GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מלאכי לוינגר: ולכן אני חושב שאם אני רוצה לתת כמה נקודות של דברים, קודם כל אחת, להגדיר את כל בני הקהילה – גם ותיקים, גם חדשים – כעולים חדשים.
<מלאכי לוינגר: שעות סיוע לעולים במוסדות החינוך – לא כולם מוכרים כעולים – אבל גם עולים ותיקים מעל 10 שנים, צריכים עדיין מענה במסגרת חינוכית של יסודי ותיכון.
<מלאכי לוינגר: מגשרים ומגשרות למוסדות החינוך, דבר בסיסי.
<מלאכי לוינגר: יש לנו היום מענה עם מגשרת אחת.
<מלאכי לוינגר: אני חושבת שבשביל לתת מענה שהתוצאות בהמשך יהיו טובות יותר, חייבים להכניס מספר מגשרות שיתנו מענה במוסדות החינוך.
<מלאכי לוינגר: טיפול ייחודי בבני הנוער – לא הצגתי פה נתונים של הנוער, בכוונה דילגתי על השקף.
<מלאכי לוינגר: גם הנוער וההכנה שלו לצבא דורש טיפול יסודי, משמעותי, כדי שנוכל באמת לקלוט אותם ולכוון אותם בצורה האופטימאלית לשירות הצבאי ולהתחבר לישראליות שבנו.
<מלאכי לוינגר: הנושא הבא זה הנושא של גיבוש תכנית תעסוקתית והשכלתית לבוגרים מתוך הקהילה, מבנים לקהילה.
<מלאכי לוינגר: הקהילה לפעמים רוצה פעילות עצמאית לה כקהילה.
<מלאכי לוינגר: אף משרד ממשלתי לא מכיר בקהילה כקבוצה שצריכה לקבל מענה ייחודי מבחינת נושא של מבני ציבור.
<מלאכי לוינגר: עובדת סוציאלית קהילתית – פנינו למשרד, ביקשנו לקבל עובד סוציאלי מיוחד לקליטת בני המנשה.
<מלאכי לוינגר: במיוחד בימים אלה, גם נושא של בריאות נפש, קשור גם לרווחה, גם בריאות.
<מלאכי לוינגר: חייבים לתת מענה ייחודי לקהילה ומדריכים רוחניים.
<מלאכי לוינגר: יש רבנים שצמחו מהקהילה, מייקל ציין את זה, אבל צריך יותר השקעה בנושא של מנהיגים רוחניים.
<מלאכי לוינגר: אני חושב שזה דבר חשוב ואנחנו רואים תוצאות בעבודה השוטפת מול מהמנהיגים שהקהילה הצמיחה, אנחנו הצמחנו וביחד הם נותנים מענה.
<מלאכי לוינגר: הנושא האחרון והמרכזי שאני רוצה לומר, אני יודע שכולנו רוצים להביא עוד בני מנשה לארץ וזה דבר מבורך, אבל נדרשת תשתית פיזית וקהילתית מתאימה כאשר רוצים להביאם לארץ.
<מלאכי לוינגר: אנחנו רוצים להביא, אבל אנחנו חייבים לתת מענה רב מערכתי, רב משרדי, כדי לתת את המענה המתאים לעולים.
<מלאכי לוינגר: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת לרבנית רבקה שמעון את זכות הדיבור, בבקשה.
<רבקה שמעון: תודה רבה ליושב הראש, שכן שלי בפסגת זאב, לשר - - -
אברהם נגוסה: זו הפריבילגיה.
<רבקה שמעון: זו פריבילגיה גם שלי.
אברהם נגוסה: גם הרב שלי הוא בערך, הרב שמעון.
<רבקה שמעון: כן, אז אני באמת מייצגת את הרב יעקב שמעון, בעלי ואותי, שהייתה לנו הזכות הגדולה לקלוט את בני מנשה כאן בארץ דרך הרב אביחיל, זיכרונו לברכה.
<רבקה שמעון: בתו נמצאת כאן, בארגון עמישב.
<רבקה שמעון: אני רוצה להביא כאן את המסקנות שלי משנים של אירוח אצלי בבית את בנות מנשה והלימוד איתן וכל העיסוק שלנו בתקופה שהם באמת עוד לא היו מוגדרים כעולים והרבה פעמים התקציבים נפלו על הכתפיים שלנו.
<רבקה שמעון: ואני רוצה להביא פה כמה מסקנות שאני גיבשתי.
<רבקה שמעון: אני גם מביאה את קולו של בעלי מהקליטה של בני מנשה בארץ.
<רבקה שמעון: קודם כל אני מברכת את היוזמה לגייר את בני מנשה בחוץ לארץ ולהעלות אותם כעולים, אבל בתהליך שבו הם למדו לקראת גיור בארץ, הם קיבלו מטען רוחני שמה שאני מרגישה בשנים האחרונות נעדר מכיוון שהם כבר מתגיירים בחוץ לארץ, ובעצם כשהם עולים לפה, אני מרגישה שאין להם מספיק תמיכה רוחנית ואני - - -
<מיכאל פרוינד: הם לא מתגיירים בחוץ לארץ, זה פשוט לא נכון.
<רבקה שמעון: כן, אבל זה לא אותו דבר כמו ללמוד כאן בישיבה שנה וחצי או באולפן תורני שנה וחצי עד גיור, ולכן - - -
<מיכאל פרוינד: אבל הגיור נעשה כאן בארץ.
<מיכאל פרוינד: הגיור נעשה כאן.
<רבקה שמעון: כן, אבל הם לא לומדים במסגרת כמו מכון מאיר או כמו ישיבה, שזה משהו שתומך בהם מבחינה רוחנית הרבה יותר טוב.
<רבקה שמעון: לכן אני מציעה שאחרי שהם עוברים את הגיור וכשהם נקלטים פה יחד עם אולפן עברית, שאני מאד מחזקת את מר לוינגר, יהיה להם גם עוד חצי שנה מדרשה לבנות ולפחות חצי שנה ישיבה לבנים.
<רבקה שמעון: הרב שמעון גם כן מסכים איתי.
<רבקה שמעון: אני חושבת שזה ימנע הרבה בעיות חברתיות ואחרות.
<רבקה שמעון: פנתה אלי בחורה שמשרתת שירות לאומי במירון, שיש לה תלמידות באולפנה במירון, שלעומת העלייה האתיופית שמקבלת שם חיזוק רוחני בדמות של רבנית אתיופית, אז היא אומרת למה לבנות מנשה באולפנה אין דמות רוחנית שגם תיתן להם איזו שהיא העצמה.
<רבקה שמעון: ויש לנו בארץ כבר דמויות שיכולות לתת להן כזה מענה.
<רבקה שמעון: אז זאת הצעה מספר אחת שלי.
<רבקה שמעון: לתת עוד המשך של חיזוק רוחני, שזה ימנע עוד הרבה בעיות חברתיות אחרות, שאנחנו בתוך קולטי בני מנשה, אנחנו מכירים.
<רבקה שמעון: עכשיו אני רוצה להציע כאן דגם של העצמה אחרי הקליטה, שגם זכיתי בזכות יפה יצקן, שגרה בעופרה, שהיא פעילה קהילתית מאד יוזמתית, דרך מרכז גוונים במועצה האזורית בנימין.
<רבקה שמעון: אני במשך שלוש שנים נתתי דרך הרווחה חוג העצמה לנשים אתיופיות ובנות מנשה, נשואות כבר, בתוך עופרה, בתקציב של המועצה האזורית בנימין, של מרכז גוונים.
<רבקה שמעון: ושלוש שנים אני חוויתי את הקשיים שהם מתמודדות איתם בתור נשים נשואות, אמהות לילדים, בפערים בינם לבין הדור הקודם, שהרבה פעמים הם גרים ביחד.
<רבקה שמעון: זה משהו אחר לגמרי.
<רבקה שמעון: ההתמודדות הזוגית בין גברים שבאו מדפוס בהודו לדפוס שפה זה משהו אחר לגמרי, קצת יותר פמיניסטי.
<רבקה שמעון: שלוש שנים אנחנו עסקנו בזה, עד שבאיזה שהוא שלב נגמר התקציב ואני חושבת שזה דבר מאד מאד חשוב.
<רבקה שמעון: לזוגות הנשואים שכבר נמצאים פה, להמשיך לתת כל הזמן תמיכה בזוגיות, בהורות, בהשלמת פערים, בהעצמה אישית.
<רבקה שמעון: אז זו הצעה מספר שתיים שלי.
<רבקה שמעון: והצעה מספר שלוש זה בנושא המקצועי.
<רבקה שמעון: אם ראיתם את פלח התעסוקה בקריית ארבע, שמתם לב שרוב הנשים מטפלות וסייעות בגנים, ורוב הבחורים הם עובדים באבטחה או בניקיון.
<רבקה שמעון: לי זה מאד מאד כואב.
<רבקה שמעון: אני חייב להגיד שבתקופה שאנחנו קלטנו, אני מאד מאד ניסיתי באיזה שהוא מקום להביא תלמידות שיעשו בגרות, שילמדו באמת משהו יותר, כי הן מסוגלות והן יכולות.
<רבקה שמעון: זאת אומרת, באמת, אני מאד מאד אוהבת את בני מנשה.
<רבקה שמעון: אני חושבת שהם קהילה פנטסטית.
<רבקה שמעון: אני רוצה להזכיר לכולנו שאנחנו רגילים להיות שבט יהודה.
<רבקה שמעון: אנחנו, רוב הישראלים מגדירים את עצמנו משבט יהודה, זאת אומרת אנחנו מבני לאה אימנו.
<רבקה שמעון: לעומת זאת בני מנשה הם מבני רחל אימנו ואני חושבת שאנחנו צריכים לזכור את זה, שיש לנו כאן השלמה של עוד שבט מישראל.
<רבקה שמעון: הם יש להם כישורים, יש להם אהבת הארץ.
<רבקה שמעון: כולם משרתים בצבא, בנות שירות לאומי, תשימו לב שהם נשארו לגור במקומות בעייתיים בטיחותיים.
<רבקה שמעון: גם בגוש קטיף עד העקירה, גם בקריית ארבע, גם בבית אל, גם בעופרה, למרות כל המצב הביטחוני הם אוהבים מאד את הארץ והם מאד נאחזים.
<רבקה שמעון: לכן אני חושבת שצריך לתת להם תוך כדי הקליטה, עוד זכויות של בגרות, מתווה איך לחזק אותם שילמדו משהו אחר ולא רק את המקצועות שאנחנו ראינו ואני מברכת את כל העוסקים, גם את שבי ישראל וגם את כל הוותיקים.
<רבקה שמעון: אני מברכת אותנו שנצליח בעזרת השם ואלה הן ההצעות שלי ותודה רבה.
מרדכי יוגב: ברשותך, כבוד יושב הראש, חצי מילה.
מרדכי יוגב: לא הגיעה לכאן נציגות אחת נדמה לי מ-11 רשויות, מעלות משום מה, אמר לי עכשיו העוזר שלי, ושם נוכחנו והיינו אולי ב-7 או 8 מה-11, יש להם פרויקט חדש שהקהילה נושאת על כתפיה, ופה אני לא יודע מי נציג משרד החינוך, - - - אתכל בני ה - - - להכניס אותם אקדמיה איש כפי האבחון שלו ולתת להם אקדמיה כדי שלא המקצועות האלה שאת דיברת עליהם – של מטפלות ומאבטחים, אלא להוציא אותם.
מרדכי יוגב: וזה עושה הרב ויצמן, נדמה לי שהוא היה אצלך וסיפר לך על זה.
מרדכי יוגב: אני לא יודע להרחיב הרבה יותר, אבל אני יודע שכך נעשה שם בעוצמות הקהילה, וזה למשל גם כאתגר למשרד החינוך, כוואוצ'ר לעולים כאלה, כמלגה.
אברהם נגוסה: כבוד השר צריך להגיע לעוד ישיבה ולכן אנחנו נשמע ממנו ואחר כך נמשיך.
אברהם נגוסה: קודם נשמע את השר.
אברהם נגוסה: בבקשה, כבוד השר.
זאב אלקין: תודה רבה אדוני יושב הראש, תודה רבה על ההזמנה ועל קביעת הדיון, לך ולחבר הכנסת יוגב שבהחלט מדבר איתי כבר תקופה ארוכה על הצורך לקיים את הדיון.
זאב אלקין: אני אתייחס בכמה קווים כלליים לגבי האתגרים שבפנינו כמשרד הקליטה, מה אנחנו עושים היום ומה האתגרים לעתיד וכמובן המנכ"ל והצוות שלנו יישאר פה את כל הדיון ויוכלו לתת אחר כך את הפירוט בהתאם לשאלות שיעלו ומה קורה.
זאב אלקין: אני הייתי מחלק את כל העבודה שלנו בתחום הזה כמשרד הקליטה, לשלושה יעדים, שלוש מטרות שונות שמשלימות אחת את השנייה וצודק גם חבר הכנסת יוגב וגם צודק מלאכי, שאי אפשר לנתק בין האחת לשנייה.
זאב אלקין: קודם כל המטרה הראשונה קשורה לכותרת שלנו – משרד העלייה והקליטה.
זאב אלקין: כידוע התקבלה החלטת ממשלה חדשה, שהיא המשך להחלטת הממשלה הקודמת שביצועה הסתיים בשנת 2015 לגבי עוד קבוצה של בני מנשה שצריכים לעלות לארץ, בהתאם לאישור של הרבנית הראשית, לפי רשימה שמית שהוגשה לממשלה על ידי הרב הראשי.
זאב אלקין: אנחנו מדברים על עלייה במהלך השנה הזאת, כ-712 עולים נוספים מבני מנשה.
זאב אלקין: זה יעד שאפתני.
זאב אלקין: אמנם החלטת ממשלה קודמת דיברה על קצת יותר, על 899, אבל היא דיברה על 899 על פני שלוש שנים וכרגע החלטת הממשלה מדברת על מספר כמעט דומה תוך שנה אחת.
זאב אלקין: זה כמובן אתגר לא קטן גם לנו כמשרד הקליטה וגם לשבי ישראל, שהם שותף בתהליך הזה.
זאב אלקין: אנחנו בשלב הזה בתהליך היערכות לקראת הגל הראשון, נדמה לי שצפוי ביוני.
זאב אלקין: מאי-יוני.
זאב אלקין: וכמובן יש פה הרבה מאד עבודה והיערכות על סמך גם לימוד הניסיון בעקבות החלטת ממשלה, ביצוע של החלטת ממשלה קודמת.
זאב אלקין: גם המתכונת התקציבית והארגונית קצת שונה מהחלטת הממשלה הקודמת, וזה כמובן יהווה בשבילנו- - -
אברהם נגוסה: יש בעיה של נומראטור גם?
זאב אלקין: בגלל שזה השנה אין בעיה של נומראטור.
זאב אלקין: נומראטור תמיד מתייחס לבעיות החל, חוץ משנת תקציב שאושרה.
אברהם נגוסה: אתמול הציגו לנו גם לשנה נומראטור, למרות שבחוק כתוב משנת 2017 והלאה.
זאב אלקין: אבל נומראטור רלבנטי לכל השנים שהן לא שנת התקציב.
זאב אלקין: בשנת תקציב פועלים במסגרת שנת תקציב קיימת, שמתקצבים אותה מהתקציב הקיים.
זאב אלקין: אגב, המשאבים לביצוע של החלטת הממשלה, חלקם הגיעו ממשאבים פנימיים של מספר משרדי ממשלה, גם אנחנו, גם משרד הפנים וגם משרדי ממשלה אחרים וחלק גדול מאד הגיע ממשרד האוצר.
זאב אלקין: אמנם הסכומים הם קטנים מאד בהקשר הזה, אבל זאת המציאות.
זאב אלקין: הסכומים הם קטנים מסיבה מאד מאד פשוטה.
זאב אלקין: את זה צריך להבין ודיבר על זה מייקל אני חושב.
זאב אלקין: הגיור מתבצע מהר מאד, כי רוב התהליך הלימודי נעשה שם, כפי שאכן העירה הרבנית שמעון, ולכן בפועל הגיור שעוברים פה, עוברים אותו תוך שבועות ספורים.
זאב אלקין: התהליך הפורמאלי של הגיור, עם כל ההשלמות והתעודה וכו', לוקח כחודשיים וחצי, ולכן החל מהרגע הזה, כשהם הופכים לעולים אחרי חודשיים וחצי, זה כבר אחריות תקציבית ישירה שלנו, כמו כל עולה.
זאב אלקין: וכאן אולי ההבדל מול הסוגיה שאתה שאלת, ששם גיור לוקח כשנה ולכן התקצוב הוא לכל השנה.
זאב אלקין: פה במקרה של בני מנשה, התקצוב הייעודי, מעבר לתקצוב רגיל כמו כל עולה, הוא רק לחודשיים וחצי בלבד, מה שכמובן נותן תמונה תקציבית אחרת.
זאב אלקין: אז זה יעד ראשון, ההיערכות לקליטה בסדר גודל שאולי, נדמה לי לא הייתה, אני לא חושב שהייתה שנה אחת שהגיעו 700 אנשים בשנה.
זאב אלקין: מהבחינה הזאת אני מאד מקווה שנעמוד ביעד ונעשה את זה נכון.
זאב אלקין: עכשיו לגבי היעד השני.
זאב אלקין: זה כמובן קליטה של העולים שהגיעו בשנים האחרונות במסגרת מספר החלטות ממשלה.
זאב אלקין: הסברתי את הקודמת, הייתה קודמת של הקודמת.
זאב אלקין: סך הכל, לפחות לפי הנתונים הסטטיסטים שלנו, אנחנו מדברים על כך שבעשור האחרון הגיע ולארץ קצת יותר מ-2,000 איש ובחמש השנים שקדמו לזה עוד כמעט 1,000.
זאב אלקין: אז פחות או יותר אם אני מתייחס לקבוצה הזאת, מדובר על כ-3,000 בני מנשה שהיום בארץ.
זאב אלקין: בכוונה התייחסתי כאן לעשור ול-15 שנה, כי זה פרט מאד חשוב.
זאב אלקין: אנחנו כחלק מהחלטת הממשלה האחרונה, יזמנו שינוי והעברנו החלטה שבני מנשה יחשבו שבעלי זכויות עולה במשך 15 שנה ולא 10 שנים כעולה רגיל, מתוך ההתחשבות במצב הייחודי של הקהילה.
זאב אלקין: זה בעיני היה צו השעה, זה מאד מאד חשוב.
זאב אלקין: יש לזה הרבה מאד השלכות, גם על הזכויות האישיות של העולים וגם על היכולת של הרשויות לקבל סיוע מי נחשב עולה ומי לא נחשב עולה מבחינה מספרית.
זאב אלקין: ואני שמח מאד שמשרד האוצר שיתף איתנו פעולה בעניין הזה, למרות שברור שיש לזה השלכות תקציביות מידיות.
זאב אלקין: עכשיו לגבי העניין הזה של הקליטה של העולים החדשים, שזה עד 15 שנה בארץ, אבל העולים החדשים, החלטנו החל מהשנה שעברה שאנחנו מפעילים סיוע מיוחד לרשויות המקומיות לצרכי קליטה של בני מנשה.
זאב אלקין: גם במסגרת פרויקטור מיוחד שרשויות יוכלו להעסיק, כי בשלב הראשון של הקליטה, כשהם באים תחת המטרייה של שבי ישראל, יש להם את הסיוע שהיה לפחות בהחלטת הממשלה הקודמת משבי ישראל, אבל ברגע שהם הופכים לעולים רגילים וזה מסתיים, למעשה הם נשארים בידיים של הרשות המקומית ושל כל הרשויות הקולטות.
זאב אלקין: ולכן, בגלל האופי הקהילתי, היה נראה לנו חשוב לעזור לרשויות כפרויקט ייחודי, זאת אומרת כמוש אנחנו עושים בנושא של קהילת יוצאי אתיופיה וקהילת יוצאי קווקז, כל קהילה ומודל הסיוע שלה, אבל זה סיוע ייחודי מעבר לסיוע כללי לכלל העולים, ולכן יש תקציב מיוחד שמאפשר גם להעסיק פרויקטור וגם לתת תקציבי פעילות.
זאב אלקין: אנחנו הצקנו לנושא הזה בשנה שעברה 600,000 שקלים.
זאב אלקין: השנה נדמה לי זה יכול להגיע עד 1.2 מיליון שקלים, קרי הכפלת התקציב לנושא הזה, מתוך ההבנה שגם המספרים הולכים לגדול וברגע שהרחבנו את הזכאויות ל-15 שנה, אז גם המספרים יגדלו גם מהעולים שיגיעו וגם מהעולים שיחזרו לרשימה שלא נכללו לפי התבחינים הישנים.
זאב אלקין: מדובר פה על סיוע למסגרת קליטה ייחודית שהרשות המקומית יכולה לתפעל.
זאב אלקין: עכשיו, היעד השלישי קשור לסיוע לגבי עולי בני מנשה ותיקים יותר.
זאב אלקין: כבר הזכרתי את העובדה שיש גל עלייה שהוא קדם לשנת 2000, לכן אולי מייקל לא כלל את זה במספרים שהם הציגו בוועדה.
זאב אלקין: לפי הנתונים שלנו זה עוד כמעט קצת יותר מ-1,350 אנשים שהגיעו החל משנת 1990ומעלה, נמצאים ברשויות השונות, למשל בקריית ארבע, למרות שיש בקריית ארבע גם לא מעט עולים, הרוב אפילו הוא אחרי שנת 2000, אבל יש גם קבוצה כזאת.
זאב אלקין: ויש רשויות שיש הרבה עולים ותיקים יותר.
זאב אלקין: באשדוד למשל יש קהילה גדולה של עולים דווקא ותיקים יותר, שנמצאים מהשנים האלה.
זאב אלקין: לגבי בית אל, דווקא רוב העולים בבית אל הם אחרי 2000.
זאב אלקין: קבוצה קטנה לפני, אבל רוב העולים הם - - -
<קריאה: בניצן.
זאב אלקין: בניצן, נכון.
זאב אלקין: ניצן אמנם זה לא קהילה גדולה יחסית, אבל הרוב הם עולים משנת 90'.
זאב אלקין: עכשיו, לגבי האוכלוסייה הזאת וגם חלק מהאוכלוסייה שכן נמצאים 15 שנה בארץ אבל כבר בשלבים מתקדמים של קליטה, אנחנו מגיעים למסקנה שמול הקהילה הזאת צריך המשך טיפול וסיוע מיוחד, דומה במקצת, כן, לא באותם היקפים, כי גם אין תקציבית אותם היקפים, אבל דומה במקצת למה שאתה מכיר היטב, של התכניות השונות מול הקהילה של יוצאי אתיופיה, ששם סיוע נמשך מעבר ל-15 שנה ואפילו לילדים של הדור השני.
זאב אלקין: לצורך זה, לפחות לשנת 2016 קיבלנו הבטחה לסיוע מכסף קואליציוני, מיליון שקלים, כי הוא היה אמור להגיע בשנת 2015 לפי החלטת ממשלה.
זאב אלקין: בגלל שראינו שלא ניתן לנצל אותו בשנת 2015.
זאב אלקין: הוא סך הכל הגיע פחות או יותר עם סגירת ספרי התקציב, אז הגענו להבנה עם משרד האוצר שאנחנו נקבל אותו בשנת 2016, כנראה לאחר ההעברה של התקציבים העודפים, אי שם במהלך נדמה לי אפריל-מאי.
זאב אלקין: זה מה שצריך להגעת התקציב הזה, וברגע שהתקציב הזה יגיע, אנחנו נוכל לפתח תכניות שיכללו גם התייחסויות לעולים ותיקים יותר ולתחומים השונים גם סיוע נוסף לרשויות מקומיות, ששם הקהילות הן יותר ותיקות והן נהנות רק חלקית מהסיוע שאנחנו נותנים היום בכל המישורים - גם בתחום החברתי, גם בתחום החינוכי וגם ברמת הפרט אנחנו מתלבטים עכשיו האם אנחנו נוכל לסייע בתכניות דרך מינהל הסטודנטים לאלה שהולכים ללמוד וכבר לא מגיע להם זכויות רגילות של מינהל הסטודנטים.
זאב אלקין: עוד פעם, יש מודל, למשל של יוצאי אתיופיה, של יוצאי קווקז, ששם נותנים סיוע תקופה הרבה יותר ארוכה.
זאב אלקין: ליוצאי אתיופיה נותנים גם לדור השני ואנחנו פה מתלבטים מה בדיוק המתכונת, גם המשפטית, שתאפשר לנו לגעת אם נוכל גם בעניין הזה.
זאב אלקין: עכשיו כמובן מה שמטריד אותי, שבמקרה הזה מדובר על סיוע חד פעמי.
זאב אלקין: מיליון השקלים האלה הם לא חלק מבסיס התקציב.
זאב אלקין: הוא מאפשר לנו לעשות פיילוט בעבודה עם ותיקי הקהילה ונצטרך להתלבט מה יקרה בשנים הבאות משנת 2017 והלאה, מאיפה יגיע הכסף הזה כתוספת לתקציב.
אברהם נגוסה: אם האנשים האלה עוברים גיור ויש להם תעודה, למה הם לא נחשבים עולים חדשים לגמרי?
זאב אלקין: אז אני מסביר.
זאב אלקין: כי עד להחלטת הממשלה האחרונה, כל מי שיותר מ-10 שנים בארץ לא מגיע לו, לא ברמה האישית וגם לא לרשות המקומית שמטפלת בו, כי תקופת הזכאות לעולה הייתה 10 שנים, בשונה למשל מיוצאי אתיופיה, שעקרונית מגיע גם לדור השני.
זאב אלקין: כרגע הרחבנו את זה ל-15 שנה, אבל מי שהגיע לפני 15 שנה, שוב, הוא נופל מהמערכת, עוד פעם, גם לגבי תכניות וגם לגבי הזכויות האישיות.
זאב אלקין: ולכן מבחינה זאת, אם אין תקציב ייעודי שמראש מיועד לזה, אנחנו לא נוכל להפעיל אותו וגם כשיש תקציב ייעודי יש שאלות משפטית מה מותר לנו ומה אסור לנו, כי על יוצאי אתיופיה יש החלטות ממשלה מפורשות שמאפשרות לתת סיוע לדור שני.
זאב אלקין: לבני מנשה לא, ולכן מה נוכל לעשות ברמה האישית, לא ברמה קהילתית אלא ברמה האישית לאלה שמעבר ל-15 שנה, זו תהיה התלבטות משפטית מה האפשרויות.
זאב אלקין: יכול להיות שנבקש מהממשלה גם החלטת ממשלה רלבנטית, בהנחה שאכן זה יתאפשר לנו מבחינת העמדה של משרד האוצר ושחקנים אחרים.
זאב אלקין: עכשיו עוד הערה אחרונה ואני, כמו שאמרתי, לצערי חייב לפרוש.
זאב אלקין: אנחנו מבחינתנו רואים חשיבות גדולה בתחום הזה של תעסוקה.
זאב אלקין: אני מכיר את הפרויקט של מעלות, אני חושב שהוא פרויקט מאד מבורך ולכן אנחנו פתוחים להצעה.
זאב אלקין: קשה לנו להיות מעורבים בפרויקט ברמה לוקאלית במקום מסוים.
זאב אלקין: אנחנו משרד שצריך לתת תנאים שוויוניים, אז אנחנו יכולים לחשוב על איזה שהוא פרויקט פיילוט בתחום הזה, בכמה רשויות ואז להרחיב אותו לכמה רשויות, אבל התפיסה צריכה להיות למעשה ארצית ולא לוקאלית.
זאב אלקין: וזה גם מה שאמרתי לאנשי מעלות.
זאב אלקין: ולכן אם יהיה גוף ארצי שעוסק בנושא הזה של בני מנשה, שיציע לנו על בסיס שיתוף פעולה של מה שנקרא מצ'ינג, השותפות, פעילות בתחום הזה של קידום תעסוקה לקהילת בני מנשה, אנחנו בהחלט פתוחים לשמוע על העניין הזה, וליישם את זה בהתחלה בכמה מקומות ואז להרחיב, כי סוגיית התעסוקה היא סוגיה מאד משמעותית, אחת מהסוגיות הכבדות.
אברהם נגוסה: מבחינת התעסוקה לעולים חדשים, למשל אם מבני מנשה יש רופא שהגיע ואז הוא מקבל עזרה ממשרד הקליטה - - -
זאב אלקין: כל עולה מבני מנשה מקבל כל סיוע ברגע שהוא סיים את הגיור - - -
זאב אלקין: וקיבל תעודת עולה, הוא מקבל כל סיוע שמקבל עולה רגיל.
זאב אלקין: זאת לא השאלה, זה קיים.
זאב אלקין: הם כבר לא צריכים שום דבר ייחודי לקבל את זה.
זאב אלקין: להיפך, בגלל שרובם נמצאים בפריפריה, אנחנו בדרך כלל נותנים גם העדפה לכל מיני פרויקטים תעסוקתיים בפריפריה.
זאב אלקין: איפה הבעיה?
זאב אלקין: שבגלל האופי המיוחד של הקהילה, למשל מה עושים במעלות?
זאב אלקין: הם נותנים לא רק וואוצ'ר לקורס, מה שאנחנו נותנים, הם נותנים מלגה בזמן הלימודים, שאת זה בדרך כלל עולה רגיל לא מקבל דרך תקציב, ולכן מדובר פה על כלים נוספים שכמובן דורשים משאבים נוספים, שהם לא נמצאים בנוסחה הרגילה של הסיוע שיש למשרד הקליטה באגף תעסוקה שלנו.
זאב אלקין: ולכן יש צורך, אם רוצים למסד את הדבר הזה, יש צורך בתכניות, יש צורך בהתקשרויות מיוחדות וכו'.
זאב אלקין: ואנחנו פתוחים לקבל הצעות גם בעניין הזה, אבל בהנחה שהם יהיו בתפיסה ארצית ולא בתפיסה במעלות בלבד, כי כך אנחנו לא יודעים לעבוד.
מרדכי יוגב: אם אפשר רגע אחד, השר צריך ללכת, שאלות קטנטנות.
מרדכי יוגב: אחת, אולי יש פה עוד אנשים אבל אני אשאל בכל זאת, אולי זה ייצג גם אנשים.
מרדכי יוגב: ראשית לשבח את מה שעשו הארגונים וגם את מייקל פרוינד ושבי ישראל על כל המאמץ.
מרדכי יוגב: אני מודע לכך מהשנתיים וחצי שלוש שאנחנו עוסקים בנושא, שהיה פה רצון של עוד, גם של מה שנקרא, נקרא להם שארית עמישב, לעלות משפחות של השלמות של משפחות נוספות.
זאב אלקין: המתכונת מאד פשוטה הרי, זה לא עולים, אין עולים של שבי ישראל או עולים של עמישב או עולים של - - -
<קריאה: יש.
<קריאה: כבוד השר, יש דבר כזה.
זאב אלקין: רגע, רגע, תנו לי שנייה.
<חנן זיידרמן: איחוד משפחות נדרש פה.
זאב אלקין: רגע.
זאב אלקין: בואו נפריד.
זאב אלקין: מבחינת החלטת ממשלה על העלאתם של בני מנשה, זה נעשה בדרך מאד פשוטה.
זאב אלקין: יש למדינת ישראל כתובת אחת.
זאב אלקין: היא לא נקראת שבי ישראל והיא לא נקראת עמישב.
זאב אלקין: למדינת ישראל יש כתובת שנקראת הרבנות הראשית לישראל.
זאב אלקין: אנחנו, כהחלטת ממשלה בשאלה את מי מעלים, זה הולך לפי המפתח של רשימה שמית ש- - - והועברה על ידינו, על ידי הרבנות הראשית.
זאב אלקין: יותר מזה, בהחלטת הממשלה האחרונה גם נכנסה סמכות מיוחדת של הרבנות גם לאשר תוך כדי השנה, מתוך הרשימה הזאת, מי האנשים שעולים וכמה אנשים וכו'.
זאב אלקין: זה מחייב התייעצות איתם.
זאב אלקין: אם קודם הם אישרו רק רשימה אחת ואחר כך החלוקה הייתה לפי הנוחות ולפי איזו שהיא התקדמות ארגונית, הפעם אנחנו אפילו כל קבוצה שעולה, אנחנו מקבלים את האוקיי מהרבנות הראשית.
זאב אלקין: היא הגורם הממלכתי שעומד כאן ומאשר את הרשימה מי עולה.
זאב אלקין: עכשיו, חוץ מהמסגרת הזאת, יש את המסלול ההומניטארי.
זאב אלקין: המסלול ההומניטארי של האנשים שהרבנות הראשית לא מוכנה לסמוך עליו את ידיה, אבל רוצים להתאחד עם המשפחות.
זאב אלקין: הוא קיים, קיים כמו לכל העולים.
זאב אלקין: יש הרבה עולים שיש להם בני משפחה מקרבה ראשונה, מי כמוך מכיר את זה, את ההצהרה הזאת, שיש להם בני משפחה מקרבה ראשונה, אפילו אחים, אחיות וכו', שהם לא זכאי חוק השבות.
זאב אלקין: יש מסלול של משרד הפנים, הוא פרטני, יש שם ועדה שדנה בכל מקרה לגופו ומאשרת.
זאב אלקין: היא לא זכאית לאשר מעמד של עולה, היא מאשרת מעמד בדרך כלל של תושב קבע או תושב ארעי, מה שכמובן לא מביא את כל הזכויות.
זאב אלקין: מי שמחפש לעלות במסגרת מסלול עלייה עם כל הזכויות, המסלול היחידי שקיים זה המסלול של הרבנות הראשית.
זאב אלקין: לכן כל מי שהרבנות הראשית תסמוך עליו את ידיה ברשימה שמית שתועבר למזכירות הממשלה, אנחנו מבחינתנו הוא זה שצריך לעלות.
אברהם נגוסה: מי שקובע זה הרבנות הראשית?
זאב אלקין: מי שקובע זה הרבנות הראשית.
זאב אלקין: זה לא שבי ישראל קובע.
זאב אלקין: שבי ישראל מגיש את זה לרבנות הראשית - - -
<חנן זיידרמן: אז הוא קובע.
זאב אלקין: תבוא לרבנות הראשית, תשכנע אותם שיש לך מערכת הכנה שם שהם יכולים לסמוך עליה, הם יבדקו אותה כמו שהם בודקים את שבי ישראל, שולחים משלחות, עושים בדיקה ואם הרבנות הראשית תציג לנו עוד רשימה, אז תהיה עוד רשימה.
<חנן זיידרמן: כבוד השר, אם אפשר משפט לפני שאתה קם.
<חנן זיידרמן: שמי חנן זיידרמן ואני עובד עם עמישב בתחום של ניהול פרויקטים וגם נפגשנו לפני מספר חודשים.
<חנן זיידרמן: ישנה בעיה הומניטארית קשה.
<חנן זיידרמן: הרשימות שמוכנות, שמועברות באמצעות מחלקת הגיור ברבנות הראשית, אינן מכילות למעלה מ-20 משפחות שמחכות 20 שנה שבני המשפחה שלהם, חלקם נמצאים פה, מחכות 20 שנה לאיחוד משפחות ואני מבקש גם לפרוטוקול לבדיקה, יש בעיה הומניטארית של אנשים.
<חנן זיידרמן: במקרה אני נמצא בקשר איתם, צריך למצוא את הפתרון.
<חנן זיידרמן: מונופול הוא לא טוב ואנחנו נפגשנו גם עם מחלקת הגיור ברבנות הראשית.
<חנן זיידרמן: ישנה בעיה הומניטארית.
<חנן זיידרמן: השאלה איך השר יכול להתמודד עם זה.
זאב אלקין: תבחין בין בעיה הומניטארית לבין המסלול של העלייה במסגרת הגיור.
זאב אלקין: אם אותן המשפחות עברו את כל אותה ההכשרה, שמבחינת הרבנות הראשית מכשירה אותם לאותו תהליך גיור שהוא מתבצע כפי שאמרתי, הם באים מוכנים לחלוטין, הגיור הוא תוך שבועות ספורים.
זאב אלקין: אם זה ככה, אז הם יאשרו אותם.
זאב אלקין: מבחינתם זה שיש קשר של זיקה משפחתית, זה לא סיבה לרעה, להיפך.
זאב אלקין: עכשיו, אם הם לא נמצאים בשלב הזה של ההכנה וזה בא במסלול הומניטארי, קרי הם עוד לא בשלים מבחינת הרבנות לגיור המיידי, אלא המסלול ההומניטארי בלבד, מתוקף קרבה משפחתית, אז אין מסלול אחר מאשר משרד הפנים, כמו כל בעיה הומניטארית מהסוג הזה.
זאב אלקין: אתה יודע כמה פניות יש במשרד הפנים ברמה הזאת של קרובי משפחה שמבקשים מעמד בארץ?
זאב אלקין: עשרות אלפים.
זאב אלקין: זה לא מקרה בודד, זה עשרות אלפי פניות שנמצאות במשרד הפנים, של אנשים שיש להם כאן עולים, בדרך כלל זה קרבה ראשונה, לפעמים קרבה שנייה, בדרגה שנייה, שמבקשים להתאחד עם המשפחות.
זאב אלקין: במספר מצומצם יחסית של מקרים משרד הפנים מאפשר מעמד של תושב ארעי ואחר כך תושב קבע.
זאב אלקין: רוב מוחלט של מקרים הוא דוחה את הפניות האלה, למרות הסוגיה ההומניטארית, וזה קשור כבר למדיניות ההגירה של מדינת ישראל למעמד חוק השבות למספר סוגיות גדולות.
זאב אלקין: בכל מקרה זה לא אצלנו.
זאב אלקין: אצלנו זה מאד פשוט.
זאב אלקין: אנחנו כמשרד הקליטה, כל מי שמדינת ישראל אמרה עליו שהוא עולה, הוא קליינט שלנו.
זאב אלקין: במקרה המיוחד עם בני מנשה, מדינת ישראל אמרה הוא עדיין לא עולה, אבל בגלל שהוא יהפוך עוד מעט, ובגלל שהרבנות הראשית אמרה שהוא כשיר ומוכן לתהליך הגיור, תטפלו בו מהרגע הראשון.
זאב אלקין: בדיוק כמו שלמשל קורה עם האוכלוסייה של הפלשמורה שמגיעה מאתיופיה, שגם שם מדינת ישראל אמרה זאת הרשימה, הם עדיין לא עולים, אבל בגלל שהם נכנסים למסלול הגיור, אנחנו מבקשים ממשרד הקליטה בהחלטת ממשלה מיוחדת, לטפל בהם.
זאב אלקין: ברגע שהחלטת הממשלה מסמיכה אותנו, אנחנו יכולים לעשות את זה.
זאב אלקין: אם לא, אז אנחנו לא רשאים לעשות את זה.
זאב אלקין: אנחנו מטפלים בעולים בלבד.
<חנן זיידרמן: השאלה לגבי בחירת האנשים שנמצאים בתהליך הגיור בהודו, השאלה בעצם אם הרבנות הראשית מקבלת את הרשימה מארגון שבי ישראל והם לא מכניסים אנשים שממתינים 20 שנה לעלייה, הם לא נמצאים בתהליך הגיור שם, אז זה נושא אחד איך אפשר להכניס אותם.
<חנן זיידרמן: והדבר השני, האם אפשר להתחיל תהליך שיגיד ההשוואה של התנאים, סטטוטורית בין בני המנשה לקהילת עולי אתיופיה, ואז הכל יהיה יותר פשוט.
זאב אלקין: אני חושב שאני דווקא אשמח לסיים בסוגיה הזאת, כי זו סוגיה חשובה.
זאב אלקין: לגבי הסוגיה הראשונה, עוד פעם, אני מניח שהרבנות הראשית, כל מי שמוכן תכניס אותו פנימה.
זאב אלקין: איך מתבצע תהליך הלימודים שם וכו', מי שמממן כרגע את כל מה שמתרחש שם זה שבי ישראל והוא עושה את זה מכספו, כחלק מהחלטת ממשלה.
זאב אלקין: זה לא כסף ממשלתי.
זאב אלקין: כל התהליך של הכנה לעלייה וכל התהליך של העלייה עצמה, ההגעה לפה פיזית, גם במסגרת החלטת ממשלה חדשה, נדמה לי עד 2.5 מיליון שקלים, נכון, מייקל?
זאב אלקין: שבי ישראל התחייבו לממן מכספי העמותה שם.
זאב אלקין: אז היות והם אלה שמנהלים את האופרציה שם, אז הם גם אלה שמגישים רשימות לרבנות הראשית במסגרת תכנית הכנה שהם עושים.
זאב אלקין: אם יש לכם אנשים שלדע
זאב אלקין: תכם מוכנים לגיור, דברו איתם.
זאב אלקין: זאת אומרת אתם יושבים איתם פה באותו חדר ובאותה מדינה, תנו להם שמות ו - - -
<חנן זיידרמן: מנסים 20 שנה וזה לא הולך.
זאב אלקין: אני לא מאמין בזה שיש איזה שהוא רצון רע.
זאב אלקין: כמו שאני מכיר את שבי ישראל הם רוצים שיעלו יותר.
זאב אלקין: אם הרבנות הראשית הייתה מוכנה להכשיר 900 איש או 1,000 איש, אז הם היו מבקשים מאיתנו להביא 1,000 איש או 2,000 איש.
<מיכאל פרוינד: או את כל ה-7,000.
זאב אלקין: או את כל ה-7,000.
זאב אלקין: הם מביאים אלינו רק את אלה שמבחינת הרבנות עברו את כל ההליך, ולכן אני מניח שאם יש עוד אנשים שמתאימים לעבור את ההליך, אני לא מאמין שהם נחסמים רק בגלל שהם באים ממקור א' או ב', וזה בוודאי בעיה שצריכה להיפתר שם.