GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: מכיוון שגם משרד המשפטים וגם היועצת המשפטית של הוועדה צריכים לבדוק את הסוגיה המשפטית של הבקשה של הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית לשר העלייה זאב אלקין – זאב אלקין גם הציע לנו להכניס את זה בסעיף – לכן אלה דברים שצריך לבדוק אותם מבחינה משפטית ולכן לא נקיים הצבעות בנושאים האלה היום.
אברהם נגוסה: בואו נמשיך לדון בסעיפים האחרים.
אברהם נגוסה: יש מישהו שיש לו בעיה בעניין המטרה?
<מירב תורג'מן: אני אקריא קודם ברשותך את סעיף המטרה וככל שיהיו הערות אני מציעה שנשמע את הערות גורמי המשרדים.
<מירב תורג'מן: אני רק אציין שבהצעת החוק של חבר הכנסת מיקי זוהר לא היה סעיף מטרה, ביתר ההצעות כן היה סעיף מטרה, הממשלה מסכימה לסעיף מטרה כפי שאני אקריא אותו עכשיו.
<מירב תורג'מן: "מטרה 1.
<מירב תורג'מן: מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לשם הכרה בחשיבותה של העלייה לארץ ישראל, המהווה בסיס לקיומה של מדינת ישראל, להתפתחותה ולעיצובה כחברה רב-תרבותית.
<מירב תורג'מן: "
מכלוף מיקי זוהר: חסר לי קצת משהו במטרה.
אברהם נגוסה: יש למישהו הערה?
מכלוף מיקי זוהר: כן.
מכלוף מיקי זוהר: אני הייתי מוסיף, בגלל שאני מתעקש על אותם מועדים – בלי שום קשר, גם אם זה יהיה מועד משולב בין י' בניסן לז' בחשוון – הייתי מוסיף משפט ברשותכם: "וציון מועד היסטורי בו עם ישראל עלה לארץ ישראל".
מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה הדבר שלפחות מבחינתי - - -
יואל רזבוזוב: אבל זה אם זה יעבור בתאריך שלך – ואם זה לא יהיה בתאריך שלך?
מכלוף מיקי זוהר: לא, בלי שום קשר.
יחיאל חיליק בר: אני תומך בהצעה של מיקי.
<מירב תורג'מן: אני סבורה שאת התוספת הזאת צריך גם לבחון מבחינה משפטית.
מכלוף מיקי זוהר: אין בעיה, תבחני.
<מירב תורג'מן: יש לנו את הסעיף בתקנון שקובע הצעות חוק ששוללות את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, צריך לבחון אם זה לא עומד בסתירה לסעיף הזה.
מכלוף מיקי זוהר: זה סותר את "מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית"?
מכלוף מיקי זוהר: מה הבעיה?
<מירב תורג'מן: כן, אני מבקשת לבדוק.
מכלוף מיקי זוהר: עם ישראל הוא חלק מהיהדות וחלק מהדמוקרטיה.
יחיאל חיליק בר: אני לא חושב שיש סתירה.
<מירב תורג'מן: אני מבקשת, ברשותך, לבדוק את התוספת הזאת מבחינה משפטית.
מכלוף מיקי זוהר: אז תבדקי, מאה אחוז, אז אני מציין את זה: "וציון היום הזה כמועד שבו עם ישראל עלה לראשונה ארצה".
אברהם נגוסה: אוקיי, ההערה שלך רשומה והיא תיבדק.
<חנן ארליך: אפשר להתייחס?
אברהם נגוסה: כן, משרד המשפטים.
<חנן ארליך: ההערה שלי היא רק שהחוק – כפי שאנחנו הבנו אותו, ואני חושב שגם הממשלה הבינה – לא בא לציין את יום העלייה הראשון, יהא אשר יהא, הוא בא לציין יום עלייה, כלומר, יום שיציין את כל העלייה של כל היהודים, בכל הדורות, בעבר, בהווה ובעתיד.
מכלוף מיקי זוהר: גם, גם.
<חנן ארליך: והוא נקבע בתאריך שבוחרים שמתאים.
מכלוף מיקי זוהר: המהות שלו היא כך, מה שאני אמרתי, מבחינתי לפחות.
יחיאל חיליק בר: אפשר לשלב, אין בעיה, אני חושב שאפשר לשלב.
מכלוף מיקי זוהר: יש כמה יוזמים לחוק, כל אחד בא מהנישה שלו, אני מהנישה של ארץ ישראל השלמה.
<חנן ארליך: זה בסדר גמור, לדעתי זה לא בלתי אפשרי משפטית, מה שאתה מציע.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו נבקש לשנות: עליית שנות ה-90, העלייה הגדולה?
מכלוף מיקי זוהר: אין בעיה, יאללה.
<חנן ארליך: אני רק אומר שההבנה של מטרת החוק היתה קצת שונה – הוא לא בא לציין יום עלייה ספציפי, הוא בא לציין את העלייה בכלל והוא נקבע במועד ספציפי.
מכלוף מיקי זוהר: חשוב לי שהמשפט הזה יהיה כתוב.
מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה מבחינתי, כשאני מסתכל על החוק - - -
יחיאל חיליק בר: זה לא מה שמיקי אמר, מיקי לא אמר שהחוק בא לציין רק את היום הזה – גם.
<חנן ארליך: הוא מציע להוסיף.
יחיאל חיליק בר: כן, אני חושב שאין בעיה עם זה.
אברהם נגוסה: זה עניין של ניסוח ולכן בואו ניתן ליועצת המשפטית להכין את זה לשבוע הבא.
<מירב תורג'מן: אני אבדוק את זה מבחינה משפטית עם היועץ המשפטי של הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: אני משתמש בחמש שנות לימודי בתחום המשפט לכל טענה שתציגי בפני.
<מירב תורג'מן: אני מבינה, אני אבחן את עמדתו של היועץ המשפטי לכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: חמש שנים למדתי רק בשביל הרגע הזה.
יואל רזבוזוב: הרגע הזה של יום העלייה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי, זה ברור, ניתן לה לעבוד בעניין.
מכלוף מיקי זוהר: אני מצטער, אדוני, שהפרתי את השלווה בוועדתך הנכבדה.
אברהם נגוסה: זה בסדר, אין שום בעיה, זו עמדתך, אנחנו מכבדים את הדעות השונות.
מכלוף מיקי זוהר: זו גם עמדתך, אתה לא רוצה לספר אותה רק.
אברהם נגוסה: אני מתפשר, זה ההבדל ביני לבינך.
מכלוף מיקי זוהר: יאמר לזכותך – אתה אדם פשרן.
אברהם נגוסה: אני מסתכל על התוכן.
יחיאל חיליק בר: איך אתה מעז להסתכל על התוכן ולהתפשר?
רוברט אילטוב: חבר הכנסת נגוסה מתפשר, מתפשר, מתפשר, עד שהוא משיג מה שהוא רצה.
אברהם נגוסה: התוכן החשוב הוא שזה חינוך ולכן אני מתפשר.
רוברט אילטוב: נגוסה, אני אומר שאתה מתפשר, מתפשר, מתפשר, עד שאתה משיג את המטרה.
אברהם נגוסה: אני אף פעם לא מוותר על המטרה.
<מירב תורג'מן: אם כך, אדוני, הנוסח כפי שהקראתי, אני אבחן כאמור את התוספת.
מכלוף מיקי זוהר: ולגבי הנושא של סעיף 3(ב)?
אברהם נגוסה: עוד לא הגענו, אנחנו עוברים סעיף-סעיף.
אברהם נגוסה: יש מישהו שיש לו הערות, התנגדויות, תוספות לסעיף 1 בעניין מטרת החוק?
אברהם נגוסה: אוקיי, אז בואי נמשיך.
<מירב תורג'מן: סעיף 2 – עניינו מועד ציון יום העלייה.
<מירב תורג'מן: אני מבינה שהעניין, כאמור, במחלוקת אז אני מציעה לדלג על הסעיף הזה.
<מירב תורג'מן: סעיף 2(ב) הוא עניין יותר טכני והוא מדבר על מקרה שבו חל יום העלייה ביום שישי.
<מירב תורג'מן: זה רלוונטי בהקשר של פרשת "לך לך" משום שאני מבינה שאין היתכנות שהוא יחול בשבת, אז ככל שהמועד יקבע ז' בחשוון ז יש רלוונטיות לסעיף הזה: "(ב) חל יום העלייה ביום שישי, יצוין יום העלייה ביום חמישי לפניו".
<מירב תורג'מן: ככל שתהיה החלטה שקובעת את המועד השני, את המועד שמציע חבר הכנסת זוהר - - -
רוברט אילטוב: אני מציע שזה יהיה יום רביעי לפניו מכיוון שביום חמישי אין כנסת.
רוברט אילטוב: אם אנחנו רוצים שזה יהיה בכנסת שזה יהיה יום רביעי.
יחיאל חיליק בר: אבל אז מה קורה אם זה ביום ראשון – מעבירים ליום שני?
רוברט אילטוב: מעבירים ליום רביעי.
רוברט אילטוב: במידה וזה ייפול ביום שהוא יום של הכנסת נעביר את זה ליום של הכנסת הקרוב.
<מירב תורג'מן: ז' בחשוון יכול ליפול ביום ראשון?
<מירב תורג'מן: הוא לא יחול בימים שני, חמישי ושבת?
מכלוף מיקי זוהר: הציון הממלכתי יהיה ביום רביעי, שזה כביכול ז' בחשוון, או במועד סמוך אליו, וכך פתרנו את הבעיה – שאת הטקסים הממלכתיים נעשה בז' בחשוון אבל את האירוע נחגוג בי' בניסן.
רוברט אילטוב: שב עם אלקין, עזוב אותנו, כנראה רק אלקין יכול עליך.
<מירב תורג'מן: אני מניחה שיושב-ראש הכנסת יכול להחליט על הקדמת ישיבה או על הקדמת המועד במליאת הכנסת, אני סבורה - - -
<רחל גור: זכותך לדחות את ההצבעה, אבל לגבי התאריך הוא לא ישנה את עמדתו.
מכלוף מיקי זוהר: איך את כל כך בטוחה?
יחיאל חיליק בר: כי היא עובדת אתו יותר שנים ממך, מה לעשות?
<רחל גור: לגבי התאריך הוא לא ישנה את עמדתו.
רוברט אילטוב: שבו עם אלקין.
<רחל גור: אתה מוזמן לנהל משא ומתן.
מכלוף מיקי זוהר: את יודעת כמה פעמים הוא הצליח לשנות את עמדתי?
יחיאל חיליק בר: זה אנחנו בטוחים שקרה.
מכלוף מיקי זוהר: הוא הצליח לשנות את עמדתי הרבה פעמים, במיוחד בוועדת הכספים.
מכלוף מיקי זוהר: כל פעם שיניתי את עמדתי, אבל הוא בא ואמר לי: מיקי, אם לא תשנה את עמדתך אנחנו הולכים לריב ואז עשינו סולחה, שיניתי את עמדתי בוועדת הכספים, אז אני מקווה שפעם אחת אני אצליח לשנות את עמדתו.
אברהם נגוסה: רגע, את אומרת שהוא לא יסכים לשנות ליום חמישי או רביעי?
<מירב תורג'מן: לא, היא מדברת על המועד.
מכלוף מיקי זוהר: כי אם לא אני מפסיק לשנות עמדתי בוועדת הכספים – אני לא אשנה את עמדתי יותר.
אברהם נגוסה: את זה תשאירו.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי חושב שהוא יצליח אז ניתן לו שבוע, שבוע, אם לא, אנחנו נעשה שבוע הבא הצבעה, נגמור את הסיפור.
אברהם נגוסה: יום חמישי זו לא תהיה בעיה?
<רחל גור: ברור.
<מירב תורג'מן: אז אני רק אמשיך את המשפט שלי: ככל שהמועד יקבע י' בניסן נידרש להוספת סעיף שאם החג חל ביום מנוחה, שבתון, יום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים האמורים, תהיה רשאית הממשלה לקבוע מועד אחר הסמוך ליום העלייה.
<מירב תורג'מן: את זה אנחנו נתאים ככל - - -
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שהיום הזה יהיה ביום שהכנסת פועלת.
<מירב תורג'מן: בסדר, אני רק שוב חוזרת: ככל שיקבע מועד שהוא י' בניסן, יכול להיות מצב שבו הוא נופל על יום שבת, על יום שישי, שבהם אי אפשר לקיים את אותם טקסים, אז הממשלה תהיה מוסמכת להקדים למעשה את - - -
אברהם נגוסה: אני לא יודע איזה קסמים יש לו, לחבר הכנסת מיקי, לשכנע את השר אלקין, אני לא הצלחתי, אני לא הצלחתי אתמול.
אברהם נגוסה: גם מההצהרות שאנחנו שומעים היום מהנציגים שלו הוא לא יזוז.
רוברט אילטוב: אולי לאלקין יש קסם להשפיע על מיקי זוהר.
אברהם נגוסה: העניין הזה יכול לגרור אותנו רק בעוד שבוע, אז בעוד שבוע אנחנו נצביע אם יהיה או לא יהיה.
אברהם נגוסה: זה בסדר?
<מירב תורג'מן: בסדר, אני רק ציינתי את זה, כמובן שאנחנו נחזור ונקריא את הנוסח הסופי לפני ההצבעה.
<מירב תורג'מן: עניינו של סעיף 3 – פעולות לציון יום העלייה.
<מירב תורג'מן: "פעולות לציון יום העלייה 3.
<מירב תורג'מן: (א) יום העלייה יצוין בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.
<מירב תורג'מן: (2) באירוע מיוחד בישיבת הממשלה".
רוברט אילטוב: אבל למה לא בוועדת חינוך גם?
רוברט אילטוב: חשוב להוסיף את ועדת חינוך גם.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר הוועדה.
<מירב תורג'מן: מה שתחליטו.
רוברט אילטוב: אני מציע להוסיף גם את ועדת החינוך, שיצוין גם בוועדת החינוך.
יחיאל חיליק בר: כן, אגב, אפשר לציין בכל ועדה שתרצה לציין את זה.
<מירב תורג'מן: אגב, צריך להבחין, הוועדות כמובן רשאיות לקיים דיונים לציון יום העלייה, רק יש הבדל בין החובה - - -
רוברט אילטוב: בשתי הוועדות האלה זו חובה.
<מירב תורג'מן: בדיוק, יש כאן חובה לפי החוק לקיים דיון בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת.
<אסתר בלום: נכון, אבל זו דווקא תהיה הזדמנות בכל הוועדות לציין את יום העלייה, הרי אנחנו מדברים על חיים של עלייה שחוצים גבולות.
יחיאל חיליק בר: כל יו"ר ועדה שרוצה יכול לציין את זה.
יחיאל חיליק בר: תחייבי את הוועדה לאיכות הסביבה לציין את זה?
יחיאל חיליק בר: חוץ וביטחון?
יחיאל חיליק בר: חבל לחייב - - -
רוברט אילטוב: אני חושב ששתי ועדות זו חובה, כל השאר לא.
אברהם נגוסה: זה יגרור אותנו עוד פעם ללכת לממשלה, מה עמדת הממשלה, ולכן - - -
רוברט אילטוב: לא, מבחינת ועדת החינוך אני לא חושב שתהיה בעיה.
רוברט אילטוב: משרד החינוך, אתם חושבים שתהיה בעיה?
אברהם נגוסה: נציג משרד הקליטה, האם יש לכם התנגדות לעניין הזה?
רוברט אילטוב: להוסיף את ועדת החינוך?
<ולדימיר שקלאר: לא.
אברהם נגוסה: שנגיד למשל שיום העלייה יצוין בכל ועדות הכנסת?
<מיכל שטרית רבל: כל הוועדות – הבעיה שלכם לא אתו, לדעתי הבעיה שלכם היא עם ועדות האחרות בכנסת.
<מיכל שטרית רבל: באמת כמו שנאמר פה, איכות הסביבה - - -
רוברט אילטוב: אין צורך.
יחיאל חיליק בר: לא צריך לרשום כל הוועדות.
אברהם נגוסה: לא כל – בוועדות אחרות?
יחיאל חיליק בר: לחייב אולי את ועדת החינוך, וכל ועדה שתרצה לציין לא צריכה את האישור שלנו, לא צריך לכתוב את זה.
<מירב תורג'מן: זה בלתי אפשרי לחייב את כל ועדות הכנסת לקיים דיון מיוחד.
<מירב תורג'מן: שוב, הן רשאיות לקיים אבל אני לא מוצאת מקום לחייב את כל הוועדות לקיים ישיבת ועדה.
אברהם נגוסה: מה עם ועדת העלייה והקליטה וועדת החינוך?
רוברט אילטוב: שתיהן חשובות.
<מירב תורג'מן: זה בסדר.
אברהם נגוסה: אוקיי, אז בואי תוסיפי ועדת החינוך.
<אסתר בלום: תרבות?
<מירב תורג'מן: זו ועדת החינוך, התרבות והספורט, לפי תקנון הכנסת.
<אסתר בלום: רווחה?
<אסתר בלום: עבודה?
<אסתר בלום: בכל תחום מהחיים אפשר לציין את נושא העלייה, אם כבר נחגוג, נחגוג בכולן.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את חבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: אני מתנצל שאני רץ ובא מוועדה סגורה למוכנות צה"ל אבל הנושא הזה מאוד חשוב לכולנו, זה חשוב לכל מי שהגיע, לא רק לי.
מרדכי יוגב: הייתי רוצה להוסיף לחוק הזה בעיקר שאנחנו בתקופה אסטרטגית – איך אמרתי ליושב-ראש הוועדה?
מרדכי יוגב: זה לא רק החדר האחרון במסדרון, בממ"ד, זו ועדה אסטרטגית בשנים האלה, עם מספרים של 32,000 עולים, ברוך-השם, שאני מקווה שירבו יותר ואין צורך להאריך.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיד שלוש הערות, תוספות, תבחנו אותן – ואני מבין שלא היום מקבלים את ההחלטות – כך הבנתי לרגע: אחת, שזה יהיה כן ביום שיש בו מערכת חינוך, זה נראה לי מאוד מאוד משמעותי.
רוברט אילטוב: היה פה ויכוח קשה על זה.
מרדכי יוגב: אני לא אומר בדיוק באיזה יום אבל זה הכרחי שמערכות החינוך תהיינה פתוחות ושזה יצוין במערכת החינוך כולה, מגני הילדים ועד מוסדות החינוך האקדמי.
מרדכי יוגב: לציין שזה יצוין במערכות החינוך ביום העלייה, היחס לעולה וכל המשתמש מזה, קליטת העלייה, פתיחת הדלת, הידיעה שיש קשיים והכול.
מרדכי יוגב: הדבר השני, אני סבור שיש מקום גם לעורר באותו יום – זה הרי דברים במקביל שאם אתה מטיל אותם על מישהו אז זה לא עליך, זה רק נמצא בחוק – למשל שיצוין גם בתפוצות.
מרדכי יוגב: לדרוש מהמוסדות – שאני פחות בקיא בהם, ההסתדרות הציונית העולמית למשל – לציין את היום הזה בכל הקהילות ואולי כתוצאה מכך תהיה שם עוררות.
<יהודה שרף: והסוכנות היהודית, היא עדיין קיימת.
מרדכי יוגב: והסוכנות היהודית.
מרדכי יוגב: לדרוש מההסתדרות הציונית העולמית, מהסוכנות היהודית, מכול הגורמים, מכול המוסדות ב"המלך ג'ורג'" והמדינה - - -
אברהם נגוסה: רק לעדכן אותך – הדבר הזה עלה, יש התנגדות ממשרד המשפטים, יש בעיה משפטית ולכן אנחנו נתנו - - -
מרדכי יוגב: משרד המשפטים נועד לתת את האופציה המשפטית לכך ולא לעצור את מדינת ישראל.
מרדכי יוגב: הוא עוצר אותה בכל מקום.
מרדכי יוגב: אני אומר, שייתן איך עושים את זה, ולא איך לא עושים, זה תפקידו של משרד המשפטים ולא יעלה על הדעת שהוא יעצור את מדינת ישראל מלעשות דברים ערכיים שכאלה.
מרדכי יוגב: את זה אני אומר כהערה שבמקרה הזה היא עוד הערה קלה.
מרדכי יוגב: הדבר השלישי שאני סבור, כדי שזה יהיה רחב יותר, כדי שזה יהיה גדול יותר, עוד יותר גדול, שכל רשות מקומית – וזה דרך משרד הפנים – תעלה את הנושא ברשותה, אולי היא תייצר קבלת פנים לכל העולים שנקלטו באותה שונה בתחומה, שיכולים להיות גם מצרפת, גם מחבר המדינות, גם מדרום אמריקה, גם מצפון אמריקה, גם מצפון אפריקה וגם מדרום אפריקה.
מרדכי יוגב: אין ספק, אם כל רשות תציין בתחומה יהיה לזה קשר הרבה יותר חזק של הרשות לחפש את העולים בתחומה באותה שנה, דרך מערכות החינוך, מהקליטה הישירה ומהקליטה של המסגרות.
רוברט אילטוב: יש להן את כל הנתונים, לרשויות.
מרדכי יוגב: כל רשות בתחומה תעשה גם היא דבר שכזה.
מרדכי יוגב: אין לי ספק שאם נעשה אירוע מרכזי בלטרון לצורך העניין או בירושלים שאנשים יבואו, אבל אם כל רשות תעשה בתחומה זה יחזק הרבה יותר את הקשר ואת המחויבות ויצור עוד דבר שיחזק את הקליטה ואת הקשר.
אברהם נגוסה: בנושא הזה – ציינתי בהצעה שלי בעניין הרשות המקומית אבל הממשלה מתנגדת, הורידה את זה מסדר-היום של החוק.
מרדכי יוגב: בוא נשים.
מרדכי יוגב: אחר כך ניתן להם - - -
אברהם נגוסה: אתם יכולים להסביר לנו מה הסיבה להתנגדות הממשלה?
מכלוף מיקי זוהר: ואז ככה נוכל לחזור עוד פעם לוועדת השרים.
רוברט אילטוב: ראש העיר מודיעין מתנגד וזהו.
מרדכי יוגב: מה מתנגד, ראש העיר מודיעין?
רוברט אילטוב: חד משמעי, זה עלויות לרשות שלו.
אברהם נגוסה: אני גם מבקש מחבר הכנסת מיקי זוהר – כי הוא צריך לעשות משא ומתן עם השר – אני רוצה שתעשה גם בעניין הרשות המקומית.
מכלוף מיקי זוהר: חד-משמעית, אני חושב שככה גם נוכל לפתור את הבעיה באופן מוחלט – למה?
מכלוף מיקי זוהר: נוכל לציין במערכות החינוך, בבית הנשיא ובצבא הגנה לישראל בי' בניסן, ואת המועדים הממלכתיים נוכל לעשות - - -
מרדכי יוגב: לא, זה צריך להיות יום אחד.
מרדכי יוגב: יש לומר למה י' בניסן הוא תאריך פחות טוב – כי הוא לא יום למידה ואתה צריך שזה יצוין במערכות החינוך.
מכלוף מיקי זוהר: אבל זה המועד ההיסטורי, נו, מה?
מרדכי יוגב: מה קרה בי' בניסן?
מכלוף מיקי זוהר: יהושע בן נון נכנס ארצה עם עם ישראל.
מרדכי יוגב: נו, בסדר, אז זה לא מחייב.
מכלוף מיקי זוהר: אתה אומר שזה לא מחייב?
מכלוף מיקי זוהר: זה הכי מחייב.
מרדכי יוגב: אני אומר שזה לא מחייב.
מרדכי יוגב: מערכת החינוך היא הכי חשובה, היא האלמנט הכי חזק, היא עם התפקיד הכי משמעותי פה.
מכלוף מיקי זוהר: בסדר גמור, אז נציין במערכת החינוך בז' בחשוון.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי, אתה עדיין במיעוט, אז אני אמרתי, אני מאחל לך הצלחה מול אלקין.
מכלוף מיקי זוהר: תדע לך שיש דווקא רוב לרעיון שלי, כולל אתה, כולל חיליק, כולל רוברט, רק שהם רוצים שהממשלה תסכים, הם לא רוצים לעשות משהו בניגוד - - -
רוברט אילטוב: לא, אנחנו רוצים שזה יצוין במערכות שלנו, זה לא רק השרים - - -
<ולדימיר שקלאר: חשוב לציין שיש כבר פעילות ברשויות המקומיות ואנחנו מממנים את הפעילות.
אברהם נגוסה: השאלה למה הממשלה מתנגדת לציון ברשויות המקומיות?
<ולדימיר שקלאר: אני אומר שיש כבר פעילות ענפה ברשויות המקומיות בנושא, אנחנו מממנים פעילות כזו ואנחנו רצינו לעשות משהו יותר גדול דווקא עם ציון היום הזה בכנסת ובממשלה.
<ולדימיר שקלאר: ברשויות מקומיות זה כבר קיים.
אברהם נגוסה: זה לא סותר.
<ולדימיר שקלאר: זה לא סותר אבל זה קיים שם.
<ולדימיר שקלאר: אם כבר - - -
אברהם נגוסה: להפך, מה שלמעלה ירד למטה – מה הבעיה?
מכלוף מיקי זוהר: ולדימיר, כמה בכלל שמים לב שזה נחגג בכנסת, ביני ובינך?
מכלוף מיקי זוהר: רק חברי הכנסת הציבור בכלל לא יודע.
מרדכי יוגב: לא, לא, אם זה לא יעבור לערים, זה לא יהיה במערכת החינוך, זה לא יהיה.
מכלוף מיקי זוהר: אבל אם אתה מוריד את זה לילדים, למערכת החינוך, לבתי הספר, אז רואים את זה, לכן נעשה את זה בבתי הספר בז' בחשוון, פרשת "לך לך", נעשה להם יום שלהם ותאריך אחד נעשה בי' בניסן.
רוברט אילטוב: צריך תאריך אחד, תחשוב על תאריך אחד.
<ולדימיר שקלאר: אני רק אולי רוצה להדגיש – יושב פה יושב-ראש מרכז ההסברה, בדיוק אתמול אנחנו דיברנו על אירוע לאסירי ציון שגם נקבע בחוק לחודש יולי, זה לא מתאים לבתי הספר והחלטנו להעביר את זה לחודש אוקטובר, לשנות את זה.
אברהם נגוסה: אני לא מדבר עכשיו על היום, עברנו את זה.
<ולדימיר שקלאר: דיברו על בתי הספר.
אברהם נגוסה: השאלה שלי היא למה אתם מתנגדים לציון של היום ברשויות המקומיות?
<ולדימיר שקלאר: אני אומר לך עוד פעם, אנחנו מציינים כל מיני אירועים שקשורים לעלייה – היה 25 שנה לעלייה מברית-המועצות, 35 שנה לעלייה מאתיופיה, ברשויות מקומיות יש פעילות ענפה, אנחנו מממנים אותה, אנחנו דיברנו פה על יום עלייה ממלכתי עם ציון בכנסת ובממשלה.
אברהם נגוסה: זה לא משכנע אותי.
אברהם נגוסה: כל מה שציינת לא מעוגן בחוק, זה: בא לנו?
אברהם נגוסה: עושים את זה, אבל פה מדובר על עגון בחוק ולכן אני לא מבין את ההתנגדות של הממשלה, לא שכנע אותי ההסבר.
רוברט אילטוב: כי זה יהפוך לחוק תקציבי.
<עודד פויר: יש בעיה להוסיף "גם"?
<עודד פויר: שיהיה "גם".
רוברט אילטוב: זה יהפוך לחוק תקציבי.
<דנה גורדון שושני: אולי זה הסיפור, העלויות, כי הם מממנים את האירועים.
<ולדימיר שקלאר: יש מימון, יש לנו קריטריונים, יש נוהל רשויות.
אברהם נגוסה: תסבירו, אז תגידו שזה כסף.
רוברט אילטוב: ברגע שזה יחייב את הרשויות המקומיות תצטרך לתקצב את זה ברשויות וזה עלויות עם הרבה משאבים.
<ולדימיר שקלאר: בדיוק, יש לנו נוהל מסוים בתקצוב של רשויות מקומיות ואנחנו לא יכולים לחייב אותן בנושא הזה.
אברהם נגוסה: הבנתי, יש בעיה של התנגדות האוצר בעניין בגלל בעיות כספיות, שמעת חבר הכנסת מוטי?
מרדכי יוגב: שמעתי הרבה, רק הקשבתי ליועצת המשפטית למה המערכת המשפטית מתנגדת פה.
מרדכי יוגב: כשישראל רוצה היא לא עושה פעולות הסברה בחו"ל, היא מפציצה בחו"ל, או היא מביאה את היהודים מאנטבה, היא עושה אלף ואחת פעולות בחו"ל, אז שהמערכת המשפטית תתאפס ושתאפשר כל פעולה שתעודד עלייה של יהודים מחוץ-לארץ לארץ ושלא תעצור, המערכת המשפטית, את המאמץ הציוני.
מרדכי יוגב: אני אומר דברים חריפים.
<חנן ארליך: אדוני, אם יותר לי להשיב - אף אחד לא אמר שאי אפשר לעשות את הפעולות האלה - - -
מרדכי יוגב: אז תדאגו שזה יהיה אפשרי, שזה יהיה מעוגן בחוק.
<חנן ארליך: השאלה היא רק אם נכון לקבוע את זה ואם אפשר לקבוע את זה בחקיקה ראשית.
מרדכי יוגב: נכון לקבוע כל דבר שיעודד ושיגרום לפעולות להתבצע.
<חנן ארליך: אם הדבר הזה בחקיקה ראשית יגרום לקשיים, לבעיות וטענות - - -
מרדכי יוגב: רק האיחוד האירופי יכול להחליט שהוא בונה פה בנייה לא חוקית ואתם מאפשרים אותה?
מרדכי יוגב: רק האיחוד האירופי יכול להחליט שהוא מחרים פה מוצרים ואתם מאפשרים?
רוברט אילטוב: תסגור עם איילת, למה אתה מתווכח אתו?
מרדכי יוגב: תמצאו את הפתרונות, אל תעצרו את המעשה הציוני.
רוברט אילטוב: מה אתה רוצה ממנו?
רוברט אילטוב: תסגור עם איילת.
מרדכי יוגב: והרשות השופטת עוצרת את המעשה הציוני.
מרדכי יוגב: תמצאו את הדרכים לקדם את המעשה הציוני, זה הכול.
רוברט אילטוב: מוטי, דבר עם איילת, נו, מה?
רוברט אילטוב: דבר עם איילת.
מרדכי יוגב: לא, אני רוצה לעצור אותם מתשובות לא ציוניות, זה הכול.
אברהם נגוסה: אנחנו כולנו תומכים, היועצת המשפטית של הוועדה, מול משרד המשפטים, תבדוק את העניין וימצאו פתרון בסוגיה הזו.
רוברט אילטוב: אני לא חושד בנציג משרד המשפטים שהוא לא ציוני.
מרדכי יוגב: לא, אני רוצה שלא יספרו פה סיפורי מעשיות כמו שהם היו רגילים.
אברהם נגוסה: יהודה, בבקשה.
<יהודה שרף: יש לי בקשה מאדוני ומחברי הכנסת: אנא, בבקשה, נתקו את העולים מהרווחה, עולים זה לא רווחה.
<יהודה שרף: זה שבחלק מהרשויות הרווחה מטפלת בעולים זה חמור מאוד.
<יהודה שרף: עולה לא צריך להיות מטופל על ידי הרווחה, בשביל זה יש בכנסת את הוועדה שלך, יש את משרד העלייה והקליטה.
<יהודה שרף: הסטיגמה של עולה ורווחה היא דבר שהוא לא בריא לעולים.
אברהם נגוסה: הבנתי, לכן צריך לא להתעקש מול הממשלה בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אסתר בלום, בבקשה.
<אסתר בלום: אני רוצה שוב להציע את האפשרות שבעצם זה יצוין בכל ועדות הכנסת.
<אסתר בלום: אין תחום בחיים שעולים חדשים לא נוגעים בו, כולל איכות הסביבה, ואני יכולה להביא דוגמאות של עולים שעשו פה דברים - - -
<יהודה שרף: לא רווחה.
<אסתר בלום: גם ברווחה.
<יהודה שרף: עולה – לא רווחה.
<אסתר בלום: בוועדות, הוועדה היא רווחה, בריאות ותעסוקה, דרך אגב.
מכלוף מיקי זוהר: מתי עלית?
<יהודה שרף: אני צבר בן צבר בן צבר, אבל אני אחראי על נושא העלייה.
<אסתר בלום: אני חושבת שאם אנחנו רוצים לדבר על הנושא, צריך לדבר על הנושא בכל הוועדות.
<אסתר בלום: הטענה שלי היא שצריכים לדבר גם בביטחון על התרומה של החיילים הבודדים וכל הדברים האלה.
<אסתר בלום: לגבי ציון היום ברשויות המקומיות: מבחינת התקציב, אני חושבת שמה שמתקצב משרד הקליטה זה בעצם פעילויות לעולים, כאן אנחנו לא מדברים דווקא על פעילויות שהן עבור עולים, אנחנו מדברים על הקהל הרחב, זו חשיפה, יום העלייה, אני חושבת, צריך להיות חשיפה לציבור הישראלי הרחב – אז האם זה צריך להיות בעצם על הכתפיים של תקציב משרד הקליטה או אולי משרד אחר?
רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, אני חושב שאת נושא התקציב אנחנו צריכים להשאיר לתיקוני חקיקה, אחרת אנחנו לא נתקדם עם החוק, כי אם אנחנו עכשיו מחליטים להתעקש על הרחבות וכאלה זה יחזור לממשלה והחוק יתקע.
<מירב תורג'מן: אני רק אציין כרגע שמשרד האוצר שלח לנו בכתב שלהצעת החוק אין עלות תקציבית.
רוברט אילטוב: נכון, לכן אין התנגדות להצעת החוק.
רוברט אילטוב: ברגע שאנחנו ניכנס לסיפור תקציבי אנחנו עוצרים את הצעת החוק וזאת לא המטרה.
אברהם נגוסה: אברהם שרנופולסקי, בבקשה.
<אברהם שרנופולסקי: לדעתנו, חשוב ביותר לחייב את הרשויות המקומיות לציין את יום העלייה, לחייב, שזה יהיה בחוק.
מכלוף מיקי זוהר: נכון, אני מסכים.
מכלוף מיקי זוהר: נביא כסף, אתה יודע כמה כסף יש?
אברהם נגוסה: תראו, אני צריך לציין מה מצפה לנו אם אנחנו הולכים בכיוון הזה, אם אנחנו מתעקשים בעניין הזה.
אברהם נגוסה: כרגע אנחנו משוחררים מהסנדול של משרד האוצר – אתם יודעים איך הם מסנדלים את החוקים – לכן כרגע אנחנו השתחררנו, אבל ברגע שאנחנו נתעקש ללכת על הרשויות המקומיות משרד האוצר יסנדל את הצעת החוק הזאת.
<אסתר בלום: אבל ממילא הרשויות עושות פעילויות לאורך כל השנה, ממילא הן מקבלות תקציב ממשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אבל הן מבקשות כסף.
<אסתר בלום: אבל ממילא הן מקבלות, אז המשרד יכול – אם הוא לא יכול למצוא תקציב אחר – לבקש, מתוך המיליונים שהוא נותן לרשות, שחלק מהכסף הזה - - -
<ולדימיר שקלאר: לבקש, אבל לא לחייב, אנחנו לא יכולים לחייב.
<אסתר בלום: אם החוק מחייב אתה כן יכול.
אברהם נגוסה: כיוזם החוק אני מסכים עם חבר הכנסת רוברט אילטוב, הוא צודק, זו תהיה סיבה למסיבה לקבור את החוק.
מכלוף מיקי זוהר: לא, אדוני היושב-ראש, בנושא התקציבי אני באמת לא חושב שאנחנו צריכים להירתע כי המשמעויות התקציביות, דרך אגב, לא מושתות על הממשלה, הן מושתות על הרשויות, הרשויות הן אלה שצריכות לקיים את הטקס.
מכלוף מיקי זוהר: הן יכולות לבכות, יבוא ביבס, יגיד לך שלא מתאים לו, אנחנו נשכנע את ביבס, אל תדאג.
רוברט אילטוב: אני מציע, כבוד היושב-ראש, להתקדם עם החוק במסגרת הזאת.
רוברט אילטוב: יש לנו גם כרגע, אחרי הצבעה על הקריאה הראשונה, הכנה לקריאה שנייה ושלישית, אפשר לדבר עם כל הגורמים הרלוונטיים ובמידה ויהיה צורך ונגיע להסכמות נרחיב את החוק.
מכלוף מיקי זוהר: אבל שבוע הבא גם ככה אתם מתכנסים להצבעה, אז בשבוע הזה נדון גם על מועד הציון וגם על הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נבדוק במהלך השבוע את הסוגיה הזאת.
רוברט אילטוב: נכון אומר חבר הכנסת מיקי זוהר שאלה לא עלויות תקציביות גדולות אבל זה בטח יהיה מעל 5 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: אני אומר מראש – אם משרד האוצר מתנגד והוא ימציא את התירוץ הזה של הכסף אנחנו נתקדם בחוק, אבל אנחנו מוכנים לבחון, לשאול, לעשות משא ומתן במהלך השבוע.
<מירב תורג'מן: אני אמשיך.
<מירב תורג'מן: אם כך, כרגע, בפסקה (1) אנחנו מדברים על דיון מיוחד במליאת הכנסת, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת ובוועדת החינוך?
<מירב תורג'מן: אוקיי.
<מירב תורג'מן: "(2) באירוע מיוחד בישיבת הממשלה; (3) בבית הנשיא; (4) במערכת החינוך ובצבא ההגנה לישראל;" לעניין זה הייתי שמחה לשמוע את עמדת משרד הביטחון והשאלה היא האם אין מקום לשנות את הנוסח – במקום שזה יהיה "צבא ההגנה לישראל", שזו תהיה "מערכת הביטחון"?
רוברט אילטוב: "מערכת הביטחון" כי זה לא רק הצבא.
<מירב תורג'מן: אינני יודעת אם יש מקום לקיום פעולות נוספות גם בגורמי ביטחון נוספים אבל אני אשמח לשמוע את עמדת מערכת הביטחון, ככל שיש פה נציגים.
<נורית קוטיק: אחד, אני חושבת שכל יום שייתן לנו אפשרות לעסוק בפעולה חינוכית לחיזוק תחושת הציונות וההבנה של החיילים המשרתים בצבא על הפעולה שקיימת פה, להרחיב את הדעת בנושא, מבורך ומבחינתנו זו פלטפורמה לעוד יום לפעילות חינוכית חשובה בצבא.
<נורית קוטיק: בצה"ל משרתים עולים רבים ואנחנו חושבים שזה יום שיוכל לתת להם מקום של במה ביחידה שלהם.
<נורית קוטיק: ביחס לשאלתך, אני חושבת שאם בסעיף (4) זה מצוין בדרך "מערכת החינוך ובצבא ההגנה לישראל" אז הפעולה העיקרית של חינוך במערכות הביטחון קורית בצבא ההגנה לישראל אל מול חיילים סדירים, ולכן בהקשר הזה אני חושבת ש"צבא ההגנה לישראל" זו הדרך הנכונה.
<נורית קוטיק: אני חושבת שכל גופי המדינה צריכים לציין את זה, כמו גופי הביטחון האחרים, ובהקשר של סעיף (4) "במערכת החינוך ובצבא הגנה לישראל - - -
<מירב תורג'מן: אז אין פה את גופי הביטחון האחרים.
<נורית קוטיק: אז אני חושבת ש"צבא ההגנה לישראל" זה יותר נכון כי מושא הפעולה העיקרית הוא החיילים הסדירים, אני חושבת אבל אני לא בקיאה בניסוחים.
<מירב תורג'מן: אני רק העליתי את השאלה, אני גם לא.
<נורית קוטיק: נראה לי שזו הדרך.
<נורית קוטיק: אני רוצה להגיד בהזדמנות שני דברים כמי שעוסקת בחינוך: בסעיף 1, אני חושבת שהסיפור שאין בכל החוק הזה את המילה "ציונות" - זו קצת פלטפורמה שחסרה בחוק.
<נורית קוטיק: אין במטרת החוק את המילה "ציונות".
רוברט אילטוב: איפה את מציעה להכניס אותה?
<נורית קוטיק: במטרת החוק, כבסיס למדינה ציונית.
<נורית קוטיק: בסוף, העלייה לציון היא חלק מהסיפור וזה לא מופיע פה.