GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיון להבי: בהקשר הזה התקיימו עשרות דיונים בבית המשפט וגם היועץ המשפטי לממשלה שנדרש לסוגיה הזאת בעצמו והנחה שההסדר הזה של ערי עולים הוא הסדר ארכאי שצריך לעבור מהעולם.
<סיון להבי: בהקשר הזה אפשר להגיד שבאמת יש סיטואציה שבה ערים שהן קולטות עלייה באופן משמעותי אין בהן מתקנים בכלל.
<סיון להבי: יש רשויות כמו קצרין ובני עיש, שעל פי הפרמטרים שלנו באמת שיעור העולים מתוך סך האוכלוסייה הוא גבוה במיוחד ואין בהם אפילו מטר אחד של מתקן ממשלתי, ולכן ההסדר הזה של ערי עולים הוא לא רלוונטי להם ולא מסייע להם בקליטת עלייה.
<אבי בן חמו: והן מקבלות מענק איזון?
<סיון להבי: בני עיש לדעתי לא, אולי - - -
<אבי בן חמו: הן מקבלות מענק איזון ואנחנו לא.
<סיון להבי: זה לא אומר שהן ערים חזקות, דרך אגב, אבל אני בא להגיד, אבי, שבאמת התוספת שעיריית נתניה תקבל מ-100% ארנונה ממשלתית, לקשור אותה לעלויות העולים אולי זה לא מספיק, אולי צריך דרך משרד הקליטה ומשרדים אחרים שיודעים לסייע לרשויות.
<מרים פיירברג: זה נכון, אני מסכימה איתך, אבל זו החלטה שלכם, של הממשלה.
<סיון להבי: ולכן אין קשר ואין עכשוויות להסדר הזה.
<מרים פיירברג: אז למה רמת השרון מקבלת 14 מיליון?
<מרים פיירברג: תסביר לי, למה אתם נותנים כל שנה 14 מיליון לרמת השרון?
<סיון להבי: אז אני אומר.
<מרים פיירברג: למה 100 מיליון לבאר שבע?
<מרים פיירברג: למה?
<מרים פיירברג: לא אכפת לי לקבל הסבר.
<סיון להבי: מרים, אנחנו מכירים היטב ואת יודעת שאני לא אסיים בלי שכל הנקודות יהיו ברורות.
<סיון להבי: ואז קבע היועץ המשפטי גם שיש באמת רשויות חזקות במיוחד, שיש להן ריבוי של מתקנים ממשלתיים וייתכן שהם צריכים לתת את ידם לטובת כלל הרשויות המקומיות בזה שהממשלה תשלם שם אולי 100% ארנונה אבל הכספים יוסטו לקרן סיוע לצמצום פערים ברשויות המקומיות שיחולקו לרשויות החלשות, על מנת ליצור צדק חלוקתי בין הרשויות.
<מרים פיירברג: זה השלטון המקומי הציע.
<סיון להבי: ולכן עמדת שר הפנים, כפי שיוצגה בוועדת הכספים, בהינתן שההסדר של ערי העולים הוא הסדר ארכאי היא לבטל את ההנחות שלהן זכאית המדינה בארנונה.
<סיון להבי: והטיעון הוא מאוד פשוט, בבניין משרדים של קרית הממשלה בחיפה, בתל אביב, ברמלה, ייתכן שיש קומות שאותן שוכרת הממשלה ומעליהן או מתחתן קומות ששוכרים משרדים פרטיים.
<סיון להבי: עבור העיריות שבשטחן נמצאים המשרדים אין כל הבדל בין הוצאות העירייה לקומה שבה נמצאים משרדי הממשלה לבין הוצאות העירייה לקומה שבה נמצאים משרדים פרטיים ולכן אין כל סיבה שהעירייה תעניק הנחות בארנונה למשרדי הממשלה בעוד ההוצאות הן אותן הוצאות.
<סיון להבי: הצעת החוק שהוא רוצה לקדם והחלטת הממשלה היא ביטול ההנחות למשרדי הממשלה בכלל הרשויות ובמקביל הקמת קרן לצמצום פערים ברשויות המקומיות, מתוך הנחה שרשויות שהן אינן ערי עולים, כגון לדוגמה עיריית תל אביב, כמו עיריית נתניה, כשיבוטלו ההנחות הם יקבלו כספים מאוד משמעותיים, תוספתיים, בגין ביטול ההנחות ואין הכרח מציאותי לזה שהעיריות האלה ימשיכו לקבל את הכספים האלה.
<סיון להבי: בניגוד לעיריות חלשות שאינן ערי עולים, שברגע שיבטלו את ההנחות התוספת הזו תצטרך להישאר בחלקן.
<סיון להבי: העמדה הזאת נתקלה בהתנגדות של משרד האוצר שרואה פה חשיפה תקציבית והגדלה של עוגת התקציב.
<סיון להבי: אנחנו חושבים שהעלויות האלה צריכות לבוא במשא ובמתן עם האוצר ועם המשרדים הרלוונטיים, בראשם משרד הביטחון, שבעצם העלות פה היא עלות עבורו.
<סיון להבי: אם ההצעה שתתקבל פה לקידום הנושא, גם בקבינט הקליטה וגם מול שר הביטחון הנוכחי, תקבל אוזן קשבת אני חושב שזה יכול להביא לידי פתרון, ואני שמח לשמוע שהעירייה מוכנה להשהות את הפיטורים של העובדים עד למציאת הסדר והיא צודקת שבאמת המדינה קיבלה אורכה עד אמצע חודש אוגוסט להגיש את עמדתה לבג"צ.
<מרים פיירברג: מה עם ה-145 מיליון שהיינו אמורים לקבל משנת 89', אז קבעו את העלייה, מול מיליארד שקל שקיבלו אחרים, או מול חצי מיליארד שקיבלה רמת השרון?
<מרים פיירברג: מה יקרה עם העיוות הזה, העיוות ההיסטורי, אחורה?
<סיון להבי: אני לא יודע אם לזה יימצא פתרון.
אברהם נגוסה: עוד שאלה יש לי, מדוע הכסף לא צבוע לטובת העולים?
אברהם נגוסה: שיוגדר כייעוד?
אברהם נגוסה: משרד הפנים, למה אתם לא עושים את זה?
<סיון להבי: אני משאיר את זה לנציג משרד הקליטה כי אני חושב שלהם כן יש כלי סיוע לרשויות הקולטות, שהן ערים קולטות עלייה, אבל זה לא בעולם משרד הפנים.
<מרים פיירברג: אבל זה מחייב אותנו ב-25% על כל הוצאה.
<מרים פיירברג: זאת אומרת מי שלא קולט עולים, משרד הקליטה גם לא נותן לו ולא מחייב אותו ב-25%.
<מרים פיירברג: כל שקל שמשרד הקליטה או משרד העבודה והרווחה נותן לנו, או משרד החינוך, אנחנו צריכים לתת את החלק היחסי שלנו.
<מרים פיירברג: זו באמת הדילמה.
<מרים פיירברג: יש לנו הרבה עובדים סוציאליים שמתעסקים עם נושא העלייה כי יש עלייה שממשיכים להיות עולים גם אחרי 20 שנה וגם אחרי 25 שנים והם זקוקים לסיוע ואנחנו צריכים לשלם את ה-25% שזה, אתה יודע, לא 25% כי בשכר שמשרד העבודה והרווחה משלם אף עובד סוציאלי לא יגיע לעבוד ואנחנו תמיד מוסיפים רכב ודברים דומים וזה לא 25%, זה 30% ו-35%.
<מרים פיירברג: משלם המסים בנתניה צריך לשאת בזה.
<מרים פיירברג: במילה אחת, המשימה של קליטת עלייה צריכה להיות מוטלת על מדינת ישראל, היא לא צריכה להיות מוטלת על כתפיים של מספר אזרחים ולפטור אזרחים אחרים מהמשימה הזו.
<מרים פיירברג: זו משימה חשובה, אבל היא צריכה להיות כזו שהיא תוטל על כל אזרחי המדינה בצורה שווה.
אברהם נגוסה: טוב, אני מבין שאתה מגלגל את הכדור למשרד הקליטה ואנחנו רוצים לשמוע ממשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: תסבירו לנו, עולים חדשים שמגיעים לעיר נתניה, יש לכם מידע כמה עולים מגיעים לשם, כמה כסף אתם מעבירים כל שנה?
אברהם נגוסה: האם אתם מעבירים את זה פר עולה?
אברהם נגוסה: תסבירו לנו בדיוק, כי אנחנו יודעים שיש עולים מאתיופיה, מברית המועצות, מצרפת, מכל העולם כמעט ואנחנו רוצים באמת לשמוע כמה תקציב אתם מעבירים לעיריית נתניה, כל שנה.
<מרים פיירברג: לא לעירייה, זה לעולים.
<מרים פיירברג: העירייה עוד צריכה להוסיף על זה כסף.
<ולדימיר שקלאר: אדוני היושב ראש, קודם כל אמרת שהכדור עובר למשרד הקליטה אז אני כיושב ראש קבוצת כדורגל לשעבר מחזיר אותו למשרד הפנים.
<ולדימיר שקלאר: אז אני חוזר ואומר שאני מחזיר את הכדור למשרד הפנים כי הנושא של עיר עולים זה נושא פרופר של - - -
אברהם נגוסה: לא, על הכסף.
אברהם נגוסה: אני שאלתי מדוע הכסף לא צבוע עבור העולים.
אברהם נגוסה: לזה הוא העביר אליכם, לא על ההגדרה.
<ולדימיר שקלאר: כן, אז מבחינת משרד העלייה והקליטה נתניה היא בהחלט עיר עולים ואנחנו מתקצבים את הרשות ומשנה לשנה התקציב גדל.
<ולדימיר שקלאר: אחרי אם זה תרצה מספרים מדויקים יש לנו מנהל מחוז, נחמיה חתוכה, הוא יעביר לך מספרים.
<ולדימיר שקלאר: אנחנו באמת סופרים עולים.
<ולדימיר שקלאר: הקריטריון שלנו זה מספר עולים, הכי פשוט, והתקציבים גדלים.
<ולדימיר שקלאר: נגיד אם להשוות בין 15' ל-16' לדעתי תקציב התמיכות לנתניה גדל בעשרות אחוזים.
אברהם נגוסה: כשאתה אומר שגדל אנחנו רוצים לדעת בדיוק, כי אנחנו שמענו שהעירייה סופגת את ההוצאות לעולים, לכן אתם, משרד הקליטה, כמשרד מטעם הממשלה, אתם הצינור מהממשלה לרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל, אתם בכלל לא העברתם כסף לנתניה?
אברהם נגוסה: אם העברתם כסף, אז כמה כסף אתם מעבירים כל שנה?
<ולדימיר שקלאר: אז אני חוזר ואומר שכל שנה אנחנו מעבירים מיליוני שקלים לרשויות מקומיות כולל עיריית נתניה, הנה יושב פה גם ראש מחלקת הקליטה, עדיין לא מפוטר, אני מקווה, ואין טענות למשרד הקליטה בנושא הזה.
<ולדימיר שקלאר: יש לנו קריטריונים ברורים, התקציבים משנה לשנה גדלים וזה גם לקליטה בקהילה ולחינוך ולכל מיני פרויקטים ולמוקדים לאתיופים ולנושאים אחרים.
אברהם נגוסה: סליחה, ד"ר ולדימיר, אני מקשה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך, ראש העיר אמרה קודם 'אני לא נוגעת בחינוך, אני לא נוגעת בדברים אחרים, אני נוגעת ספציפית בעולים', זה אומר מִנהלת הקליטה, אבל למנהלת הקליטה אתם לא מעבירים כסף?
<ולדימיר שקלאר: אנחנו מעבירים כסף.
<ולדימיר שקלאר: ראש העיר דיברה - - -
אברהם נגוסה: אז כמה כסף אתם מעבירים?
<ולדימיר שקלאר: נחמיה, אחרי זה אתה תיתן מספרים, אבל ראש העיר דיברה על 5 מיליון שקל שהיא לא מקבלת בגלל שנתניה לא מוגדרת כעיר עולים.
<ולדימיר שקלאר: זה בכלל לא שייך למשרד העלייה והקליטה - - -
<מרים פיירברג: לא שייך ומה שהם מעבירים אני צריכה להוסיף 25%.
<ולדימיר שקלאר: אבל זה דיון אחר, זה משהו אחר.
<מרים פיירברג: לא, זה רק מוכיח שאנחנו עיר עולים.
<מרים פיירברג: אתם לא נותנים את זה כשאין עולים.
<ולדימיר שקלאר: אבל לא רק אתם, יש קריטריונים ברורים ובאמת רק רשויות שהן במדד סוציו אקונומי 1-2 משלמים מצ'ינג של 10% ושאר הרשויות משלמות מצ'ינג של 25%.
<ולדימיר שקלאר: אני באמת מברך על ההחלטה של ראש העיר לא לפטר את עובדי רשות הקליטה, כי זה פוגע לא רק בעובדים ובמשפחות, זה פוגע באלפי עולים שמגיעים לנתניה ואמורים להגיע.
<ולדימיר שקלאר: דרך אגב, אם רוצים לעשות בלגן, אז לא צריך לפטר חלשים, אולי עדיף לפטר מצילים, הם במילא בשביתה.
<מרים פיירברג: אני מוכנה לעשות את זה, רק, משרד הפנים, אם מישהו טובע זו אחריות אישית שלי.
<מרים פיירברג: אתה רוצה לקחת את האחריות הזאת אם מישהו יטבע?
<מרים פיירברג: אני נותנת לך את הכבוד.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, בבקשה.
מרדכי יוגב: כם ובהתנצלות, ניהלתי עד עכשיו ועדת משנה בחוץ וביטחון ואני צריך להגיע לשם שוב, אבל הנושא מאוד יקר ללבנו.
מרדכי יוגב: נמצאת פה ראשת העיר נתניה ומי שנמצא פה קבוע יודע שנתניה, ואני מעט מכיר את נתניה, על קליטת העלייה, אני חושב שגלי העלייה של השנים האחרונות, בדגש על 2015 והצפי ל-2016, שאמנם יורד אבל עדיין גבוה, מחייבים אותנו, זו משימה לאומית ציונית מדרגה ראשונה.
מרדכי יוגב: איך אמרתי ליושב ראש הוועדה פה, אתה אמנם בחדר האחרון בקומה התחתונה, בממ"ד, אבל אתה היום ועדה אסטרטגית.
מרדכי יוגב: נתניה גם קולטת עולים מארצות רבות בעולם, מסות מרכזיות מצרפת, מסות מרכזיות מעולי אתיופיה, אבל גם מכלל העולם, מחבר העמים ומכל העולם.
מרדכי יוגב: אני סבור, אדוני היושב ראש, שאנחנו צריכים לצאת מפה מהוועדה בקריאה לממשלה, לראש הממשלה, לשנות את הקריטריונים ולעשות אותם תוך הערכת מצב שנתית שאומרת כמה עולים נקלטו, כולל דיפרנציאלית, כמה זקוקים לגב סוציאלי ובעניין הזה לתת תקנים וכסף במכלול.
מרדכי יוגב: גם מגשרים מכל אחד מעדתו, עלו איקס עולים במפתח מברית המועצות יבוא מגשר מברית המועצות ויבוא מגשר מצרפת ויבוא מגשר מאתיופיה, בכדי שהעולים יוכלו להיקלט במקומם ויוכלו לקבל במיידית את הטלפון שאליו מתקשרים 24 שעות, בכדי להירשם לקופת חולים, להירשם ללימודים, לחפש תעסוקה, לחפש דיור, להיות בקשר עם העירייה ולפתור את הבעיות הבירוקרטיות.
מרדכי יוגב: עמדנו פה וראינו שבעיריות על 600 משפחות עולים יש עובד סוציאלי אחד.
מרדכי יוגב: היא הרי לא מסוגלת להגיע אליהם.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת צריכה לצאת עם מכתב שכזה לראש הממשלה ולקבינט ולממשלה, לעמוד על אותן בעיות שאתה שומע פה מנתניה ולשנות את הקריטריונים.
מרדכי יוגב: ושוב אני אומר, להכניס פנימה לא רק את המספר, גם את המציאות הסוציו אקונומית כמפתחות למתן תקציבים, החל מהדו שנתי של 2017-18, כדי לסייע בקליטת העלייה וכדי שלא נמצא את עצמנו עם צפי 40,000 שיורד לפחות מ-30%, כי כבר שמענו שירד ל-30,000 ומתממש ממנו רק 60%.
מרדכי יוגב: זו המחויבות שלנו, לצאת מפה עם סיכום שאומר שינוי הקריטריונים ובחינתם תוך הערכת מצב שנתית.
מרדכי יוגב: כמובן חייבים לקחת את ההיסטוריה, אי אפשר להתייחס רק למי שנכנס, בעולים אתיופים ובבני מנשה זה עד 15, בעולים אחרים לקבוע כמה זמן מגשרים אותם, שלוש שנים זה אינו זמן מספיק, צריך להאריך את הזמן הזה לפחות לחמש, כמינימום מתבקש.
מרדכי יוגב: בשלוש שנים התהליך איננו נגמר, בעיקר כל מי שהגיע בשלבי מעבר, נוער שהגיע ב-י"א-י"ב מתקשה בגיוסו לצה"ל ומתקשה אחר כך באקדמיזציה.
מרדכי יוגב: מעקב של חמש שנים הוא אולי קצת יותר נורמלי, הייתי רוצה יותר, אבל כמינימום הכרחי.
מרדכי יוגב: תודה רבה ותודה לנתניה שהגעתם לפה, אתם מציפים בעיה של ערים נוספות.
אברהם נגוסה: יישר כוח, באמת זה שיזמת את העניין של קליטת העולים ברשויות המקומיות ובעקבות היוזמה שלך אנחנו מתגלגלים מדיון לדיון.
מרדכי יוגב: זה בסוף אצלם ובנתניה, אני מוכרח לומר, ודווקא לגבי העדה האתיופית ואתה יודע שנעשה הרבה.
מרדכי יוגב: דורה, אזורים וחפציבה, אני מכיר אותן עוד מהיותי מזכ"ל בני עקיבא, שלושה סניפי בני עקיבא, וכל הדרכים שעוד נעסוק, מועדון לעולים, לשלב אותם בבתי הספר השונים, שילוב מגני הילדים כבר כדי שלא יהיה שונה וזר.
מרדכי יוגב: נעשים הרבה פרויקטים, הם חלק בניסוי, אבל לפחות יש לב ויש פתיחות ויש רצון, או תיקונים גם אם זה לא מצליח.
מרדכי יוגב: לכן משרדי הממשלה צריכים לתת את הדעת על הדברים.
אברהם נגוסה: נחמיה, אתה רוצה להשלים משהו?
<נחמיה חתוכה: כן, אבל ברשותך אני רוצה לומר כמה דברים בקצרה, שזו גם עמדת המשרד.
<נחמיה חתוכה: קודם כל יש לי הערכה מאוד גדולה ולנו כמשרד לעשייה בעיר נתניה, אין ספק שהעיר נתניה עשתה ועושה הרבה במהלך השנים למען קליטת העלייה.
<נחמיה חתוכה: אין לי ספק בזה.
<נחמיה חתוכה: אנחנו גם בהחלט תומכים במה שנאמר פה, ולא אחזור על זה, על שינוי הקריטריונים של מה זה עולים ונתניה היא עיר קולטת עולים.
<נחמיה חתוכה: אבל, מצד שני, זה שנתניה לא מוגדרת כעיר עולים, או שלא הגדירו אותה כעיר עולים, זה לא אומר שאין בה עולים ואנחנו מאוד מאוד חרדים לעובדה שהעולים הם בני ערובה של כל המהלך הזה.
<נחמיה חתוכה: בסוף להגיד לאנשים ב-1 ביולי שאין יותר פעילות זה לבעוט בדלי עם החלב.
<נחמיה חתוכה: אני בהחלט מבין את הטקטיקה הזו, אם זו טקטיקה, אבל אם זה מה שיקרה ואני מבין מראש העיר שזה מה שהולך לקרות, אז העולים האלה נפגעים בתהליכי הקליטה.
<נחמיה חתוכה: עכשיו אני רוצה לתת רק דוגמה.
<נחמיה חתוכה: לפחות 30 עולים שהגיעו מהיום שהתקבלה ההחלטה הזו חזרו כלעומת שבאו מאותו אולפן עירוני, אולפן עברית, שבעצם אף אחד לא מאפשר להם להירשם לאולפן הזה.
<נחמיה חתוכה: אין לנו פתרון אחר, זו החלטה של מעכשיו לעכשיו.
<נחמיה חתוכה: למרות, אגב, במאמר מוסגר, שההסכם עם האולפן הזה הוא לפחות עד סוף 2016 - - -
<מרים פיירברג: למה לא רשמתם אותו לאולפנים, אני יודעת מה, אצל ריפמן באולפן?
<מרים פיירברג: למה דווקא אצלנו?
<נחמיה חתוכה: אני לא רוצה להיות ציני, כי אני אומר שאת צודקת, אני לרגע לא אומר שאת לא צודקת במאבק, אני רק אומר שבסופו של דבר גם יש איזה שהוא - - - בסוף אתה מדבר על 30 עולים שבעצם עומדים, לא נפתחת כיתת עברית כי אין מי שימשיך הלאה.
<נחמיה חתוכה: למרות, עוד פעם, ואני אומר לך במאמר מוסגר - - -
<מרים פיירברג: תגיד את זה לממשלה, למה לנו?
<מרים פיירברג: למה אני?
<מרים פיירברג: אני ראש עיר עכשיו, אני לא עובדת סוציאלית עכשיו.
<מרים פיירברג: אני ראש עיר.
<נחמיה חתוכה: אני איתך, בסדר, אני קודם כל אומר - - -
<מרים פיירברג: אני ראש עיר שמקפחים אותה.
<נחמיה חתוכה: אבל אני רוצה לסיים את העניין.
<נחמיה חתוכה: קודם כל אני אומר שהאולפן הזה בעיקרון, הכיתות צריכות להיפתח עד סוף 2016 והעירייה כמפעיל צריכה לתת מענה לכיתות האלה שנפתחו עד סוף 2016 על פי ההסכם שיש.
<נחמיה חתוכה: אבל אני לא רוצה כי מה יקרה ב-2017 זה גם שאלה.
<נחמיה חתוכה: אבל בכל אופן אנחנו נמצאים היום במצב שבעצם מי שמשלם את המחיר המיידי זה אותם עולים שגם אם לא הגדירו את נתניה כעיר עולים נמצאים בעיר.
<נחמיה חתוכה: עכשיו לגבי משרד העלייה והקליטה.
<נחמיה חתוכה: שמעתי את המנכ"ל, אנחנו בהחלט יודעים, לא צריך לשמוע ממנכ"ל עיריית נתניה שהנושא של קליטת עלייה זו משימה לאומית של כל משרדי הממשלה.
<נחמיה חתוכה: יושבת פה נציגת משרד החינוך, אנחנו בהחלט כמשרד העלייה והקליטה עושים ותומכים ברשות ותומכים בפרט.
<נחמיה חתוכה: למעלה מ-25 מיליון שקל, כולל פרט, מועברים, כי אני משלם לסטודנטים עבור שכר לימוד, ישירות, אני משלם עבור הכשרות תעסוקתיות, אני משלם לחיילים, אני משלם לעובדים במוקדי הקליטה, אני משלם לפעילות חברתית.
<נחמיה חתוכה: אנחנו תומכים הרבה.
<נחמיה חתוכה: חלק מהתקציב, שזה תמיכה לרשות, שאגב זה חלק לא מאוד גדול מהתקציב הזה נדרשת על פי הכללים, וזה ויכוח ודיון אחר, על פי כללי התמיכה, השתתפות של העירייה ב-25%.
<נחמיה חתוכה: אגב, זה לא בהכרח עם עובדי המוקדים, ששם התמיכה היא מלאה.
<נחמיה חתוכה: אז אם זה מלווים שהוספנו בשנה הזאת ואם זה פעילות קליטה חברתית שאנחנו עושים בהיקפים לא מעטים.
<נחמיה חתוכה: אנחנו מעבירים לפחות מיליון שקל בשנה סדר גודל, אולי טיפה פחות, למוקד הקליטה, שם פועלים עשרה איש ב-6.5 משרות, שזה גם לפעילות, גם חלק מתכנית חומש.
<נחמיה חתוכה: בזה לתת בעיטה ולשלוח - - - ואני גם לא מבין מה זה ה-15 באוגוסט מבחינה פרקטית.
<נחמיה חתוכה: אנחנו מחזיקים אותם עד ה-15 באוגוסט, עד שמישהו יגיד כן כן לא לא? מה מחר?
<נחמיה חתוכה: הם ממשיכים לעבוד, הם לא ממשיכים לעבוד?
<נחמיה חתוכה: ב-15 באוגוסט מפרקים את החבילה?
<נחמיה חתוכה: לא מבין איך אנחנו הופכים את זה לפרקטית.
<נחמיה חתוכה: אני רוצה לומר, אנחנו מעבירים לא מעט תקציבים, תומכים בעיר נתניה בהרבה כסף, ובצדק, כי יש להם הרבה עולים, גם במוקד נרחב וגם בפעילות עבור עולים מצרפת ובלגיה ואוקראינה.
<נחמיה חתוכה: לפחות קרוב לחצי מיליון שקל מועבר לפעילות החינוכית והחברתית, על פי החלטת ממשלה 2446, למעלה ממיליון ומשהו שקלים עבור פעילות קליטה חברתית.
<נחמיה חתוכה: הזכרתי שלא מעט מיליונים בסיוע ישיר לעולים.
<נחמיה חתוכה: אז משרד העלייה והקליטה, בכל הכלים שיש לו תומך ברשות ומסייע לקליטת העלייה וזאת משימה של כולם.
<נחמיה חתוכה: אני באופן אישי חושב, זאת אמירה שלי, יש איזה שהוא קו אדום, בסוף אסור לנו להחזיק את העולים האלה כבני ערובה.
<נחמיה חתוכה: זאת עמדתנו וצריך לעמוד על כך.
<נחמיה חתוכה: ואני קורא לך, כנציג הממשלה, לעשות הכול כדי שזה לא יקרה וגם לא יחזיקו אותם עד ה-15 באוגוסט או עד מתי, פשוט להבין שזאת כנראה לא הדרך.
<נחמיה חתוכה: זאת עמדתי.
<מרים פיירברג: אני רוצה רק לענות לך.
<מרים פיירברג: אתם לא תומכים בנתניה, אתם תומכים בעולים החדשים ב-75% ותושבי נתניה תומכים בעולים בעוד 25%.
<מרים פיירברג: אתם לא תומכים בנו, אתם לא תומכים בתושבי נתניה, אתם תומכים בעולים וזאת האחריות שלכם.
<מרים פיירברג: בדיוק פה הנקודה.
<קריאה: נכון, למה לסגור את מנהלת הקליטה אם הם תומכים בעולים?
<קריאה: למה לסגור את השירותים אם יש משרדי ממשלה שמשלמים על השירותים?
<מרים פיירברג: אתם תומכים בעולים, אבל אתם תומכים בהם בזה שאתם נותנים להם פטור ממסים על חשבוננו.
<מרים פיירברג: אתם עוזרים להם לתת פטור ממסים 100% בשנים הראשונות ואחר כך, מאחר שחלק גדול מהם הם חלשים מבחינה סוציו אקונומית, אז הם ממשיכים לקבל את ההנחות, גם כן על חשבוננו.
<מרים פיירברג: זאת אומרת אתם קולטים עלייה על חשבון - - -
<נחמיה חתוכה: מי זה אתם?
<מרים פיירברג: מדינת ישראל קולטת עלייה על חשבון - - -
<נחמיה חתוכה: זה לא התושבים של העיר נתניה, סליחה?
<נחמיה חתוכה: אתם ואתם.
<נחמיה חתוכה: סליחה שאני מדבר, אי אפשר את כל הבעיות של העיר נתניה, שהן צודקות, שהשולחן הזה יפתור את כל הבעיות.
<מרים פיירברג: סליחה, מה זה נקרא?
<מרים פיירברג: מדינת ישראל מחליטה, ראש הממשלה קורא ליהודי העולם להגיע לכאן.
<מרים פיירברג: קורה מה שקורה בצרפת, ראש הממשלה קורא להם להגיע לכאן, רק מה?
<מרים פיירברג: בדרך שוכחים להמשיך ולתמוך בצרכים שלהם כשהם מגיעים לנתניה, והם מגיעים לנתניה ואת אף אחד זה לא מעניין.
<נחמיה חתוכה: אני לא מתווכח בעניין הזה.
<מרים פיירברג: את אף אחד זה לא מעניין.
<נחמיה חתוכה: אני בטח לא אפתור את הבעיה.
<מרים פיירברג: אז לא תפתור את הבעיה, נכון, כי אתה לא ראש עירייה, אני צריכה לפתור את הבעיה.
<מרים פיירברג: ומאחר שאני - - -
<נחמיה חתוכה: אבל אני עדיין אומר שאני כמי שחרד לגורלם של העולים אומר - - -
<מרים פיירברג: אתה לא ח רד לגורלם של העולים יותר ממני, אבל אני גם חרדה לחוסר הצדק שיש במדינה, לחוסר השוויוניות שיש במדינה ואני לא מוכנה - - - אני לא יכולה לישון בשקט כשאני פוגעת בתושבי - - -
אברהם נגוסה: את חוסר הצדק הזה לא צריך לבוא על גבו של העולה הזה.
<מרים פיירברג: יש גם בעיר שלי - - -
<אבי זאנה: כבוד ראש העיר, שמענו אותך.
<מרים פיירברג: סליחה, אני לא מפריעה לך, אני עונה לו, אני לא עונה לך.
<אבי זאנה: אני חושב שהבנו את המסר שלך.
אברהם נגוסה: רגע, אני מנהל את הדיון.
<מרים פיירברג: בעיר נתניה אני חייבת לייצג גם את התושבים האחרים שעל גבם אתם קולטים את העולים ואנחנו שמחים לעשות את זה ואנחנו עושים את זה באהבה ובשמחה, אבל אנחנו לא רוצים להיות הפראיירים של המדינה.
<אבי זאנה: כבוד היושב ראש, אני מבקש.
אברהם נגוסה: אבי זאנה, בבקשה.
<אבי זאנה: אני מנכ"ל התאחדות עולי צרפת.
<אבי זאנה: אני קודם כל רוצה להזכיר לגב' ראש העיר שהעיר נתניה קולטת בשנים האחרונות רוב מוחלט של עולי צרפת.
<מרים פיירברג: להזכיר לי את זה?
אברהם נגוסה: לא, לנו הוא מזכיר.
<מרים פיירברג: להם, לא לי.
אברהם נגוסה: לוועדה.
<אבי זאנה: דיברתם על עולי אתיופיה ועולי קווקז וזו אוכלוסייה מבורכת שהגיעה לעיר נתניה.
<אבי זאנה: אני מדבר על העולים החדשים.
<אבי זאנה: כל הכבוד על החלטת הממשלה שהעולים מוגדרים, מי שעלה ב-89', הכסף שמועבר, בעיקר על ידי משרד הקליטה ומשרד הפנים והרשויות, זה עבור העולים.
<אבי זאנה: העולים האחרונים, אני רק אדבר על 10,000 הפנסיונרים, במרכאות, מצרפת שמכניסים מאות מיליוני יורו כל שנה לעיר נתניה.
<אבי זאנה: אני חושב שצריך לתת תמונה יותר רחבה ופה לא לבוא בכוחניות מוגדרת מול כל הגורמים שרק הרשות צודקת.
<אבי זאנה: יש פה ממשלה, יש פה משרדים, יש פה עמותות, יש פה עובדים, אני מבקש יותר רגש, יותר התייחסות, יותר כבוד, יותר הערכה לכל מי שפועל.
<אבי זאנה: יש פה אנשים שמכניסים הרבה כסף עמוק לכיס, עמותות גופים, ארגונים.
<אבי זאנה: לרשות יש סמכות ויש אחריות וכל הכבוד לך, אני מבין את המאבק שלך, אני אומר שצריך להסתכל ולתת - - -
<מרים פיירברג: זה המאבק שלך גם.
<אבי זאנה: תפסיקי כבר, כל פעם 'שלך', 'שלך', אני - - -
<מרים פיירברג: זה מאבק של כולנו, אתה לא מבין?
<מרים פיירברג: זה של כולנו, זה שלך ושלי ביחד.
<אבי זאנה: אני מבקש לא להתייחס לכל מילה שהוא אומר, אנחנו כולנו פה, אנחנו פה ציונים, אנחנו אנשים שעובדים למען העלייה.
<מרים פיירברג: אנחנו לא הממשלה.
<אבי זאנה: אני מבקש לא להפריע.
<אבי זאנה: שמענו שעה וחצי נאום מאוד נלהב שברובו הוא צודק, אבל במהות שלו הוא לא צודק.
<אבי זאנה: פה גרמת נזק.
<אבי זאנה: אני חוזר מסיור בצרפת, לפני שלושה ימים, הוא ברובו לא צודק.
<אבי זאנה: 30% מהעלייה מצרפת מגיעה לנתניה ומה שעשית בחודשיים האחרונים, פגעת מאוד בתדמית של העיר מול העולים.
<אבי זאנה: כל הכבוד למאבק שלך, כולם אומרים שאת מאוד מקושרת, פה לא דיברו על מפלגתיות, יש פה ראש עיר ששייכת למפלגה של השלטון, יש יושב ראש ועדה, יש לוביסטים, יש הרבה כוח בידיים שלכם, זה מאבק שלא צריך לצאת החוצה, הוא לא צריך לפגוע בעולים.
<אבי זאנה: אני מבקש לכבס את הכביסה בפנים, לפתור את הבעיות בפנים ולא לזרוק ולא לבוא עם כוחניות מול כולם ולזרוק אותנו החוצה.
<אבי זאנה: אנחנו נמשיך לתמוך בעולים, נמשיך ללוות אותם ואם העולים לא ימצאו את דרכם בנתניה הם ימצאו את דרכם במקום אחר, לא קרה כלום.
<מרים פיירברג: בסדר גמור.
<מרים פיירברג: אנחנו מוקפים באהבה בכל מקום.
אברהם נגוסה: מר פרדריק פשטר.
<פרדריק פשטר: אני פה בשביל להציג את העמדה של העובדים של אגף הקליטה.
<פרדריק פשטר: קיבלנו מכתב שימוע לשקלול הפסקת תפקידים ללא סיבה, לא היה כתוב סיבה על הפסקת העבודה שלנו.
<פרדריק פשטר: אנחנו עובדים לילות כימים כבר כמעט עשור, אנחנו תומכים במאבק של ראש העיר, של העירייה, אנחנו מוכנים לשתף פעולה, עם כל הקהילות, אתיופים, רוסים, צרפתים, במאבק הזה, ומי שלא מבין את הדבר ההזוי שקורה במדינה אז אין לו עיניים מול הפרצוף.
<פרדריק פשטר: פשוט צריך לשנות את זה ולהתקומם ואנחנו תומכים ממש, זה אי צדק שכבר מעל עשור ראש העיר העלתה.
<פרדריק פשטר: אבל אני רוצה לשאול את ראש העיר, למה לא לסגור את חוף הים ולפטר את כל המצילים?
<פרדריק פשטר: למה לא לפטר את כל המאבטחים, כי גם לפיגועים לא קיבלנו?
<פרדריק פשטר: אנחנו לא מבינים למה אנחנו העובדים הם בני ערובה - - -
<מרים פיירברג: לא, כי אנחנו לא עיר עולים, כי מדינת ישראל החליטה שאנחנו לא עיר עולים.
<מרים פיירברג: אתם לא מבינים את העיקרון, זה לא כסף.
<מרים פיירברג: זה גם כסף, אבל זה עיקרון.
<מרים פיירברג: מדינת ישראל החליטה אנחנו לא עיר עולים.
<פרדריק פשטר: יצאתי לירידים השנה בצרפת ומגיעים כ-1,500 עולים בקיץ וצריך לתת להם שירות, שנרצה או לא נרצה.
<פרדריק פשטר: אנחנו גמרנו את התקופה של ה - - -
<מרים פיירברג: שמדינת ישראל תתעורר.
<פרדריק פשטר: שהיו מכוונים את - - -
<מרים פיירברג: שראש הממשלה וממשלת ישראל יתעוררו.
<פרדריק פשטר: בסדר, אני לא קובע, את לא קובעת איפה יילכו העולים.
<פרדריק פשטר: העולים מגיעים, הם מגיעים, הם יהיו בנתניה וצריך להמשיך לתת את התמיכה.
<פרדריק פשטר: מה שאני מציע, שבדרך הפרלמנטרית תהיה תכנית אופרטיבית, כמו שהציעו חברי הכנסת, לצאת מפה עם תאריכים, עם לוח זמנים, להגיד מתי אנחנו נקבע עוד ישיבה לפעם הבאה.
<פרדריק פשטר: ראש העיר נתנה עכשיו טווח של חודש וחצי, חודשיים, לעובדים.
<פרדריק פשטר: אנחנו לא יכולים לעבוד ולהיות בני ערובה, לדעת שבעוד חודש-חודשיים אנחנו מפסיקים לעבוד.
<פרדריק פשטר: מה אני אגיד עכשיו לעולה שמגיע?
<פרדריק פשטר: יש אולפן, אין אולפן?
<פרדריק פשטר: יש תמיכה בבית הספר?
<פרדריק פשטר: אין תמיכה?
<פרדריק פשטר: יש רווחה, יש פעילויות?
<פרדריק פשטר: אנחנו לא יודעים.
<מרים פיירברג: רווחה יש.
<פרדריק פשטר: אי אפשר לעשות ככה, אנחנו פה נמצאים בבית המחוקקים של מדינת ישראל, לצאת מפה עם החלטות ולהגיד שאנחנו ניפגש עוד חודש, עם תשובה של בג"צ, עם החלטות, ולא להשאיר אותנו באוויר.
<פרדריק פשטר: אני מציג את עצמי כעובד עיריית נתניה, אני מרגיש כעובד עיריית נתניה, אני שייך לעיר הזו ואני נותן שירות לעיר הזו ואני רוצה לדעת מה להגיד לעולה.
<פרדריק פשטר: כשאני אצא מפה, פונים אליי בפייסבוק, בווטסאפ, במה שתרצו ואני לא יודע מה לענות.
<פרדריק פשטר: אומרים לי שבסוף החודש אני מפוטר.
<פרדריק פשטר: לא, אני לא מפוטר, אני רוצה פה החלטות.
<אסתר בלום: כמובן אני חוזרת על זה שאנחנו מחזקים את מהות המאבק שלך, כבוד ראש העיר, ואנחנו באמת חושבים שיש צורך לתקן את האיוולת כאן.
<אסתר בלום: אבל שוב, בטח לא לאיים על העולים ולא על חשבון, לא של העובדים ולא של העולים.
<אסתר בלום: פתאום מה אנחנו חושבים?
<אסתר בלום: אם זה לא עבד בכנסת ואם זה לא עבד בחוקים ואם זה לא עבד בכל הוועדות, העולים יהיו ברחובות והם יעשו את ההפגנות שלא מצליחים לעשות כאן?
<אסתר בלום: מי צריך לעשות את המאבק הזה?
<אסתר בלום: הם צריכים לעשות?
<אסתר בלום: מה כאן המשחק?
<אסתר בלום: אנחנו מנסים לעורר את הרחובות כדי שהם יבואו הנה והם יעשו הפגנות?
<אסתר בלום: אנחנו יודעים שהם הכי חלשים ולא יודעים לעשות את זה.
<אסתר בלום: אז אנחנו צריכים לעשות את העבודה, מי שנמצא כאן צריך לעשות את העבודה, אנחנו לא צריכים להגיד, העובדים והעולים, אנחנו נסיר את כל האחריות מאיתנו, אתם תלכו לדבר עם ראש העיר ותלכו לדבר עם ראש הממשלה כי אני לא הצלחתי לדבר איתו ונפגשתי איתו שלוש פעמים.
<אסתר בלום: האחריות היא שלנו, בבקשה, להסיר את האיום הזה שבעוד חודש וחצי אנחנו מורידים את השירותים בכלל ולתכנן, כמו שהוצע כאן, תכנית עבודה כמו שצריך.
<אסתר בלום: אנחנו נתמוך בכם, גם העולים, גם ארגוני העולים, אנחנו נתמוך בזה.
<מיכאל בן סעדון: אז הדברים העיקריים נאמרו, אני רוצה להגיד, כבוד ראש העיר, את איתי?
<מרים פיירברג: כן, יש לי חלוקת קשב.
<מיכאל בן סעדון: אני חושב שיש הסכמה מקיר לקיר שהמאבק הוא צודק ואני חושב שכל ארגוני העולים הם איתך, אבל כולנו חושבים שלא העולים ולא העובדים צריכים להיות הקורבן.
<מיכאל בן סעדון: לגבי העולים, אם יש משבר, אני לא נכנס לפוליטיקה, צריך אפילו שהמגזר השלישי יתערב כדי שתהיה המשכיות.
<מיכאל בן סעדון: אנחנו לא יכולים להסתכל בעיניים של העולים ולהגיד, אה, יש מאבק בין ראש הממשלה לראש העיר ואם הפילנתרופיה צריכה להיכנס אז אני אשמח שנהיה בקשר כדי לראות מה אפשר לעשות כדי שהעולים לא ייפגעו.
<מיכאל בן סעדון: לגבי העובדים.