GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאת שוחט: אז הקריאה שלך זה למדינה.
<ליאת שוחט: העירייה עשתה מאמץ לענות על הצורך.
<משיח דוידוב: - - - המחלקה נסגרה אחרי שאני יצאתי.
<משיח דוידוב: לא יודע, אני לא רוצה להגיד, להאשים אף אחד.
<קריאה: דוידוב, זה יהיה בסדר.
<קריאה: אבל מאורגן, יהיה מקצועי.
אברהם נגוסה: אני יכול לענות או ביחד?
<מאיר יחיאלי: אני רציתי לענות לכבוד ראש העיר, להחזיר לה את הכדור בנושא של עידוד עלייה.
<מאיר יחיאלי: עם נושא של עידוד עלייה, תיכנסו לזה כמו כל עיר שנכנסת לנושא, המשרד מתקצב גם בנושא של סיוע של מלווה, פרויקטור, וזה כבר מודל שקיים בהרבה רשויות.
<קריאה: איפה בדיוק?
<מאיר יחיאלי: ברמלה, אריאל, פתח תקווה, תל אביב.
<קריאה: אז למה לא פה?
<מאיר יחיאלי: בבקשה.
<ליאת שוחט: בבקשה, יש ראש עיר חדשה, היא תקבל הכול.
<מאיר יחיאלי: זה קיים בתקציבים.
<מאיר יחיאלי: זו ועדת עלייה בכנסת, לכן צריך להתייחס לעידוד עלייה - - -
<עופר תודר: מה שהיה זה מאוד נחמד, אבל איך אנחנו מתקדמים מהיום?
<עופר תודר: בהנחה שלא מילאו את הקול קורא, לא משנה למה - - -
<ליאת שוחט: זה מתחייבים לקלוט עולים.
<מאיר יחיאלי: אנחנו נשב ביחד, גם אם זה לשנה הבאה.
<ליאת שוחט: אז מפה תצא פגישת עבודה מסודרת איתכם ונתקדם.
אברהם נגוסה: אני אתייחס לשאלתך בעניין העברת תקציבים.
אברהם נגוסה: לפי החוק במדינת ישראל הרשויות המקומיות הן חלק ממשרדי הממשלה, חלק מהשלטון המרכזי, ולכן הכסף עובר בצינורות המקובלים ולפי חוק התקציבים ולכן אני לא יכול לדרוש משר האוצר לעקוף את משרד הפנים ולהעביר ישר לעיריית אור יהודה, או לעקוף את שר הקליטה או משרד הקליטה, או משרד הרווחה או משרד החינוך.
אברהם נגוסה: זה לא יקרה.
אברהם נגוסה: אז מה שיש, כמובן שיש את הצינורות, יש את המשרדים, לפי הבקשות של ראשי ערים או מחלקת הכספים של העירייה, מרכזים את התכניות, את הצרכים, ואז פונים, אם זה למשרד הפנים, אם זה למשרד הקליטה, אם זה למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: יש בעירייה מחלקת חינוך או מחלקת רווחה וככה זה הולך.
אברהם נגוסה: לכן מה שאני אמרתי, גם על התכניות, התכנית החדשה לשילוב יוצאי אתיופיה, אני לא מדבר על העולים החדשים, על הוותיקים.
אברהם נגוסה: כדי לשלב את הקהילה, כדוגמה אני אומר את זה, כל משרד מעביר ישר לעירייה, לא העירייה יכולה לקבל באופן ישיר מהאוצר.
אברהם נגוסה: כל תקציב כבר צבוע.
אברהם נגוסה: זה לחינוך פורמלי, סכום כזה לבלתי פורמלי, סכום כזה לדיור, כל מיני.
אברהם נגוסה: לפי זה אתם יכולים ללכת ולבקש, לפנות, וזה מה שצריך להיות.
אברהם נגוסה: אני יכול לבקש או לפנות לשר החינוך, לשרים, בכתב, שאני ראיתי בעיות כאלה וכאלה ואני מבקש להפנות תקציבים על מנת לפתור את הבעיות האלה.
אברהם נגוסה: זה מה שאני יכול לעשות.
אברהם נגוסה: ישר להעביר למחלקת רווחה, אני לא יכול לתת הוראה כזאת.
<משיח דוידוב: אני כנראה לא הסברתי את עצמי נכון.
<משיח דוידוב: לא התכוונתי ישירות, הכוונה - - -
אברהם נגוסה: חשבתי ששאלת אותי למה לא מעבירים למחלקות?
<משיח דוידוב: לא, כנראה לא הסברתי את עצמי נכון.
<משיח דוידוב: הכוונה, אנחנו מדינה של עולים, מקבלים עולים, למה שלא תהיה באופן קבוע מחלקת קליטה בעיר?
<קריאה: אין לנו פה מחלקה כזאת.
<משיח דוידוב: עכשיו אין, בזמנו היה.
אברהם נגוסה: זה שאין באור יהודה זה לא אומר שאין, ברשויות המקומיות יש מחלקת רשות הקליטה, זה נקרא, ברשויות מקומיות שונות.
אברהם נגוסה: רשות הקליטה היא חלק מהעירייה ולכן יש לה את ההתקשרות מול משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: גם במשרדים אחרים.
אברהם נגוסה: אבל שאין באור יהודה, אז תחשבו להקים אותה, צריך להקים.
<משיח דוידוב: היה.
<משיח דוידוב: זה מה שאני אמרתי, שהיה.
<משיח דוידוב: בתקופה שאני הייתי היה.
אברהם נגוסה: בסדר, אז צריכים לעשות אותה.
אברהם נגוסה: יש רשות קליטה בכל הרשויות המקומיות.
<ליאת שוחט: טוב, תודה רבה.
אברהם נגוסה: אז אני באמת רוצה לסכם.
אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו, ועדת העלייה והקליטה, מאוד מברכים על היום הזה, ותודה לגב' ליאת שוחט, ראש העיר פה, אנחנו מאוד מודים לך וגם לצוות שלך, לכל עובדי העירייה, וגם לנציגי משרדי הממשלה שהגעתם לפה.
אברהם נגוסה: אני חושב שקיימנו דיון חשוב, גם ברמת העברת אינפורמציה וגם ללמוד את המציאות בשטח.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הנקודות שלמדנו פה וגם מה שאנחנו יכולים לקחת לכנסת.
אברהם נגוסה: חברי הוועדה שלא יכלו להגיע לפה, הם יקראו את הפרוטוקול של הדיון, הפרוטוקול מופץ לכולם וכולם יקראו את זה.
אברהם נגוסה: אם אנחנו מביאים את הנושא של אור יהודה לדיונים השונים הם יבינו את זה מהפרוטוקול, לכן אל תחשבו שהם לא יהיו מעודכנים.
אברהם נגוסה: אנחנו התרשמנו מהעבודה שאתם עושים, גב' ליאת, למרות שאת נמצאת פה זמן קצר, באמת העבודה שאתם עושים, אנחנו מתרשמים.
אברהם נגוסה: אנחנו גם מבינים את המוגבלות שיש, בעיקר בתקציב, אנחנו רואים את זה בתחום החינוך, יש מה לעשות, בעיקר עד כיתה ט' שאין פתרון לחינוך הבלתי פורמלי.
אברהם נגוסה: לזה אנחנו נפנה בכתב לשר החינוך ונבקש שיתייחס בנושא הזה.
אברהם נגוסה: קישורים לכל השרים, גם לשר הקליטה, לפי הבקשה פה להגדיל את התקציב של מוקד קליטה והחשיבות של מוקד קליטה וגם בעניין שעות העולה, למרות שזה נוגע למשרד החינוך אני חושב שיש לו חלק, בגלל משרד הקליטה, בגלל העולים.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו גם נפנה למצוא פתרון לבודדים שנמצאים בכל מיני בתי ספר, איזה שהיא תכנית לרכז אחר הצהריים פה בעירייה, או במקום שלכם נוח.
אברהם נגוסה: בזה אנחנו נפנה לשני השרים האלה.
אברהם נגוסה: בתחום הרווחה אני הבנתי שתכניות נסגרו פה, בעיקר תכניות לקשישים.
אברהם נגוסה: זה מה שאני שמעתי.
אברהם נגוסה: לכן מאוד חשוב שתכניות לקשישים ונוער וחד הוריות, נכים, אלה אוכלוסיות שצריך לחזק אותן, לעזור להן.
אברהם נגוסה: אני אומר שאנחנו נפנה לשר הרווחה בנושא הזה בכתב.
אברהם נגוסה: גם העניין של המגשרים המסורתיים, זה מאוד מאוד - - -
<ליאת שוחט: על זה יש לי מה להגיד, אבל זה אולי לא המקום.
אברהם נגוסה: אני יודע איפה המקום, אני אפנה, זה במשרד הרווחה, יש מחלקה לזה.
אברהם נגוסה: אני אפנה את זה.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה בכתב.
<ליאת שוחט: הייתי מבקשת קודם לשוחח איתי לפני.
אברהם נגוסה: בסדר, אני רק מסכם.
<ליאת שוחט: אני לא רוצה לפתוח את זה, אבל זה - - -
אברהם נגוסה: בסדר, אני אשמח לקבל אינפורמציה או פידבק לפני שאני כותב.
אברהם נגוסה: בתחום הבריאות יש בעיה, אנחנו נכתוב מכתב לשר הבריאות, שיהיו מתורגמנים בקופות החולים.
אברהם נגוסה: נושא מאוד חשוב, הסברה בשפות של העולים החדשים, אם זה עולים מכל הארצות.
<קריאה: זה לא רק עולים חדשים, יש עולים שהם הרבה שנים פה.
אברהם נגוסה: בוודאי, אני פשוט לא רוצה לחזור על אותה תכנית, התכנית הזאת מתייחסת ליוצאי אתיופיה, אבל אני מסכם את זה על הצרכים של העולים בכלל.
אברהם נגוסה: בעניין של משרד השיכון, אנחנו נפנה לשר השיכון בעניין דיור ציבורי.
אברהם נגוסה: אני חושב שיש לחזק את - - -
<אפי גוטמן: רכישת הדירות של עמידר או - - -
אברהם נגוסה: ההתחדשות העירונית או בעניין ה - - -
<אפי גוטמן: רק הדירות של עמידר, שירכשו פה, כי - - -
אברהם נגוסה: אני כמובן אומר לכם שאנחנו נפנה במה שקשור לעולים חדשים, אני לא יכול לפנות בנושאים אחרים.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה בתחום העולים.
<אפי גוטמן: זה ברור.
<אפי גוטמן: מה קורה?
<אפי גוטמן: כשמקצים פה דירות אז דירה אחת הולכת למשרד הקליטה ודירה אחת למשרד השיכון.
<אפי גוטמן: ככל שתגדיל פה את ההיצע של יחידות הדיור התור הזה ייגמר יותר מהר.
<אפי גוטמן: זה חייב לעבוד בשני מישורים, לא רק בגלל קליטה, אלא גם בגלל משרד השיכון.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים על הכוונה והתכנית ושאתם הולכים בכיוון החיובי בעניין של בנייה של מרכז וגם בית כנסת ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: התרשמנו מזה וזה רשום בפרוטוקול.
אברהם נגוסה: בעוד כמה חודשים אנחנו נשאל אתכם לאן הגעתם.
<משיח דוידוב: פספסתי נקודה אחת, ברשותך.
אברהם נגוסה: אבל בקיצור.
<משיח דוידוב: לפי האחוזים כבודו ראה כמה אוכלוסייה בוכרית יש, מתוכם יש הרבה קשישים, אין להם מועדון לקשישים גברים.
אברהם נגוסה: אני עכשיו דיברתי על זה, אני אפנה לשר הרווחה, לכולם, לכל הקשישים, אבל לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: אבל אני חושב שזה יהיה לכולם, לדעתי.
אברהם נגוסה: זה חשוב מאוד, הם לא צריכים בספסלים ולהעביר את זמנם, צריך להיות מועדון.
<לבנה שטובי: זה חשוב מאוד.
<לבנה שטובי: האזרחים הוותיקים חשובים מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה לשר הרווחה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות עוד פעם, להודות לכולם שבאתם.
אברהם נגוסה: את החלק הראשון אנחנו מסיימים ואנחנו נמשיך לחלק השני, זה הסיור.
<ליאת שוחט: יש הרבה עבודה, אין ספק, באתם בשלב של ההתחלה.
<ליאת שוחט: הריצוף, אנחנו מדברים עוד על לעשות שירותים נגישים, מטבחון קטן, כל מה שיאפשר להם לקיים את הצרכים שלהם ואת המנהגים שלהם במקום.
<אייאם אבטמו: המקום הזה, לפני כן היה הסככה הזו.
<ליאת שוחט: '
<ליאת שוחט: לפני כן' זה אומר לפני הבחירות ואחרי הבחירות.
<אייאם אבטמו: כן, עד לא מזמן הייתה הסככה הזו, זה החלק הזה, ולא היה אור ולא הייתה שום תשתית לגמרי.
<אייאם אבטמו: הכי חשוב, המקום הזה מאוד מאוד מאוד שימושי, משמעותי לקהילה.
<אייאם אבטמו: כל השנים האלה אנחנו זועקים ואף אחד לא - - - עכשיו, עם הכסף של העמותה של הקהילה וגם הרבה עזרה מהעירייה, כי אנחנו השתתפנו בחלק הזה והתשתיות, העזרה מעירייה, יש קצת - - - אבל כמו שאמרת, יש המון עבודה.
<אייאם אבטמו: אתם רואים.
<קריאה: אפשר לפרוטוקול להגיד איפה אנחנו נמצאים?
<אייאם אבטמו: אנחנו נמצאים ב - - -
אברהם נגוסה: במרכז התכנסות של הקהילה.
<אייאם אבטמו: סמוך לאיילת השחר.
אברהם נגוסה: לאירועים תרבותיים, מסורתיים, מנהגים של הקהילה.
אברהם נגוסה: מה עכשיו חסר לכם פה?
<אייאם אבטמו: מה לא חסר?
אברהם נגוסה: לא, המבנה וכל זה, מה?
<אייאם אבטמו: חסר עוד תשתיות.
<אייאם אבטמו: אין תשתית, אנחנו מדברים על משהו זמני מאוד.
אברהם נגוסה: אין מים?
<אייאם אבטמו: אין מים.
<אייאם אבטמו: חסר, זה המון עבודה.
<אייאם אבטמו: אין מטבח, ובהשכרה, משתמשים במקום אחר, זה דבר ש - - - למשל גידור וחשמל, מים, כל התשתית אין, זו רק ההתחלה פה.
<אייאם אבטמו: אבל חשוב לציין שלפני כמה חודשים היה יותר גרוע.
אברהם נגוסה: שירותים?
<אייאם אבטמו: שירותים יש, אבל זה עוד לא גמור.
<אייאם אבטמו: יש פה בתוך המקלט, אבל זה עוד לא גמור.
<ליאת שוחט: - - - זו גם העדפה שלי זה שמישהו יחזיק את המקלט, יתחזק אותו, ישמור עליו ושנצטרך בשעת חירום נוכל להשתמש בו.
אברהם נגוסה: העץ זה בסדר?
<ליאת שוחט: כן, לא נוגעים בטבע.
<אייאם אבטמו: כמו שאתם רואים, יש המון עבודה.
<ליאת שוחט: שר השיכון היה, הוא יודע, הזמנתי את שר האוצר ועכשיו הזמנו אותך.
<עופר תודר: אגב, גם יוצאי אתיופיה, יש כאן ריכוז גבוה יחסית בשכונה הזאת.
<ליאת שוחט: זו פעילות שעושים לנוער במקלט, פה זה אחד המועדונים, זה נקרא מועדון השחר.
אברהם נגוסה: אבל ל-70 ומשהו ילדים.
<ליאת שוחט: לא, לא המועדוניות.
<ליאת שוחט: יש לנו גם - - -
אברהם נגוסה: זה בית כנסת.
<אייל אברטה: יש לוח מלמטה, זה אדמה, יורד למטה.
<קריאה: מתי זה קרה?
<קריאה: זה ישן או שזה בזמן האחרון?
<אייל אברטה: עכשיו בקרוב.
<קריאה: זה היה הרבה זמן.
אברהם נגוסה: החיבור פה.
אברהם נגוסה: יכול להיות פה שאתם תזוזו לפה וזה יזוז לפה.
<קריאה: זה איך שיקראו על קריעת ים סוף.
<ליאת שוחט: כמה מתפללים יש פה?
<נדב מדהני: תלוי, בשבת?
<ליאת שוחט: בשיא.
<נדב מדהני: בשיא 300.
<נדב מדהני: בלי הנשים.
<קריאה: אבל אתם פותחים כמה פעמים באותו יום, נניח מתחילים בחמש ואחר כך בשבע, או משהו כזה?
<נדב מדהני: לא, כולם - - - יש מניין אחד.
<קריאה: ואם תעשו שני מניינים זה לא פותר את הבעיה בינתיים?
<נדב מדהני: לא כל כך, לא פותר, כי יש קידוש בשבת, כולם - - -
<ליאת שוחט: ביחד רוצים.
<ליאת שוחט: זה בסדר, זה מגיע להם.
<נדב מדהני: זה קהילה, זה גיבוש.
<נדב מדהני: יש קהילה קדושה מאוד שאוהבת להתפלל ובאמת אפשר לברך ולשבח, זה פעיל גם במשך השבוע, לא רק בשבתות.
<נדב מדהני: יש הדרכות פה, יש תלמידים.
<נדב מדהני: יש חתנים.
<ליאת שוחט: יופי.
<ליאת שוחט: רק שמחות.
<נדב מדהני: יש פה ילדים צעירים, יש הכול.
<נדב מדהני: רק פשוט אנחנו צריכים - - -
<קריאה: כשנמצאים, זה בית הכנסת היחידי שיש לנו, זה לא מספיק לכל הקהילה.
אברהם נגוסה: אז איך?
אברהם נגוסה: עומדים בחוץ?
<נדב מדהני: בחגים אנחנו פותחים יריעות בחוץ, יש לנו רשת תלויה פה, פותחים רשת מבחוץ, מהגדר - - -
<קריאה: זה בחגים של הקיץ.
<נדב מדהני: בכיפור, ראש השנה, סוכה גדולה בונים פה.
<נדב מדהני: (המשך הסיור)
<קריאה: פה יושב רכז נוער, רכז תעסוקה.
<קריאה: (המשך הסיור)
<בר יוחא חיסקאייב: פה יש לנו 60 מקומות, מכניסים כיסאות.
<קריאה: ויהיו פה עוד 150.
<קריאה: לא, ביחד.
<קריאה: זה אני רוצה להעביר.
<קריאה: אבל זה יגדל.
אברהם נגוסה: להוריד את הקיר הזה ולהזיז אותו?
<אפי גוטמן: זה בית כנסת סמרקנד לעולי בוכרה.
<בר יוחא חיסקאייב: פה אנחנו מתפללים, כל האנשים שעלו בשנת 90' וברוך ה' מתקדמים, יש לנו שיעורים, יש לנו תהילים לילדים, יש לנו פעם בשבוע שיעור לנשים, לימוד בר מצווה זה תמיד עושים.
אברהם נגוסה: אז כל הזמן יש פעילות.
<בר יוחא חיסקאייב: כל הזמן יש פעילות.
<קריאה: אין מקום אחר, רק בבית כנסת.
<בר יוחא חיסקאייב: אנשים באים, שרוצים לעשות השכרה, הם באים בזמן התפילה, מזונות, כל מיני דברים, באים אורחים.
<בר יוחא חיסקאייב: כבר קשה להיות במקום קטן.
<קריאה: הקהילה הבוכרית הכי גדולה.
<בר יוחא חיסקאייב: האמת אני התחלתי כבר מאוד קשה, גם כספית, ופה - - - מאוד קשה.
<בר יוחא חיסקאייב: האנשים הבוכרים שלנו תורמים בעניין העליות, משתדלים לעשות הכול משלנו, אבל זה לא מספיק, מאוד קשה.
<בר יוחא חיסקאייב: עכשיו התחלתי - - -
אברהם נגוסה: בשיפוץ עכשיו העירייה עוזרת?
<בר יוחא חיסקאייב: לא, זה מבית כנסת, אבל אין לי כסף מספיק.
אברהם נגוסה: יש פה סגן ראש העיר.
<אפי גוטמן: הגשת בקשה?
<בר יוחא חיסקאייב: עוד לא הגשתי בקשה.
<בר יוחא חיסקאייב: בעזרת ה' אני גם חושב על זה.
<אפי גוטמן: זה מזכיר לי את ההוא שאומר 'אני לא זוכה בלוטו', אומרים לו 'שלחת?'
אברהם נגוסה: הנה, עכשיו הבנת את המסר.
<בר יוחא חיסקאייב: כן, בעזרת ה', אני רוצה לבקש את העזרה.
אברהם נגוסה: בכמה זמן אתם תכננתם לסיים את השיפוץ?
<בר יוחא חיסקאייב: רק התחלנו.
<בר יוחא חיסקאייב: לפני יום-יומיים התחלנו, זה הכול תלוי בכסף.
<בר יוחא חיסקאייב: אם יש ברוך ה', בעזרת ה', יכולים לגמור מהר.
<בר יוחא חיסקאייב: חצי אנחנו מכניסים לבית הכנסת, חצי לעזרת נשים.
<בר יוחא חיסקאייב: רק בקשה, אם בעזרת ה' - - -
<קריאה: אם בעזרת ה' תהיה קצת עזרה עד פסח זה יהיה מוכן.
<בר יוחא חיסקאייב: אנחנו משתדלים.
אברהם נגוסה: סגן ראש העיר אמר שלא ביקשתם.
<אפי גוטמן: אני אמרתי, קודם כל תבקשו, נראה אם אפשר וכמה ואיך.
<אפי גוטמן: זה לא הבטחה.
<בר יוחא חיסקאייב: לא, זה בסדר גמור.
<אפי גוטמן: זה הבטחה לשמוע ולנסות לעזור.
<אפי גוטמן: יש תקציבים, עובדים בצורה מסודרת.
אברהם נגוסה: כן, בסדר גמור.
<בר יוחא חיסקאייב: אנחנו שמנו כיסאות פה, ישר באים ומכניסים כיסאות, כי אין ברירה.
<בר יוחא חיסקאייב: עכשיו מתקדמים, יש לנו חגים, יש לנו ראש חודש, בכיפור ובפסח.
<קריאה: צריך לעשות פה גם אולם.
<בר יוחא חיסקאייב: לא אולם, זה לוקח חצי.
<בר יוחא חיסקאייב: חצי עזרת נשים, למי שיש אזכרה, הוא נכנס ועושה אזכרה.
<קריאה: מי שיש ברית, מי שיש עלייה לתורה.
<בר יוחא חיסקאייב: כי אני גם המוהל שלהם.
אברהם נגוסה: יופי.
אברהם נגוסה: מה זה?
<בר יוחא חיסקאייב: זה כבר בחוץ, סגרנו.
<אפי גוטמן: טוב, שמחנו לבקר.
<בר יוחא חיסקאייב: תודה רבה לכם.
<בר יוחא חיסקאייב: זה שירותים, יש מחסן.
אברהם נגוסה: זה בהתחלה או בסוף?
<יאיר רביבו: בדרך כלל, אבל אני רוצה לדבר על הסלוגן של העיר, שאין יותר מתאים לפתוח את הדיון בלראות פסיפס של תרבויות.
<יאיר רביבו: זה הסלוגן הרשמי של העיר והסלוגן הזה הוא דו משמעי.
<יאיר רביבו: ראשית ממש בשכונה פה התגלו רצפות פסיפס מהמרה
<יאיר רביבו: יבות ביותר בעולם כולו ויש פה חלק קטן של תבליט מהרצפה המרכזית שהתגלתה פה ועכשיו נמצאת במוזיאונים הנחשבים בעולם.
<יאיר רביבו: זו הסיבה שחשבנו שאם יש פה הרבה פסיפסים מתחת לאדמה ויש פה הרבה פסיפסים מעל האדמה, שזה אנשים, אז יחד אנחנו יוצרים פה פסיפס של תרבויות, הפסיפס המרהיב שיש בעיר הזו.
<יאיר רביבו: מעבר לעובדה שמדובר פה בעיר ייחודית שהיא גם עיר מעורבת יהודים וערבים, בתוך היהודים עצמם יש פה המון קהילות.
<יאיר רביבו: העובדה שיש פה המון קהילות היא אחת מהחוזקות של העיר הזו, שידעה לקלוט את כל העליות הגדולות.
<יאיר רביבו: לכל קהילה יש את המענה שלה, אם ניקח את יוצאי הודו, יש להם בתי כנסת, יש להם מרכז, יש להם אנשים.
<יאיר רביבו: כל אחת מהקהילות, בדרך כלל הקהילה סביב בית הכנסת, סביב המועדון, סביב הפעילות.
<יאיר רביבו: אני באופן אישי מאוד אוהב את הנושא של שימור מסורת וטיפוח העבר, אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב מאוד.
<יאיר רביבו: אנחנו מארחים לפחות בין 10 ל-15 אירועים בשנה סביב עדות.
<יאיר רביבו: זה אומר שהיכל התרבות שלנו מתכנס, ממלאים אותו בערב ליוצאי גיאורגיה או יוצאי הודו, או חבר העמים, או מרוקו, או טוניס, או בוכרה.
<יאיר רביבו: זה משהו מדהים.
<יאיר רביבו: אתם חייבים לראות שבערב הזה אנחנו משמרים את המסורת, את המאכלים, את הלבוש, את הריקודים, את השירים.
<יאיר רביבו: זה יפה.
<יאיר רביבו: אני אישית מאוד אוהב את זה, כל אחד בגזרה שלו.
<יאיר רביבו: אני כבן להורים שעלו ממרוקו מאוד אוהב את הטיפוח של הדברים האלה.
<יאיר רביבו: לפני שלושה ימים הייתה פה שרת התרבות, ביום חמישי, פה, ממש פה מאחורי המתנ"ס וחנכנו פה להקה יהודית ערבית שמצד אחד מטפחת את המוזיקה והאתניות הערבית, מצד שני את כל הסגנון האנדלוסי, הפיוטים.
<יאיר רביבו: ביחד עשינו פה משהו מאוד יפה.
<יאיר רביבו: זה נקרא מטרוז.
<יאיר רביבו: מטרוז בערבית זה רקום, משהו שהוא רקום יחדיו וזה פחות או יותר מספר את הסיפור של העיר הזו, עיר שיש בה המון עולים, עם אתגרים גדולים מאוד.
<יאיר רביבו: מה שציינתי זה רק אולי את הדברים היותר נחמדים של מופעים ותקציבי תרבות וכו', ופה זה המקום להודות גם למשרד הקליטה, לאורך השנים, שבאמת תומך בנו וגם באותם ימים קשים שלוד לא יכלה להפעיל בכלל תקציבים בזמן הוועדה הקרואה.
<יאיר רביבו: היו פה דברים הזויים שהיום אי אפשר בכלל להבין איך הם קרו, תקציבי הקליטה עברו פה בכלל דרך באר יעקב.
<יאיר רביבו: כדי להפעיל פה תקציב בלוד היה צריך לעשות צינור, העברה דרך עיר אחרת.
<יאיר רביבו: אנחנו הרבה זמן אחרי זה.
<יאיר רביבו: יש לנו היום מועצה טובה, יש לנו מחזיקת תיק שיושבת, ועדת היגוי, יושבים ואנחנו רק מנצלים את התקציבים.
<יאיר רביבו: אני יכול להגיד לכם כבר נקודה לשיפור, אחד הדברים שאנחנו נתקלים בו כאחד הפערים זה שיש פער בין אישור התקציב הממשלתי והגעתו.
<יאיר רביבו: אלוירה אומרת לי 'יופי, קיבלתי ב-1 בנובמבר, מה אני עכשיו עושה בחודש וחצי?
<יאיר רביבו: כמה אני יכולה לדחוף לאנשים אירועים בחודש וחצי?', זה מסוג הדברים שאתה אומר - - - עירייה שיצאה מוועדה קרואה, עדיין מי שנכווה ברותחין נזהר מאוד, אנחנו נזהרים, לא רוצים להכניס את העירייה הזאת לגירעון.
<יאיר רביבו: אז יש עיריות שאומרות 'עלינו, צאו לדרך', וזו הסיבה שהתפרסם בשבוע שעבר, מאז שיצאנו לנבחרי ציבור, בשנתיים האחרונות זכינו שנתיים ברציפות בפרס מינהל תקין.
<יאיר רביבו: אני לא יודע אם אתם מבינים את המשמעות, מה זה אומר, העיר לוד וניהול תקין זה כאילו מה הקשר?
<יאיר רביבו: אז זה חלק מהשינוי התפיסתי שעשינו, שהעיר לוד אחרי שכיכבה 15 שנה בראש מדורי הרכילות, הביקורת והמינהל הלא תקין, באמת, ונתנו אותנו תמיד כדוגמה לאיך לא מנהלים עיר נכון, פתאום בשנתיים האחרונות מאז שנבחרנו עושים הרבה.
<יאיר רביבו: עושים באמת הרבה גם בצד הפיזי, גם בצד החינוכי, גם בצד הקהילתי החברתי.
<יאיר רביבו: ושורה תחתונה, בלי גירעונות, עם מינהל תקין, בלי חריגה מתקנים ולכן חשוב לנו לשמור על זה.
<יאיר רביבו: אנחנו פונים אליכם פה כרגולציה של הממשלה בכנסת, התקציבים חייבים להיות מועברים בזמן.
<יאיר רביבו: אז הנה, אני אומר לכם, כשאלוירה באה ואומרת לי 'ראש העיר, אי אפשר להשאיר בלי פעילות', עיריית לוד כן שמה מכיסה תקציב גישור.
<יאיר רביבו: אנחנו שמים תקציב גישור, שהוא באמת לגישור, שאנחנו באים ואומרים 'זה עלינו', גישור שלושה חודשים, רבעון, שני רבעונים, אבל התפקיד של הממשלה לדעת שאם יש תקציב – הוא עובר.
עודד פורר: קיבלתם מקדמות השנה?
<יאיר רביבו: לא.
<קריאה: אני אתייחס אחר כך.
<יאיר רביבו: אני אתן את הפתיחה שלי, אני רק נגעתי.
<יאיר רביבו: אני אומר, העיר לוד היא עיר מעניינת, היא עיר שבה צריך המון סובלנות, ידידיי.
<יאיר רביבו: תמיד כשאחד מקבל השני אומר למה אני ולמה לו? יש שיר של שמעון בוסקילה, 'למה לי למה לו', זו מנגינה אתיופית בכלל, זמר מרוקאי, אחד השירים הכי יפים ששמעתי.
<יאיר רביבו: ישר בא לי לעשות ככה עם הכתפיים, אבל לא משנה.
<יאיר רביבו: בקיצור אני רוצה לברך את כולם שהגיעו.
<יאיר רביבו: אני חושב שהיום, גם אם נשמע ביקורת פה בשעה הקרובה אין אחד שלא יכול להגיד שהקהילה שלו לא קיבלה מענה מסוים, תמיד אפשר לשאוף קדימה.
<יאיר רביבו: אם יש משהו שאני לא רוצה לשמוע פה בשיחה ובחדר, מראש אני אומר, זה 'למה הוא קיבל?' כל אחד שיגיד איך הוא רואה את הצרכים שלו ומה הוא צריך לקבל.
<יאיר רביבו: אם יש משהו שאני לא אוהב שעושים לי, גם במועצת העיר, 'למה הם קיבלו, למה?', לא, כולם צריכים לקבל, תפקידי כראש עיר להכיל, יש לנו מועצה של 19 חברים, יש בה גם יהודים, גם ערבים, גם נשים, גם גברים, גם עולים ותיקים, גם ילידי הארץ, גם חרדים, גם כיפות סרוגות, יש הכול, יש עשר סיעות, 19 מנדטים, זה בערך כל שניים מסקטור אחר.
<יאיר רביבו: תפקידי כראש העיר להכיל את כל התמונה הכוללת ואני חושב שאנחנו עושים את זה עד עכשיו בהצלחה.
<יאיר רביבו: אני אבקש מאורלי להיות תכליתית כי העסק קצת התעכב, עשר דקות להציג פה את הנתונים ואז נעביר את ראשות ניהול הוועדה.
<יאיר רביבו: אורלי היא מנהלת האגף, היא צריכה להציג פה את הדברים.
אברהם נגוסה: אולי לפני, כיוון שיש פרוטוקול, לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו מאוד שמחים להגיע ללוד, להיות פה.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, תודה על קבלת הפנים החמה שאנחנו - - -
<יאיר רביבו: אתה בן בית פה, אתה הרבה מגיע.
אברהם נגוסה: איתי חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, יו"ר ועדת העלייה והקליטה לשעבר, מכיר את העבודה של הוועדה, וגם חבר הכנסת עודד פורר, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר, מנהלת הוועדה דנה גורדון שושני, יגאל אמיתי דובר הוועדה גם נמצא פה.
אברהם נגוסה: רפאל נתן הוא רשם הפרוטוקול ונמצאים גם אורי ישמבל וגבי, עוזריי הפרלמנטריים פה.
אברהם נגוסה: מנציגי המשרדים נמצאים פה ממשרד העלייה והקליטה, משרד החינוך, משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אברהם נגוסה: יש גם ארגונים שעובדים עם העולים וגם עם הציבור, האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, נמצאת זיוה מקונן, הקרן לידידות, עופר דהן, יש גם מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה, המנכ"לית שושנה בן דור גם נמצאת.
אברהם נגוסה: הבאתי לך את כל ה - - -
<יאיר רביבו: חבל על הזמן, הרבה זמן לא ראיתי כך את כולם פה.
אברהם נגוסה: גם נציגי התושבים פה, ישעיהו, גם משה רחמים ואחרים.
אברהם נגוסה: אני לא אתחיל לקרוא עכשיו את כולם, אבל גם נציגי התושבים נמצאים פה.
אברהם נגוסה: כמובן נציגי הצוות שלך פה בעירייה.
אברהם נגוסה: אנחנו נתחיל את הדיון, תודה על העדכון הכללי שנתת לנו.
אברהם נגוסה: גברתי, בבקשה.
<אורלי דהן: שלום לכולם.
<אורלי דהן: אדוני היושב ראש, אדוני ראש העיר, הוועדה, ועדת העלייה והקליטה של הכנסת, בחרה לעשות את הישיבה שלה פה ברמת אשכול, זו הייתה בחירה שלה, רק שתדעו.
<אורלי דהן: לא הייתה יכולה להיות בחירה טובה יותר על מנת לשקף איך אנחנו כרשות עירונית עובדים בנושא הקליטה.
<אורלי דהן: כל האנשים שנמצאים פה, כל השותפים שיש פה, ויש פה, אני חושבת שאני ספרתי לא פחות מ-20 גורמים שאני מכירה באופן אישי, שעובדים ביחד פה בשכונה ברמת אשכול לקליטת העולים.
<אורלי דהן: פה, רק בשכונה הזאת.
<אורלי דהן: מבחינתנו זה משקף כדרך חיים את כל השולחנות העגולים שאנחנו עושים פה בעיר הזאת.
<אורלי דהן: קצת נתונים באופן כללי על העיר.
<אורלי דהן: אנחנו מדברים על תושבי העיר, כ-80,000 בערך, מצב סוציו אקונומי 4 לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מספר נפשות לפניכם.
<יאיר רביבו: קצת יותר מרבע ערבים.
<יאיר רביבו: אפשר לראות את הדברים המרכזיים.
<אורלי דהן: העולים פחות או יותר, עולים מחבר העמים ועולים מאתיופיה 8.8%.
<יאיר רביבו: בואו נראה את הדברים המרכזיים.
<יאיר רביבו: אל"ף, ציינו בפניכם לפרוטוקול שהעיר לפני קליטה של אוכלוסייה חרדית גדולה.
<יאיר רביבו: כשתבואו לפה עוד שנתיים הגרף הזה יגיד שיש פה כ-20,000 חרדים, קריה חרדית גדולה שנבנית.
<יאיר רביבו: אומרים אצלנו במרוקאית סלט מטבוחה, יש פה הכול, הכול מבושל פה ביחד, כל הסוגים.
<יאיר רביבו: זה ישראל בקטן, מדינת ישראל בקטן זה לוד.
<קריאה: אבל חריף.
<יאיר רביבו: יש לי רק שאלה.
<יאיר רביבו: אחוז העולים האתיופים במדינה, מה הממוצע הארצי?
<יאיר רביבו: אנחנו מעל הממוצע, פחות מהממוצע?
<קריאה: מעל, הרבה מעל.
<יאיר רביבו: ועולים מחבר העמים, יש פה גם מכובד מאוד.
<יאיר רביבו: אגב, כל השאר זה גם עולים.
<יאיר רביבו: ההורים שלי עלו ממרוקו, הם כבר לא נספרים, נראה לי.
יואל רזבוזוב: אתם נחשבים עיר קולטת עלייה?
<יאיר רביבו: אנחנו עיר עולים.
<יאיר רביבו: אגב, רגע, הוא נתן פה, עכשיו תשמרו עוד מטלה, כשבאה אליי אלוירה ואמרה לי 'ראש העיר, למה לא מגיע לי סגן?
<יאיר רביבו: לעיר קולטת עלייה מגיע סגן'.
<יאיר רביבו: אמרתי לה 'רגע, אנחנו עיר עולים', מסתבר שיש שני מושגים, צריך לעשות סדר ביניהם, ראיתי דוח של הכנסת, יש עיר עולים שלוד בפנים, שזה רשימה סגורה של איקס יישובים שגובה 100% ארנונה מהממשלה, שנסגרה בשנות ה-50, לוד בפנים, עיר עולים.
<יאיר רביבו: ויש עיר קולטת עלייה, שלדעתי אנחנו חייבים להיות בפנים, אני לא יודע איך אתם מנסחים את זה ו - - -
<קריאה: הגשנו קול קורא ל - - -
<יאיר רביבו: אני לא יודע, יש משהו פה במשוואה ואני מבקש, חבריי ממשרד הקליטה, אני יודע שהייתי צריך פה מישהי במשרה מלאה מקרב העולים שתטפל במשרה מלאה.
<יאיר רביבו: יש פה צרכים אדירים לעולים.
<יאיר רביבו: אז אם אפשר לסדר, זה חלק מבקשתנו, לראות מה ההבדל בין עיר עולים לעיר קולטת עלייה ומה קרה בנוסחה, כי לדעתי משהו בפרשנות פה - - - כי ברור, אגב, שלפי הנוסחות היבשות עוד מעט אין עולים בלוד, כי כולם עלו לפני 20 שנה, אז כולם פה צברים, אבל זה לא מדויק.
<יאיר רביבו: זה לא מדויק כי גם ההורים של אלוירה וגם החבר'ה יוצאי אתיופיה הם עולים.
<יאיר רביבו: הם עולים עם המאפיינים - - -
יואל רזבוזוב: היה דיון בעניין הזה וגם הגשתי הצעת חוק שעולה ביום ראשון, אתם צריכים להיות בתוך החוק, אתם כן צריכים להיות לפי האחוזים שיש.
יואל רזבוזוב: אבל ממה שאני מבין שר הפנים מוביל איזה שהיא תכנית והוא רוצה לבטל בכלל את המושג ול - - -
<יאיר רביבו: שגם המרוקאים יקבלו סגן?
<יאיר רביבו: יש להם פה ייצוגיות, ראש העיר מרוקאי, המנכ"ל, תגיד לאריה דרעי, קיבלו את שלהם.
<קריאה: כן, יכול להיות ששר הפנים גם יבוא לטפל באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: המרוקאים קיבלו הרבה, זה התור של האתיופים.
<יאיר רביבו: בדיוק.
<אורלי דהן: השקף הבא.
<אורלי דהן: מה אנחנו מעמידים פה בעיר הזאת כדי לטפל בנושא הקליטה?
<אורלי דהן: קודם כל יש לנו מחלקה שלמה בתחום הקליטה שמסונפת לאגף לשילוב חברתי.
<אורלי דהן: יש לנו ממונה על תחום הקליטה בעיר, שהיא באמת פעילה רצינית ביותר והיא מקדמת את הנושא בצורה שלא תתואר.
<אורלי דהן: אלוירה קוליחמן, נמצאת פה לידינו.
<אורלי דהן: יש לנו מנהל מחלקה לשירותי קהילה וקליטה, רון גלבוע, שהוא גם מנהל את הנושא של עבודה קהילתית וכל הנושא של קליטה.
<אורלי דהן: יש לנו עובדת קהילתית לתחום הקליטה, אושרת אהרון, שכל הפעילות של הקליטה, כל הקונצרטים, כל התכניות החברתיות, את הכול היא מלווה אחד לאחד, כל התכניות בעיר.
<אורלי דהן: יש לנו עובדת שכונתית, לקהילת יוצאי אתיופיה, בתקן שלם, יש לנו מנהלת מוקד קליטה, זינה, עושה עבודה מדהימה.
<אורלי דהן: יש לנו רכז תעסוקה, ראובן.
<אורלי דהן: תיכף נביא לכם שלושה סיפורי הצלחה, איך מתוך קורסים שלנו, מלגות שנתנו, יש לנו סטודנטים בטכניון, יש לנו אנשים שכבר התחילו לעבוד בכל מיני עבודות והבאנו לפה אנשים כדי שתראו מה אנחנו עושים איתם.
<אורלי דהן: יש לנו מזכירת מופת, אמירה.
<אורלי דהן: אלה האנשים שנמצאים איתנו.
<אורלי דהן: אנחנו ריכזנו פחות או יותר מה אנחנו עושים פה.