GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סלמון מספן: (מדבר באמהרית).
אברהם נגוסה: אני רשמתי את כל השאלות, שלא לשכוח.
אברהם נגוסה: קודם כל הוא מברך את כל המשתתפים, זו הזדמנות טובה, תודה, הוא אומר.
אברהם נגוסה: דבר שני, לגבי זקני הקהילה, זקני העולים, יש תכנית פעמיים בשבוע, אבל התכנית הזו לא כוללת את כולם.
אברהם נגוסה: למשל אנשים שנמצאים באזורים אחרים, לא כולם נכללים.
אברהם נגוסה: הדבר השלישי, בנוגע לפעילות לצעירים, אין מספיק פעילות לצעירים, אם זה ספורט, אם זה כל מיני פעולות ברמה כדי שהנוער יהיה עסוק אחר הצהריים.
אברהם נגוסה: אין מספיק תכניות לצעירים.
אברהם נגוסה: הדבר הרביעי, שמעתי שפה דובר על קייטנה שילדים משלמים 270 שקל, האם הדבר הזה כולל את כולם, או רק חלק?
אברהם נגוסה: דבר חמישי, לגבי העולים החדשים, אין בית כנסת בשבילם, הם מבקשים הרבה זמן ועדיין אין פתרון של בתי כנסת לעולים החדשים.
<איציק ברוורמן: אנחנו מקימים עכשיו.
אברהם נגוסה: מוקד קליטה.
אברהם נגוסה: כשיש אורחים שבאים מוקד הקליטה לא מזמין את כל האנשים או כל האנשים לא שותפים בעניין הזה.
אברהם נגוסה: דבר השביעי, יש הורים שרוצים לשלוח את ילדיהם לבתי הספר שהם רוצים ולא תמיד מקבלים את האפשרות הזו כדי לקבוע לאן הילדים שלהם יילכו.
<איציק ברוורמן: זה נכון גם לילדים ותיקים.
<איציק ברוורמן: זה נכון לכולם.
אברהם נגוסה: שאלה מספר שמונה, יש לנו רב, רב הקהילה, לרב הקהילה לא נותנים זכות לערוך חופה, לחתן, לכן חשוב לנו שיהיה לו גם את הזכות הזו.
<איציק ברוורמן: אני ביקשתי שיאשרו לי את האפשרות לתת חופות.
אברהם נגוסה: תשע, הם מאוד מברכים ומודים למנכ"ל העירייה, שהוא הגיע לראות למטה ואנחנו מאוד מודים לו והוא עוזר לנו הרבה.
<יעקב ממן: וראש העיר.
אברהם נגוסה: הוא אמר המנכ"ל.
<יעקב ממן: את ה-250,000 הוא אישר, לא אני.
אברהם נגוסה: רשמתם את השאלות?
אברהם נגוסה: מי מתייחס לשאלות האלה ותתייחסו בקיצור.
<ראיסה לייכטמנוב: מה שקשור לקייטנות.
<ראיסה לייכטמנוב: לפני חודש היה נוהל של אגף הקליטה בעיריית פתח תקווה, לכל המתנ"סים, היו הודעות בכל יחידה ויחידה, מי שרוצה לשלוח מהקהילה של יוצאי אתיופיה ילדים לקייטנה ולקבל הנחות, בבקשה.
<ראיסה לייכטמנוב: כדוגמה היום יש רוב מתנ"סים, במתנ"ס ביוספטל, איפה שיש קהילה חדשה, 48 ילדים נרשמו וקיבלו.
<ראיסה לייכטמנוב: אם ההורים לא רואים ואנחנו לא עשינו עד 15 שנה בארץ, מעל 15 שנה בארץ, מי שמגיע מגיע.
<ראיסה לייכטמנוב: רק ביקשנו נתונים, שברוך ה' מספיק לעשות מהקהילה מסכנים, מסכנים, מסכנים.
<ראיסה לייכטמנוב: אנחנו ראינו בוועדות בכל המתנ"סים, משכורת לאבא ולאמא יותר מ-20,000 שקל לחודש ושני ילדים.
<ראיסה לייכטמנוב: בטח שהם לא קיבלו, אבל הרוב קיבלו הנחות.
<ראיסה לייכטמנוב: לפעילות לקשישים, בשנה אנחנו פתחנו לשני מקומות פעילות לקשישים.
<ראיסה לייכטמנוב: זה ספורט, מוזיקה, יצירות, במתנ"ס יוספטל, גם בשכונת שעריה, בתקומה, עם מדריכים מקצועיים ששם עובדים.
<ראיסה לייכטמנוב: 100 אנשים שעכשיו לומדים באולפן באגף הקליטה, זה לא קשור למשרד הקליטה, זה רק עיריית פתח תקווה.
<ראיסה לייכטמנוב: 100 אנשים מקהילת יוצאי אתיופיה.
<ראיסה לייכטמנוב: הרוב, 90%, זה עולים חדשים.
<ראיסה לייכטמנוב: וכולם יודעים מי זה מוקד קליטה, מי זה אגף הקליטה.
<ראיסה לייכטמנוב: ב-25 כולם מוזמנים למסיבת סיום, 100 אנשים מקבלים תעודות.
<דניאל מהרט: אני רוצה להתייחס.
<דניאל מהרט: קודם כל לגבי מוקד הקליטה.
<דניאל מהרט: אנחנו נותנים מענה לכלל העולים, לא משנה, דרך אגב, באיזה שנה הוא עולה.
<דניאל מהרט: קודם כל בנושא של קבלת קהל, אמרתי, אנחנו נותנים מענה וקבלת קהל בשלוש שכונות עיקריות, במרכז העיר, זה היום המרכז שיש בו הכי הרבה עולים וכל הזמן העולים החדשים שמגיעים מגיעים למרכז העיר ואנחנו מנסים לתת פתרונות.
<דניאל מהרט: לא תמיד יש לנו את הפתרונות ואת התקציבים.
<דניאל מהרט: גם אין שם הגדרה של שכונה, אין גבולות, זאת אומרת מרכז העיר צפונה, מרכז העיר דרומה, זה ממש מתפרש על שטח מאוד גדול.
<דניאל מהרט: אנחנו בהבנה שצריכים לתת שם מענה.
<דניאל מהרט: לגבי קשישים, יש לנו שני מרכזים, יש מרכז ביוספטל.
<דניאל מהרט: הוא צודק שיש רק יומיים, אבל זה מגבלות התקציב.
<דניאל מהרט: יש לנו פעמיים בשבוע ביוספטל, אנחנו נותנים שם ספורט ואמנות והרצאות.
<דניאל מהרט: כנסת ישראל, יש שם מרכז שפועל המון שנים וגם שם יש פעמיים בשבוע, יום ראשון ושלישי, ובתקומה, זה גם פרויקט נוסף שלקחנו על עצמנו, כי היה להם יום אחד בשבוע והוספנו עוד יום.
<דניאל מהרט: בתקומה זה פעמיים בשבוע.
<דניאל מהרט: עוד דברים, אנחנו פועלים בתחום התעסוקה.
<דניאל מהרט: יש פה את שלומי שהוא רכז התעסוקה, שתיכף אולי יגיד מה התעסוקה וההכשרות המקצועיות.
<דניאל מהרט: יש לנו נושאים נוספים שאנחנו מטפלים בהם, דובר על שיתוף הפעולה, הוא העלה את הנושא של האם אנחנו נותנים ביטוי לכולם.
<דניאל מהרט: אז כן, יש לנו קבוצות פוקוס או פעילים שאנחנו - - - היה הוועד החדש שהצטרף, אנחנו גם בירכנו על הוועד החדש שהצטרף, אנחנו נשמח שהוא יהיה חלק מקבוצת האנשים שבאים וחושבים על איזה תכניות, איזה צרכים צריכים.
<דניאל מהרט: בנושא של כיתות אולפן.
<דניאל מהרט: ירושלמית, יש כיתות אולפן היום, אבל ראינו שהקהילה האתיופית לא מגיעה לשם.
<דניאל מהרט: זה גם עניין של צורך שנתנו מענה, זה עולה 600 ₪ להירשם בכיתת אולפן ואז ראינו שהעולים ממש מצביעים ברגליים ולא מגיעים.
<דניאל מהרט: אנחנו יצרנו מענה עירוני שלמעשה עם תשלום סמלי של 50 ₪, פרויקט שקוראים לו עברית לכל עולה.
<דניאל מהרט: כל עולה שרוצה ללמוד עברית מגיע ומקבל מענה.
<דניאל מהרט: אנחנו עשינו פיילוט והפיילוט הזה היום, בעקבות הפיילוט הזה, אנחנו נמצאים היום ב-68 תלמידים שמסיימים היום את התכנית ואנחנו רוצים להרחיב את זה עם שותפים נוספים, עם החבר'ה של 'הדרך החדשה', 'עיר ללא אלימות', צוות מקצועי רחב שנמצא, צוות היגוי עירוני שביחד אנחנו רוצים לעשות תכנית אחת גדולה שתיתן מענה גם לכיתות עברית וגם להשלמת השכלה, כי אנחנו ראינו שיש בעיה של 12 שנות לימוד.
<דניאל מהרט: רוב העולים, רוב הקהילה למעשה, עובדים בעבודות קבלן ואנחנו רוצים לתת להם 12 שנות לימוד וזו תכנית שאנחנו מנסים כרגע לתפור.
<ירושלמית מאושר: 600 שקל זה העירייה קובעת, לא אנחנו, לא משרד החינוך.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים, אין לנו זמן.
<יעקב ממן: בנושא בית הכנסת.
<יעקב ממן: בהנחיית ראש העיר אנחנו בונים עכשיו מרכז רוחני לקהילה האתיופית, סדר גודל של עלות של כמעט 5 מיליון שקל.
<יעקב ממן: אני הייתי איתם בסיור שם, הם רוצים גם באזור ההוא.
<יעקב ממן: זה בשלב מאוחר יותר.
<יעקב ממן: כרגע אנחנו בונים מרכז אחד, אני לא מכיר הרבה מקומות בארץ שבונים בסכום כזה מרכז רוחני כזה גדול.
<יעקב ממן: השלב הבא, צריך בינתיים להשתמש - - - אנחנו נעזור להם בשלב מאוחר יותר כי הם רוצים גם באזור של יוספטל.
<סיגלית הלל יאראק: חשוב לי להגיד משפט אחד בעניין החינוך.
<סיגלית הלל יאראק: אני סיגלית, מנהלת אגף חינוך יסודי, אבל אני חושבת שאני יכולה לדבר כאן בשם כלל מנהלי אגפי החינוך.
<סיגלית הלל יאראק: אנחנו במינהל החינוך כל המעשים שלנו, כל הפרויקטים שלנו, התכניות, גם של ישעיהו, גם תכניות נוספות אחרות שאני הצגתי בפניך במפגש שהיה לנו לפני מספר שבועות בכנסת, הן נובעות מתפיסת עולם, תפיסת עולם שמדברת על להכיר את מורשת העדה ולתת מענה לצרכים האינדיבידואליים, גם של הפרטים וגם של התלמידים על פי שכבות הלימוד.
<סיגלית הלל יאראק: חשוב לי מאוד להגיד שפתח תקווה היא פורצת דרך בתחומים האלה, בכל מה שקשור ליוצאי אתיופיה, גם בתחום של מצוינות ומחוננות, ודיברתי על זה גם היום במסגרת המפגש פה.