GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רויטל דותן: מבחינת מבנה המערכת למעשה הטיפול ביוצאי אתיופיה עבר מאגף קליטת תלמידים עולים אל אגפי הגיל, הם לוקחים את האחריות ואת הטיפול בכל יוצאי אתיופיה שנמצאים במערכת החינוך, כמו כל הילדים האחרים בתוך מסגרות החינוך.
<רויטל דותן: בעבר האגף לקליטת תלמידים עולים היה אחראי על הטיפול ביוצאי אתיופיה כמו גם בעולי אתיופיה וכל העולים האחרים מכל המדינות, הטיפול ביוצאי אתיופיה עבר אל אגפי הגיל.
יוסי יונה: בתוך המשרד.
<רויטל דותן: אני מדברת רק על משרד החינוך.
<רויטל דותן: כן, אגפי הגיל בתוך משרד החינוך, הם לוקחים את האחריות על כל התלמידים יוצאי אתיופיה בתוך המערכת כמו על כל הילדים שנולדו בישראל.
<רויטל דותן: נעשה תהליך של בחינת הפעלת התכניות, כל התכניות נבדקות אחת אחת, כך שהתהליך הזה בביצוע.
<רויטל דותן: יש מינוי ועדה בראשות המנכ"לית שבסמכותה לאשר תכניות או מסגרת ייעודית ליוצאי אתיופיה, גם בחינוך הפורמלי וגם בחינוך הבלתי פורמלי.
<רויטל דותן: הרשימה בגיבוש כרגע.
<רויטל דותן: לגבי תכנית מורשת במסגרת פסיפס ישראלי, מדובר על הטמעה ויישום של יחידות לימוד בנושא תרבותה או מורשתה של קהילת אתיופיה, כחלק מהנושא השנתי, פסיפס ישראלי.
<רויטל דותן: הדבר ממש בתהליכי עבודה.
מאיר כהן: את יכולה למתוח קו מתחת לדבר החדש שאתם עושים?
<רויטל דותן: אני חושבת שציינתי.
<רויטל דותן: הדבר החדש הגדול זה שהטיפול ביוצאי אתיופיה קודם כל עבר לאגפי הגיל.
<רויטל דותן: מינוי ועדה זה דבר חדש.
מאיר כהן: מה עובר איתם?
מאיר כהן: זה שמעבירים לאגף הגיל זה לא אומר, הם צריכים קביים מיוחדים, מה עובר איתם לאגף?
<רויטל דותן: לכן אני המשכתי ואמרתי שכל תכנית נבדקת ומותאמת אליהם.
מאיר כהן: ומתוקצבת במיוחד ל - - -
<רויטל דותן: ומתוקצבת, והמטרה היא שהן יהיו תכניות אינטגרטיביות, שיכללו גם יוצאי אתיופיה וגם שאר ילידי ישראל.
מאיר כהן: כמה יוצאי אתיופיה יש, כשאתם עושים את הפילוח של תוצאות בחינות הבגרות, באחוזים?
<רויטל דותן: אני לא יכולה להגיד לך את זה בשליפה כרגע, אני יכולה לבדוק ולומר.
מאיר כהן: יש מישהו שיודע?
מאיר כהן: כמה אחוז של יוצאי - - -
<קריאה: אתיופיה מקבלים תעודת בגרות?
<קריאה: אחוז מקבלי בגרות בקרב בני הקהילה, נכון לעכשיו, הוא בסביבות 50%, פחות, 47%, זה מה שידוע לי, בכלל החינוך היהודי העברי בסביבות 62%.
<קריאה: יש פער גדול בין איכות הבגרות, בגרות איכותית שמאפשרת כניסה לאוניברסיטה, שם מדובר, לפי מה שאני יודע, על כ-23%.
מאיר כהן: כשאתה אומר 24%, אתה מתכוון לחבר'ה עם 4-5 יחידות מתמטיקה, אנגלית?
<קריאה: תלוי באיזה חוגים.
<קריאה: יש חוגים, אבל מסלול איכותי באוניברסיטאות בסך הכול מדבר על 4-5 יחידות במתמטיקה ואנגלית ובאיזה שהוא מקצוע מדעי.
<קריאה: כך שהפער בבגרות האיכותית הוא במיוחד גדול.
<קריאה: כמו שאמרתי, בסביבות 23% לעומת כ-43%.
מאיר כהן: תודה.
מאיר כהן: יש התייחסות?
<רויטל דותן: אני רוצה לומר שיש מגמת השתפרות גדולה מאוד וזה תהליך.
<רויטל דותן: תהליך ארוך מאוד.
יוסי יונה: סליחה שאני מתערב, כדי לסייע, השאלה של מאיר הייתה שהנתונים הללו, נוכל להעריך אותם רק אם נוכל להבין אותם על ציר הזמן.
יוסי יונה: השאלה אם את יכולה לספק לנו, גם אם את לא יכולה, את יודעת, אנחנו נגיד לך אם תיאותי בפעם הבאה להביא את הנתונים האלה, אבל אני חושב שזה הדבר המאוד מאוד חשוב.
יוסי יונה: להבין שיפור, אם אין לנו ציר זמן, אז האינפורמציה היא כמעט חסרת חשיבות.
<רויטל דותן: אני אעביר את הנתונים המדויקים.
<רויטל דותן: אני חושבת שזה לא נכון שאני אמסור אותם על בסיס הזיכרון.
<רויטל דותן: אני אעביר בצורה מסודרת.
<רויטל דותן: אני יכולה לומר שיש שיפור גדול מאוד.
מרדכי יוגב: גם אני לא אוהב להפריע, אני בעיקר רוצה, אחרי שאני אשמע, אבל בכל זאת, אם חבריי פה כבר שאלו, אני רוצה להוסיף עוד שאלה וחצי.
מרדכי יוגב: הראשונה היא, מתבקש שבכל אגפי הגיל, אם זה כך, יהיו יוצאי העדה בעלי כישורים פדגוגיים בתפקידים, כדי שיידעו לתת את תשומת הלב הייחודית מתוך העדה.
מרדכי יוגב: מתבקש למנות.
מרדכי יוגב: ואם אפשר להרוויח שתי ציפורים במכה אחת וכתוצאה מכך שיש בעלי תפקידים מתאימים במגשרים של ועדת ההיגוי, שכעת תשובת המשרד היא שהארגון הזה לא יישאר להמשיך לגשר, אז יכול להיות שבאחד על אחד אפשר גם להוסיף או אולי אפילו תקן נוסף כדי שיהיה מי שיסב את תשומת הלב ואז נטפל בשתי ציפורים במכה.
מרדכי יוגב: גם תשומת לב של אדם מתוך העדה וגם - - - ויש בעלי כישורים פה, בוגרי תארים, חינוך ולא חסר.
<רויטל דותן: אני חושבת שאורנה תתייחס תיכף לנושא הזה.
<רויטל דותן: אתם שאלתם אותי על דברים חדשים, אז אני רוצה לציין גם את שבוע העלייה שיחל השנה לראשונה ביוזמת השר, שבוע העלייה יהיה ב-29 במאי, כל המערכת תעסוק בנושא העליות לישראל, התרבות, המורשת שכל קבוצה הביאה איתה לפסיפס הישראלי.
<רויטל דותן: יהיה ציון מיוחד שיסכם - - -
מאיר כהן: את יכולה לשים דגש על תכניות ולא פולקלור?
מאיר כהן: עם כל הכבוד, סליחה שאני כזה בוטה.
<רויטל דותן: אני חושבת שלמידה על העליות זה לא פולקלור.
מאיר כהן: אני מצטער, אני עולה חדש, אני עליתי ממרוקו, באמת לא הפולקלור עזר לי, עזר לי מה עשינו בתוך בתי הספר, איזה מורים הבאנו, האם היה שיח של מצוינות, האם אנחנו ידענו לטפל בצורה הוליסטית.
מאיר כהן: לכן אני שואל, עם כל הכבוד, שבוע עלייה זה נחמד, אבל האם זה הדבר שצריך להישמע כאן?
מאיר כהן: יש פה תקצוב, יש פה הזדמנות פז של ועדת שרים, שלושה שרים, איך אנחנו מגיעים לתכניות שהן מעצימות.
מאיר כהן: זה נחמד, כל מה שאת אומרת, אבל - - -
<רויטל דותן: יש שורה של תכניות - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לחדד גם את שאלתו של חבר הכנסת מאיר כהן, התכנית האחרונה שהגשתם ואושרה בוועדת השרים, לכן גם חברי הכנסת וגם המשתתפים יודעים, מה שאנחנו מבקשים, להתמקד בתכנית הזו.
אברהם נגוסה: המשרד עושה הרבה דברים, אבל אנחנו רוצים להתמקד ולקבל עדכון על הביצוע של התכנית הזו.
יוסי יונה: אם תרשה לי, יושב הראש, להוסיף מילה.
מרדכי יוגב: היא התייחסה לסעיף 1, היא דווקא קוהרנטית.
<רויטל דותן: אני הולכת לפי הסעיפים.
יוסי יונה: אני רק רוצה להגיד משהו, כהערה כללית, ברשותכם, אני מצטער שאנחנו שוב מפסיקים אותך באמצע, כהשקפת מסגרת.
יוסי יונה: יש מין איזה שהיא נטייה כזאת איך אנחנו מטפלים בבעיה של יוצאי אתיופיה, אני חושב שצריך לעשות איזה שהוא שינוי של דיסק ולהגיד איך אנחנו מטפלים בבעיה של החברה הישראלית, איפה נמצאת הבעיה.
יוסי יונה: להציג תמיד את יוצאי אתיופיה כבעיה שאנחנו מטפלים בה, המון פעמים זה יכול להחמיץ את העניין, כי אני חושב שחלק מקשיי השילוב של יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית הם בעצם בעיות שלנו, אנחנו, לא יוצאי אתיופיה, שמקשים עליהם להשתלב.
יוסי יונה: לכן אני תוהה, כשאנחנו חושבים על התכניות הללו, עד כמה התכניות הללו נוגעות בבעיה הישראלית בבואה לשלב את יוצאי אתיופיה.
יוסי יונה: לחשוב ככה - - -
מאיר כהן: אני חושב שזו הערה חשובה.
יוסי יונה: לחשוב ככה, אני חושב שזה לשנות את הדיסק.
יוסי יונה: כאילו לקחת את המוקד של הבעיה הגדולה, זה בנו, ואני אומר בנו, אני לוקח גם על עצמי את האחריות.
יוסי יונה: אם תרשה לי, אדוני היושב ראש, כשכתבתי ספר על הנושא של רב תרבותיות רציתי לסיים באיזה שהוא דימוי ובדימוי שמתי מילים על הקאוור ברוסית, באמהרית, ורציתי לשים - - - אמרתי למי אני אלך?
יוסי יונה: אז ברור שהלכתי על הדשא באוניברסיטת בן גוריון לבחור יוצא אתיופיה ואמרתי לו 'תגיד, איך כותבים באמהרית אדיס אבבה?' אז הוא הסתכל עליי ואמר לי 'ולמה אתה חושב שאני יודע?
יוסי יונה: ' אז הבנתי את הדעה הקדומה שלי, כי מבחינתו, זה שהוא שחור והוא יוצא אתיופיה, אז הוא תמיד יוצא אתיופיה.
יוסי יונה: גם כשהוא נולד פה ואולי סבתא שלו רק עלתה, מבחינתי, אמרתי, תראה, הנה צפירה אליי, אל הדעות הקדומות שלי, שהנה אני גם נתון בזה, שאני רואה אותו כל החיים שלו כמו עולה.
יוסי יונה: הוא לא יודע אמהרית.
יוסי יונה: לכן אני אומר שהמון פעמים אנחנו צריכים לטפל בבעיה שלנו ביחסינו ליוצאי אתיופיה, לפני שעוסקים בבעיה של יוצאי אתיופיה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, חצי שעה עברה ועוד לא שמענו.
אברהם נגוסה: אני חושב שבואו נשמע, אתה צודק, אני חושב שזה אחד ההישגים מהתכנית הזו, שראינו שעד עכשיו היו באגף אחד ועכשיו כמו כל החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: זה הישג גדול, לדעתי, התחלה.
<קריאה: אם לקרוא לזה הישג.
אברהם נגוסה: לפחות לאלה שנולדו, אני חושב שזו הדרישה שלנו וזה מה שקורה.
אברהם נגוסה: אם זה טוב או לא טוב, בואו נראה את זה מעשית.
אברהם נגוסה: אני מבקש שניתן לה להציג.
אברהם נגוסה: אמנם לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול שאלות, להיכנס באמצע, אבל ניתן לה להציג את הנושא.
<רויטל דותן: הסעיף הבא שאני רוצה להתייחס אליו זה שעומד לצאת חוזר מנכ"ל בנושא כל ההנחיות של הדרך החדשה, כך שזה יהיה מפורסם, יהיה שקוף, כולם יוכלו לראות.
<רויטל דותן: לגבי תכניות אגפיות, זה עונה על השאלות שאתם העליתם פה, לקידום ולצמצום פערים, אז כן יהיה חוג לכל ילד והכוונה היא בסבסוד חוגים לתלמידים, שזה תכנית הוליסטית ממש להעשרה.
<רויטל דותן: לגבי מעורבות הורים, גם בקדם יסודי וגם בגילאים הגדולים יותר, יודגש חיבור בין תרבות הבית לתרבות הגן, לתרבות בתי הספר.
<רויטל דותן: יגובשו דפוסי עבודה משותפים עם ההורים והמפגשים יהיו גם קבוצתיים וגם פרטניים לאורך כל שנת הלימודים.
<רויטל דותן: אנחנו מדברים על 100 קבוצות בבית ספר להורים.
<רויטל דותן: לגבי צוותים, עוד מעט יוסיפו לדברים שאני אומר, אבל בהחלט תהיה הכשרה של צוותים ועובדי הוראה לשלושת שלבי הגיל.
<רויטל דותן: לזה גם יוקצו ימי הדרכה.
<רויטל דותן: כל התגבורים הלימודיים, גם ביסודי במקצועות הליבה, גם בעל יסודי, סיוע במקצועות הליבה לאחר שעות הלימודים, כמובן הכנה לבגרויות, תכניות כולל הזנה, שיפור מיומנויות למידה לתלמידים מתקשים וכמובן תכניות מצטיינים להגדיל את כמות התלמידים יוצאי אתיופיה בתכניות למצטיינים, בתכניות אמירים.
אברהם נגוסה: התחלתם, כל מה שאת אומרת לנו כבר התחלתם?
<רויטל דותן: כן, בהחלט.
<רויטל דותן: יש עלייה במספר הילדים שמשתתפים בתכניות למצטיינים.
<רויטל דותן: קידום בהישגי בגרויות, מה שעלה כאן, אז כמובן שהעלאת אחוז הזכאים לתעודת בגרות, שיפור אחוז הזכאות לתעודת בגרות כמותית, כשאנחנו מדברים על מקצועות של 5 יחידות שיכולים לאפשר כניסה חלקה יותר למוסדות להשכלה גבוהה.
<רויטל דותן: שיפור הזכאות לילדים שלא השלימו בחינה או שתיים על ידי זה שיקבלו הזדמנויות נוספות.
<רויטל דותן: אני חושבת שבגדול זה החלק ש - - -
מאיר כהן: את יכולה להביא לנו, גברתי, דוגמה?
מאיר כהן: שתהיה לנו חוויה של הצלחה, אמרה הגברת לידך מספר, מכמה לכמה.
<רויטל דותן: אם אתם שואלים על טיפוח מצטיינים לדוגמה - - -
מאיר כהן: לא, אנחנו שואלים על בחינות בגרות, אני מתעקש על זה.
<רויטל דותן: אני אומרת, גידול של 25% מבני הקהילה ל-5 יחידות לימוד ו-4 יחידות לימוד במתמטיקה ואנגלית, כי שם זוהו נקודות התורפה.
מאיר כהן: זו מהפכה אמיתית, מה שאת אומרת.
מאיר כהן: בפרק זמן של כמה?
<רויטל דותן: זה היעד, אנחנו מדברים - - -
מאיר כהן: לא, אני לא מדבר על היעד, אני מדבר על האם את יכולה למשל להגיד, ב-2013 היה ככה וב-2015 אלה התוצאות?
מאיר כהן: עדיין לא?
<רויטל דותן: לא, כיוון ש - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו מדברים בשלב - - - לפני שלושה חודשים התכניות אושרו.
מאיר כהן: חבר'ה, האתיופים פה 40 שנה.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל אנחנו הגבלנו אותם לדווח לנו לגבי התכניות.
אברהם נגוסה: שלא נתפזר.
<רויטל דותן: זה בעקבות הדרך החדשה.
אברהם נגוסה: מטרת הפגישה פה, אמרתי בהתחלה, אני לא רוצה שעכשיו משרד החינוך יפרוס לנו את כל השנים.
אברהם נגוסה: הדיון מתמקד במימוש, בהתחלת המימוש.
אברהם נגוסה: האם התחלתם או לא התחלתם?
<רויטל דותן: כן.
אברהם נגוסה: אם התחלתם במה התחלתם.
אברהם נגוסה: אלה הדברים שאנחנו רוצים לשמוע.
אברהם נגוסה: לא הישגים עכשיו, כרגע.
<רויטל דותן: בסך הכול כל הדברים שאני מציינת אלה דברים שהתחילו עכשיו, ממש בחודשים האחרונים.
אברהם נגוסה: ועדה, 'הקמנו', אמרת.
אברהם נגוסה: ועדה ציבורית הוקמה על פי החלטת ועדת השרים, על פי החלטת הממשלה?
אברהם נגוסה: זו כבר החלטת ממשלה.
אברהם נגוסה: הקמתם את הוועדה, 50% יוצאי אתיופיה?
<רויטל דותן: לא אמרתי שהקמנו את הוועדה, אמרתי שזה בגיבוש הרשימה.
אברהם נגוסה: אז עוד לא הקמתם את הוועדה.
<רויטל דותן: כרגע עוד אין ועדה, הרשימה בגיבוש.
אברהם נגוסה: אז לא עמדתם ב-60 יום, כי זה מה שהוחלט בהחלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: כתוב תוןך 60 יום, אז פה מצאנו פגם אחד, לפחות.
<רויטל דותן: אני רושמת ואנחנו ניתן לזה קדימות, כמובן.
אברהם נגוסה: אנחנו עוד שלושה חודשים מזמינים אתכם.
אברהם נגוסה: להמשיך, בבקשה.
<רויטל דותן: כן, אני מעבירה ל - - -
אברהם נגוסה: אני רציתי לשאול אותך בעניין השילוב של בני הנוער לתנועות הנוער הקיימות.
<דורית בר חי: אני אחראית על העניין הזה.
<דורית בר חי: שמי דורית בר חי ואני ממונה על מכינות אופק וצעירים בגיל גיוס.
<דורית בר חי: אני אתחיל, ברשותכם, כל נושא ההכנה לצה"ל או הכנה לשירות משמעותי, אנחנו סיימנו תהליך של מיפוי הקיים, התמקדנו בכיתות שבהן יש 8 תלמידים יוצאי אתיופיה ויותר ואותן כיתות יקבלו תגבור.
<דורית בר חי: אנחנו בעצם מגדילים את התגבור מבחינת כל התכניות הקיימות בהכנה לצה"ל כך שהם יגיעו לצו ראשון בצורה הטובה ביותר, המיטבית ביותר, שיוכלו לעבור את המשוכה הראשונה, לקבל קב"א ודפ"ר ברמה גבוהה יותר ולהשתלב טוב יותר בשירות בצה"ל.
<דורית בר חי: כיום יש 100 כיתות, אנחנו מגדילים ל-250 כיתות.
<דורית בר חי: התכנית הזאת תתחיל בשנת הלימודים הבאה, כי השנה הזאת מבחינת בני הנוער היא כבר לקראת סיום, אנחנו גם לא בשלב של צו ראשון, מבחינת לוח הזמנים של צה"ל, בתחילת כיתה י"א, הם כבר עברו את השלב הזה.
<דורית בר חי: אנחנו נערכים בתכניות האלה לקראת שנת הלימודים הבאה.
<דורית בר חי: בנושא של הכנה, אנחנו מיפינו את השכונות ב-25 רשויות ממוקדות יוצאי אתיופיה.
<דורית בר חי: באותן שכונות אנחנו מתגברים את נושא פעילות אחר הצהריים, כמו אחריי, כמו אמירים, כמו פעולות נוספות חדשות שאנחנו מכניסים לתוך המערכת, כדי ליצור לא רק פעילות של הכנה לצה"ל, אלא פעילות של הכנה למצוינות, מנהיגות, כך שהם ישתלבו בצורה טובה יותר בתפקידי פיקוד בשירות הצבאי.
<דורית בר חי: זה מתוך העצמה ולא מתוך איזה שהיא חולשה.
<דורית בר חי: אני רוצה לומר שאנחנו מוסיפים לשכונות ההן, כיום יש רכזי זינוק בעלייה, אבל המודל הזה של רכז יישובי שמלווה אותם ליווי פרטני כדי שישתלבו טוב יותר גם בתנועות הנוער, גם בקבוצות הפעילות של הכנה לצה"ל, היום יש 10 יישובים כאלה, אנחנו מגדילים ל-25 יישובים, זו תוספת של עוד 15 יישובים בנושא הזה.
<דורית בר חי: זה בתחום ההכנה לצה"ל.
<דורית בר חי: אנחנו ממתינים להעברת התקציב.
<דורית בר חי: ברגע שהתקציב יועבר אנחנו יכולים להתחיל להפעיל, לגייס את האנשים המתאימים ואת הרכזים ולהכניס אותם לשכונות.
אברהם נגוסה: האם אני שומע שהתקציב לא הגיע אליכם עד עכשיו?
<דורית בר חי: התקציב הגיע אבל עוד לא הועבר ליחידה המקצועית.
<דורית בר חי: ברגע שאנחנו נדרשנו לבצע את המיפוי המקצועי, אנחנו סיימנו אותו ועכשיו אנחנו עוברים לבקשה להעברת התקציב בהתאם למיפוי, כדי לעשות את זה מקצועי ולא מה שנקרא חובבני, רצינו לעשות את זה מדויק.
<דורית בר חי: הדבר השני שאני רוצה להתייחס אליו זה כל נושא המכינות או התכניות הקדם צבאיות.
<דורית בר חי: יש לנו גם שנת שירות, גם מכינות קדם צבאיות וגם מה שנקרא מכינות אופק.
<דורית בר חי: הוקמה ועדה שבוחנת משפטית את דרך העברת התקציב למכינות, הן כולן מתוקצבות בתקנה.
<דורית בר חי: במקביל הוקמה ועדה לבחון את הקמת קרן מלגות כדי שהמלגה תתמוך בנער גם ברמה של התקציב שדורשות אותן מכינות לנער עצמו, וגם אם צריך איזה שהיא תמיכה כספית לנער כדי להגיע למכינה, אם הוא נדרש לעבוד, אולי למשפחתו, אולי לדברים נוספים, כדי לאפשר לו להתפנות ולהיות עסוק באותה שנה רק לטובת המכינה או השינשין או מה שהוא בחר לעשות באותה שנה.
<דורית בר חי: אנחנו הגדרנו יעד שלנו, להרחיב בצורה משמעותית את מספר יוצאי אתיופיה בתוך אותן מכינות.
<דורית בר חי: המלגות זה הסיוע.
<דורית בר חי: הדבר השלישי שאני רוצה להתייחס, תנועות הנוער וארגוני הנוער.
<דורית בר חי: היום משתתפים בפעילות 8,000 בני נוער יוצאי אתיופיה.
<דורית בר חי: היעד שלנו הוא 9,000 בתשע"ו ובתשע"ז 10,000, וגם כאן דרך התקנה באמצעות קרן המלגות שתתמוך בהם - - -
אברהם נגוסה: לא, היעד זה 12,000.
<דורית בר חי: 12,000 ב - - -
<דורית בר חי: זה בסדר, זאת אומרת אם אנחנו - - -
אברהם נגוסה: כלומר שיש לכם 8,000 היום, אתם התחייבתם - - -
<דורית בר חי: תוך ארבע שנים ל-12,000.
אברהם נגוסה: עוד 4,000, כל שנה 1,000.
אברהם נגוסה: זה מה שאני זוכר מהדיונים.
<דורית בר חי: נכון מאוד, לכן אמרתי, היום 8,000, בתשע"ו 9,000, בתשע"ז 10,000 ותשע"ח - - - אני מאמינה, מתוך הניסיון שלי שברגע שהתנועה הזאת מתרחשת אח מביא אח, אנחנו כבר ניצור הרבה יותר ממה שאנחנו חושבים.
<דורית בר חי: אני מאמינה שזה מה שקורה.
<דורית בר חי: כמו שאני מכירה אצלי בבית, כולם בתנועת נוער כי זה חלק מהמסורת המשפחתית.
<דורית בר חי: אני מאמינה שכך זה יקרה.
<דורית בר חי: אנחנו ממוקדים בכל העשייה שלנו במינהל חברה ונוער לקידום יוצאי אתיופיה בכל הרמות.
<דורית בר חי: ברגע שיתקבל תקציב, זה מה שאנחנו ממתינים, התכניות האלה כבר למימוש, מה שאפשרי מיידי ומה שמחכה, בגלל שזה בני נוער, לתחילת שנת הלימודים הבאה.
אברהם נגוסה: מה עם העניין של הכשרת 300 מורים?
<אורנה שץ אופנהיימר: אני עובדת במשרד החינוך במינהל עובדי הוראה ואחראית על שני תחומים, תחום ההכשרה ותחום ההשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: יושבת איתי ד"ר פוריה קלעי, אנחנו עובדות יחד.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו התחייבנו בסוף תקופת הדרך החדשה להגיע למצב שיהיו בשדה 600 מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו היום תכניות בשש מכללות.
<אורנה שץ אופנהיימר: השנה כבר הגדלנו את ההיקף, היו לנו ארבע מכללות שעשינו שם הכשרת מורים, מכללת אורנים, קיבוצים, שאנן ואפרתה בירושלים, הרחבנו כבר היום לשתי מכללות נוספות, למכללת הרצוג ולמכללת אורות ישראל.
<אורנה שץ אופנהיימר: סך הכול יש לנו היום 222 מבני הקהילה שלומדים הכשרת מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: הם לומדים באופן שוויוני לחלוטין בתוך המכללה, בכל המסלולים, התמחויות וכו'.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מציעים להם כל מיני נושאים נוספים.
<אורנה שץ אופנהיימר: קודם כל תוספת של סיוע אקדמי, פדגוגי, שזה כולל אוריינות, כתיבת עבודות וכו'.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מציעים קורסים בתחום מורשת, זהות ומנהיגות.
מאיר כהן: למה אתם לא מנהלים שיח עם הדרום?
מאיר כהן: למה אין בבאר שבע ובמכללות מסביב?
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו הפצנו את זה באופן מסודר על פי נהלי משרד החינוך, מכרז.
מאיר כהן: תיזמו את זה, יש קהילה גדולה מאוד בבאר שבע ובקרית מלאכי, צריך לייצר - - -
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מחויבים למכרז של משרד החינוך והם לא זכו.
מאיר כהן: זהו?
מאיר כהן: אז עכשיו סטודנט או סטודנטית יוצאי אתיופיה צריכים לנסוע לירושלים ללמוד?
מאיר כהן: הם לא יוכלו ליד הבית?
<קריאה: לא, יש בכל המכללות וגם באוניברסיטאות - - -
מאיר כהן: אבל זה לא מה שאומרת הגברת.
<קריאה: יש פה תכניות ייחודיות.
מאיר כהן: אני מדבר על תכניות ייחודיות, לזה הממשלה הקציבה כסף.
מאיר כהן: האם סטודנט מהדרום יכול ליהנות מהתכניות המיוחדות שלכם?
<אורנה שץ אופנהיימר: בוודאי שכן, ויש לנו סטודנטים מאשקלון ומקרית גת - - -
מאיר כהן: בתנאי שהוא נוסע לירושלים כל יום?
<אורנה שץ אופנהיימר: והם מעדיפים ללכת ללמוד - - - אני יכולה להגיד לך, אני ראיינתי את הסטודנטים האלה שלומדים, יש לנו סטודנטים מאשקלון ומאשדוד ומקרית גת, הם מעדיפים ללכת ללמוד למשל במכללת סמינר הקיבוצים.
<אורנה שץ אופנהיימר: מכללה רצינית, טובה, הם רוצים ללמוד שם.
<אורנה שץ אופנהיימר: הם יכלו ללמוד באחווה, למשל, הם אמרו 'לא, אנחנו נוסעים לתל אביב'.
<קריאה: כי אין להם ברירה.
<אורנה שץ אופנהיימר: 'אנחנו רוצים להיות במיינסטרים'.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני חושבת שזה גם - - -
מאיר כהן: גברתי, אם תאפשרו להם באחווה, ואני חולק על דברייך, זאת מכללה מצוינת, אם תאפשרו שם - - -
<אורנה שץ אופנהיימר: מכללה מצוינת, אני עבדתי שם הרבה שנים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני לא מזלזלת, אני רק אומרת שיש להם בחירה והם עושים את הבחירה שלהם.
<קריאה: אבל יש באחווה?
<קריאה: יש להם בחירה באחווה?
אברהם נגוסה: תחכו, אני מבקש - - -
<אורנה שץ אופנהיימר: מכללת אחווה היום לא שייכת למשרד החינוך.
<אורנה שץ אופנהיימר: היא שייכת לוות"ת ואנחנו לא קשורים מבחינה פורמלית.
אברהם נגוסה: אני מבקש, כל אחד ירשום את ההערות שלו, את השאלות שלו ואז ניכנס לדיון.
אברהם נגוסה: קודם כל נקבל דיווח, תרשמו את זה ואחר כך ניכנס לדיון.
אברהם נגוסה: אני אומר שרק לחברי כנסת יש את הפריבילגיה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אז יש לנו קורסים לזהות, מורשת והקורסים האלה פתוחים גם לכלל הלומדים ויש לקורס הזה ביקוש וערך רב, כי הוא יוצר חשיפה לכל התחום הזה, גם של המסורת האתיופית, כולל אופציה היום שמתפתחת למשל באורנים, כתיבת מודולות לתכניות לימודים לבתי הספר, אנחנו מתחילים איזה שהוא ניסוי ראשוני של כתיבת תכנית לימודים ראשונית, שהם גם יעבירו אותה וילמדו בתוך בתי הספר, הסטודנטים בעצמם.
<אורנה שץ אופנהיימר: חוץ מזה יש לנו תוספת של ימי עיון.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו עושים ימי עיון בכל מכללה, ימי עיון שעוסקים בכל מיני תכנים, משאלות של מה זה גבורה עד שאלות של ילדים בסיכון, שאלות חינוכיות.
<אורנה שץ אופנהיימר: ימי העיון האלה חשובים כי גם שם יש לנו שני חלקים, יש חלק אחד שנעשה רק בחלק של בני הקהילה, בשנה שעברה היה לנו יום עיון גדול בירושלים, היינו גם בביקור בבית הנשיא, אצל הנשיא, ויש לנו גם ימי עיון בתוך המכללה עצמה, שהיא פתוחה לכלל הלומדים.
<אורנה שץ אופנהיימר: מבחינה זו יש לנו מטרה, לחשוף את הקשר החברתי של מפגשים בין תרבותיים בכל המכללות.
<אורנה שץ אופנהיימר: דרך אגב, יש גם מלגות, לא הזכרתי, אבל כמובן גם לסטודנטים יש מלגות.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו קריטריונים, יש תהליכים, המלגות כלולות בתוך מינהל סטודנטים, חלק מהם מקבלים ישירות, חלק מקבלים באופן אחר.
<אורנה שץ אופנהיימר: לגבי השמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: ההשמה זה החלק שהם נכנסים לשדה לעבוד כמורים לכל דבר.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו מערך שלם של שעות תוספתיות, כל בן קהילה שרוצה יכול לקבל סיוע כדי ליצור העדפה בהשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: זה סוג של אפליה מתקנת במובן הזה שמי שרוצה יכול לקבל ביסודי 8 שעות ובעל יסודי 6 שעות, הוא בא לבית הספר עם שעות ומנהל בית הספר עושה לו מצ'ינג וככה הוא נכנס לפחות עם איזה חצי משרה לבית ספר וזה מאפשר גם למורה וגם לבתי הספר לבחון את השאלה, איך ההתאמה, איך רוצים לראות את המשך הדרך.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו הגדלה, בעקבות הדרך החדשה, קיבלנו תוספת של הדרכה.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו מדריכה נוספת שעובדת בהשמה של התאמה של המורה לתוך בתי הספר ולגנים ואם צריך סיוע והדרכה - - -
יוסי יונה: עוד פעם, סליחה שאני מתפרץ, כל פעם זה איך אנחנו מתאימים את יוצא אתיופיה לסיטואציה שבה הוא נמצא ולא חושבים על הסיטואציה, איך היא מתאימה את עצמה ליוצאי אתיופיה.
<אורנה שץ אופנהיימר: זה החלק הבא, יש לי תשובה.
יוסי יונה: כדי להמחיש את העניין, תארי לך שיש מצב שבו אני אומר למישהו 'זה מועדון, אלה הם האנשים, זו המוזיקה שהם שרים, טה טה טם, ואלה הנוהגים שלהם', ואני עכשיו מכשיר אותו למועדון, אבל הוא בא למועדון והמועדון אומר לו 'אתה לא תיכנס לפה', אז מה עשיתי עם כל הסיפור שאני אומר לו עכשיו מה הוא המועדון, מה טיבו של המועדון, מה ההיסטוריה של המועדון, מה הנוהגים במועדון, אם אני לא עובד גם למול המועדון?
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לי תשובה.
מרדכי יוגב: עוד כמה זמן את מסיימת?
מרדכי יוגב: כי אני חייב ללכת.
<אורנה שץ אופנהיימר: עוד שתיים-שלוש דקות.
מרדכי יוגב: אני 30 שניות ברשותך.
מרדכי יוגב: כולנו פה מתוך זה שהנושא חשוב לנו ואני אומר רק דבר אחד, חוץ מלברך את היושב ראש ואת המנהלת ואת כל מי שהתכנסו פה, אנשי משרד החינוך, בריאות ורווחה, אני רוצה לדבר בהכללה, כל קליטת העלייה, לצאת רגע מהראש של יהודי אתיופיה.
מרדכי יוגב: 32,000 שעלו ב-2015, הם מבורכים ואם אנחנו רוצים לצפות קדימה, 40,000, אני יותר ויותר חש ואני חבר בוועדה הזאת כבר קדנציה שנייה שהוועדה הזאת נעשית יותר ויותר אסטרטגית במובן של אחת מהמשימות, קיבוץ הגלויות, כמו שקראו לה פעם, קליטת עלייה, שאנחנו מתברכים בה בשנה אחורה, שנתיים אחורה, אם ממצוקות, אם מאידיאולוגיות, אם מכל סיבה אחרת.
מרדכי יוגב: מזה אני אומר ואמרתי פה לחבריי וליושב ראש, וגם למשרדים אני אומר, ועדות המעקב צריכות לקדם את כולנו.
מרדכי יוגב: כדי שדברים אכן יחולו ויתרחשו ובצעדים יותר נמרצים, אני אומר את זה פה, אודי, גם במובן האסטרטגי של התכלול של המערכת במשרד ראש הממשלה, ואם אני חוזר רגע לנושא של השתלבות יוצאי אתיופיה, לי הייתה סברה אחרת, שכן נכון שיהיו עוד חממות ייחודיות, כך סברתי, למשל לגבי קורסים בצה"ל שיקדמו, כך נהגתי כמזכ"ל בני עקיבא, סניפים ייחודיים, עד שיהיו מדריכים מקרב העדה ויהיה להם את הביטחון העצמי והם יהיו גם מדריכים במקום אחר, אחרת הם לעולם לא יתפסו את הביטחון העצמי.
מרדכי יוגב: אבל אני עדיין סובר שיש עיקרון יותר גדול והוא להתייעץ עם אנשי העדה, כי בסוף הם יודעים אולי יותר טוב, או לפחות את האיזון הזה.
מרדכי יוגב: לכן אני כך מבטל את דעתי בפני דעתם ואני שמח במה שנאמר פה, שנוצרה השתלבות, אבל אני סבור שבכל ההשתלבות הזאת צריכים להיות נציגי העדה כדי שהאיזונים הללו כל הזמן יהיו וימצאו את מי שלא הצליח לצעוד עם כולם, גם בדור השני וגם אם צריך מעבר לכך, כי הפערים המנטליים האלה ואחרים אינם דומים ממקום למקום וחובתנו להביא את כולם לכך שנהיה פה בערבות הדדית עם אחד.
מרדכי יוגב: אז אל"ף, תודה, ובי"ת, נמשיך לעקוב וזו משימה אסטרטגית.
מאיר כהן: היות שגם באחת יש לנו עוד ישיבה אני רוצה להגיד משהו לאנשי משרד החינוך, למשרד הרווחה.
מאיר כהן: השאלות הן לא שאלות מתגרות, חלילה, זה לא שאנחנו מטילים ספק ברצון שלכם, אבל חשוב להפוך את דוח מבקר המדינה של 2013 לתכנית העבודה.
מאיר כהן: מי שקורא את דוח מבקר המדינה הוא פרופ' יונה, אחד הכשלים שהוא מוצא שם זה כל שאלת הבקרה אחרי מיליארדי שקלים.
מאיר כהן: לא מאות מיליוני שקלים, מיליארדי שקלים.
מאיר כהן: אין לכם מושג.
מאיר כהן: כלומר זה לא שמישהו יחשוב שהעסק הזה התחיל לפני שלושה חודשים.
מאיר כהן: היום מגבשים את זה מחדש וזה מצוין ועושים חיפוש מחדש, אבל חבריָה, מיליארדי שקלים ששואל המבקר איפה הבקרה על זה.
מאיר כהן: לכן אני אומר למשרד החינוך ולכן אני אומר את זה למשרד הרווחה, ואני הפכתי את זה במשרד הרווחה לתכנית העבודה, אי אפשר היום, באמת, גם הקהילה התבגרה, הקהילה שואלת שאלות, אי אפשר לבוא לתכנית כזאת ששמים בה המון כסף, המון מיליונים, ולבוא ולשמוע תכניות בלי שלצידם יהיה לוח זמנים ברור, מערך בקרה ברור, ולא לקבל אמירות של 'הם לא זכו במכרז'.
מאיר כהן: משרד החינוך יודע לעשות, כמו משרד הרווחה, מיזמים משותפים.
מאיר כהן: אם משרד החינוך חושב שצריך להכשיר מורים אתיופיים בבאר שבע אז הוא יפנה לבאר שבע ולאחווה ויגיד להם 'אתם לא תהיו במכרז, אתם תהיו במיזם משותף, כי יש לי אינטרס לחזק את הדרום'.
מאיר כהן: אז באמת, הסיפורים האלה הם סיפורים - - - אנחנו יודעים איך לעבוד.
מאיר כהן: לכן אני אומר שוב, אדוני, זה דבר מצוין שאתה עושה, אני מברך אותך על כך, זה בער לנו בעצמות גם כשרים ואני כל כך שמח שדווקא אתה, בן העדה, שהגיע לכאן, מוביל את זה.
מאיר כהן: אבל תזכרו את הדבר, בקרה ולוח זמנים, כי אחרת נשב פה עוד חמש שנים.
מאיר כהן: אני לא בטוח שאני אהיה, אבל אתם תהיו בעזרת ה' ותפנו לאנשים אחרים ותגידו עוד פעם תכניות ועוד פעם כסף.
מאיר כהן: ותקפידו על עוד דבר אחד, בהחלטת הממשלה הקודמת, מ-2011, התחילו ב-840 מיליון, שנתיים לא היה שום דבר, ב-2013 תקצבו רק 480 מיליון, חצי נעלם.
מאיר כהן: לכן, אודי ואדוני היושב ראש, התקציב, להקפיד, גם על זה אתם צריכים לעשות הקפדה.
מאיר כהן: תודה ואני מצטער שאני הולך.
אברהם נגוסה: לכן השאלה הבאה שלי, אנחנו שמענו ממשרד החינוך, עוד נשמע גם ממשרד הרווחה והבריאות, אבל כיוון שאתה עוזב באחת, אני רוצה שאלה אחת, השאלה היא, אחד השינויים זה שהתכנית הזאת, מי שמתכלל אותה זה משרד ראש הממשלה, זה לא משרד הקליטה, כמו שהיה בשנים הקודמות, לכן על הטענה שהכסף לא הגיע, אני רוצה שתסביר לנו מה הבעיה.
<אודי פראוור: אני אבדוק.