GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נורית יחימוביץ' כהן: הנושא של שינוי מעמד מ"תייר" ל"עולה" לזכאי חוק השבות בעצם מתחיל מסעיף 3 לחוק השבות שקובע, ש"יהודי שמגיע לישראל ולאחר בואו מביע את רצונו להשתקע בישראל רשאי, בעודו בישראל, לקבל תעודת עולה" ובעצם זה אומר שהוא לא חייב להסדיר מעמד "עולה" מראש, בארץ המוצא שלו.
<נורית יחימוביץ' כהן: מן הסעיף הזה נובע הצורך בנוהל שיסדיר את תהליך שינוי המעמד מתייר לעולה והנוהל הזה הוא נוהל של רשות האוכלוסין וההגירה.
<נורית יחימוביץ' כהן: לפי הנוהל יש טיפול נפרד בעולה ממדינות חבר העמים, ברית המועצות לשעבר והעולים האלה מטופלים על ידי ארגון "נתיב".
<נורית יחימוביץ' כהן: לעומת זאת, עולי שאר מדינות העולם, מטופלים על ידי הסוכנות היהודית.
<נורית יחימוביץ' כהן: סיבת ההבדל לטיפול השונה במדינות המוצא השונות היא שבמדינות ברית המועצות לשעבר אין תיעוד רשמי של הדת של האזרחים ולכן, צריך לבצע עבורם בירור מסוג שונה מן הבירור שנעשה על ידי הסוכנות.
<נורית יחימוביץ' כהן: הסוכנות היהודית יש לה מנגנון וכנראה שנציגי הסוכנות יפרטו בהמשך לגבי הפיילוט שהם עורכים בשנים האחרונות, בצורה הרבה יותר מפורטת.
<נורית יחימוביץ' כהן: ההליך בסוכנות היהודית כולל קבלת מידע מקהילות המוצא של העולה והוא הליך קצר בן שבוע.
<נורית יחימוביץ' כהן: התהליך ב"נתיב" –נאמר רק בקצרה, שהוא כולל בירור מעמיק, גם של תיעוד שהעולים כן מצליחים להביא איתם וגם תישאול, כך שההליך הזה כנראה נמשך יותר זמן ופרטים על זה תשמעו מהנציגים של "נתיב".
<נורית יחימוביץ' כהן: אנחנו מביאים במסמך נתונים על מספר העולים שהם תיירים שמבקשים שינוי מעמד מתייר לעולה, אז מסתבר שהאחוז וגם המספר, משתנים עם השנים, כאשר בתחילת גל העלייה, בראשית שנות התשעים, היה אחוז נמוך מאוד, 2%-2.5% של אנשים שהגיעו לארץ בוויזת תייר וביקשו שינוי למעמד עולה, ועם השנים האחוז הזה נמצא במגמת עלייה.
<נורית יחימוביץ' כהן: נכון להיום, בשנים 2014, 2015, בין רבע לחמישית מהעולים לישראל נכנסו לארץ במעמד של תייר.
<נורית יחימוביץ' כהן: ביקשנו מהסוכנות וגם מן הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, פילוח של הנתונים האלה לפי ארצות המוצא של העולים, כאשר ארצות המוצא שבהן האחוז של מְשַנֵי המעמד הוא גבוה ביותר הן מדינות צפון אמריקה, דרום אפריקה ואוקייאניה וגם מערב אירופה - - -
<קריאה: הכי גבוה?
<נורית יחימוביץ' כהן: הכי גבוה.
<נורית יחימוביץ' כהן: אנחנו מדברים על בין 28%-30%, כאשר ממדינות חבר העמים האחוז של משני המעמד הוא 17.5%, זה מצד אחד.
<נורית יחימוביץ' כהן: מצד שני, המספר שלהם הוא הכי גבוה.
<נורית יחימוביץ' כהן: מי שיש לו את המסמך יכול לראות בתרשים מס' 5 שבערך חצי מהעולים, 49% מהעולים נכנסים לארץ –אני מדברת על נתונים של 2013-2015, בערך 49% מהעולים לארץ, מגיעים ממדינות חמ"ע וגרמניה, יחד, כאשר, כמו שאמרתי קודם, 17.5% מהם נכנסים במעמד של תייר וכשהם בארץ הם מבקשים שינוי למעמד של עולה.
<נורית יחימוביץ' כהן: זאת אומרת, האחוז שלהם לא גבוה כמו של מדינות המערב אבל המספר שלהם הוא גבוה מאוד.
<נורית יחימוביץ' כהן: לסיום, יש לנו גם נתונים מ"נתיב" - - -
סופה לנדבר: כמה ממספר עולים של מה שאמרת קיבלו שינוי מעמד, לא באחוזים?
<נורית יחימוביץ' כהן: אז יש לנו לסיום נתונים של "נתיב" ממדינות חמ"ע ואנחנו יכולים לראות כמה מגמות עיקריות בטבלאות במסמך.
<נורית יחימוביץ' כהן: מגמה אחת היא עלייה בין 2013 לבין 2014,2015 ואנחנו יכולים לראות שלמשל, בשנת 2013 אושרו 6,000 בקשות למעמד עולה בין כלל עולי מדינות חמ"ע, והמספר הזה עלה ל-9,800 ב-2014 ול-12,000 עולים ב-2015.
<נורית יחימוביץ' כהן: יש לנו עלייה חדה במספר העולים.
<נורית יחימוביץ' כהן: גם במספר מבקשי מעמד עולה בקרב הנכנסים באשרת תייר, חלה עלייה מ-1,100 בשנת 2013 ל- 1,900 בשנים 2014, 2015.
<נורית יחימוביץ' כהן: זאת אומרת, גם בין המסדירים מראש את מעמדם וגם בין אלה שנכנסו לארץ במעמד תייר, חלה עלייה במספר העולים ממדינות חבר העמים.
<נורית יחימוביץ' כהן: עוד נתון מעניין שעולה ממה שקיבלנו מ"נתיב" הוא שאחוז הבקשות שנידחו למעמד עולה, גם לא שונה בין אלה שנכנסו במעמד תייר לבין אלה שנכנסו במעמד עולה.
<נורית יחימוביץ' כהן: אחוז הסירובים הוא דומה.
<נורית יחימוביץ' כהן: לסיום אולי רק נזכיר שביקשנו נתונים בתור דוגמה, רק מאוקראינה ושם המגמה היא אותו דבר אבל יותר חדה.
<נורית יחימוביץ' כהן: זאת אומרת, הגידול במספר העולים בין 2013 לשנים שאחר כך, הוא הרבה יותר חד כשמדובר באוקראינה.
סופה לנדבר: האם בדקתם כמה חודשים הוא צריך כדי לשנות את המעמד?
<נורית יחימוביץ' כהן: שאלנו את השאלה הזאת, לא קיבלנו תשובה מספרית מדויקת, קיבלנו הסברים על התהליך שאני חושבת שאנשי "נתיב" יכולים לתת אותם יותר לעומק ממני, זה כולל - - -
סופה לנדבר: שלושה חודשים מינימום.
<עמוס ארבל: נתייחס לזה.
סופה לנדבר: אני חושבת שלפני כן, הנושא שלנו זה בעצם זירוז של שינוי מעמד, של תהליך, אז אנחנו צריכים לדעת מה נעשָה, הרי כאשר אני הייתי שרת העלייה והקליטה, בנינו גשר בין משרד הפנים לבין "נתיב" ומשרד העלייה וקליטה כדי לזרז את הדברים, כדי שבעצם מי שהגיע מאוקראינה, והיו עולים שהגיעו מאוקראינה בזמן שהיתה שם מלחמה והתחילו שם שיבושים בתהליך הפנימי, אנחנו בנינו גשר כדי לזרז את הדברים ולקחנו על עצמנו את הקשר הזה בין המוסדות כדי לעזור ולסייע, ואני חושבת שהמשרד לעלייה וקליטה ממשיך את הדבר אבל, עד כמה שידוע לי, התהליך לוקח לפחות שלושה חודשים.
סופה לנדבר: השאלה היא מה אנחנו יכולים לעשות ומה אתם יכולים לעשות כדי לזרז את התהליך הזה?
אברהם נגוסה: בהחלט, זו המטרה של הדיון.
אברהם נגוסה: בגלל הפניות שהגיעו אלינו מכל הכיוונים החלטנו לקיים את הדיון, על מנת לזרז את הטיפול בבקשות של היהודים שהגיעו לישראל כתיירים לקבל מעמד עולה.
אברהם נגוסה: האם סיימת, נורית?
<נורית יחימוביץ' כהן: יש לי עוד.
אברהם נגוסה: נורית תסיים ואז נפנה לאנשים שבאו, נקבל בסוף את ההתייחסות של משרד הפנים, גם של הסוכנות היהודית ומשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: כן, גם את לשכת הקשר, את כולם נשמע אבל, בואו קודם כל, נסיים עם הנתונים.
ליה שמטוב: ואני רוצה לשאול את השאלה, מפני שמדינת ישראל או ראש הממשלה, בתהליך סגירת השגרירות ברוסיה הלבנה, אז יהיו שם בעיות ויכול להיות שמספר האנשים שעולים ישירות למדינה ואחר כך משנים כאן סטטוס יעלה.
ליה שמטוב: האם יש תכנית מגירה ומה אנחנו נעשה כדי שבזמן שאנשים לא יכולים לעשות את זה ברוסיה הלבנה, הם צריכים לנסוע למדינה הקרובה ושם להמציא את האישורים הנדרשים?
אברהם נגוסה: אני מניח שאתם רושמים את השאלות כדי להתייחס לדברים האלה.
אברהם נגוסה: נורית תסיים, אחר כך חבר הכנסת יואל רזבוזוב יתייחס ואחר כך חברת הכנסת ויושבת ראש ועדת העלייה והקליטה לשעבר, גם תגיד לנו את הדברים.
אברהם נגוסה: קודם נורית תסיים.
<נורית יחימוביץ' כהן: תודה, תודה רבה.
<נורית יחימוביץ' כהן: עוד תוספת אחת לעניין משך הזמן שלוקח התהליך.
<נורית יחימוביץ' כהן: יש דוח של מבקר המדינה משנת 2013, שמתמקד בלשכת הקשר "נתיב".
<נורית יחימוביץ' כהן: בין יתר המימצאים שהוא מעלה יש ליקויים, אחד מהם הוא ש"אין מימשק מקוון בין מערכות המידע של "נתיב" לאלה של רשות האוכלוסין וביקורת הגבולות.
<נורית יחימוביץ' כהן: בהיעדר מימשק מקוון קיימת כפילות בעבודת "נתיב", אגף רישום ומעמד ברשות האוכלוסין.
<נורית יחימוביץ' כהן: מדובר בתהליך ארוך המחייב בירורים מתמשכים בין "נתיב" לרשות האוכלוסין בשל חוסר התאמה בנתונים מקוונים וכמובן שלמימצא הזה יש פוטנציאל השפעה על משך הזמן שאורך רישום הבקשות למעמד עולה לבעלי מעמד תייר.
<נורית יחימוביץ' כהן: " ועוד תוספת אחת אחרונה, רציתי לציין שלא הצלחנו לקבל נתונים ממשרד העלייה והקליטה וגם מרשות האוכלוסין, קיבלנו את הנתונים הרשמיים שכוללים את הכול ונאלצנו לעשות איזושהי סינתיזה מן הנתונים של הסוכנות היהודית, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ו"נתיב".
<נורית יחימוביץ' כהן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני מציע לפני שעמוס יתן לנו סקירה, אני רוצה שגם חבר הכנסת יואל רזבוזוב וגם חברת הכנסת לשעבר ליה שם טוב, יציגו לנו ואז אתה תתן את הסקירה הכללית.
יואל רזבוזוב: כבוד היושב ראש, אני בכוונה שאלתי מה כותרת הדיון, כותרת הדיון היא זירוז של השינוי ממעמד תייר למעמד עולה וזירוז מבחינתי שווה כסף.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על זירוז ואנחנו רוצים תהליכים יותר מהירים אז צריך לתקצב.
יואל רזבוזוב: לדוגמה, מבחינת "נתיב", במקרה, משהו אקראי, לפני שבועיים, תייר הגיש מסמכים, השבוע הוא כבר הוזמן, זה בלי שאף אחד יתערב בזה, זה מה שאני יודע, במקרה אני מכיר את אחד הסיפורים וזו התוצאה.
אברהם נגוסה: אותך נשאל אותך, אולי תסבירו ביחד, למה הכסף קשור לזירוז, הרי יש תקציב של המדינה לקליטת העולים, אם האנשים האלה זכאים - - -
יואל רזבוזוב: התפקיד של "נתיב" הוא לבדוק את הזכאות לעלייה, האם יש שרשים יהודים והאם זה על פי חוק השבות, זה התפקיד של ה"נתיב", אני לא נכנס לזה, אני יודע שאחרי שבועיים הוא זומן.
יואל רזבוזוב: מבחינת משרד הפנים קודם כל, בכנסת הקודמת אנחנו גם כוועדה, ערכנו דיון על פיילוט שנערך בנתניה עם תיירים צרפתיים ששינו מעמד לעולה וזה עבד מצוין, ולמה זה עבד מצוין – כי משרד הפנים, הלשכה לוקחת את הנציגים ושולחת לבניין של הסוכנות, שם עושים את התהליך ואז העולים לא צריכים להגיע לתוך הלשכה ולהיתקל במאות אנשים אחרים ולחכות, וברגע שאתה לא יודע שפה אז העניין הרבה יותר קשה.
יואל רזבוזוב: כדי להרחיב את הפיילוט, כדי להרחיב את הפיילוט לכולם צריך תקנים, הרי משרד הפנים לא יכול כל פעם להוציא כל פעם עובד.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו כבר מוגדרים כארץ קולטת עלייה ואנחנו רואים היום גל עלייה, אנחנו רואים היום מספרי שיא, אז חייבים להשקיע, כי בסופו של דבר אני מקבל המון פניות מעולים שמגיעים ונתקלים בהמון אנשים ומחכים, ואני מקבל מן הצד השני, כי אני תמיד נכנס ומנסה לראות איפה הבעיות, אז גם נציגי משרד הפנים, גם הם אומרים: אנחנו מתקשים, יש עלינו לחץ.
יואל רזבוזוב: ישנם מקומות – לא בכל המקומות יש לחץ, אבל יש ערים שקולטות הכי הרבה עלייה, שם הבעיה כי העולים מגיעים לשם ושם יש לחץ, בדרך כלל עיר גדולה ואני כן מצפה ואנחנו כן צריכים לצאת מכאן באמירה, בהמלצה, לתקצב, אני לא יודע באיזו החלטה, היתה החלטת ממשלה לתקצב בעשרות מיליונים, האם חלק מהחלטת הממשלה, האם הגוף שהוקם אמור לעסוק בזה, האם כמו שחברת הכנסת לנדבר אמרה, שמשרד העלייה והקליטה עבד יחד עם "נתיב" ועם משרד הפנים, הקימו גשרים אז צריך לבדוק עד כמה זה עובד כי בסוף, אנחנו, עוד פעם, המספרים כל הזמן גדלים ויכול להיות שמשם מגיעות התלונות ובגלל זה אתה מקיים את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: אין מספיק - - -
אברהם נגוסה: בואו, בוא נשמע מהם, נשמע מהם, אל תתן להם את התירוץ הזה ש - -
יואל רזבוזוב: לא, זה לא - - -
סופה לנדבר: צריכים לראות את הפרוצדורה, הגיע תייר.
סופה לנדבר: מה עוד צריך לעשות, הוא צריך ללכת למשרד הפנים, למלא את המסמכים שנשלחים ל"נתיב" ואחר כך אם "נתיב" - - -
<קריאה: רק עולה מברית המועצות לשעבר.
<קריאה: מזרח אירופה גם.
<קריאה: ואז קובעים לו ראיון.
אברהם נגוסה: בסדר גמור, כל אחד שומר את השאלות האלה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת לשעבר, גב' ליה שמטוב, בבקשה.
ליה שמטוב: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה רבה על הדיון הכל כך חשוב.
ליה שמטוב: אני גם רוצה להגיד תודה רבה לממ"מ של הכנסת ושרון סופר, גם לָך, ממש הרבה עבודה מצויינת, לא עברתי עדיין על כל המסמך אבל מה שאני כבר רואה זו באמת עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית וטובה.
ליה שמטוב: היום אני עומדת בראש עמותת "גלובל עלייה" והיא נוסדה כי ראינו את הבעיה.
ליה שמטוב: בשנים 2013, 2014, 2015 ראינו את הבעיה שיותר ויותר מגיעות לפה קבוצות שמגיעות במעמד תייר ורוצות פה לשנות את המעמד.
ליה שמטוב: יש כל מיני קבוצות, אני לא מדברת על סטודנטים ואני לא מדברת על "נעלה" ו"מסע" שאחרי הלימודים הם עושים את העלייה, אני מדברת על אנשים, על זוגות שמגיעים ורוצים לשנות את המעמד.
ליה שמטוב: יש כל מיני מקרים, יש את הזוגות שמגיעים ויודעים שבברית המוצעות זוגות, הרבה, אחוז גדול של זוגות שלא מתחתנים.
ליה שמטוב: חיים יחד, לא מתחתנים, יש להם ילדים משותפים ואחרי שהם כבר מתחתנים ועולים לישראל – או בתור עולים או בתור תיירים, אז הם צריכים לעשות את הבדיקות, במיוחד אם זה אבא יהודי ואימא לא יהודייה, ופה זה שלב ארוך והם נמצאים פה בארץ, וזה כבר שלב לא פשוט כי זה לא שלושה חודשים ולא ארבעה.
ליה שמטוב: יש את המקרים שבאים עם עבר פלילי ועבר פלילי, גם, צריך לראות, מתי כבר תהיה התיישנות, כי אם זה אדם שבאמת החוק אומר שהוא סכנה לציבור – אז בסדר, כמו אנס או פדופיל או מישהו שהרג אבל, יש כאלה סעיפים שזה כבר לפני עשרים שנה וכולם יודעים שבסוף שנות השמונים ובתחילת התשעים, איזה מצב היה בברית המועצות, במיוחד של הילדים והיו נוער וצעירים שהיו בגיל ממש צעיר והם יהודים ונכנסו לכל מיני בעיות אז מה, אז הכתם צריך להיות לכל החיים?
ליה שמטוב: אז זו גם קבוצה שנשארת פה בלי איזשהו זמן, צריך איזשהו זמן שיכולים במשרד הפנים להגיד מתי זה יסתיים לכאן או לכאן.
ליה שמטוב: אני רציתי פה לפנות גם לסוכנות היהודית וגם ל"קרן לידידות" וגם ל"נפש בנפש" וגם למשרד הקליטה וגם לכל הארגונים שהם מטפלים בעולים חדשים.
ליה שמטוב: כשמדובר על חוץ לארץ מה לא עושים, נוסעים, סמינרים, יריד תעסוקה, מה לא עושים הארגונים האלה, כדי לשכנע את היהודים כמה שיותר להגיע לארץ - - -
אברהם נגוסה: עידוד עלייה.
ליה שמטוב: עידוד עלייה.
ליה שמטוב: שולחים את ראשי הערים, את העוזרים של ראשי הערים, מחפשים את העולים האלה כדי לעשות את האסיפה ולהביא, פה נכס כזה הגיע כבר לארץ, כל כך הרבה אנשים, תחבקו אותם.
אברהם נגוסה: אפילו כרטיס טיסה לא צריך לשלם.
ליה שמטוב: בדיוק, אין אחריות, למה אין אחריות על האנשים האלה שהם עדיין כאן?
ליה שמטוב: אתם עושים איזושהי עבודה, אתם עושים עבודה מקדימה כדי שהם יגיעו ואותו הדבר גם פה, אין אחריות אבל הם כבר פה, תאספו אותם, ואם בנתניה הכי הרבה אז תעשו שם בעיריה, במתנ"ס, תסבירו, ביטוח לאומי, מה מחכה להם, שיידעו.
ליה שמטוב: תעסוקה?
ליה שמטוב: אתם עושים את זה שם, כדי להביא אותם שתהיה להם פה תעסוקה, אז תסבירו גם פה.
ליה שמטוב: אתם יודעים, הם כבר בתהליך שינוי המעמד אז למה לא?
ליה שמטוב: למה לא להקצות את המשאבים מן המשאבים שיש?
ליה שמטוב: אני ראיתי, כשקראתי את הפרוטוקול של ישיבה שהייתה פה, מתגאים, כולם, סוכנות, משרד הקליטה, "נתיב", כולם ביחד מתגאים "הגיעו לישראל 31,000 או 30,000 יהודים" - - -
<יהודה שרף: מבחירה.
<יהודה שרף: לא מבריחה, מבחירה.
<יהודה שרף: 31,000 יהודים מבחירה.
<יהודה שרף: זה דבר מאוד מאוד - - -
ליה שמטוב: מבורך.
<יהודה שרף: מתוכם, מעל 5,000 שינו סטטוס בארץ.
<יהודה שרף: כדאי שהנתונים יהיו.
ליה שמטוב: אבל, מי שקיבל סטטוס בארץ אז הוא קיבל סטטוס בארץ, מה קרה?
ליה שמטוב: מה, זה לא לפי החוק?
ליה שמטוב: מכל מיני סיבות, גם אם הוא ברח משם, יש כאלה שברחו, ברחו - - -
<יהודה שרף: 5,000 יהודי מערב, גבירתי, רק שיהיו נתונים, אנחנו מדברים, מתוך 31,000 עולים פלוס, מעל 5,000 ואני מפרגן לרשות האוכלוסין, מעל 5,000 עולים מן המערב שעלו מבחירה, לא ברחו משום מקום אלא בחרו לבנות את ביתם אתנו כאן בארץ ישראל, כל ה-5,000 האלה קיבלו טיפול כאן בארץ, לשינוי סטטוס תוך שבועיים, עד שבועיים, תוך שבוע, מיום שהגיש את הבקשה.
ליה שמטוב: בסדר, אני לא באה - - -
אברהם נגוסה: יהודה, אני מוריד מן הזמן שלך אחר כך.
אברהם נגוסה: תרשום את השאלה.
<יהודה שרף: שיהיו נתונים.
ליה שמטוב: רבותי, רבותי, אני לא באתי לפה להעביר ביקורת, אני גם איש ציבור ואני מבינה את העבודה של כל משרדי הממשלה, גם אני הייתי חברת כנסת וגם אני ישבתי במקום הזה, וגם מפה יצאו בקשות כוועדה, היא יכולה רק להמליץ אבל, אנחנו עושים את הוועדה לא כדי לריב ולא כדי לקבל את הקרדיטים, אלא אנחנו עושים את הועדה כדי לפתור את הבעיה של קבוצה חדשה-ישנה.
ליה שמטוב: יכול להיות שאף פעם לא טיפלו בה ויכול להיות שהגיע הזמן שכן נטפל בה פה.
ליה שמטוב: הם בלי שפה, בלי ביטוח רפואי, אין להם איפה לגור, יש לפעמים קרובי משפחה, יש לפעמים חברים, אין להם איפה לגור, כל זה עולה כסף, מכל מיני סיבות, אין להם אפשרות לעבוד, הם צריכים לתרגם את המסמכים לעברית, יש כאלה שיש להם את המקור אבל מבקשים, יש לשכות שמבקשות שיתרגמו הכול לעברית, גם אם לא צריך לתרגם לעברית, כל זה, "קרן לידידות", סוכנות, ועוד, קחו את זה ותחשבו על זה, איך אפשר לעזור לקבוצה לא מבוטלת.
ליה שמטוב: סופיה לנדבר חברת הכנסת וגם יואל רזבוזוב דיברו פה על תאריכים, אם הכל בסדר ומגיעים לפה אנשים עם אישורים וזה לוקח זמן, אז אני מבינה, ב"נתיב" זה לוקח זמן, במשרד הפנים זה לוקח זמן, משם לפה, שלושה ארבעה חודשים, זה לוקח זמן.
ליה שמטוב: יש לשכות במרכז הארץ, שכשאתה מגיע היום לישראל, אתה מגיע רק להגיד 'שלום', נותנים לך פתק, היום חודש פברואר, תבוא במאי, רק לבוא.
<קריאה: מתי היית שם?
ליה שמטוב: הייתי.
ליה שמטוב: במרכז ובלשכה הייתי לא מזמן.
ליה שמטוב: אבל אם הכל בסדר, לזה אין לי טענות, אם הכל בסדר מקבלים בתוך שלושה ארבעה חודשים, אבל לא לכולם תמיד יש מסמכים, גם אם משפחה היא נורמטיבית לפעמים אין מספיק מסמכים, כי דורשים לפעמים מסמך לשאלות כמו האם היית נשוי, לא היית נשוי, מאיזה תאריך היית נשוי ואת כל המסמכים האלה צריך להביא, להשלים.
ליה שמטוב: גם להשלים ב"נתיב", גם להשלים במשרד הפנים, גם את תעודת היושר, ה'אפוסטיל' כל מיני דברים כאלה.
ליה שמטוב: אני רוצה להתייחס לקבוצה עם עבר פלילי.
ליה שמטוב: עוד פעם, מה זה עבר פלילי?
ליה שמטוב: זה גניבה, זה סמים, זה הריגה, יש כל מיני סעיפים של עבר פלילי, האנשים האלה, הם לא יודעים מתי התיק יסתיים, גם, מכל מיני סיבות אבל, עם כל הכבוד למשרד הפנים, כשרואים דבר כזה ומבקשים מסמכים נוספים, ואנשים לפעמים נוסעים חזרה ועושים את כל המאמצים ומביאים את המסמכים הנוספים, אז כששולחים חזרה, כשמביאים את זה ללשכה והלשכה שולחת לירושלים, אז אחרי כמה חודשים מגיע מכתב: לא, אתם צריכים לתרגם לעברית, עם 'אפוסטיל', חמישים דפים של פסק דין, למה צריך לתרגם חמשים דפים של פסק דין?
ליה שמטוב: למה לא את הסעיפים הרלבנטים וההחלטה, למה?
ליה שמטוב: כל דף – עורך דין או נוטריון – כל מי שיושב פה יודע כמה הוא לוקח, למה לעשות את זה?
ליה שמטוב: ואתם שם, האם תשבו ותקראו את חמישים הדפים של פסק הדין?
ליה שמטוב: אני פה עברתי על המסמך הזה, קראתי גם את מה שכתב עמוס ארבל וראיתי את הטבלאות של "נתיב", בקשות שלא התקבלו, שדחו אותן ב"נתיב", כל הבקשות האלה בשנת 2013 14%, בשנת 2014 11%, 13%, למה דוחים אותן?
ליה שמטוב: אם יש סיבה באמת כי אין מספיק יהדות אז בסדר אבל, "נתיב", לא לוקחים על עצמם –כך אני חושבת, הם לא לוקחים על עצמם אם יש עבר פלילי, אין להם סמכויות, הם שולחים - - -
<רון שכטר: בטח ש - - - על סמך מה את טוענת?
ליה שמטוב: יכול להיות, אמרתי כך "אני חושבת", אני לא יודעת, אמרתי את זה.
<רון שכטר: אנחנו, כמו משרד הפנים, אנחנו פועלים לפי החוק וכן צריכים התייחסות לכל סעיף - - -
ליה שמטוב: אז עוד פעם, מי שפה גר, אני לא אתפרץ כי אני לא יודעת, אני לא יודעת מה הם 11%, מה הם 14%, מה הם 13%, אני רק רוצה להגיד שמאיזושהי סיבה אנשים קיבלו דחיה.
ליה שמטוב: כשזה חוזר למשרד הפנים אז במשרד הפנים, אם הם לא דוחים את זה אז זה עוד פעם, זה תהליך ואנשים עדיין נמצאים פה בארץ - -
אברהם נגוסה: כל האנשים שנדחו, נשארו בארץ או חזרו?
ליה שמטוב: כשממשרד הפנים שולחים להם מכתב ואומרים: אתם צריכים להוכיח את האבהות, למשל, אז בסדר, הוא נשאר בארץ, כי את האבהות הוא יכול לעשות פה, פה עושים את בדיקת ה d.n.a., אי אפשר לעשות את זה בחוץ לארץ, צריך לעשות את זה פה, וזו גם פרוצדורה וזה גם לוקח הרבה זמן.
ליה שמטוב: כל מיני דברים, משרד הפנים אומר: תוך שלושים יום אם אתם לא תעשו את זה אז אתם צריכים לעזוב וכך מערימים על הקשיים.
ליה שמטוב: כל הדברים האלה, אני לא מדברת על השלב הזה שתוך חודשיים שלושה חודשים או כמו שיואל אמר תוך שבוע נתנו לו את האישור.
ליה שמטוב: אני לא מדברת על אנשים שבקלות מקבלים את האישורים, אני מדברת על הקבוצות שהן עדיין נשארות פה ואין להן "אבא" ואין להן "אמא".
ליה שמטוב: קודם כל, כמו שנורית אמרה, לא נתנו את כל הנתונים.
ליה שמטוב: אנחנו רואים פה ב- 2014 או ב- 2015, שינו מעמד פה בארץ, אלפיים איש, לא זוכרת, הטבלה שבהתחלה - - -
אברהם נגוסה: 9,782 ב-2014, 12,000 - - -
ליה שמטוב: יפה, מה זאת אומרת, הם שינו אבל הם לא שינו באותה שנה, יש כאלה שהם מ-2012 פה, מ-2010 פה, הם עדיין פה, ואם הם ישנו היום את המעמד אז הם נכנסים לקבוצה של 2013 אבל, אי אפשר לדעת ופה אנחנו לא מקבלים כזה נתון, כמה, כמה מחכים מ-2013, כמה מחכים מ- 2010, כמה מחכים משנת 2000?
ליה שמטוב: את הנתון הזה אף אחד לא נתן.
ליה שמטוב: אני לא יודעת מאיזו סיבה לא נתנו, הרי היום בלחיצה על כפתור בתוכנה אפשר לעשות כל הדברים האלה.
ליה שמטוב: אז אולי לא נתנו כי באמת משהו לא בסדר עם התוכנה, אולי לא נתנו כי יש סיבה אחרת - - -
אברהם נגוסה: בואי נתמקד על הנתון, למשל, מה שהם מסבירים פה, 5,990 אושרו ו-933 נדחו.
אברהם נגוסה: מה שאת שואלת הוא - - -
ליה שמטוב: אני מדברת על אלה שאישרו אותם, ולא אישרו אותם ב-2015 ולא אישרו אותם ב- 2014, אלה שהגיעו ב 2015 ואישרו אותם ב 2015, הם בתוך המספרים, אלה שהגיעו בשנת 2000 ואישרו אותם ב 2015 אז הם בתוך 2015 אבל, אני מדברת על אלה - - -
<קריאה: נרשמים לפי תאריך כניסה.
ליה שמטוב: בתוך 2,000, אם זה בתאריך כניסה - - -
<עמוס ארבל: בכל התהליכים - - -
<קריאה: אם זה תוך חמש שנים - - -
ליה שמטוב: גם טוב לדעת.
אברהם נגוסה: נקח את 2015.
אברהם נגוסה: אושרו 12,227, נדחו 1,403.
<קריאה: אתה מדבר על עלייה.
אברהם נגוסה: לא, אני מדבר על האישור.
ליה שמטוב: אם זה היה מגיע - - -
אברהם נגוסה: מה שאת רוצה לדעת הוא כמה נמצאים עכשיו בתהליך?
ליה שמטוב: בתהליך, בדיוק, בתהליך.
ליה שמטוב: כמה אנשים שהגיעו ב 2012 עדיין לא קיבלו את המעמד, הגיעו ב 2000 ועדיין לא קיבלו את המעמד.
ליה שמטוב: ופה יש בסעיף 2.1 "תהליך קביעת הזכאות למבקש המעמד מתייר לעולה משך זמן הוא ארוך" ופה, עמוס ארבל אומר ש"אין לנו נהלים כאלה".
ליה שמטוב: אין לנו נהלים שלפי הנהלים האלה, וגם משרד הקליטה, הם עונים פה, ש"עד שלא משלימים את התהליך, אנחנו לא מתערבים".
ליה שמטוב: נכון, משרד הקליטה לא מתערב אבל, יש פה כמה זוגות שנמצאים פה, מ- 2012, מ-2014, מ-2015, יש להם את הכסף, נכון, יש להם את כתב האישום, כמה זמן הם צריכים לחכות?
ליה שמטוב: כמה?
ליה שמטוב: אני מבינה הכול, אין כוח אדם, במחלקה המשפטית מישהי שם הלכה לחופשת לידה, אני מבינה הכול אבל צריכים להיות איזשהם נהלים, צריכים להיות תאריכים, עד תאריך מסוים כך, עד תאריך מסוים אחרת.
ליה שמטוב: פניות ציבור, כשאתם עונים היום לפניות ציבור אז ישר מגיע: "קיבלנו את המכתב, אנחנו נטפל".
ליה שמטוב: וזהו.
ליה שמטוב: ועולים חדשים לא מקבלים את התשובה.
ליה שמטוב: העיקר שכתבו שהם קיבלו את המכתב ואיפה התשובה?
ליה שמטוב: אני מבקשת מן הועדה, קודם כל, גם לבקש מכל הגורמים, אם אפשר, שיטפלו בקבוצות האלה פה ושנית, שיהיו איזשהם תאריכים מסויימים.
ליה שמטוב: אם אין כוח אדם אני מבינה את זה, יש איזשהו נהלים, כמו נוהל שאתם עשיתם לא מזמן ל"נעלה", משהו היה, אתם עשיתם ועכשיו הכול מסודר, עבדתם על זה, עשיתם את זה, באמת, זה נורא, למה לא לשבת על זה ולראות?
ליה שמטוב: האנשים האלה מגיעים לבית חולים או יש מישהו שעבר כמה ניתוחים כבר, יש לו חוב ענק לבית החולים, יותר משלש מאות אלף שקל, היום הוא צריך לעבור צינתור, בלי 30,000 שקל הוא לא יטופל, אז מה, לתת לו מחר למות?
ליה שמטוב: איזה מעמד אתם נותנים?
ליה שמטוב: תייר?
ליה שמטוב: תייר b1, או תייר שיש לו את האפשרות לעבוד?
ליה שמטוב: אולי א/5, תבדקו, אולי עברו כמה שנים, הם פה, משפחה נורמטיבית, לא מסוכנים לציבור, תנו א/5 אם אתם לא מסכימים עם זה.
ליה שמטוב: למה, למה כל כך הרבה זמן מ 2012, עברו כבר שלש שנים, אין לו שום עבירה פלילי פה, הוא היה שם יושב ראש העמותה נגד הסמים, יש לו מדליות, יש לו תעודות הערכה, והם פה נמצאים, באמת, קצת רחמנות.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב, יש לך מה להגיב?
יואל רזבוזוב: אני מוותר.
אברהם נגוסה: גברת אלמנה שווטה.
אברהם נגוסה: התקרבי ואמרי את שרצית.
<מתורגמן לאמהרית: הגיעה לפני שנה לארץ, היא הייתה ממתינה לעלייה באדיס אבבה וישראלי שנסע מפה, התחתן אתה והביא אתה לפה, לישראל.
<מתורגמן לאמהרית: היא הגיעה לפה, כנראה מאז שהיא הגיעה היא מנסה לקבל מעמד עולה.
<מתורגמן לאמהרית: במהלך הזה היא לא הסתדרה עם בעלה, והיא עכשיו גם לא יכולה לעבוד וגם אין לה מעמד להישאר פה בארץ והיא במצב - - -
<עמוס ארבל: זה לא כמו טיפול של עולה, אדוני.
אברהם נגוסה: רגע, בוא נשמע.
אברהם נגוסה: אולי יש פתרון אחר, בואו נסיים את זה.
אברהם נגוסה: בסדר, תתייחס לזה.
<עמוס ארבל: נשואה לישראלי, זה לא מסלול של עולה, זה משהו אחר לגמרי.
אברהם נגוסה: היא היתה בהמתנה לעלייה.
אברהם נגוסה: זה אומר היא שייכת לקהילה.
<עמוס ארבל: אם היתה ממתינה לעלייה אז היא היתה עולה בזכות עצמה ללא קשר לישראלי.
<עמוס ארבל: אני לא מכיר את הסיפור - - -
אברהם נגוסה: בואו נסיים.
אברהם נגוסה: אני גם לא מכיר את הסיפור אבל שהיא תסיים.
יואל רזבוזוב: היושב ראש, ברמה הפרטנית אפשר לבדוק עם עמוס ושיקחו את הסיפור שלה כי זה באמת סיפור שהוא לא של עלייה אלא של מתאזרח, שזה משהו אחר.
אברהם נגוסה: רגע, רגע, , בואו נגיע לשאלה אם זכאית או לא זכאית, נבדוק את הענין אבל נשמע את זה.
<מתורגמן לאמהרית: נשמור על הפרטיות שלה, שלא צריך שכולם ידעו על זה.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים לעמוס ארבל, מנהל אגף מעמד אישי במשרד הפנים.
<עמוס ארבל: זה נשמע כמו שאני מן הרבנות –מעמד אישי.
<עמוס ארבל: התפקיד הוא מנהל אגף מירשם ומעמד ברשות האוכלוסין.
<עמוס ארבל: ראשית, לגבי המקרים הפרטניים שעולים כאן, אני חושב שמפאת צנעת הפרט, זה לא עניינו של הציבור לדעת את כל הספור כאן ולעסוק בו כאן, ושנית, אין לי את היכולת להתייחס למקרה- - -
אברהם נגוסה: בוא אני אגיד לך, אנשים מגיעים לפה, אני לא יודע מה יש בפנים עד שאנחנו לא - - -
<עמוס ארבל: בסדר, אין לי טענות - - -
אברהם נגוסה: אם היא מוכנה לדבר אז אין פה פגיעה בצנעת הפרט כי היא רצתה לדבר.
<עמוס ארבל: נכון, והחלק השני שלי הוא שאין לי יכולת להתייחס כי אני לא מכיר את המקרים, בטח לא בעל- פה, אין לי פה מחשב, אין לי פה שום דבר, אני יכול רק לשמוע ולהתייחס ברמה העקרונית לסוגיות שעולות.
<עמוס ארבל: אני יכול כן להבטיח שאם יגיע אליי מקרה ברמה פרטנית דרך הוועדה או דרך חבר כנסת או דרך האדם עצמו, אני יכול כן להתחייב לבדוק אותו ולהעביר תשובה רצינית ומוסמכת בעניין הזה.
<עמוס ארבל: ואם לא ניתן מעמד, גם כאלה שמ-2012 כמו שגבירתי ציינה ועוד כל מיני מקרים אחרים, כנראה שהאמת תתבהר והדברים יהיו יותר מדוייקים לגבי הסיבות שלא נתנו לאנשים מעמד, ואולי יתברר שזו לא אטימות של משרדי הממשלה ולא של פקידים וזו לא חוסר רגישות, אלא פשוט כי יש בעייתיות כזו או אחרת באותו תיק, באותו מקרה, ובגלל זה המקרה לא בא לסיומו.
<עמוס ארבל: בהתייחסות שלי, אדוני היושב ראש, אני אתאר בכמה דקות את התהליך הקיים היום בשינוי סטטוס מתייר לעולה.
<עמוס ארבל: התהליך קיים מזה שנים במדינת ישראל, לא המצאנו אותו היום ובשנתיים שלש האחרונות הוא התעצם וגדל, מכל מיני סיבות –לא חקרנו אותן אבל לא נפרט אותן כאן, בעניין של היקף הבקשות של אנשים שמגיעים לישראל ופה מבקשים לשנות את הסטטוס שלהם.
<עמוס ארבל: צריך לזכור שיש הרבה מאוד, לא מעט, שנשארים כאן שנה, שנתיים אפילו, מחכים, לומדים את התרבות הישראלית, בודקים איך נראה הרחוב הישראלי ורק אחרי זה מחליטים שהם רוצים להישאר כאן – כן או לא.
<עמוס ארבל: בעיקר בגלל המצב בצרפת נכנסנו למצב חדש ביחד עם הסוכנות היהודית, וביוזמה מקומית – נקרא לזה ממש כך, של ניסיון לעזור לאוכלוסיה הזאת שחלק גדול מן האנשים עזבו את הכול בצרפת והגיעו לכאן, לנסות לקהל עליהם גם מבחינת הזמן שהם היו צריכים להיות פה, גם מבחינת התורים, גם מבחינת הכסף שהם שילמו לעורכי דין ועוד ועוד, ואמרנו: צריכים לעשות מעשה.
<עמוס ארבל: גיבשנו תהליך שהוא היום עובד בצורה יוצאת מן הכלל, חמש לשכות של רשות האוכלוסין, שעד לפני חודש, שהאדם מגיע, תוך שבועיים מן הרגע שהוא הגיש את הבקשה, הוא מקבל תעודת זהות של עולה חדש.
<עמוס ארבל: זה היה עם איטליה, שוויץ, צרפת ומדינות ערב, המעטים שהגיעו משם.
<עמוס ארבל: לפני כחודש, סיכמנו את הפיילוט הזה ביחד עם הסוכנות היהודית והרחבנו את זה לכל מדינות העולם, למעט חבר העמים, כולל ארצות הברית, למעט - - - .