GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: אם יש לך נציג, תשלחי אותו לשם, כדי שיוכל לשבת שם ולחשוף את כל מה שאתם עושים כדי שנוכל לעשות את העבודה בצורה הכי נכונה.
<דורית בר חי: אני אשמח לשתף פעולה ולהגיע לאותם יישובים.
אברהם נגוסה: הנה, תשתפו פעולה.
אברהם נגוסה: בעניין המגשרים, את יכולה להתייחס?
<קריאה: אני משתתפת בישיבות ועדת עלייה כבר שנים רבות, מעולם לא ראיתי ישיבה לא רק כל כך משותפת, אלא גם כל כך רצינית כמו הישיבה של היום.
<רויטל דותן: שאלת לגבי המגשרים.
<רויטל דותן: אני יכולה לומר שאתמול התקיימה פגישה עם מינהל עובדי הוראה במטרה באמת לתפור חליפה שתתאים לכל מגשר בהתאם להשכלה שלו ובהתאם ליכולות שלו כדי לשלב אותם בתוך המערכת כעובדי חינוך וכעובדי הוראה.
<רויטל דותן: אני אוסיף עוד משפט אחד, עם השתתפות של הנציגים מקרב המגשרים.
אברהם נגוסה: אני יכול להיות בשקט, גם הם יכולים להיות בשקט שאתם תמצאו את הדרך לשלב אותם לתוך משרד החינוך?
<רויטל דותן: זאת המטרה.
<רחל סמעין: את כולם?
<רחל סמעין: 65 עובדים.
אברהם נגוסה: רחל, אני אומר, בואו לא ניכנס.
אברהם נגוסה: יש כוונות טובות, בואו נתקדם עם זה.
<ירון יחיאס: לא קיבלנו התייחסות.
אברהם נגוסה: משרד הרווחה, בבקשה.
אברהם נגוסה: אם יש לך למה להתייחס.
<דפני מושיוב: אני רק אוסיף שני דברים.
<דפני מושיוב: אחת, אנחנו לא מסתפקים רק בהנהלה שמתכנסת שלוש פעמים בשנה, אלא גם בנינו תתי ועדות ואז אפשר להרחיב לנציגים נוספים.
<דפני מושיוב: הדבר השני זה בתוך הוועדות היישובים אנחנו ביקשנו שיהיה גם נציג ציבור, איש הקהילה.
<ירון יחיאס: סליחה, חבר הכנסת נגוסה, לא קיבלנו התייחסות על התכנית ההיסטורית.
<דורית בר חי: אני אמרתי בתחילת דבריי, דיברתי על הפסיפס - - -
אברהם נגוסה: היא אמרה בהתחלה.
אברהם נגוסה: חברים, אנחנו לא נישאר פה כל הלילה, עוד מעט מליאה.
<שלומית אבני: ליאור לא נמצא כאן לגבי ההערה על הנושא של גזענות בקפלן.
<שלומית אבני: גזענות זו תופעה שצריך למגר אותה באופן חד משמעי.
<שלומית אבני: אני לא יכולה להתייחס ספציפית לגבי קפלן מכיוון שאני לא מכירה את פרטי המקרה.
<שלומית אבני: אנחנו נדבר עם ליאור ואנחנו נטפל בנושא הזה.
<שלומית אבני: לגבי הנושא של טנא בריאות, לפקדו יש ערוץ ישיר למשנה למנכ"ל, הוא יושב בוועדת המעקב, אנחנו מכירים את המצוקה התקציבים של פקדו, כספים שהיינו חייבים לטנא בריאות הועברו כבר.
<שלומית אבני: לגבי תקציבים חדשים, האם אנחנו נוכל לאפשר תקציבים חדשים, זה כבר תלוי בתכניות.
<שלומית אבני: לגבי העבודה הבין משרדית, אני מסכימה איתך, הנושא הזה הוא מאוד חשוב, הוא עלה כבר בשולחנות העגולים ובפורום הבין משרדי.
<שלומית אבני: צוות היישום, שלירית מדברת עליו, אמור גם להיפגש לפחות שלוש פעמים בשנה בין משרדי, כך שיש שם, אני חושבת, הזדמנות, לירית, ליצור באמת לא רק מצב של עדכון אלא לדבר על הממשקים האלה.
<שלומית אבני: זה ממשק שכן עלה בשולחנות העגולים וכולנו מודעים לזה שזה לא יושב במשרד מסוים.
<שלומית אבני: אני חושבת ששווה להקדיש לזה מחשבה לגבי איך אפשר לקדם את זה ביחד.
<שלומית אבני: אני מסכימה.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה לכל נציגי משרדי הממשלה ולנציגי הארגונים, גם לנציגי הקהילה שהגעתם מכל מקום שאתם עובדים.
אברהם נגוסה: אני רואה שהדיון מאוד חשוב, המעקב שאנחנו עושים, אני חושב שכרגע אנחנו נמצאים בשלב של לבצע וליישם את התכניות.
אברהם נגוסה: במהלך היישום, במקום שאנחנו רואים שיש נזק יותר מאשר תועלת, אז כמובן אנחנו לא נעבוד בחלל ריק, אנחנו נתייעץ, נתקן את התכניות שמביאות נזק לקהילה.
אברהם נגוסה: כרגע בואו ניתן צ'אנס, כמו שנציגת משרד ראש הממשלה אמרה, כולנו נשלב ידיים, כולנו נעבוד בשיתוף פעולה, לכולם יש כוונות טובות ואני חושב שבשילוב ידיים ובשיתוף הפעולה אנחנו יכולים לקדם.
אברהם נגוסה: היום המצב השתנה.
אברהם נגוסה: צריך להבין, המצב השתנה ולכן אני אומר, לא נחזור לתכנית חומש ואני אומר לכם מה אנחנו מתכוונים לעשות.
אברהם נגוסה: קודם כל, כל תכנית תיבחן כל שלושה חודשים בוועדה הזו.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם שאנחנו כל כך עבדנו שהדבר הזה יקרה ואנחנו לא ניתן שיהיה מסמוס בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שהתכניות האלה ייושמו כלשונן ואת זה אנחנו צריכים לעשות וזה תלוי בנו, בעיקר בבני הקהילה.
אברהם נגוסה: מה שאנחנו נדע לעבוד אז אנחנו נצליח.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בעוד שלושה חודשים, אני מבקש ממשרדי הממשלה, תגיעו מוכנים עם התקדמות במה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: כרגע אני אומר לכם, לא עמדתם בלוח הזמנים של החלטת הממשלה וועדת השרים.
אברהם נגוסה: תוך 60 יום היו צריכות להיות הוועדות העליונות או הציבוריות שאתם הייתם צריכים להקים עם 50% יוצאי אתיופיה בתחומים המקצועיים.
<שלומית אבני: רק לתקן, כי משרד הבריאות כן הקים ונפגש אפילו - - -
אברהם נגוסה: בסדר, אני - - -
<שלומית אבני: לא, צריך לדייק, כי זה נכנס לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: בסדר, הקמתם, כל הכבוד, אז אתם מודל לחיקוי.
אברהם נגוסה: תמשיכו ותתקדמו כמו משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אני מתקן, במשרד הבריאות עמדו בזמן, במשרדים האחרים לא עמדו בזמן.
אברהם נגוסה: דבר מאוד חשוב, כשאתם מקימים את הוועדות, תיקחו אנשים מקצועיים כדי לקדם את העניין.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם, אל תיקחו את העובדים שעובדים בתוך המערכת שם, כי אז לא נשיג.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שיהיה דו שיח, ויכוח, שלאנשים שיהיו בוועדה תהיה אפשרות של להתווכח, 'זה לא טוב', 'זה טוב'.
אברהם נגוסה: אם אלה עובדים, אני מכיר, הם לא יפתחו את הפה.
אברהם נגוסה: זה לתשומת ליבכם.
אברהם נגוסה: בדיון הבא שאנחנו הולכים לקיים בעוד שלושה חודשים יהיו עובדים בכירים במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני לא מזלזל בכם, סליחה, אני אומר בכירים ברמת מנכ"לים ושרים, לזה אני מתכוון.
אברהם נגוסה: אני לא יכול להתחייב לגבי השרים, כי לפעמים לשרים יש עיסוקים אחרים, אני ומנהלת הוועדה פה, דנה, נעשה מאמץ שגם שרים יבואו, אבל לפחות המנכ"לים יגיעו לפה.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו רוצים לעשות, כי אנחנו רוצים שהדבר יזוז.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה בפעם הבאה לשמוע שהכסף לא הגיע, התקציב לא הגיע.
אברהם נגוסה: תקציב המדינה עבר ב-19 בנובמבר, אנחנו נמצאים בפברואר 2016, לפחות מ-1 בינואר כל התקציב צריך להגיע, אנחנו גם יודעים איך התכנית, זו הסכמה שהמימון יוצא גם ממשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: לכן אני לא מקבל את התירוץ של 'הכסף לא הגיע'.
אברהם נגוסה: שימו לב לדברים האלה.
אברהם נגוסה: אני מודה לכם, לכל המשתתפים, סליחה שהארכנו את הישיבה, אבל זה עניינית, תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: שלום רב לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון בהצעה לדיון מהיר, האנטישמיות הגואה באירופה, של חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הוועדה, שהציע את זה.
אברהם נגוסה: לפני כחודש קיימה הוועדה ישיבה בנושא.
אברהם נגוסה: הוועדה עמדה על התגברות האנטישמיות בעולם ובאירופה במיוחד וכן על הדה לגיטימציה של מדינת ישראל ובאופן מיוחד על ההתנהלות של תנועות ה-BDS.
אברהם נגוסה: בכל זאת במהלך עשרת הימים האחרונים היו באירופה אירועים, בהזדמנות הזו אני מודה לפורום לתיאום המאבק באנטישמיות, CFCA, על ריכוזים ופרסומם, אציין כמה אירועים שקרו.
אברהם נגוסה: לפני ארבעה ימים פורסמו בברלין כרזות אנטישמיות במסגרת הבחירות לאגודת הסטודנטים, בבריטניה התפרעו מפגינים פרו פלסטינאים במהלך הרצאה של עמי איילון, ראש השב"כ לשעבר, בסלובניה הורידה רשת מרכולים גדולה מוצרים ישראלים מהמדפים.
אברהם נגוסה: במוצאי שבת נכנס אדם לבר בהמבורג בגרמניה והצהיר, 'צריך להמית יהודים בגז'.
אברהם נגוסה: באנטוורפן בבלגיה הגיש עיתון יהודי תלונה רשמית נגד יומן שפרסם טענה של מכחיש שואה, שאף אחד לא מת בתאי גזים.
אברהם נגוסה: בטורקיה רוססה כתובת נאצה אנטישמית על קיר בית כנסת באיסטנבול.
אברהם נגוסה: בהנובר, בגרמניה, חולל בית קברות יהודי בפעם השלישית בחודשים האחרונים.
אברהם נגוסה: בברלין אירעה התנכלות אנטישמית ליהודי חובש כיפה, בשבדיה ברכבת התחתית הודבקו מדבקות המשוות את ישראל לדאעש ומכריזות על ישראל כמדינת טרור נאצית בלתי חוקית.
אברהם נגוסה: בסיום הישיבה שקיימנו לפני חודש המלצתי לראש הממשלה להקים ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שתתכלל ותתאם את העבודה בנושא ה-BDS שנעשית כיום על ידי משרדי הממשלה השונים.
אברהם נגוסה: לדעתי יש מקום לכלול קריאה זו במסקנות הוועדה לדיון המהיר.
אברהם נגוסה: אני עכשיו מבקש מיוזם הדיון, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, להציג את הנושא.
יואל רזבוזוב: תודה, כבוד היושב ראש, על הקיום של הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: מכיוון שאנחנו עוברים מדיון לדיון בערך באותו נושא, עם נושא משותף, אנטישמיות, אני רואה שרק החזקים שרדו כאן, שבאמת מוכנים להילחם באנטישמיות.
יואל רזבוזוב: לא נעשה את זה ארוך, כי יצאתי מהדיון הקודם וראיתי שאנחנו עוד פעם מדברים מדברים מדברים, אבל אנחנו צריכים גם מעשים.
יואל רזבוזוב: לאור כל המקרים שקרו, ואנחנו יודעים שבאמת יש עלייה והיא עלייה במקרים של אנטישמיות ואלימות כנגד יהודים בתפוצות, זה הוגבר לאחרונה.
יואל רזבוזוב: אני כבר שמעתי לא מעט, אפילו מחברים אישיים שגרים בתפוצות שכבר מבקשים מהילדים שלהם שלומדים בקולג'ים ובאוניברסיטאות להחביא את המגן דוד.
יואל רזבוזוב: פעם היו הולכים עם מגן דוד, היום כבר מחביאים.
יואל רזבוזוב: לא מזמן יצאה קריאה בצרפת לא להסתובב עם כיפות, להוריד כיפות.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהמצב הזה זה כבר שהגענו לאיזה שהוא קיצון וזה מצב שהוא מדאיג.
יואל רזבוזוב: אני באמת לא ישן בלילה ואני אומר איך אנחנו, כיהודים, אחרי השואה חשבנו שזה לא יקרה יותר, אבל ברגע שיש מצב שאומרים ליהודי לא ללכת עם מגן דוד, כיפה או סימני זיהוי של יהודי, זה אומר שבאמת זו כבר סכנה לחיים שלו והמצב הוא קריטי.
יואל רזבוזוב: איך זה משפיע על הצעירים שלומדים באותם הקולג'ים והאוניברסיטאות, שהזהות שלהם רק נבנית עכשיו והם גדלים על כך שלהיות יהודי זה מסוכן?
יואל רזבוזוב: יכול להיות שהם עוד לא נשואים ואנחנו גם מדברים על הנושא של ההתבוללות, לכל זה יש השפעה.
יואל רזבוזוב: אני ביקשתי דיון מהיר כי אני רוצה להבין מה נעשה.
יואל רזבוזוב: נגיד, אמרו בצרפת, ראשי הקהילה היהודית, לא ללכת עם כיפה.
יואל רזבוזוב: מה אנחנו כמדינה במישור, אני לא מדבר עכשיו הסברה, אנחנו דיברנו על זה, אפילו במישור הדיפלומטי, משרד החוץ, שר חוץ אין לנו, יש שישה שרי חוץ, אני לא יודע, כל אחד עם האחריות שלו, מה אנחנו עושים.
יואל רזבוזוב: האם עשינו משהו, קודם כל, האם נעשה משהו, אני רוצה לשמוע, ואם חושבים לעשות משהו.
יואל רזבוזוב: כי באמת דעתי לא נחה, אני לא ישן, כי זה נהיה מסוכן יותר ומסוכן יותר ומסוכן יותר.
יואל רזבוזוב: אולי לפנות למשרד לבטחון פנים של צרפת, יחידת משטרה מיוחדת שתחפש ברשת, תעשה מודיעין, כמו שאמרנו כאן תמיד בנושא של אלימות בספורט.
יואל רזבוזוב: דיברו עכשיו, השר לבטחון פנים, על הקמת יחידת משטרה שיודעת לזהות ולטפל בנושאים האלה.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע, לי אין רעיונות, השאלה באמת, הדיפלומטים שנמצאים שם, האם יש מעשה קונקרטי שאנחנו כמדינה עשינו, כי בסופו של דבר מדינת ישראל הוקמה כבית לעם היהודי והרבה כסף הושקע כאן שהגיע מהתפוצות ולא כולם בחרו להגיע לכאן.
יואל רזבוזוב: היום היהודים בתפוצות גם תלויים בנו, הם זקוקים והם מצפים שאנחנו ניתן להם גב.
יואל רזבוזוב: עוד פעם אני חוזר לזה, איך אנחנו יכולים לתת גב, האם בכלל אפשר.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שיגידו לי שאי אפשר, אין שום סיכוי בעולם ואנחנו לא יכולים להתערב, או שבאמת נעשו דברים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנציג משרד החוץ בנושא הזה, מר עקיבא.
אברהם נגוסה: אנחנו חוזרים אליך, למרות שהנושא נראה אותו דבר, אבל דיברנו קודם על הרשתות החברתיות, עכשיו אנחנו מדברים על אירופה.
<עקיבא תור: בסדר גמור.
<עקיבא תור: קודם כל, חבר הכנסת צודק, לא לישון בלילה.
<עקיבא תור: המצב אכן חמור ביותר ובעינינו, בעיני משרד החוץ, הבעיה של האנטישמיות הגואה באירופה היא סוג של בעיה מבנית ואנחנו לא בטוחים שהיא הולכת להיפתר, מכיוון שזה נגרם - - - חשוב שאנחנו נבין בדיוק מה קורה כאן.
<עקיבא תור: אישית ומקצועית גם אני לא חושב שזה נכון לקיים את הדיון הזה, עדיף שנשים את ה-BDS בצד, שזו בעיה קשה ביותר, אבל מה שקורה באירופה זה משהו אחר.
<עקיבא תור: יש כאן איום על הביטחון הפיזי של הקהילות שנובע בעיקר, לא רק מההגירה הנוכחית, אלא תהליך שהתבשל, שאוכלוסיות מוסלמיות כבר שלושה דורות באירופה שאינם נטמעים וזה מגיע לאיזה שהוא מצב נוראי, במיוחד במדינה כמו צרפת, איפה שהיהודים והאוכלוסיות האלה גרים אחד ליד השני באותן השכונות.
<עקיבא תור: החדשות הטובות הן שמדינות אירופה, ממשלת צרפת במיוחד, מבינות את גודל האתגר, את גודל הבעיה והן מבינות גם שהאיום על הקהילות היהודיות הוא גם איום על החברה הכללית.
<עקיבא תור: איך משרד החוץ פועל?
<עקיבא תור: אנחנו רואים את תפקידנו כך, ישראל לא יכולה להגן על הקהילות היהודיות באירופה, אבל אנחנו כמדינה צריכים לדרוש מממשלות אירופה להגן על הקהילות שלהן במקומן וכך אנחנו אכן נוהגים.
<עקיבא תור: יש לנו דיאלוג פורמלי עם ממשלת צרפת על נושא האנטישמיות בצרפת ויש לנו דיון נפרד עם האיחוד האירופי ובדיאלוגים האלה אנחנו מדברים על צעדים קונקרטיים שאנחנו סבורים שצריכים להתרחש.
<עקיבא תור: מה הם הצעדים האלה?
<עקיבא תור: אל"ף, קודם כל, כמו שדובר קודם, אנחנו חושבים שגם צרפת וגם האיחוד האירופי צריכים להגדיר בחוק מה זה אנטישמיות.
<עקיבא תור: בהגדרה הזאת צריך להופיע גם התקפה בלתי מרוסנת על הזכות של מדינת ישראל להתקיים.
<עקיבא תור: זה חלק מאנטישמיות.
<עקיבא תור: בי"ת, צריכה להיות הכשרה יותר טובה של המשטרות במקום, שהם יבינו מה זאת האנטישמיות כאשר הם רואים את זה.
<עקיבא תור: בשנים האחרונות אנחנו עדים למקרים רבים שהמשטרה רואה הפגנה ברחוב, שומעת 'איטבח אל יהוד' ואינה מבינה שזאת אנטישמיות ושזה דבר שהוא אינו בגדר חופש הביטוי.
<עקיבא תור: דבר שלישי, אנחנו חושבים שהממשלות צריכות להקים יחידות רגולטוריות מול האינטרנט, מול המרחב המקוון במדינות שלהן כדי לבלום את ההסתה נגד היהודים.
<עקיבא תור: ממשלת צרפת אימצה חלק גדול מהצעדים האלה בתכנית 40 הנקודות שממשלת צרפת בעצמה אימצה ואנחנו עוקבים אחרי היישום.
<עקיבא תור: דבר אחד שאנחנו צריכים מאוד מאוד להיזהר ממנו, היהודים באירופה בעצם לכודים בצבת.
<עקיבא תור: מחד, איום על ביטחונם מהאוכלוסיות שדיברנו עליהן, מאידך, התגובה של כלל הציבור לאוכלוסיות האלה שגורם להתגברות כוחן של מפלגות הימין הקיצוני, שהן אנטישמיות גם כן.
<עקיבא תור: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לחזק את המרכז ולעבוד עם ממשלות אירופה, שחלילה לא תעלינה מפלגות של הימין הקיצוני באירופה, כתגובה למה שקורה עם האוכלוסיות המוסלמיות שמאיימות גם על החברה.
<עקיבא תור: עד כאן.
יואל רזבוזוב: שאלה, ברשותך.
יואל רזבוזוב: יש לכם תכנית, כמו שאמרת, עכשיו לעקוב, לראות מה נעשה באותן המדינות שבאמת מוכנות להיצמד לתכנית הזאת ואז אפילו אנחנו כחברי כנסת, אנחנו יוצאים במשלחות, נוכל כל הזמן ללחוץ, לעשות את הלחץ שלנו כדי שזה יקרה.
יואל רזבוזוב: אין לנו היום שר החוץ, אין לנו מישהו שיוביל, אז באמת עובדי משרד החוץ, אני רוצה לשבח, עושים את העבודה, ואני יודע שהם מתקשים, קשה להם.
יואל רזבוזוב: רק בדיון הקודם חברת הכנסת סבטלובה אמרה, כי היא דיברה עם הדיפלומטים, הם מרגישים עד כמה שקשה היום בזירה הדיפלומטית.
יואל רזבוזוב: אנחנו יכולים לבוא ולסייע כאן, ברגע שאנחנו נדע את פרטי התכנית ואז פשוט לעשות מעקב מול חברי הפרלמנט.
יואל רזבוזוב: אנחנו באים לעזור.
יואל רזבוזוב: הכי קל, במיוחד אני, חבר כנסת מהאופוזיציה, לבוא ולתקוף היום, אבל המטרה היא באמת לסייע, כי כמו שאמרנו, אנחנו כבר לא ישנים בלילה במצב כזה שיהודים בסכנת חיים.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו נבקש ממשרד החוץ - - -
<עקיבא תור: קודם כל תמיד אפשר להזמין את שגריר צרפת לכאן ואני חושב, למרות ששגריר צרפת הוא מאוד ביקורתי כלפי ישראל במישור המדיני, בנושא הזה אתה תשמע מה שאתה מצפה לשמוע, אבל אולי יש מקום לאיזה שהוא דיאלוג בין פרלמנטרים צרפתים לחברי הכנסת כדי לדבר על הנושאים האלה ואיך אנחנו מסייעים אחד לשני.
<עקיבא תור: לישראל יש הרבה מה ללמד, אנחנו המדינה הדמוקרטית עם אחוז האוכלוסייה המוסלמית הגדול ביותר והצלחנו איכשהו, למרות הביקורת כלפי עצמנו, לנהל כאן חברה די פתוחה.
<עקיבא תור: יכול להיות שחברי הכנסת בשיח ידידותי וחברי מול עמיתים צרפתים, זה יכול להיות רעיון מאוד טוב, וצריך כמובן לבדוק את הנכונות בצד השני, אבל נשמח לסייע.
אברהם נגוסה: כן, הנושא בתהליך.
אברהם נגוסה: אני בשלב של הקמת קבוצה, אני אצטרף ליוזמה הזו של הקמת כמו אגודת ידידות בפורום של חברים מפרלמנטים אחרים, גם אירופה, גם אמריקה.
אברהם נגוסה: אנחנו, גם ישראלים פרלמנטרים, ואנחנו נעשה את זה בנושא של מאבק באנטישמיות וב-BDS.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו הולכים לעשות.
יואל רזבוזוב: זה חשוב, זה באמת מבורך, בשיחות הפורמליות והלא פורמליות אנחנו נסביר את העמדה שלנו.
יואל רזבוזוב: בדרך כלל מהניסיון שלי השיחות האלה הן ברמה של ידידות, אנחנו מדברים עם אלה שאוהבים אותנו ותומכים בנו, אבל אני בן אדם פרקטי, אני אוהב יותר להיצמד לתכניות.
יואל רזבוזוב: יש תכנית, יש נקודות, אחת, שתיים, שלוש, ארבע, זה מה שאנחנו דרשנו, את זה הם עשו, את זה הם לא עשו.
יואל רזבוזוב: את הנקודות שהם עשו, מצוין, אנחנו מברכים אותם, את הנקודות שהם לא עשו, אנחנו צריכים ללחוץ אותם בשביל שיעשו את הנקודות האלה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, ברמת חקיקה וכו'.
יואל רזבוזוב: זה יעזור מאוד ואני חושב שעם זה אנחנו כן יכולים לצאת.
אברהם נגוסה: מר יעקב חגואל, יש לך מה להוסיף?
<יעקב חגואל: כן, אני חושב שהלחץ של פרלמנט שעובד מול פרלמנט, יש לו אפקט.
<יעקב חגואל: אם אתה בא עם שתי נקודות, כמו שאתה אומר פה, חבר הכנסת יואל, אחת זה העניין של הגברת החקיקה והשנייה, לא פחות חשוב, זה הגברת האכיפה, כי לפעמים יש חוקים אבל אין להם משמעות, לא אוכפים אותם.
<יעקב חגואל: אני חושב שאם תהיה פה - - -
יואל רזבוזוב: זה המודל הישראלי בדרך כלל.
<יעקב חגואל: בחלק מהמקרים.
<יעקב חגואל: אני חושב שאם תהיה פה קבוצה רצינית של פרלמנטרים שעובדים בצורה רצינית, דרך אגב, כשאני אומר רצינית זה לא שנה וחצי קדנציה אלא חוצה קדנציות, שבאים ואומרים 'אנחנו מבקשים חוקים אחת, שתיים, שלוש, ארבע, ואנחנו מבקשים לאכוף אותם' ולעבור באופן סיזיפי מדינה מדינה ולהתייחס ככה מול המקבילים שלהם בפרלמנטים השונים, אני חושב שזו אמירה, אני חושב שזה משהו שאי אפשר להתעלם ממנו.
<יעקב חגואל: אני חושב שיש שותפים אוהבי ישראל בכל פרלמנט ובהקשר הזה צריך לרתום אותם וליצור את הקשר, גם אתם מולם וגם הם מול האחרים בפרלמנטים השונים.
<יעקב חגואל: אני חושב שהקשר הזה יכול ליצור פה אפקט של עשייה ושל מעקב אחרי הדברים האלה.
אברהם נגוסה: ד"ר מלה תבורי, בבקשה.
<מלה תבורי: תודה, אדוני יושב ראש.
<מלה תבורי: עצוב לנו שיהודי חזר למצב שהוא צריך לפחד.
<מלה תבורי: ביקרנו בשבוע שעבר, משלחת ISGAP יחד עם המשלחת שביקרה והשתתפה באירועי האפיפיור בבית הכנסת ברומא, יחד עם יושב ראש הכנסת, ורואים בית ספר שהילדים נעולים בחצר ומפחדים להוציא אותם.
<מלה תבורי: ניסיתי לצלם רחוב ואמרו לי לא לצלם ילדי בית ספר, כי לא יודעים מה יקרה עם זה.
<מלה תבורי: עצוב שאנחנו, עם מדינת ישראל וגאווה יהודית, חזרנו למצב שיהודים צריכים להסתגר בתוך עצמם, עם כיפה או בלי כיפה, כי אנחנו פה להגן עליהם ולדאוג לשלומם.
<מלה תבורי: בארגון ISGAP במסגרת המחקר אנחנו מחפשים את המימון של חלק מפעילות האנטישמיות והדה לגיטימציה וה-BDS כי זה לא נובע מעצמו ויש כוחות גדולים ופיננסיים שמממנים חלק מהנושא ולחפש את המימון הזה יחד עם גורמים אקדמיים בארץ זה חלק מהמידע שיאפשר לנו להילחם.
<מלה תבורי: במסגרת המפגש עם האפיפיור יצא לנו להגיש לו איגרת שנעביר ליושב ראש ובו ביקשנו מהאפיפיור הזה להכיר שדה לגיטימציה והדמוניזציה של מדינת ישראל וההתקפות האידיאולוגיות על העם היהודי מהווים צורה של אנטישמיות.
<מלה תבורי: כן ביקשנו, בתיאום עם משרד החוץ, שהוותיקן יכבד את ההסכם בין מדינת ישראל לבין הוותיקן משנת 93' על מנת להיאבק באנטישמיות כי מדינת ישראל צריכה עם כוחות לא יהודיים ומתונים להשתמש בכל הכלים ובכל השותפים להיאבק בנגע הזה.
אברהם נגוסה: עכשיו אבי מאיר, דובר הסוכנות היהודית, בבקשה.
<אבי מאיר: שלום, אדוני היושב ראש.
<אבי מאיר: אנחנו שקללנו סוף כל סוף את מבנה העלייה הסופי לשנת 2015 ואנחנו הבחנו בכך שמדובר בשיא של כל הזמנים בעלייה ממערב אירופה, 9,880 עולים הגיעו בשנת 2015 ממערב אירופה, זה כולל כמובן את צרפת, שממנה כ-1.5% מכלל האוכלוסייה היהודית עלתה לארץ בשנה האחרונה.
<אבי מאיר: אבל המעניין הוא שאפילו אם מוציאים את צרפת מהמשוואה עדיין מדובר בשיא של יותר מ-30 שנה ויותר מ-1.5% מהקהילה היהודית בבלגיה, 1.5% מהקהילה היהודית באיטליה עלו בשנה האחרונה.
<אבי מאיר: אמנם המספרים עצמם לא גבוהים כמו המספרים שהגיעו מצרפת, אבל עדיין מדובר במספרים משמעותיים מאוד.
<אבי מאיר: אנחנו פועלים בשני ערוצים מקבילים.
<אבי מאיר: אנחנו כמובן מסייעים לכל עולה שרוצה להגיע, אנחנו מחזקים את מערך השליחים שלנו באירופה ובמקומות אחרים וכן את המערך שלנו פה בארץ כדי לסייע לכל אלה שמגיעים, ובמקביל אנחנו שולחים סיוע כספי מקרן שאנחנו הקמנו אחרי הפיגוע בבית הספר בטולוז ב-2012 כדי לסייע לקהילות עצמן יחד עם הפדרציות בצפון אמריקה וקרן היסוד לאבטח את הקהילות, כי יש מצב, יש כל מיני מצבים בכל מיני קהילות, גם באירופה וגם במקומות אחרים, שבהם הקהילות לא יכולות לממן את האבטחה במקומות שלהם.
<אבי מאיר: אם יורשה לי אני רוצה להגיד מילה על כל הנושא של BDS.
<אבי מאיר: אני חושב שכשמדובר באנטישמיות לשמה, פה העלו כמה אנשים וארגונים הצעות לטיפול בנושא הזה, עידו עושה עבודת קודש עם הצוות שלו בכל הנושא של האינטרנט ומשרד החוץ וכו', אבל כשמדובר ב-BDS אני חייב להגיד שאני חושב על השורה מהסרט 'מועדון קרב', שהכלל הראשון של מועדון קרב הוא שאתה לא מדבר על מועדון קרב.
<אבי מאיר: BDS היא תנועה שניזונה מתשומת לב וככל שאנחנו נותנים לתנועה הזו תשומת לב היא הולכת ומתחזקת.
<אבי מאיר: לכן אני חושב שאנחנו חייבים להיאבק בתופעה הזאת בכך שאנחנו מצד אחד מוציאים את סדר היום האמיתי של התנועה הזאת לאור, אנחנו בעצם מראים כיצד מדובר בתנועה אנטישמית שאינה דוגלת בפתרון של שתי מדינות אלא בפתרון של אין ישראל, ומצד שני, כפי שכבר נאמר, אנחנו חייבים לכבוש מחדש את הנרטיב, אנחנו חייבים לדבר על כך שיש הרבה יותר שקורה פה במדינה מעבר לסכסוך.
<אבי מאיר: הניסיון להפוך את מדינת ישראל כמשהו שהוא מושא של הסכסוך בלבד הוא אקט אנטישמי שבעצם הופך את הישראלים פה, גם אגב את הפלסטינים, כאנשים שאין להם תכלית מלבד כך שהם עסוקים בסכסוך.
<אבי מאיר: אנחנו חייבים להיאבק בזה בכל הכוח.
אברהם נגוסה: שאלה אליך.
אברהם נגוסה: בעניין ה-BDS, אתה אמרת, אוקיי, עדיף להתעלם ואז כך ייעלמו - - -
<אבי מאיר: ממש לא.
אברהם נגוסה: ככל שאנחנו נותנים להם אז יהיה - - - זה מה שאני מבין.
אברהם נגוסה: אבל כשאתה מסתכל, כל הזמן יש עלייה, זה לא רק חרם של תוצרת ישראל, זה חרם אקדמיה וגם עכשיו הגיעו בבריטניה, ממה ששמענו, שדרשו להוציא את ישראל מ-medical association, אתה רואה שכל הזמן הם עולים.
אברהם נגוסה: אז השאלה האם האסטרטגיה, מה שאתה אמרת, האם אנחנו יכולים להמשיך באסטרטגיה הזו והאם לא כדאי לנו לחשוב לשנות כיוונים איך להילחם בעניין.
אברהם נגוסה: זו שאלה אחת.
אברהם נגוסה: שאלה שנייה שלי, בנושא העלייה, העניין שאנחנו שומעים שיהודי צרפת, הם שוקלים או מחליטים להגר למדינה אחרת, האם זה אמת ואתם רואים את זה בעבודה שלכם, את הדברים האלה - - -
<אבי מאיר: מה זאת אומרת למדינה אחרת?
אברהם נגוסה: למשל במקום לבוא לישראל הם רוצים לעבור לקנדה או לארצות הברית.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו שומעים או קוראים מהכתבות.
אברהם נגוסה: האם אתם, שנמצאים בשטח, בעבודה, מרגישים את זה?
<אבי מאיר: ממה שאני יודע, ויכול להיות שאנשים אחרים יביאו נתונים אחרים, אין נתונים על יהודים שמהגרים למקומות אחרים.
<אבי מאיר: אנחנו מאמינים, על סמך השיחות שאנחנו מנהלים עם אנשים, עם ראשי הקהילות וכו', שישראל הפכה להיות היעד הראשון ליהודים שמהגרים, מצרפת בפרט ומאירופה בכלל, אבל ממה שאני יודע אין נתונים ברורים.
<אבי מאיר: היה סקר שיצא לאחרונה לפני כמה שבועות על הנושא הזה, אני לא יכול להתייחס לסקר הזה כי לא אנחנו ערכנו אותו, אבל מסתבר, על סמך הסקר הזה, שכנראה יש גוף די נכבד של יהודים מצרפת שרוצים להגר למקומות אחרים ורובם אכן רוצים להגיע לישראל.
<אבי מאיר: אני גם יכול להגיד לך, משיחות שאני ניהלתי עם צעירים בצרפת וכו', רוב רובם לא רואים את העתיד שלהם בצרפת ורובם רוצים אכן להגיע לישראל.
<אבי מאיר: בכל הנוגע ל-BDS, אני רוצה לתקן את הרושם שאולי עלה מהדברים שלי, ולהגיד שאכן יש צורך במאבק, אבל חשוב שהמאבק לא יהיה פומבי.
<אבי מאיר: אני חושב שהעבודה שעקיבא והצוות שלו עושים וכל המערך של שליחי משרד החוץ ברחבי העולם, במגעים פרטניים עם ראשי הארגונים האלה, ההתאחדויות וכו', הם למנוע כל מיני הצעות של חרמות וסנקציות וכו', זו עבודה שחייבת להיעשות, זה מה שיעשה את השינוי, כי בסופו של דבר עצם זה שאנחנו מדברים על זה בפומבי מחזק את תנועת ה-BDS ובסופו של דבר כולנו נצא בצד המפסיד.
אברהם נגוסה: את רצית, ממשרד הקליטה.
<אלה סבן: נכון.
<אלה סבן: לשאלתך ובהמשך למה שנציג הסוכנות אמר, משרד העלייה והקליטה עורך תכניות לעידוד עלייה לארץ ואנחנו מנסים לדאוג לכך שבאמת כל יהודי שמתעניין לעזוב בגלל אנטישמיות בצרפת או באנגליה, כן, הם חושבים על אופציות לפעמים, לפעמים הצרפתים חושבים לעבור דווקא לאנגליה, או לטורונטו או לכל מיני מקומות כאלה, אנחנו מנסים כמה שיותר לצאת בתכניות שמעודדות עלייה למדינת ישראל.
<אלה סבן: אנחנו רק צריכים, אפרופו הישיבה שהייתה בשבוע שעבר, שמשרד האוצר יאשר לנו את התקציבים שאנחנו מייעדים לתכניות האלה ושיהיה לנו מספיק תקציב לקלוט אותם כאן וגם שהקליטה שלהם תהיה מספיק טובה על מנת שיעבירו הלאה מפה לאוזן שאכן הקליטה כאן היא טובה והעלייה היא מספיק חזקה בשביל לבוא לכאן ולא לנסוע למדינה אחרת, שמציעה להם לפעמים כל מיני הטבות סוציאליות, כמו לימודים בחינם וכל מיני דברים כאלה, שאנחנו הרבה יותר טובים מהמדינות ההן.
רוברט אילטוב: כבוד היושב ראש, תודה על הדיון, דיון מאוד חשוב.
רוברט אילטוב: הסוגיה היא מאוד מורכבת, מאוד בעייתית, אני חושב שדנים עליה גם בוועדת חוץ וביטחון וגם בוועדות משנה וגם אנחנו רואים את זה בתקשורת, ברמה יומיומית, הסוגיה של BDS ומתקפות על ישראל כמדינה יהודית הם פשוט לא מפסיקות.
רוברט אילטוב: אולי חשוב שאני אפנה אותנו, את כל הוועדה, לנתונים באופן כללי על דוח האנטישמיות האחרון, 40% מתושבי אירופה הם אנטישמים בהגדרה, ל-25% מתושבי בריטניה יש דעות אנטישמיות מובהקות, שהיא בעצם הדמוקרטיה המובילה בעולם.
רוברט אילטוב: כשאנחנו מסתכלים על כל מה שקורה אז אנחנו רואים שהתקריות האנטישמיות, 80% מהתקריות האלה, אחראים להן מוסלמים, ו-100% האלימות, בעצם פעולות טרור או פעולות פגיעה פיזית באנשים הם בעצם מוסלמים.
רוברט אילטוב: למרות שאנחנו לא מגיעים ל-40% מוסלמים, עדיין, באירופה, הם הרבה פחות, אבל עדיין יש פה תשתית מאוד רחבה של אוכלוסיות רחבות מאוד באירופה, שלמרות מה שקרה, למרות ההיסטוריה הקשה שיש לנו, חלק גדול מאוכלוסיית אירופה הם אנטישמים מובהקים, הם מזדהים עם אנטישמיות ומה שקורה היום באדמת אירופה זה שבאדמת אירופה נפגשים האנטישמיות הקלאסית הישנה, שהמקור שלה היסטורי, והאנטישמיות המודרנית, שנבנתה כשנאת מדינת ישראל ומתבטאת כשנאת מדינת ישראל כמדינת הלאום היהודי וזה המפגש של שני הדברים ושם יש להם קרקע פורייה.
רוברט אילטוב: פה אין לי ספק שרק מדינת ישראל יכולה לבוא ולהתערב ולפעול מול אותן המדינות, לפעול כנגד אנטישמיות.
רוברט אילטוב: אין גוף פרטי או גוף ציבורי שיכול לעשות זאת, זאת אומרת אין היום גופים כאלה שיכולים להשפיע על דעת קהל ואין ספק שכשיש היום בקשה של מורים בגרמניה לפרסם את ספרו של היטלר, מיין קמפף, והם טוענים שזה לצרכי לימוד, אין מילים לבוא ולהסביר את הדבר הזה, כאשר הספר הזה הוא פשוט הסתה אחת גדולה נגד יהודים.
רוברט אילטוב: בספר הזה הוא מאשים את היהודים בכל צרות העולם ובעצם נותן את מפת הדרכים לחיסולו של העם היהודי.
רוברט אילטוב: אותו ספר היום ניתן לפרסם כי הזמן של זכויות היוצרים פג וממשלת בוואריה כבר לא מחזיקה בזכויות לכן הוא בעצם חופשי לפרסום.