכדי לעסוק במקצועות אלה נדרש רישום או רישוי של בעל המקצוע אצל הגורם שמונה לכך על פי חוק.
<צח בן יהודה: מקצועות רישום זה מקצועות שהחוק מגדיר היקף לימודים הנדרש כדי לעסוק בהם, ומקצועות רישוי זה מקצועות שהחוק דורש לגביהם גם השלמת היקף לימודים, תקופת התמחות ובחינות הסמכה.
<צח בן יהודה: יש בישראל מגוון מאד גדול של מקצועות רישוי ורישום.
<צח בן יהודה: אנחנו התמקדנו בעריכת דין, ראיית חשבון, וטרינריה, הנדסה, אדריכלות, הנדסאות, חשמלאות, ניהול, ייעוץ ושיווק תיקי השקעות.
<צח בן יהודה: מהנתונים שנמסרו למרכז המחקר והמידע של הכנסת ממשרד העלייה והקליטה, עולה שבין השנים 2012 עד 2015 עלו לישראל 4,423 עולים חדשים שדיווחו למשרד שיש להם מקצועות רישוי שאינם מקצועות הרפואה.
<צח בן יהודה: 26.7% מהם מהנדסים ואדריכלים, 26.8% מהם מורים, 17.6% מהם עורכי דין או משפטנים.
<צח בן יהודה: בין אותן השנים – 2012 עד 2015 – השתתפו בקורסי עברית תעסוקתית ומקצועית ובקורסי הכנה לרישוי, הסבה מקצועית לאקדמאים וסדנאות לחיפוש עבודה, כ-14,500 עולים חדשים.
<צח בן יהודה: משרד העלייה והקליטה סייע בחלוקת וואוצ'רים, שוברים לקורסים מקצועיים נוספים לכ-10,000 עולים חדשים.
<צח בן יהודה: אין למשרד העלייה והקליטה נתונים על מספר העולים שבסופו של דבר אכן ניגשו לכל בחינות ההסמכה במקצועות הרישוי והרישום, ולכן פנינו לגופים הייעודיים שעוסקים בהסמכת המקצועות האלה.
<צח בן יהודה: מהגופים האלה קיבלנו את הנתונים הבאים: מלשכת עורכי הדין עולה שכ-50 עולים בממוצע לשנה מוסמכים למקצוע עריכת הדין.
<צח בן יהודה: הם מהווים כ-1.5% מכלל המוסמכים בכל שנה.
<צח בן יהודה: בקורסי ההכנה של משרד העלייה והקליטה לבחינות הלשכה ובחינות בדיני מדינת ישראל שנדרשים באופן ספציפי מעולים, השתתפו באותן השנים 168 עולים.
<צח בן יהודה: עלות כל מחזור למשרד נעה בסביבות ה-150,000 שקלים.
<צח בן יהודה: המשרד מעריך שהעלות הממוצעת של הסיוע שהוא מעניק לעולה אחד להסמכתו כעריכת דין, היא כ-41,000 שקלים.
<צח בן יהודה: ממועצת רואי החשבון נמסר שאין להם נתונים לגבי מספר העולים שהוסמכו לעסוק ב - - -
סופה לנדבר: אבל זה לא משנה כמה עולים.
סופה לנדבר: משנה איך אנחנו פותחים את השערים ונותנים לעולים האלה, במקצועות שאתה דיברת עליהם, להיכנס למדינת ישראל להתחיל לעבוד ושהדיפלומה שלהם זה דיפלומה שנותנת כרטיס כניסה למוסדות, לבתי חולים, לקופות החולים וכן הלאה והלאה.
סופה לנדבר: זו המשמעות.
סופה לנדבר: בגלל שאני כשרה יזמתי יחד עם עודד פורר את הנושא של הורדת חסמים, ופה לא משנה כמה עולים מגיעים.
סופה לנדבר: משנה איך אנחנו פותחים ולא רק לצרפת, לכל המדינות.
סופה לנדבר: מכל העולם מגיעים אנשים שהדיפלומה שלהם יש לה אישור והיא מקובלת בעולם ולא מקובלת במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: טוב, בואו קודם כל נשמע את הנתונים.
אברהם נגוסה: זה נושא הדיון ואז אנחנו ניכנס לוויכוח.
סופה לנדבר: נושא הדיון איך אנחנו מורידים את החסמים.
אברהם נגוסה: וכדי לדעת מה המצב בעניין.
אברהם נגוסה: צח, תמשיך.
<צח בן יהודה: רק לענות לחברת הכנסת, אנחנו במסמך גם פנינו לארגוני עולים חדשים שהציפו חלק מהבעיות וגם הציעו הצעות איך ניתן לפתור אותן.
<צח בן יהודה: אני אשאיר את ההצעות האלה לנציגי הארגונים שנמצאים כאן, כדי שידונו בהן.
<צח בן יהודה: אני אמשיך.
<צח בן יהודה: ממועצת רואי החשבון אין להם נתונים, אבל ממשרד העלייה והקליטה אנחנו יודעים שבממוצע כ-50 עולים חדשים מדווחים על היותם רואי חשבון ממדינת המוצא שלהם.
<צח בן יהודה: בקורס ההכנה לבחינות הרישוי של מועצת רואי החשבון שמשרד העלייה והקליטה מארגן, השתתפו בסך הכל 48 עולים.
<צח בן יהודה: העלות למשרד של ארבעה קורסים הייתה כחצי מיליון שקלים והמשרד מעריך שהעלות הממוצעת של הסיוע שהוא מעניק לרישוי עולה אחד כרואה חשבון, היא כ-50,000 שקלים.
<צח בן יהודה: כחמישה עולים חדשים קיבלו רישיון קבוע לעסוק ברפואה וטרינרית.
<צח בן יהודה: תשעה נוספים קיבלו רישיון זמני לעסוק ברפואה וטרינרית.
<צח בן יהודה: משרד העלייה והקליטה ארגון קורס בשנת 2013 בו השתתפו 14 עולים ורק אחד מהם לא עבר את הבחינה.
<צח בן יהודה: בקורס הכנה שהחל בשנת 2015 השתתפו 16 עולים וטרם ניגשו לבחינה.
<צח בן יהודה: עלות הקורס היא 266,000 שקלים למשרד העלייה והקליטה, והעלות הממוצעת להסמכת עולה אחד לעסוק ברפואה וטרינרית מטעם משרד העלייה והקליטה, היא 37,000 שקלים.
<צח בן יהודה: כמו כן נמסר לנו שבין שנת 2012 לשנת 2015 כ-48 עולים בממוצע לשנה נרשמו כמהנדסים או אדריכלים.
<צח בן יהודה: 14 בממוצע נרשמו כהנדסאים וטכנאים מוסמכים, ו-21 עולים בממוצע לשנה קיבלו רישיון לעבוד כחשמלאי.
<צח בן יהודה: באותן השנים ניתנו ממשרד העלייה והקליטה למעלה מ-300 וואוצ'רים לכיסוי עלות השתתפות עולים בקורסי הכנה במגוון המקצועות הללו.
<צח בן יהודה: מהרשות לניירות ערך אין נתונים מדויקים לגבי מספר העולים שקיבלו רישיון לעסוק במקצועות ניהול, ייעוץ ושיווק תיקי השקעות, אבל הם מעריכים את מספר העולים בעשרות בודדות, וזאת מתוך כ-12,000 מקבלי רישיונות סך הכל באותן השנים.
<צח בן יהודה: כפי שציינתי, ביקשנו מארגוני העולים לעדכן אותנו לגבי בעיות, קשיים וחסמים שיש וכן הצעות לפתרון.
<צח בן יהודה: הם נסקרו במסמך, אבל אנחנו נשאיר את הבמה להם, להרחיב בנושא.
אברהם נגוסה: תודה צח.
סופה לנדבר: בדקת מה שקורה עם פדולוגיה?
סופה לנדבר: ככה אומרים, כן?
אברהם נגוסה: לא בדקו את זה.
<צח בן יהודה: לא במסגרת הדיון הנוכחי.
סופה לנדבר: לא במסגרת, אבל זה פרה-רפואי.
<צח בן יהודה: נכון, אבל לא עסקנו בנושאים הרפואיים.
אברהם נגוסה: אז אנחנו ניתן לה להציג את זה, לא למרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<פלורה קוך-דבידוביץ: זה היה במסמך הקודם בדיון המשותף עם ועדת העבודה.
סופה לנדבר: כן, אבל בינתיים זה לא מתקדם.
אברהם נגוסה: אני צריך להדגיש שבמקצועות האחרים שבתחום האחריות, אנחנו קיימנו דיון משותף עם ועדת העבודה והבריאות, ואנחנו רוצים להמשיך את הדיון המשותף שאנחנו התחלנו.
אברהם נגוסה: ולכן לגבי המקצועות הפרה-רפואיים – יש גם רפורמה בעניין זה ולא היום ניכנס לנושא.
אברהם נגוסה: זה צריך להיות ברור.
<פלורה קוך-דבידוביץ: אז כפי שציינת, כבוד יושב הראש, התבקשנו על ידי הוועדה להציג נתונים לגבי שיעורי ההצלחה של נבחנים בבחינות הסיעוד, וזה כהשלמה ותוספת למסמך שאכן הגשנו לפני מספר חודשים לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות על הנושא של מקצועות בריאות ועולים בעלי מקצועות בריאות ועל שיעורי ההצלחה בבחינות.
<פלורה קוך-דבידוביץ: במסמך הזה התייחסנו רק למקצועות הסיעוד – אחיות מעשיות ואחיות מוסמכות.
<פלורה קוך-דבידוביץ: כמה נתוני רקע לגבי מקצועות הבריאות.
<פלורה קוך-דבידוביץ: משנת 2012 עד לאוקטובר 2015 עלו לישראל 1,594 עולים שהצהירו שהם בעלי מקצועות הבריאות.
<פלורה קוך-דבידוביץ: הם היו כ-3.2% מכלל העולים בתקופה הזאת.
<פלורה קוך-דבידוביץ: כ-20% מהם הצהירו שהם אחיות מעשיות או אחיות מוסמכות.
<פלורה קוך-דבידוביץ: 208 אחיות מהן היו במקצוע האחיות המוסמכות וכ-103 מהם היו אחיות ואחרים מעשיים.
<פלורה קוך-דבידוביץ: סך הכל הם כ-20% מכלל אלה שהצהירו שהם בעלי מקצועות הבריאות שעלו בתקופה שציינתי.
<פלורה קוך-דבידוביץ: בוגרי לימודי סיעוד גם בחו"ל גם בישראל נדרשים לעבור את בחינת הרישוי כדי להירשם בפנקס והם אמורים לעמוד בבחינת הרישוי הממשלתית העיונית במקצוע הזה, שמותאמת גם לאחיות מעשיות וגם לאחיות מוסמכות ולכן היא קצת שונה אחת מהשנייה.
<פלורה קוך-דבידוביץ: משנת 2009 אחיות מעשיות מחו"ל בלבד מחויבות לעמוד בבחינה הזאת, כיוון שישראל כבר לא מכשירה אחיות מעשיות משנת 2007.
<פלורה קוך-דבידוביץ: בבחינת הרישוי האמריקאית יש 180 שאלות והיא מתקיימת פעמיים בשנה עבור האחיות המוסמכות ופעם בשנה עבור החיות המעשיות, בוגרות חו"ל כאמור.
<פלורה קוך-דבידוביץ: לבוגרי חו"ל ניתנת האפשרות להיבחן בשפות שונות ובהן גם בעברית כמובן, ערבית, אנגלית, רוסית, צרפתית וספרדית וגם עולים חדשים השוהים בישראל פחות מחמש שנים יכולים לקבל הארכת זמן.
<פלורה קוך-דבידוביץ: רק צריך לציין שאלה שנבחנים בשפות זרות אמורים גם להוכיח איזו שהיא שליטה בעברית במבחן נפרד.
<פלורה קוך-דבידוביץ: לגבי הנתונים על עמידה בהצלחה במבחנים.
<פלורה קוך-דבידוביץ: לגבי האחיות המוסמכות – משרד הבריאות העביר לידינו נתונים בפילוח לפי מסיימי לימודים בחו"ל ובישראל.
<פלורה קוך-דבידוביץ: אמנם אי אפשר ללמוד מהנתונים האלה על מספר העולים ושיעורם ככה בקרב העומדים בהצלחה, אבל אפשר להעריך לגבי הצלחה של בוגרי חו"ל.
<פלורה קוך-דבידוביץ: עוד פעם, בקרב האחיות המוסמכות, בעוד שיעור הנכשלים בבחינת הרישוי בקרב בוגרי ישראל לא עלה באף אחד מהמועדים על 15% מהנבחנים, שיעור הנבחנים בוגרי חו"ל שנכשלו בבחינה הממשלתית היה גבוה בהרבה ועמד על למעלה מ-70% מהנבחנים.
<פלורה קוך-דבידוביץ: השיעור הנמוך ביותר של בוגרי חו"ל שעמדו בהצלחה בבחינת הרישוי לאחות מוסמכת היה בספטמבר 2010, שבו 105 מבוגרי לימוד הסיעוד בחו"ל הצליחו לעמוד בבחינה.
<פלורה קוך-דבידוביץ: דרך נוספת להסתכל על הנתונים האלה זה לגבי הציון הממוצע שהשיג כל אחד - - -
יואל רזבוזוב: את אומרת שאם הם נכשלו הם לא נכנסים למערכת, הם לא מקבלים את הרישיון, או שהם מנסים עוד פעם?
<פלורה קוך-דבידוביץ: הם יכולים לגשת שוב לבחינה אם בבחינה הזאת הם לא מצליחים.
יואל רזבוזוב: אז זה מפעם ראשונה, הנתונים שנכשלו בפעם הראשונה, או בכלל?
<פלורה קוך-דבידוביץ: זה נתונים לגבי השנים 2010-2015.
<פלורה קוך-דבידוביץ: לא כתוב אם זו פעם ראשונה שהנבחן ניגש למבחן.
יואל רזבוזוב: כי בסוף זה כמו שאמרת, 90% או 70% שנכשלו.
יואל רזבוזוב: השאלה בסוף איפה הם מוצאים את עצמם.
<פלורה קוך-דבידוביץ: השאלה אם יש אפשרות לגשת לבחינה נוספת ואולי משרד הבריאות יוכל להרחיב בנושא הזה.
סופה לנדבר: מה נעשה במשך השנה הזאת כדי להוריד את החסמים?
אברהם נגוסה: רגע, חברת הכנסת.
אברהם נגוסה: בואי, היא תסיים ואז - - -
סופה לנדבר: לא, אז כדי שהיא תסיים אני עוזרת לה.
סופה לנדבר: אני רוצה לדעת את המספרים.
סופה לנדבר: זה חשוב מאד.
סופה לנדבר: זה חשוב מאד, אני רוצה לדעת.
סופה לנדבר: הורדת חסמים זה לפתוח את השערים למקצועות שאנשים מסוגלים להיכנס ולהתחיל לעבוד שם.
סופה לנדבר: ואני רוצה לצטט כאן במקרה את ראש הממשלה.
סופה לנדבר: כאשר העברנו את הנושא של הורדת חסמים בישיבת הממשלה, הוא אמר – אני מסכים עם חברת הכנסת לנדבר ועם השרה סופה לנדבר ואני אומר שאם רופא היה מצוין שם, הוא יהיה טוב כאן.
סופה לנדבר: אם אחות הייתה טובה שם, היא תהיה מצוינת כאן.
סופה לנדבר: אז אני רוצה להבין.
סופה לנדבר: אני ועודד עברנו את התקופה שהצגנו את זה לממשלה, למשרד העלייה והקליטה, מול משרדי הממשלה.
סופה לנדבר: הוא עשה מאמצים אדירים כדי להוריד את החסמים, אז אני רוצה לדעת מה קרה במשך כמעט שנה שאנחנו לא בממשלה.
סופה לנדבר: הרי הורדת חסמים זה הורדת חסמים.
סופה לנדבר: זה ש-20% עברו מבחן ו-80% לא עברו מבחן, זה לא בדיוק הורדת חסמים.
סופה לנדבר: מה נעשה כדי לתת ולעזור לאנשים.
סופה לנדבר: זה מה שאנחנו בעצם צריכים בישיבה הזאת לשמוע.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר, אז בוודאי הוא יתרום הרבה לדיון הזה.
אברהם נגוסה: אז בבקשה.
<פלורה קוך-דבידוביץ: אני רק אשלים ואני רק אגיד שבמסגרת המסמך הזה הוועדה ביקשה ללמוד רק על הנתונים, היא לא ביקשה מאיתנו לסקור את התחום בהיקפו המלא.
<פלורה קוך-דבידוביץ: אני רק אציין שבהחלטת הממשלה שאליה התייחסת קודם, תחום הסיעוד לא צוין במפורש ולכן גם לא ניתן ללמוד עליו מאותה החלטת ממשלה.
<פלורה קוך-דבידוביץ: במקצועות בריאות אחרים אפשר - - -
סופה לנדבר: החלטת ממשלה.
סופה לנדבר: המסמך שאנחנו הכנו במשרד העלייה והקליטה קשור לכל המקצועות.
<עודד פויר: היא דיברה על הכרה בתעודות ועל כל תהליך הרישוי, שהוא אמור להיות יותר קצר.
<עודד פויר: גם מקצועות הסיעוד נכללים בתוך מקצועות הרישוי.
<פלורה קוך-דבידוביץ: הם לא צוינו כמקצוע במפורש לפי בדיקתנו את החלטת הממשלה.
<עודד פויר: החלטת הממשלה לא הייתה ספציפית על מקצועות.
<עודד פויר: החלטת הממשלה הייתה על הורדת חסמים.
סופה לנדבר: הייתה על הורדת חסמים.
<עודד פויר: ועל פעולות שצריך לעשות כל משרד – משרד הבריאות, נציבות שירות המדינה, משרד הקליטה, משרד החינוך.
סופה לנדבר: משרד הכלכלה.
סופה לנדבר: כל המשרדים.
<פלורה קוך-דבידוביץ: סקרנו את הנושאים האלה במסמך שהכנו לדיון המשותף של הוועדה עם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והתייחסנו שם לכל המקצועות שפורטו בעצם בהחלטת הממשלה ההיא.
<פלורה קוך-דבידוביץ: נושא הסיעוד לא הוזכר אז ולא הוזכרו בפנינו לגביו גם נתונים ופעולות שנעשו על ידי משרד הבריאות וגם מטרת הדיון כרגע בעצם מבחינתנו הייתה רק להביא את הנתונים לגבי שיעורי ההצלחה ולא מעבר לכך.
<פלורה קוך-דבידוביץ: נשמח במידת הצורך - - -
<עודד פויר: משרד הבריאות פה?
אברהם נגוסה: אולי משרד הבריאות יעשו לנו סדר בעניין.
אברהם נגוסה: רצינו לשמוע קודם אתכם, אבל יש שאלות שהתעוררו ולכן - - -
<עודד פויר: לפני שמשרד הבריאות מתייחס, אני אשמח אם תתייחסו לנושא היכולת לעשות בחינות בחו"ל לאחיות, כמו שעשו לרופאי שיניים.
<קלאודיה כץ: אנחנו עושים קורס הכנה בצרפת.
<עודד פויר: לאחיות?
<קלאודיה כץ: לאחיות, לאחיות.
<עודד פויר: ואיפה הבחינות תתקיימנה?
<עודד פויר: פה או שם?
<קריאה: פה.
<עודד פויר: היא עושה שם.
<עודד פויר: אז יש פה איזו שהיא מחלוקת.
אברהם נגוסה: רגע, רגע, בואו נעשה סדר.
אברהם נגוסה: תשאל את השאלות, מה שאתה רוצה.
<עודד פויר: לגבי הנושא של עשיית הבחינות כדי שאנשים יגיעו לפה כבר עם רישוי בחו"ל, כמו שנעשה לרופאי שיניים, האם זה נעשה גם לאחיות?
<עודד פויר: ואם לא, למה לא.
אברהם נגוסה: אוקיי, אני אשמח אם תתייחסי לכל השאלות וגם למה שהוצג פה בכלל.
אברהם נגוסה: בעניין הסרת חסמים – מה אתם עושים.
<רות רוטשטיין: שמי רותי רוטשטיין ואני מנהלת המחלקה להסמכה במנהל הסיעוד במשרד הבריאות.
<רות רוטשטיין: אנחנו עשינו עבודה די גדולה מאז שהתקבלה החלטה על הסרת חסמים, בשיתוף ובמימון כמעט מלא של משרד הקליטה לכל המהלכים שעברנו.
<רות רוטשטיין: את התהליך של הרישוי וההכרה, פחות או יותר אני חושבת שמכירים וזה גם הוצג בוועדות הקודמות.
<רות רוטשטיין: מבחינת הסרת חסמים, אנחנו עשינו מספר דברים.
<רות רוטשטיין: קודם כל יש לנו לכל בוגר חו"ל שמגיע למדינת ישראל, אחרי שהכרנו במסמכים שלו ובתכנית הלימודים שלו ואנחנו חושבים שהוא ראוי להיות בעל מקצוע במדינת ישראל, אנחנו מחייבים ביחידת לימוד שעוסקת אך ורק בהנחיות ובחוקים ובנהלים של מדינת ישראל ושל משרד הבריאות.
<רות רוטשטיין: אלה נושאים שלא נלמדים בשום מדינה בעולם ומאד חיוניים לעבודה בארץ.
<רות רוטשטיין: השינוי שנעשה מבחינת הסרת חסמים, עד עכשיו היו צריכים לבוא, ללכת לאחד מבתי הספר בארץ, לעבור את ההכשרה הזאת בעברית, להיבחן.
<רות רוטשטיין: אנחנו, יחד עם משרד הקליטה הכנו לומדה על כל הנושא הזה, שכוללת את כל החוקים, את כל ההנחיות, את כל הנהלים הרלבנטיים.
<רות רוטשטיין: הלומדה היא בכל השפות שבהן נבחנים – אנגלית, ערבית, צרפתית, רוסית וספרדית.
<רות רוטשטיין: עברית כמובן.
<רות רוטשטיין: וכל אחד מאותם אנשים שהם בוגרי חו"ל – ותיכף אני אתייחס גם לנושא הזה, כי פלורה התייחסה לזה וזה קצת קשה להבחין במספרים – יכול לבחור באיזו שפה הוא יעשה את הלומדה הזאת.
<רות רוטשטיין: הלומדה הזאת היא באינטרנט.
<רות רוטשטיין: אין צורך להגיע למדינת ישראל בשביל זה, אפשר לעשות אותה מהבית.
<רות רוטשטיין: יש קישוריות לכל החומרים.
<רות רוטשטיין: כל הנהלים וכל ההנחיות תורגמו לכל השפות ואחרי הלמידה העצמית של הלומדה הזאת, יש מבחן מאד קצר בין 30 שאלות על אותו חומר וכל אחד עושה אותו באינטרנט.
<רות רוטשטיין: זה מהלך שאני מניחה יקצר או יקל, אפילו פסיכולוגית על אותם עולים, כי זה בשפה שלך, זה בשעות שאתה רוצה, אתה לא חייב להיות במדינת ישראל.
<רות רוטשטיין: זה מאד נגיש ומאד נוח, לפי דעתי.