GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אנחנו גם מקבלים בברכה את חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.
אברהם נגוסה: היא מצטרפת אלינו לוועדה כחברת ועדה, ברוכה הבאה.
אברהם נגוסה: רוברט, אתה נשאר איתנו?
רוברט אילטוב: אני נשאר לדיון בוועדה, אני לא חבר ועדה כבר הרבה זמן.
רוברט אילטוב: אבל אני תמיד איתכם.
אברהם נגוסה: גם חבר הכנסת יואל רזבוזוב נמצא ונמצאים גם נציגי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת רזבוזוב, חבר הוועדה, הוא תושב נתניה, אז יש לנו גם פרוטקציה.
<מרים פיירברג: גם רוברט.
אברהם נגוסה: לא ידעתי.
<מרים פיירברג: והכול זה ילדים שאני גידלתי.
<מרים פיירברג: את שניהם.
אברהם נגוסה: גם מנהל אגף משרד הקליטה, ד"ר ולדימיר שקלאר.
<מרים פיירברג: הם היו חברי מועצת עיר שניהם.
רוברט אילטוב: גם סגן ראש עיר.
אברהם נגוסה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא החלטת עיריית נתניה להפסיק את השירותים החברתיים והחינוכיים הניתנים לעולים חדשים המתגוררים בתחומה.
אברהם נגוסה: כולנו יודעים מה ההשלכות של הפסקת השירותים בתחומים אלה.
אברהם נגוסה: הדבר עלול להביא להידרדרות מיידית במצבן של המשפחות הזכאיות לסיוע.
אברהם נגוסה: גם בדיון בשבוע שעבר הבעתי את מחאתי בנושא, כך שעם כל הצדק וטענותיה של עיריית נתניה זה לא מוצדק שהעולים החדשים הם אלה שייפגעו.
אברהם נגוסה: הנושא הכולל של ערי עולים הוא סוגיה מורכבת וסבוכה גם פוליטית, כפי שאני למדתי.
אברהם נגוסה: בדומה לנושא הטבות המס ליישובים, בהתאם לפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין) משנת 1938 הסמכות להכרזה על עיר עולים נתונה בידי שר הפנים לאחר התייעצות עם שר האוצר.
אברהם נגוסה: ההכרזה הראשונה הייתה בשנת 1956, מאז תוקנה ההכרזה מספר פעמים בודדות, כשהאחרונה בהן היא לפני למעלה מ-25 שנים.
אברהם נגוסה: ההכרזה כבר אינה רלוונטית ומדובר בעיוות וחלוקת משאבים בדרך שאינה הוגנת וראויה.
אברהם נגוסה: אני קורא לממשלה לתקן את העיוות הזה.
אברהם נגוסה: גם ועדת הכספים קיימה דיונים בסוגיה וקראה לממשלה להסדיר את הנושא בדחיפות.
אברהם נגוסה: גם בית המשפט העליון, במסגרת העתירה שהוגשה על ידי עיריית נתניה, ביקש להביא את הסוגיה בפני הממשלה להכרעה.
אברהם נגוסה: עם זאת ואולי דווקא בשל כך שעיריית נתניה היא עיר קולטת עלייה, שאחוז נכבד מתושביה הם עולים חדשים והיא עיר למודת ניסיון בכל הקשור בטיפול בעולים אני חושב ומצפה שהיא לא תילחם את מלחמתה הצודקת על חשבון העולים החדשים, אלא תמשיך לתת את השירותים החשובים לעולים חדשים ובדרך הטובה ביותר.
אברהם נגוסה: אני מבטיח להמשיך ולסייע ככל שביכולתי לעיריית נתניה לפתור את הסוגיה ובכלל להסדיר את כל נושא ההטבות לערי עולים.
אברהם נגוסה: כפי שאמרתי בדיון הקודם בכוונתי לכנס ישיבה משותפת לוועדת העלייה ולוועדת הפנים בהשתתפות שר הפנים בתקווה שהנושא יוסדר.
אברהם נגוסה: כמובן שאם נראה שאין התקדמות ממשית בנושא אגיש הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין) ואציע הסדר שונה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע קודם מראש העיר נתניה ולאחר מכן גם חברי הכנסת יתייחסו, אלא אם כן יש מחברי הכנסת שרוצים להתייחס לפני ראש העיר.
רוברט אילטוב: לא, קודם ראש העיר.
אברהם נגוסה: אז אני מזמין את כבוד ראש העיר, נשמע מה גרם להחלטה הזו.
<מרים פיירברג: קודם כל קצת רקע, כי לא כולם יודעים מה המשמעות של הכרזה על עיר כעיר עולים.
<מרים פיירברג: קיימת שונות גם בין הערים שהוכרו כערי עולים, מימי תרפפ"ו, אבל נתניה קלטה עלייה מאז היווסדה, משום מה היא לא הייתה ברשימה.
<מרים פיירברג: כמו שאמרת, אולי סוגיה מורכבת, מסובכת, פוליטית, יכול להיות שגם אז מסיבה פוליטית מי שהיה ראש העירייה אז, עובד בן עמי, לא היה במפלגה הנכונה ולכן החליטו שלמרות שנתניה קלטה את המעברה הכי גדולה שהייתה במדינה, מעברת שבות עם, היא לא הוכרה בעבר כעיר עולים.
<מרים פיירברג: אני רוצה להסביר קודם כל את המשמעות.
<מרים פיירברג: המבחין שמוגדרת כעיר עולים לעיר שאינה מוגדרת כך זה בתשלום המסים שהמדינה משלמת עבור המוסדות שלה, כלומר עבור מס הכנסה ומע"מ וכל השירותים האחרים שהמדינה נותנת ברשות המקומית ומחנות צבא.
<מרים פיירברג: מה שקורה שבערים שהוגדרו כעיר עולים הם מקבלים 100% מסים ובערים שלא הוגדרו כעיר עולים מקבלים רק שליש מהתשלום, כ-33%, משהו כזה.
<מרים פיירברג: מה שיוצר גם את ההבדל בעצום בין הערים, כשעיר אחת מקבלת למעלה מ-100 מיליון ואחרת כ-5 מיליון, גם אלה שהוכרו כעיר עולים, השונות הזאת נובעת בעיקר בשל ההימצאות של מחנות צבא בתחום המוניציפאלי של אותה רשות.
<מרים פיירברג: לכן למשל רמת נגב ריפמן, ראש המועצה, מקבלים 46 מיליון שקל בשנה.
<מרים פיירברג: אני לא יודעת כמה עולים מברית המועצות ומאתיופיה הם קלטו, אני רק יודעת שהם מקבלים 46 מיליון שקל בשנה.
רוברט אילטוב: יש שם פחות מ-8,000 תושבים.
<מרים פיירברג: כן, זה אפילו פחות משכונה אחת בנתניה, מהשכונה הכי קטנה בנתניה.
<מרים פיירברג: כמובן 46 מיליון, ירושלים 140 מיליון, באר שבע 104 מיליון, כפר יונה, שהיא פחות משכונה בנתניה, נדמה לי שהם מקבלים 9 מיליון.
<מרים פיירברג: נתניה אפס.
<מרים פיירברג: לכן יש גם את ההבדלים העצומים האלה, מה שמסביר למשל את העובדה שרמת השרון מקבלת 17 מיליון שקל בשנה.
<מרים פיירברג: אנחנו גם רואים, יש מקומות, אשקלון 11, אילת 12, אשדוד 9 מיליון, האם יש מחנות צבא או אין מחנות צבא, כאשר ללא ספק אין שום קשר בין הימצאות של מחנות צבא לבין נושא של קליטת עלייה, אבל זה מה שיוצר גם את השונות בתוך הערים עצמן.
<מרים פיירברג: אני רוצה לומר שהממשלה משלמת, לפי הנתונים של 2014, 930 מיליון שקל מסי ארנונה, מה שנקרא, מתוכם 623 מיליון לערי עולים.
<מרים פיירברג: כלומר שני שליש ממה שהמדינה משלמת ארנונה עוברים לאותן ערים ומועצות אזוריות שמוגדרות כעיר עולים או מועצה שקולטת עלייה.
<מרים פיירברג: זה מסביר גם את השונות.
<מרים פיירברג: כשאני פונה היום וכשפניתי בתחילת הקדנציה הראשונה למנכ"ל משרד הפנים דאז ואנחנו מדברים על התחלת 99', זה היה מר אפרתי, מאז ועד היום אני שומעת כל הזמן את המשפטים, יש נוסחאות, יש קריטריונים, יש אמות מידה, יש עכשיו קולות קוראים ויש עכשיו קולות יוצאים ויש קולות שקטים.
<מרים פיירברג: בקיצור המדינה מאוד מסודרת, היועצים המשפטיים מאוד מקפידים על הסדר, אבל כולם ישנים טוב מאוד בלילה כשעיר אחת מקבלת כל שנה מענק מדינה, כי אין לי שום שם אחר לקרוא למה שמקבלת רמת השרון, החתך הסוציו האקונומי אחד הגבוהים במדינה, מקבלת מענק מדינה 17 מיליון שקל וזה לא משנה איך קוראים לזה, בסופו של דבר היא מקבלת מהמדינה מה שאנחנו לא מקבלים, שזה 17 מיליון שקל.
<מרים פיירברג: זה גם מבחין בין ערים שכן קולטות עלייה ומוגדרות כערי עולים ומחדד עוד יותר את העוול הנוראי לגבי ערים שהן כן קולטות עלייה ולא מוכרות כעולים.
<מרים פיירברג: מבחינתנו בסך הכול מדובר ב-5 מיליון שקל בשנה, זו כבשת הרש, כי אין לנו מחנות צבא.
<מרים פיירברג: שתבינו, כפר יונה 8 מיליון, כל נתניה 5 מיליון, אבל גם את ה-5 מיליון האלה אנחנו לא מקבלים כי אנחנו לא מוגדרים כעיר עולים.
<מרים פיירברג: אצלנו אותם 5 מיליון זה בקושי שיפוי של 20%, אפילו פחות מ-20%, על הוצאה בפועל, כאשר הערים האחרות, זה בכלל מענק, זה מתנה מהמדינה.
<מרים פיירברג: כלומר אצלנו במקרה הטוב זה היה משפה על חלק מההוצאה בפועל, אצלם הם מקבלים מה שנקרא אריאלה ממפעל הפיס מתקשרת וכל שנה נותנת להם מיליוני שקלים ומחלקת.
<מרים פיירברג: כדי לסבר את האוזן עד כמה זה הזוי, שרת הקליטה החדשה שלנו, אנחנו מאחלים לה הרבה הצלחה, מספרת לי שהיועצת המשפטית שלה ניסתה לבדוק קצת את הסוגיה, אז אמרו לה, כנראה הסבירו את זה בצורה קצת שונה, אבל אמרו לה 'יש ערים שהתרגלו לקבל, אז אי אפשר לקחת להם, ויש ערים שהתרגלו לא לקבל'.
<מרים פיירברג: כלומר אותו חמור שהרגילו אותו לא לאכול, בסוף גם הוא מת.
<מרים פיירברג: אז גם נתניה החליטה יום אחד שאם היא לא מוגדרת עיר עולים אז היא לא צריכה אולפן, כי עיר שאין בה עולים לא צריכה אולפן, וכשבעיר אין עולים היא לא צריכה מִנהלת קליטה.
<מרים פיירברג: אבל אני רוצה לתקן אותך, מר נגוסה, שאנחנו לא פגענו בשלב הזה, לא בחינוך ולא ברווחה.
<מרים פיירברג: זה בשלב הבא.
<מרים פיירברג: בשלב הזה הפגיעה היא אך ורק בשירותים הייחודיים שעיריית נתניה מגישה לאוכלוסיית העולים במסגרת מִנהלת הקליטה שאנחנו מפטרים את העובדים על שלוחותיה ובנושא של האולפן שאנחנו סוגרים.
<מרים פיירברג: כשעיר לא קולטת עלייה אני לא חושבת - - - שיפתחו את האולפן ברמת השרון, יש שם קליטה מסיבית של עולים חדשים, גם מרוסיה, גם מצרפת, גם מאתיופיה.
<מרים פיירברג: אז אין ספק ששם צריך אולפן, אצלנו לא צריך.
אברהם נגוסה: ברמת השרון?
<מרים פיירברג: ברמת השרון למשל, כן.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי אין - - -
<מרים פיירברג: אז אני בכוונה אומרת את זה.
<מרים פיירברג: אני מחדדת את הדברים, כי זה בוודאי הזוי.
<מרים פיירברג: אני רוצה לומר לכם שנתניה היא עיר קולטת עלייה מאז היווסדה, אמרתי, המעברה, אבל גם בשנות ה-80, למי שלא יודע את הרקע שלי, אני כבר בגיל צעיר מאוד התחלתי לעבוד כעובדת סוציאלית בעיריית נתניה, מכירה היטב את המבנה הסוציו אקונומי של העיר.
<מרים פיירברג: בשנות ה-80 בנו את שכונת אזורים, בנו אותה גם כן בצורה שגויה, בלי שטחים חומים, ואכלסו שם עולים שהגיעו באותה תקופה, בעיקר העלייה בשנות ה-80 מקווקז, מגרוזיה, ממקומות אחרים באסיה ואחר כך הגיעו לשם גם העלייה של 'מבצע משה' ואחר כך גם 'מבצע שלמה', ויש לנו את מספר יהודי אתיופיה הגבוה ביותר במדינת ישראל.
<מרים פיירברג: על זה אין חולק, למעלה מ-16,000 עולים.
<מרים פיירברג: כשאנחנו מדברים על עולים חדשים יש הבדל בין העולים שמגיעים לירושלים, שמגיעים לתל אביב, מגיעים לרעננה ומגיעים לנתניה.
<מרים פיירברג: גם כאן יש התפלגות שונה של המצב הסוציו האקונומי של העולים החדשים.
<מרים פיירברג: העולים החזקים יכולים להרשות לעצמם לרכוש דירות במקומות יוקרתיים עם עלות גבוהה של יחידות דיור ובנתניה מגיעה האוכלוסייה שהיא אוכלוסייה קשת יום.
<מרים פיירברג: אף אחד לא יספר לי שבבת אחת עיר גדלה ב-65,000 עולים כאשר רובם מתפקדים בחתך סוציו אקונומי נמוך וכאשר יש עיר שמתווספת אליה אוכלוסייה בדרך כלל יש התפלגות נורמלית של חזקים, בינוניים וחלשים, אבל בבת אחת להכניס לעיר למעלה מ-16,000 אנשים שאין להם שקל כדי לקיים את עצמם, זה ללא ספק התפלגות שהיא לא התפלגות רגילה וההתפלגות הזאת בסופו של יום, ככל שאדם הוא חסר אמצעים, כך הוא צורך יותר שירותים, כי אז הוא צריך יותר שירותי חינוך כדי שלילדים תהיה, וראוי שיהיה כך, נקודת זינוק שווה לכל ילד אחר שנולד בארץ.
<מרים פיירברג: גם שירותי הרווחה, מטבע הדברים המשפחות הללו חסרות האמצעים הכלכליים הן אלה שצורכות את שירותי הרווחה, הן אלה שמקבלות את הפטור מתשלום מסים על פי חוק ואנחנו אחת הערים שפוטרות על פי חוקים שהכנסת חוקקה למעלה מ-110 מיליון שקל הנחות ממסים.
<מרים פיירברג: העלות לנתניה על העלייה מגיעה, ויש לנו רשימות כאן, ללמעלה מ-39 מיליון ₪ בשנה.
<מרים פיירברג: העלייה מברית המועצה שהגיעה היא הגיעה בחלקה הגדול אוכלוסייה מבוגרת, שלחלקם היינו צריכים לדאוג להשמתם במסגרות חוץ ביתיות.
<מרים פיירברג: אז אם ילד במעון יום או ילד נכה או אדם מבוגר, העירייה נושאת ב-25% מהעלות שלו במסגרת שהוא נמצא בה, גם אם הוא יום אחד בנתניה.
<מרים פיירברג: כלומר אדם מבוגר שהגיע לנתניה והיו צריכים לסדר אותו במוסד סיעודי או במוסד של אנשים מבוגרים או במסגרת של נכים, או בכל מסגרת אחרת, העירייה מראש מחויבת ב-25%, מה שתושב רעננה פטור לחלוטין משום שבדרך כלל אוכלוסייה חזקה משלמת עבור השירות הזה והיא לא נזקקת שמשרד העבודה והרווחה יהיה זה שישלם את השירות וכשהמשרד משלם אז מטבע הדברים 25% מההוצאה זה באחריות הרשות המקומית.
<מרים פיירברג: אני רוצה לומר לכם שבתחילת הקדנציה הראשונה ידעתי רק על רמת השרון, לא ידעתי שיש למעלה מ-60 ערים ומועצות שמוגדרות כערי עולים.
<מרים פיירברג: כשפניתי אז לאפרתי הוא אמר לי 'תילחמי ברמת השרון, להם יורידו, לך לא ייתנו' ואז אמרתי שהמטרה שלי היא לא להוריד לאף אחד, המטרה שלי היא לקבל את מה שאני זכאית לקבל, את המעט, את כבשת הרש אני זכאית לקבל.
<מרים פיירברג: בסופו של יום זה לא עזר.
<מרים פיירברג: אני רוצה רק לומר לכם, בבית המשפט, בבג"צ, שאלה השופטת איפה הייתה נתניה, אז נתניה הייתה, ואני מדברת על כתובים, אני לא מדברת על שיחות בעל פה ועל פגישות שלא תיעדתי אז, אני מדברת על מכתבים שמתועדים.
<מרים פיירברג: ב-2005 הייתה פנייה לשר פינס, שר הפנים, ולשר האוצר אולמרט.
<מרים פיירברג: ב-2005 עוד פנייה לאולמרט, בסוף 2005, אחרי שפניתי ב-2004 למבקר המדינה וסיפרתי לו את אותם פרטים שאני עכשיו מתארת בפני הוועדה ואת העיוות הנוראי ואת חוסר הצדק המשווע, פרסם מבקר המדינה דוח נוקב ואמר שצריך להתייחס לנתניה לעיר עולים והיא לא מוגדרת כזאת למרות המדדים הגבוהים בקליטת עלייה בעיר.
<מרים פיירברג: אנחנו מדברים על 2005.
<מרים פיירברג: כך שאם אתה מדבר על כך שנתחיל ונדאג ונעשה, אז אנחנו כבר שבענו הבטחות ומאמצים.
<מרים פיירברג: יותר מדוח מבקר המדינה ב-2005 ומאז מדינת ישראל לא נקפה אצבע כדי לפתור את הבעיה וכולם ממשיכים לישון בשקט באותה מדינה שעל כל דבר צריך קריטריון ונוסחה ולא סוטים ימינה ושמאלה ממנה, אותה מדינה, אותם קברניטים, אותם יועצים משפטיים ישנים בשקט כשהם יודעים שמתבצע כאן עוול לא באלפי שקלים, אלא בעשרות ומאות מיליוני שקלים.
<מרים פיירברג: ב-2006, בתחילת 2006, נפגשתי עם מנכ"ל משרד האוצר יוסי בכר, במהלך 2006 עם שר האוצר, עוד פעם אולמרט, ועם סגנית שר הפנים רוחמה אברהם, ב-2006 עדיין שוב עם אולמרט, שאמר שהוא הפנה את הפנייה שלנו לשר האוצר הנכנס, הירשזון, במאי 2006 להירשזון, ביולי 2006 לעובד יחזקאל, עוזר ראש הממשלה, ביולי 2006 למנכ"ל משרד ראש הממשלה, רענן דינור, בינואר 2009 לאריה בר, מנכ"ל משרד הפנים, בינואר 11' פגישה עם חבר הכנסת דני דנון, יושב ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ביולי 2011 אצל עורכת דין אסנת מנדל, בקשה להגיש בג"צ, בסופו של דבר גם הייתה פגישה בעניין הזה, ב-31 באוגוסט 2011 פגישה עם עורכת שרית דנה, המשנה ליועצת המשפטית, בדצמבר 2011 פגישה שוב אצל מנהלת מחלקת הבג"צים.
<מרים פיירברג: לצערי אני צריכה לבקש להגיש בג"צ נגד המדינה, אני צריכה אישור, וזה כבר הזוי, ולא קיבלנו אישור להגיש בג"צ.
<מרים פיירברג: בפברואר 12' שר הפנים ישי, ב-1 בפברואר עוד פעם עורכת דין אסנת מנדל, ב-15 בפברואר עוד פעם אסנת מנדל, ב-17 בפברואר שר הפנים ישי.
<מרים פיירברג: ביוני 13' פורסם דוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת לעניין עיר עולים, ביוני 13' דיון בוועדת הקליטה והתפוצות של הכנסת, ב-3 באפריל 14' פגישת עבודה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה הראל לוקר.
<מרים פיירברג: דרך אגב, עם הראל לוקר נפגשתי לפחות שלוש פעמים בנושא הזה.
<מרים פיירברג: עם ראש הממשלה בנימין נתניהו נפגשתי שלוש פעמים בנושא הזה, זה לא מצוין כאן.
<מרים פיירברג: עוד לפני פסח צלצלתי לראש הממשלה ואמרתי לו שאנחנו לא נמשיך לשתוק על העיוות הזה.
<מרים פיירברג: ב-28 ביולי 2014 מבקר המדינה ועוד פעם ב-14' הוגש בג"צ, ב-15' פנינו לשר האוצר, לכחלון, ב-15 בספטמבר ליושב ראש ועדת הכספים, באוקטובר ליועצת המשפטית של ועדת הכספים, ב-30.10 עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש, אלי גרונר, וכמובן ב-5 בנובמבר 15' שר האוצר, שר הפנים, יושב ראש ועדת הכספים, מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
<מרים פיירברג: בקיצור צדק נוסח מדינת ישראל.
<מרים פיירברג: אני כבר לא מדברת על 2016, זה אתם כבר יודעים, שהוגש בג"צ והיו דיונים גם בוועדת הכספים וגם בוועדת הקליטה.
<מרים פיירברג: אני חושבת שמה שהקראתי כאן זה חוץ משיחות טלפון וראיונות בתקשורת, כשהצפתי את הנקודה הזו.
<מרים פיירברג: אין מישהו באוצר שלא מכיר את הסוגיה הזאת, הפקידות הבכירה באוצר והפקידות הבכירה במשרד הפנים מודעות היטב לעיוות הזה ומה שקרה זה, אני לא דיברתי גם על גדעון סער, היו לי אין סוף פניות לגדעון סער, משום מה זה לא נרשם כאן.
<מרים פיירברג: גדעון סער ב-2014 הבטיח לי שיהיה מה שלא יהיה, כן נוגדר כעיר עולים, לא נוגדר כעיר עולים, אנחנו נקבל את אותם 5 מיליון שקל שאנחנו זכאים להם ב-2014.
<מרים פיירברג: לא קיבלנו אותם ב-2014 ולא קיבלנו אותם ב-2015 ואני גם לא רואה את זה ב-2016.
<מרים פיירברג: מבחינתי כל הסיפור של הנוסחות, מדינת ישראל פותרת בעיות עצומות, מדינת ישראל יודעת לחלק מיליארדים בהסכמים קואליציוניים, מדינת ישראל יודעת לפתור הבוקר את הבעיה של בית חולים ב-3 מיליון שקל כשהיא רוצה, מדינת ישראל יודעת, נדמה לי שאפילו התפרסם עכשיו, שהאוצר סיים בעודף של כמיליארד שקל.
<מרים פיירברג: כשהמדינה רוצה היא יודעת לתת פתרונות, כשלא רוצים אין פתרונות.
<מרים פיירברג: אנחנו בעצם שק האגרוף במשחק שקיים בין משרד הפנים למשרד האוצר.
<מרים פיירברג: משרד הפנים לא מוכן לפגוע בערים שכבר יש להן ומשרד האוצר לא מוכן להוסיף ערים, אלא הוא טוען שלכל הסיפור הזה כבר אין טעם, ערים שהוגדרו בעבר כעיר עולים אינן ערי עולים יותר ולצכן צריך לפתוח את הסיפור הזה מחדש ולעשות חלוקה לפי קריטריונים אחרים, משרד הפנים מתנגד ואנחנו באמצע.
<מרים פיירברג: אמרתי במשך שנים, זה לא מעניין אותי המאבק בין משרד הפנים למשרד האוצר, אותי מעניין שתוסיפו אותנו לרשימה, תיאבקו אחר כך, נהיה אנחנו בתוך העניין, אבל אל תיאבקו כשאנחנו בחוץ.
<מרים פיירברג: וזה מה שקורה, אנחנו בחוץ ורק שוב אני חוזרת, לסבר קצת את האוזן על הנתונים, העלות לעיריית נתניה, כולל אובדן הכנסה, 39 מיליון שקל בשנה, ולעומת זאת ערים שזכו, אני לא אתן לכם את כל הרשימה, אבל ב-2014, לפי המחקר של הכנסת, הנתונים שלכם, באר שבע 104 מיליון, רמת השרון 17 מיליון, ירושלים 140 מיליון, טירת הכרמל 14 מיליון, כפר יונה 9 מיליון, מועצה אזורית ברנר 16 מיליון, רמת נגב ריפמן 46 מיליון, אשדוד 9 מיליון, אשקלון 11 מיליון, אילת 12 מיליון ומקומות שיש להם 19,000 תושבים.
<מרים פיירברג: זה פשוט הזוי, לנו יש שכונות של 30,000 תושבים.
<מרים פיירברג: העולים נמצאים במספר רב של שכונות שהחתך הסוציו אקונומי שלהן הוא 4.
<מרים פיירברג: נתניה, עם כל החיזוקים שאנחנו עשינו ועם כל קרית השרון ועיר עולים ורמת פולג אנחנו עדיין בחתך סוציו אקונומי 5 בגלל העובדה שיש לנו אוכלוסייה קשת יום שאנחנו מחבקים אותה, אנחנו מסייעים לה, אנחנו גאים בעובדה שאנחנו עיר קולטת עלייה, אנחנו מעולם לא פגענו, אלא להיפך, עשינו הכול, העיר שקטה ומתנהלת למופת ואנחנו מגשימים את החזון הציוני שלשמו הוקם הבית היהודי בארץ ישראל של קליטת עלייה.
<מרים פיירברג: אבל אנחנו לא מוכנים שתושבי נתניה יסבסדו את הים.
<מרים פיירברג: כולם נחמדים, הים חינם, מי משלם עבור שמונה סוכות מציל?
<מרים פיירברג: מי משלם 22 מיליון שקל?
<מרים פיירברג: לא תושבי כפר יונה שמתרחצים בחינם, לא תושבי אבן יהודה שמתרחצים בחינם, לא תושבי רעננה שמתרחצים חינם ולא תושבי כפר סבא שמתרחצים חינם.
<מרים פיירברג: אנחנו משלמים, משלם המסים הנתנייתי ששר הפנים, בצדק רב, רוצה לפתוח את החופים, אבל כולם לארג'ים על חשבון התושבים שלי.
<מרים פיירברג: לנו אין הכנסה של 90 מיליון שקל שיש לאשדוד מהים.
<מרים פיירברג: לא תחנות כוח ולא נמל ולא מרינות, אין לנו שום דבר, אין לנו הכנסה של שקל בים, מה שיש לנו זו הוצאה של 22 מיליון שקל שאנחנו מסבסדים את כל הפריפריה מסביב.
<מרים פיירברג: אז שם לא מסייעים לנו.
<מרים פיירברג: במועצות הדתיות לקחו את אשדוד העשירה ולקחו את אשקלון ולקחו את באר שבע והחריגו אותם.
<מרים פיירברג: הם משלמים רק 60% מהעלות של המועצה הדתית, נתניה וחדרה 75%, למה?
<מרים פיירברג: ככה, כי לא היה מספיק כסף אז את נתניה וחדרה החריגו.
<מרים פיירברג: דיברו איתי על מה שהיה לפני מלחמת 'צוק איתן', תזכרו שבנתניה היו שש שנים של פיגועי טרור קשים ונתניה לא קיבלה שקל על הדבר הזה ועל אובדן הכנסה ועל מה שעברו הסוחרים שלנו ועל הפגיעה בתושבים שלנו.
<מרים פיירברג: שש שנים של פיגועים כשגדול בהם היה במלון פארק.
<מרים פיירברג: לא היה פיגוע עם כל כך הרבה נפגעים וטוב שגם לא יהיה לעולם, מה שאנחנו חווינו בערב ליל הסדר במלון פארק בנתניה.
<מרים פיירברג: חוץ ממעלית לים שעזר לנו במיליון דולר אז אריק, שגם ככה 40% היינו אמורים, על זה גם היה דוח מבקר המדינה.
<מרים פיירברג: זה מה שעיריית קיבלה על שש שנים של פיגועים.
<מרים פיירברג: אף אחד לא דאג לשפות אותנו כמו שדאגו לשפות יפה מאוד את ערי הדרום ואת ערי הצפון כשהיו אותם מקרים קשים, שלבנו איתם.
<מרים פיירברג: אבל גם אנחנו קיימים והאזרחים שלי הם לא אזרחים סוג ב' במדינה.
<מרים פיירברג: אני מבקשת שמכאן תצא קריאה, שוב, לראש הממשלה, לכל שרי הממשלה, לכנסת, לכל רשויות החוק, למשרדי הממשלה, תתקנו את העוול ההיסטורי הזה ואני רוצה לציין שבמעט הזה שיש לנתניה, אנחנו הפסדנו 145 מיליון שקל.
<מרים פיירברג: באר שבע, בתקופה הזאת קיבלה למעלה ממיליארד שקל.
<מרים פיירברג: אז בסדר, צריך לחזק את באר שבע, ראש הממשלה גם דאג להם שיהיו עיר סייבר.
<מרים פיירברג: אני חושבת שזה בסדר גמור, אבל זה שאנחנו חצי שעה מתל אביב לא פותר לנו את הבעיה של 17 שכונות מצוקה שהחתך הסוציו אקונומי שלהן הוא 4 ואפילו פחות מזה.
<מרים פיירברג: אז אני חושבת שמספיק, אנחנו לא מסוגלים לספוג יותר.
<מרים פיירברג: כל אותם גורמים שישנו בשקט עד עכשיו לא יישנו יותר בשקט.
<מרים פיירברג: אני מדגישה, לא פוגעים בשירותי החינוך, לא פוגעים בשירותי הרווחה, פוגעים רק באותם שירותים שהם פרופר עוסקים בקליטה.
<מרים פיירברג: לצערי זה 55 עובדים שהולכים הביתה, שחלקם גם כן עולים חדשים.
<מרים פיירברג: לבי איתם, אבל כנראה שזו הדרך שהמדינה - - - אני נכנסתי ב-99', ואז הייתה העלייה הגדולה, סליחה, העלייה הגדולה הייתה ב-89' אז הייתי מנהלת מינהל החינוך בעירייה, אנחנו היינו צריכים להוסיף בבת אחת, בלי להתכונן, בלי משרד החינוך, 21 מבנים טרומיים כדי לתת מענה מיידי לתוספת התלמידים שהתווספה בבת אחת לעירייה לקראת חודש ספטמבר.
<מרים פיירברג: 21 מבנים טרומיים אז הצבתי.
<מרים פיירברג: אנחנו עיר שבאמת קולטת עלייה, באמת מתמודדת.
<מרים פיירברג: דרך אגב, עד היום אף אחד לא החזיר לנו את הכסף של אותם מבנים טרומיים שהצבנו, כמו שלא החזירו לנו את שאר הכספים.
<מרים פיירברג: תושבי נתניה מחבקים את העולים, שמחים בעובדה שיש לנו עולים, תושבי נתניה ידועים כאנשים חמים, כאנשים שמקבלים כל מי שמגיע לעיר באהבה רבה, אבל לתת להם גם עונש על זה שהם כל כך בסדר זה כבר בלתי נסבל.
<אבי בן חמו: אם אפשר התייחסות נוספת למה שראש העיר פירטה פה באריכות.
<אבי בן חמו: אני בשבוע שעבר הייתי כאן בשתי הוועדות, גם בקליטה וגם בוועדת הכספים, פגשתי אותך.
<אבי בן חמו: בוועדת הקליטה אחד הדברים ששמעתי, שבאתי והסברתי בהמשך למה שפירטה פה מרים, זה שבאנו ועשינו את ההשוואה המאוד מאוד נקודתית בינינו לבין רמת השרון ואמרתי שאנחנו קולטים עלייה ורמת השרון לא ואז אני לא זוכר מי קפץ ואמר שגם רמת השרון קולטת עלייה, אז הלכתי ובדקתי.
<אבי בן חמו: רמת השרון ב-2015 באמת קלטה עלייה, הגיע עולה חדש אחד.
<מרים פיירברג: זה המון.
<מרים פיירברג: והוא בטח עשיר.
<אבי בן חמו: היא קיבלה 17 מיליון.
<אבי בן חמו: נתניה באותה שנה, ב-2015, כל מה שאני אומר זה נתונים של משרד הקליטה לא שלנו, 3,467 - - -
אברהם נגוסה: אני זוכר שאותו בן אדם מהסוכנות אמר אחד.
<אבי בן חמו: אוקיי, אז אני מציין את זה לפרוטוקול.
<אבי בן חמו: זה חשוב לי מאוד.
<אבי בן חמו: זה עיוות.
<מרים פיירברג: אני חושבת שכדאי להדגיש את מה שאמרת, שרק ב-2015 3,467 עולים והשנה מ-2016, עד עכשיו, מה שאנחנו יודעים כי לא הכול אנחנו יודעים, זה 1,350 עולים עד עכשיו.
<מרים פיירברג: באולפן בשנה שעברה למדו - - -
<ג'ורג' דובין: עברו 1,200 אנשים.
<מרים פיירברג: ועכשיו יש לנו כ-600 עולים, מכל רחבי תבל, וטוב שכך.
<אבי בן חמו: זה עיוות שהייתי חייב לחדד אותו.
<אבי בן חמו: הדבר השני, בוועדת הכספים, זה מה שפירטה מרים, שכשהמדינה רוצה אז כנראה שאפשרי וכנראה שאז, אני אשתדל להיות הכי פוליטיקל קורקט, כנראה שאין כל כך קריטריונים, העלו שם של מועצה והתחיל להיות ויכוח בין אחד מחברי הכנסת לאוצר ולמנכ"לית משרד הפנים, שבאה ופירטה שאם יבואו ויוציאו את הכסף הזה שאותה מועצה מקבלת כסובסידיה לעיר עולים המועצה תתמוטט כספית.
<אבי בן חמו: זה נכון, כי במועצה הזאת יש פחות מ-10,000 תושבים, מקבלים כמעט 14 מיליון שקל וכנראה שבאמת הם יתמוטטו.
<אבי בן חמו: זה אומר שהמענק הזה הוא לא רק בגין עיר עולים, זה אומר שכשהמדינה מקבלת החלטה לבוא ולהעביר זה כנראה על חשבון העולים.
<מרים פיירברג: ובאותה מועצה שאתה מדבר עליה אני השוויתי כמה משלמים מסים פר מטר על בית, ורובם שם בתים צמודי קרקע, מעט מאוד בנייה בנויה, כמה הם משלמים פר מטר וכמה משלם תושב נתניה, אותם אנשים שהם במעמד הבינוני נמוך, שהם לא זכאים לשום הנחות, והם משלמים כמעט כפול מסים.
<מרים פיירברג: אז תושבי נתניה מסבסדים את התושבים היותר חלשים שלהם.
<מרים פיירברג: לא המדינה מסבסדת אותם.
<מרים פיירברג: אז באותו יישוב, שיעלו את המסים כמו שמשלמים בנתניה ואז לא תהיה להם בעיה של אותו סכום שנדרש להם כדי להתאזן.
<מרים פיירברג: נתניה בזמנו, והבעיה של הרבה אנשים, אני קצת מוצר ארכיאולוגי, שאני מכירה את המערכת ואני זוכרת אצל יואל אלרואי, כשהוא היה ראש עירייה, ואז הייתי עובדת בכירה בעירייה, אמרו לו 'אתם רוצים הסדר הבראה?
<מרים פיירברג: בבקשה, תתאזנו, תעלו את המסים' ואז הוא העלה את זה בצורה דרמטית ולכן הוא לא ראש עיר יותר.
<מרים פיירברג: אז שיעשו את זה גם במקומות אחרים, שיעלו את המסים כמו שהעלה יואל אלרואי בזמנו ואז לא תהיה באזור מספר אחד בנתניה שמשלמים הון תועפות.
רוברט אילטוב: כבוד ראש העיר, הוא לא ראש עיר יותר כי את התמודדת.
<מרים פיירברג: הוא הפסיד לפולג.
<אבי בן חמו: עולה חדש זה טיפול של מדינת ישראל.
<אבי בן חמו: עולה חדש, בשנייה שהוא עולה, זה לא כספומט שמכניסים ויוצא משהו, עולה חדש זה משהו שמטופל, בחינוך, ברווחה, בתרבות.
<אבי בן חמו: יש פה אנשים מהקהילה הצרפתית, מכי"ח, ויש פה אנשים מהקהילה האתיופית ואנחנו מטפלים בכל העולים החדשים.
<אבי בן חמו: צריך להבין שאנחנו אפילו לפעמים שמים עובדים באגף ההכנסות שמדברים את השפה האמהרית ומדברים את השפה הצרפתית ומדברים את השפה הרוסית רק בשביל לתת את הגישה השירותית, שמישהו יבין אותם בצד השני.
<אבי בן חמו: לכן עולה חדש זה לא משהו שמתחיל ונגמר בפרק זמן קצר, אלא זה פרק זמן מאוד מאוד ארוך שמחובתנו כמשרתי ציבור לטפל ולחבק.
<אבי בן חמו: המינימום שהמדינה צריכה לבוא ולהכיר זה מה שאמרה מרים, בסך הכול הסובסידיה הזאת זה 5 מיליון שקל מתוך 39 שיוצאים.
<אבי בן חמו: זה לא מענק של 17 מיליון שקל לרמת השרון כשיש שם אפס עולים כמעט, או עולה אחד ב-2015.
<מרים פיירברג: חבר הכנסת נגוסה, אני לא צריכה להגיד לך שיש היום בנתניה קייסים שעלו בשנות ה-90 ולא יודעים עד היום לדבר עברית כי קשה להם.
<מרים פיירברג: אני לא צריכה להגיד לך כמה קשה ליהודי אתיופיה להיקלט בארץ, למצוא מקומות עבודה, לאנשים המבוגרים ללמוד את השפה, זה לא פשוט.
<מרים פיירברג: הפערים היו מאוד גדולים, היה להם הלם, הלם לא קטן ואנחנו עשינו את הכול בשביל לסייע להם להתמודד.
<מרים פיירברג: בנתניה אנחנו מחבקים את העלייה בכלל ואת העלייה של יהודי אתיופיה בפרט.
אברהם נגוסה: אין ויכוח שעיריית נתניה קולטת עלייה.
אברהם נגוסה: בזה אין ויכוח, אנחנו יודעים על זה ואני כל הזמן שאלתי את עצמי - - -
רוברט אילטוב: יש פה לפחות שני חברי כנסת שנקלטו - - -
<מרים פיירברג: ואללה, יש לנו שני עולים פה, חברי כנסת עולים.
אברהם נגוסה: נכון, לכן אני אומר מאיפה כל ההצלחה של הקליטה בנתניה אם זה אפס הכנסה מהממשלה?
יוליה מלינובסקי: כי לא הכול זה כסף.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, זה לא הכול כסף, אבל הכסף גם חשוב.
<מרים פיירברג: זה על חשבוננו, על חשבון דברים שאנחנו לא יכולים לעשות, לא פסטיבלים כמו שעושים במקומות אחרים ולא כלום.
<מרים פיירברג: אנחנו מצטמצמים במינימום של המינימום, אין לנו היכל תרבות.
<מרים פיירברג: עיר של 230,000 תושבים, יש לה היכל תרבות שהוא פחות ממתנ"ס בתל אביב, של 600 מקומות.
<מרים פיירברג: זה מה שיש לנו.
<מרים פיירברג: עיר שאין לה היכל תרבות, אין לה ספרייה עירונית.
<מרים פיירברג: אני הולכת למקומות אחרים אני מתקנאה, אין לה בית ספר למוזיקה, הכול טלאי על טלאי.
<מרים פיירברג: שום דבר.
<מרים פיירברג: אין לנו היכל ספורט לכדורסל, אנחנו משחקים בבית ספר, הקבוצה שלנו ירדה ליגה בגלל שאין לנו היכל ספורט לכדורסל.
<מרים פיירברג: אנחנו פחות מכל יישוב הכי קטן ואנחנו עיר של למעלה מ-230,000 תושבים.
אברהם נגוסה: שמענו.