GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרב תורג'מן: אין לי בעיה לכתוב יום רביעי.
<מרב תורג'מן: "ביום רביעי שלפניו".
<קריאה: פרשת "לך לך" אף פעם לא יחול לא בשני לא בחמישי ולא בשבת.
<מרב תורג'מן: אז אם זה יחול ביום ראשון, שלישי או רביעי, זה יצוין באותם ימים.
<מרב תורג'מן: ככל שזה ייפול ביום שישי, זה יצוין ביום רביעי קודם.
אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 2?
אברהם נגוסה: הסעיף עבר פה אחד.
<מרב תורג'מן: "פעולות לציון יום העלייה.
<מרב תורג'מן: יום העלייה יצוין – בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה הקליטה והתפוצות של הכנסת".
<מרב תורג'מן: בדיון הקודם הוצע שיום העלייה יצוין גם בדיון בוועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת.
אברהם נגוסה: מה דעתכם שנוריד את זה?
<מרב תורג'מן: אני חושבת שראוי שוועדת העלייה והקליטה תקבע את סדרי דיוניה ולא את סדרי דיוניה של ועדה אחרת.
<מרב תורג'מן: אבל כמובן מה שאתם תחליטו.
<מרב תורג'מן: בדיון הקודם בקשו להוסיף את ועדת החינוך.
יגאל גואטה: ואת חושבת שלא נכון?
יגאל גואטה: אז נוריד.
<מרב תורג'מן: שוב, זה נושא שאפשר יהיה לדון בו לקראת קריאה שנייה ושלישית.
<אסתר בלום: אסתר בלום ממועצת ארגוני העולים.
<אסתר בלום: כשיש יום מיוחד, למשל של העובדים הסוציאליים, אז כל הוועדות דנות על זה.
<אסתר בלום: כשיש יום על עלייה, למה לא כל הוועדות ביום הזה ידונו על זה?
יגאל גואטה: הן רשאיות לדון, רק אי-אפשר לחייב אותן לדון.
<מרב תורג'מן: זה באופן וולונטארי.
<מרב תורג'מן: אין תקדים לחיוב בחקיקה לקיים דיונים בוועדות הכנסת.
<מרב תורג'מן: יש בהחלט קיום דיונים במליאת הכנסת, אבל לא בוועדות.
<מרב תורג'מן: גם כך אני סבורה שזה תקדים לחייב דיון בוועדת העלייה והקליטה, אבל אני חושבת שלא ראוי לחייב דיון בוועדות נוספות מוועדות הכנסת.
<אסתר בלום: אז מה הנוסח כאשר מדברים על יום העובדים הסוציאליים?
אברהם נגוסה: יושב-ראש הכנסת החליט לדון בזה בכל הוועדות.
יגאל גואטה: או שיושב-ראש ועדה יכול לזמן דיון בנושא הזה.
יגאל גואטה: הכוונה שיושב ראש הוועדה לעלייה וקליטה לא יחייב את יושב-ראש ועדת החינוך לעשות דיון.
<אסתר בלום: שתהיה חגיגה בכל הכנסת בכל הנושאים.
אברהם נגוסה: תקשיבי לנוסח הסעיף.
<מרב תורג'מן: אני חוזרת שוב ש"יום העלייה יצוין – בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.
<מרב תורג'מן: באירוע מיוחד בישיבת הממשלה.
<מרב תורג'מן: בבית הנשיא.
<מרב תורג'מן: במערכת החינוך, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל".
<מרב תורג'מן: כאמור בדיון הקודם חברי הכנסת התבקשו להוסיף את משטרת ישראל.
<מרב תורג'מן: אני אשמח לשמוע את עמדת הנציגה של המשרד לביטחון פנים או של המשטרה.
<טלי דניאל: אנחנו חושבים שזה רעיון מצוין.
<טלי דניאל: התהליך של השבת העם היהודי לארצו אחרי 2000 שנות גלות הוא ייחודי ומהווה בסיס חשוב לתקומת העם היהודי.
<טלי דניאל: אנחנו בעד.
<קריאה: בדקתי וגם המשרד לביטחון פנים לא מתנגד.
<מרב תורג'מן: אפשר להעלות להצבעה את סעיף קטן 3(א) על ארבעת פסקאותיו.
אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 3(א)
אברהם נגוסה: אושר פה אחד, על ארבעת הפסקאות שלו.
<מרב תורג'מן: " (ב) שר העלייה והקליטה, רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, לרבות פעולות נוספות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית" זה אחרי שהורדנו את המילים "מחוץ לישראל".
<עופר דהן: ציינתי קודם שיש ארגונים נוספים שעוסקים בעלייה, עסקו בעלייה ויעסקו בעלייה.
סופה לנדבר: אם נציין את זה בחוק לא יחגגו כולם ביחד.
<עופר דהן: אני מבקש רק להביע את עמדתי.
<עופר דהן: אני מבקש להקפיא את ההצבעה על הסעיף הקטן הזה.
<עופר דהן: יש ליושב-ראש הוועדה את הזכות לעשות את זה.
<עופר דהן: עמדת משרד משפטים ברורה בעניין ונאמרה בצורה מאוד גלויה.
<עופר דהן: גם אנחנו וגם ארגונים נוספים שעוסקים בעלייה מרגישים שיש כאן אפליה לטובת ארגונים מסוימים.
<עופר דהן: לכן אנחנו חושבים שלא ראוי לקיים את ההצבעה על הסעיף הקטן הזה לפני בירור משפטי.
<יונתן יבור: לגבי הסוכנות שציינו קודם שהם מתעסקים עם העלייה, לצורך העניין, לא מאנגליה ולא מצפון אמריקה, כי שם זה "נפש בנפש", לא מצרפת כי יש להם ארגון משלהם.
<יונתן יבור: זה לא נכון?
אברהם נגוסה: קיימנו על זה כבר דיון אנחנו באמצע הצבעה.
<עופר דהן: אני מבקש שיירשם שאנחנו מבקשים שיהיה בירור - - -
סופה לנדבר: אתה צודק אבל נעשה את זה לפי ההחלטה של השר.
סופה לנדבר: אני חושבת ששר העלייה והקליטה יוסיף את כל הארגונים כולם.
<עופר דהן: אין לנו בעיה שיירשם ששר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות, בלי אזכור של הארגונים.
אברהם נגוסה: זה בוודאי יירשם, אבל לא פה בחוק.
אברהם נגוסה: אנחנו נדון שוב לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
אברהם נגוסה: אם תשכנעו את הממשלה - - -
<עופר דהן: משרד המשפטים תומך בזה בצורה ברורה.
אברהם נגוסה: לציין את הקרן לידידות?
<עופר דהן: לא לציין אף ארגון.
יחיאל חיליק בר: אתה לא יודע את מי להוסיף קרן לידידות ונפש בנפש ונשכח מישהו אחר.
יחיאל חיליק בר: נעשה לו עוול גדול.
<עופר דהן: אנחנו מסכימים עם עמדת משרד המשפטים שאין לאזכר שום גוף.
אברהם נגוסה: ההערה שלך תהיה רשומה בפרוטוקול ואנחנו נצביע עכשיו לפי הנוסח שנמצא לפנינו, כפי שהקריאה היועצת המשפטית.
אברהם נגוסה: אנחנו לא נוגעים כרגע בעניין הוספת עוד ארגונים.
אברהם נגוסה: אם אכן הממשלה תסכים, אנחנו נדון על זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אברהם נגוסה: נצביע לפי הנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.
אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 3(ב)?
אברהם נגוסה: הסעיף אושר פה אחד.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין, הייתי צריך לציין זאת בהתחלה, שהיום התבשרנו על העלאת יהודים מתימן.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים.
סופה לנדבר: אנחנו קוראים למי שנשאר שם, אנחנו מוכנים לקבל אותם עם כל הפריבילגיות שמגיעות להם.
<קריאה: ולא שוכחים לרגע את היהודים מאתיופיה.
אברהם נגוסה: תימן ואתיופיה מאוד קרובים ואנחנו לא שוכחים לרגע גם את ה-9,000 שממתינים שם.
אברהם נגוסה: אני מקווה שאנשי הסוכנות, כמו שפעלתם להוציא את היהודים מתימן, יישר כוח על כך, אני מבקש שתוציאו גם את 9,000 היהודים מאתיופיה שממתינים במצב קשה.
יחיאל חיליק בר: כולנו מצטרפים ותומכים.
אברהם נגוסה: החוק אושר לקריאה ראשונה.
אברהם נגוסה: בשבוע הבא החוק יעלה במליאה לקריאה ראשונה.
אברהם נגוסה: כשיחזור נדון בו בוועדה.
אברהם נגוסה: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: ברוכים הבאים לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: איתי חברי, חברי הכנסת, חבר הכנסת מוטי יוגב וחבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברי הוועדה.
אברהם נגוסה: נמצאים גם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: איתנו נמצא גם הרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות, נציגי המשרדים, הרשויות המקומיות ועכשיו מצטרפת אלינו גם חברת הכנסת סופה לנדבר.
אברהם נגוסה: הוועדה קיימה דיון ביום 18 בינואר 2016, בנושא היערכות משרדי הממשלה והרשויות המקומיות לקליטת העולים מהתפוצות.
אברהם נגוסה: לוועדה דווח כי כ-32,000 יהודים עלו ארצה בשנת 2015, וכי בשנה הקרובה צפוי המספר עוד לעלות.
אברהם נגוסה: מעל 7,000 עולים הגיעו בשנת 2015 מחבר העמים, 8,000 הגיעו מצרפת, מעל 3,000 הגיעו מצפון אמריקה וכ-1,400 עולים מדרום אמריקה.
אברהם נגוסה: זה היה הדיווח שקיבלנו ביום 18 בינואר 2016.
אברהם נגוסה: ואז הוועדה החליטה על נושאים שאנחנו רוצים לברר מהממשלה ושלחנו מכתב באותו יום לראש הממשלה, לשר הקליטה ולשר החינוך.
אברהם נגוסה: הנושאים שאנחנו העלינו בעקבות הסיכום וההחלטה שקיבלנו פה בוועדה: לכנס בדחיפות את קבינט הקליטה כדי לגייס את כל המשרדים לקלוט את העולים החדשים בצורה מיטבית.
אברהם נגוסה: להפוך את העלייה מצרפת, אוקראינה, בלגיה ואתיופיה לפרויקט לאומי מתוקצב.
אברהם נגוסה: להתוות קריטריונים ברורים לרשויות המקומיות, כדי להבהיר להן מה הן הזכויות לעולים חדשים בכל התחומים.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרד החינוך להגדיל לאלתר את שעות העברית לתלמידים עולים.
אברהם נגוסה: הוועדה תקיים דיון נוסף בנושא, בהשתתפות שר הקליטה והעלייה ושר האוצר.
אברהם נגוסה: לכן, על פי זה אנחנו קבענו את הדיון היום בתיאום עם שר הקליטה, בתיאום גם עם סגן שר האוצר, שיגיעו לפה.
אברהם נגוסה: הם הבטיחו שיגיעו לפה והדיון נקבע בתיאום איתם.
אברהם נגוסה: אתמול ברגע האחרון הודיעו לנו ששניהם לא יגיעו ואנחנו מאד מצטערים על כך ששרי הממשלה, לאחר שקבענו איתם, תאמנו איתם את הפגישה, ברגע האחרון הם מבטלים את הגעתם.
אברהם נגוסה: זה מראה ומלמד משהו, שאנחנו לא נותנים עדיפות לנושא העלייה ואני מצטער על כך.
אברהם נגוסה: אנחנו בכל זאת נאלצנו להמשיך את זה בתאריך שקבענו.
אברהם נגוסה: לא רצינו לבטל את הדיון.
אברהם נגוסה: נמצא איתנו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה ואנחנו נשמע ממנו מה ההתייחסות של הממשלה עד כה לנקודות או לנושאים שאנחנו פנינו, שהוועדה קיבלה החלטה בדיון הקודם ואנחנו פנינו בכתב למשרדים האלה.
אברהם נגוסה: אני אתן את זכות הדיבור תחילה לחברי, חברי הכנסת.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, כבוד יושב הראש.
יואל רזבוזוב: חברי חברי הכנסת, אנשי קרן הידידות, הרב אקשטיין, חברים נכבדים.
יואל רזבוזוב: אני פשוט מסיבות אישיות צריך לעזוב עוד כמה דקות.
יואל רזבוזוב: היה לי חשוב לבוא לדיון ובאמת אני מצטער שהשרים לא הגיעו.
יואל רזבוזוב: השרים כן צריכים להיות פה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, יושב הראש, הממשלה בכלל לא רואה שום חשיבות בעניין של העלייה.
יואל רזבוזוב: אנחנו עושים דיונים ואנחנו מדברים ואנחנו נלחמים ואין כאן בוועדה הזאת קואליציה אופוזיציה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כולנו ביחד רוצים להיטיב עם העולים.
יואל רזבוזוב: אנחנו רואים בשנים האחרונות כמויות שיא של עולים, אבל בסופו של דבר אנחנו רואים את הקשיים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים כחברי כנסת בשטח ולא רואים שום תזוזה.
יואל רזבוזוב: מדברים על שעות חינוך, מדברים ולא רואים שמקבלים עוד שעות חינוך.
יואל רזבוזוב: מדברים על חינוך בלתי פורמאלי, לא רואים שום דבר.
יואל רזבוזוב: מדברים על רישיונות, אז גם פה ושם רישיונות המרה של תעודות, גם עד שזה זז.
יואל רזבוזוב: אני רציתי להדגיש נקודה שהיא מאד מאד פרקטית.
יואל רזבוזוב: היום דיברתי כבר גם עם שר הפנים ועם הלשכה שלו, גם עם מינהלת ההגירה, עם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה בנושא של העולים שמגיעים ביום ראשון לארץ, מגיעים לשדה התעופה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כן מבינים שאמרו שהם צריכים לקבל תעודות זהות, חלק מקבלים, חלק לא.
יואל רזבוזוב: הבנתי שכמה מהקבוצות, שלדוגמא הקרן לידידות הביאו, לא קיבלו תעודות זהות במקום.
יואל רזבוזוב: משרד העלייה והקליטה צריכים לתת את האנשים שלהם, במקום שיתעסקו בקליטה עצמה, הם צריכים לתת תעודות זהות.
יואל רזבוזוב: אז היום עוד פעם הבטיחו לי ואמרו שהורידו את הנוהל וזה נוהל שיהיה, אבל בינתיים אני לא רואה את מהנוהל הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה כן צריכים להשגיח שכל יום יישבו שם נציגים של משרד הפנים.
יואל רזבוזוב: הם הבטיחו.
יואל רזבוזוב: זה משהו שהובטח.
יואל רזבוזוב: אנחנו רק צריכים לוודא - - -
סופה לנדבר: אבל עשיתי את זה.
סופה לנדבר: אישרתי ככה.
סופה לנדבר: משרד ה - - -
יואל רזבוזוב: אבל עובדה.
סופה לנדבר: עולה מגיע מקבל תעודת עולה ותעודת זהות - - -
יואל רזבוזוב: נכון, בחצי שעה הוא מקבל הכל.
סופה לנדבר: אז מה קרה?
יואל רזבוזוב: אז מה שקרה שכנראה עכשיו לא איכפת לאף אחד.
יואל רזבוזוב: אני הגעתי עם הטיסה האחרונה, בפעם האחרונה שטסתי עם העולים עם קרן הידידות לא היה שום דבר והתעצבנתי ובסוף עשינו את זה ולטיסה הבאה כבר היו שם ואחרי זה עוד פעם, גם הבטיחו ושום דבר לא קרה.
יואל רזבוזוב: אז מעכשיו אני אומר, ואנחנו כולנו כאן צריכים להילחם על זה.
יואל רזבוזוב: לא יהיה דבר כזה שעולים יגיעו ויטרטרו אותם אחרי זה למשרד הפנים והם יחכו בתורים, יתקלו בבירוקרטיה.
יואל רזבוזוב: הם לא יודעים את השפה.
יואל רזבוזוב: זה הדבר הכי נורא.
יואל רזבוזוב: ביום הראשון הם נוחתים וזה הדבר הכי נורא.
יואל רזבוזוב: וזה עולה גרושים למדינה.
יואל רזבוזוב: זה לא עולה כסף בכלל, זה לא עניין תקציבי.
יואל רזבוזוב: זה הדבר הראשון שאני רוצה שתשימו לב.
יואל רזבוזוב: ועוד נקודה, כשהעולים מגיעים והם לא יודעים את השפה וקשה להם, צריכים לקחת דוגמא.
יואל רזבוזוב: ואני עוד פעם מציין כאן את הקרן, הקרן לידידות.
יואל רזבוזוב: יש להם נציגים שמלווים את העולים.
יואל רזבוזוב: לעולים יש כתובת.
יואל רזבוזוב: אז צריכים לדעת לקחת את המתמטיקה שלהם, איך אתם עושים את זה.
יואל רזבוזוב: נציג ל-50, ל-100 משפחות, ל-200, אני לא יודע, אבל שלכל משפחה תהיה כתובת.
יואל רזבוזוב: וכאן אני חושב שגם הגורמים, גם משרד העלייה והקליטה וכל משרד אחר, צריך שיהיה לכל עולה לפחות בשנה הראשונה, שתהיה לו כתובת לאן לפנות.
מרדכי יוגב: ברשות יושב הראש, ברשות חברי חברי הכנסת, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, הרב אקשטיין ומכובדי כולם, נציגי המשרדים, נציגי הארגונים, כולם.
מרדכי יוגב: בעיני מטרת הישיבה, וכך השתדלתי לדחוף אליה יחד עם יושב הראש, היא איך אנחנו נעשה יותר רחב, יותר קונקרטי, איך נביא כוועדה, כדי שיעלו יותר עולים ונקלוט אותם יותר טוב.
מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו בתקופה היסטורית, דומה לתקופה של גל העלייה הגדול מברית המועצות, או גלי העלייה מאתיופיה.
מרדכי יוגב: 32,000 יהודים בשנה, כפי שדווחנו על ידי הסוכנות לפני ישיבה או שתיים, ואת הפיצול שלהם כבר מסר פה יושב הראש – קרוב ל-8,000 או יותר מצרפת.
מרדכי יוגב: כ-8,000 או יותר מחבר המדינות ואוקראינה ועוד 16,000 מכל העולם: דרום אמריקה, צפון אמריקה, בני מנשה, אתיופיה, מכל העולם ואשתו.
מרדכי יוגב: אפריקה.
מרדכי יוגב: זה מחייב אותנו להרבה יותר.
מרדכי יוגב: אני אומר, ואני גם אומר כביקורת, על אף שאני איש קואליציה, לא יעלה על הדעת שקבינט העלייה והקליטה לא יכונס במציאות כזו כל חודש, גג כל שלושה חודשים.
מרדכי יוגב: ואני אומר לנו כוועדה, אני כבר מדברת על השורות התחתונות, שאנחנו אני חושב גם צריכים להתכנס כל חודשיים במציאות כזאת, ולשאול מה עוד נעשה, מה לא נעשה ולדחוף אליו, להניע דברים.
מרדכי יוגב: נשמע פה גם את משרד הקליטה, נשמע מהאחרים, מה לעשות עוד, כדי שהמספרים כפי שהם הוצגו בוועדה הקודמת לא ירדו.
מרדכי יוגב: צפי ל-40,000 בשנת 2016 יהיה אך ורק אם אנחנו פה בארץ נדע לעשות את כל מה שמתחייב ואני אומר בחיוך, ולא נתנהג לפי אותה ציניות של המערכון של אורי זוהר ואריק איינשטיין, אלא נדע לקבל את העולים הללו בחיבוק, תוך דאגה.
מרדכי יוגב: לפתור את הבעיות הן מרישום בשדה התעופה ומשם כבר לתכלל את האנשים, בין מי שבא באשרת תייר, בין מי שבא באשרת עולה, כר לשים עליו פוקוס.
מרדכי יוגב: הוא נמצא פה ואפשר היום לדעת את הכל באמצעות המחשב ולהביא ליידוע ממשרד ראש הממשלה, ושיהיה שם גם אדם שמתכלל את כל המשרדים.
מרדכי יוגב: ופה אני אומר גם לך, אדוני המנכ"ל, הוועדה הזאת, אני משווה אותה, אני חבר גם בוועדת חוץ וביטחון וחברי ועדת תקציב הביטחון.
מרדכי יוגב: אנחנו כוועדה או אני במיוחד, הובלנו תהליך של תמך במשרד הביטחון.
מרדכי יוגב: הגדלת התקציב של צה"ל ותקציב הביטחון, יש לי פה את האשמה ואני נושא באשמה בכבוד, בכדי שצה"ל יוכל להגן על מדינת ישראל בשנים הללו.
מרדכי יוגב: כי כמו שהייתה הבצורת של השנים 2013-2014, היא הביאה את צה"ל למצב שאין לו מוכנות.
מרדכי יוגב: וכך אני אומר לגבי הוועדה.
מרדכי יוגב: אנחנו פה בוועדה כולנו, כמו שאמר חברי, יואל רזבוזוב, אין אופוזיציה, אין קואליציה.
מרדכי יוגב: רוצים כולנו יחד לסייע למשרד העלייה והקליטה שעומד בראש, שיהיו לו יותר תקציבים, כן, וגם ליתר משרדי הממשלה, יותר יכולות ממשלתיות ואני מודה לכל התורמים ולכל הארגונים, הרב אקשטיין ואחרים.
מרדכי יוגב: כך גם למשרד הפנים, כך גם למשרד החינוך, כך גם למשרד התעסוקה, הכלכלה, כך גם למשרד הבריאות והרווחה, כך לצה"ל, ככור היתוך שבעיני הוא כור היתוך מדהים.
מרדכי יוגב: נתנו פה בוועדת העלייה והקליטה הקודמת, ובוועדת חוץ וביטחון אתמול או שלשום, שכל עולה כזה שעלה בגילאי התיכון מעבר לח', יהיו לו את האפשרות שיפנו אליו לעשות מכינת אופק, כדי שהאוריינטציה שלו תהיה יותר קלה להיכנס והמיצוי שלו יהיה נהדר, ובצה"ל זה לא מבחינתו נקודת נפילה, אלא נקודת המראה.
מרדכי יוגב: אנחנו שם.
מרדכי יוגב: בן גוריון כבר קבע את הכלל הזה וצריך, לגבי העולם, כמו שקבע אותו לגבי אחרים שיש בהם איזו שהיא חולשה, מחוו"ה אלון או אחרים, לתת להם את האפשרות.
מרדכי יוגב: מי שלא ירצה והוא כבר בתוך החברה, אדרבא, שיטוס.
מרדכי יוגב: אבל מי שרוצה, שתהיה בידו את האפשרות הזאת בין אם לפי העדה או הכלל, בני מנשה במכינה שלהם, עולים מאתיופיה, וברגע שהוא כבר יכול לצאת מהחממה ולהמריא כאחד מהארץ.
מרדכי יוגב: והדבר הנוסף הוא, מה צריך בכדי שנקלוט יותר בהמשך הקליטה גם לאורך שנים.
מרדכי יוגב: בוועדה קונקרטית לבני מנשה לפני שבוע, התבשרנו, ואני אומר תודה למשרד על כך שישוו את בני מנשה ליוצאי אתיופיה ובכך גם ילוו אותם 15 שנה.
מרדכי יוגב: יש לזה ערך גדול למדינת ישראל.
מרדכי יוגב: מדינת ישראל תרוויח, משום שאז הדור השני לא יהפוך גם הוא לבעלי אותם צרכים של עולים ולא יהיה לו את האוריינטציה לארץ.
מרדכי יוגב: נוכל להביא אותו לכך שהוא יוכל להתמודד.
מרדכי יוגב: ואילו במציאות שאנחנו לא מתמודדים עם העולים בשנים הראשונות, אנחנו הופכים, וכך קרה בעדה האתיופית, שגם הדור השני נדרש לאותו סיוע.
מרדכי יוגב: ובעצם אם לא נעשה את זה טוב ואם לא נגדיל את זה מתוך אותה מחשבה, גם לאזור של 15 שנה, בעיקר בעדות שצריך.
מרדכי יוגב: ופה אני רוצה להוסיף דבר אחד אחרון נוסף.
מרדכי יוגב: אני סבור שיש ערך לעיתים שהוועדה דנה בפרטים רק בדיפלומות של רופאי השיניים מצרפת – איך להשוות, רק בכך שהיא אישרה החלטת ממשלה מיוחדת, מתוקצבת לעולי אוקראינה, בלגיה, צרפת ואתיופיה.
מרדכי יוגב: אבל מה קרה אם יש לי כרגע עולה מדרום אמריקה?
מרדכי יוגב: מברזיל או מארגנטינה שהוא באותו מציאות ויש 1,000 כאלה משפחות ברמלה.
מרדכי יוגב: אז הוא לא?
מרדכי יוגב: אם כן, לכן אני חושב שהישיבה הזאת צריכה גם לראות את העניין רחב וגדול מהמספרים וההתפלגות ובאיזה שרים ומציאות סוציו-אקונומית וגם קונקרטית.
מרדכי יוגב: לשים לנגד עיניה כל הזמן את מכלול העולים.
מרדכי יוגב: וכמובן בסוף אלוקים נמצא בפרטים הקטנים וצריך לסגור דברים וסדרי עדיפויות איך ניתן לסייע להם.
מרדכי יוגב: כבר הארכתי הרבה, ואני חושב שזאת אחריותנו.
מרדכי יוגב: ואני אמרתי ליושב הראש שהוא זכה, אמנם ועדת העלייה והקליטה היא בקצה המסדרון, בממ"ד, בחדר הביטחון, אבל אני חושב שבשנים כאלה של כמויות כאלה של עלייה וקליטה, זו ועדה אסטרטגית.
מרדכי יוגב: אני שמח שהוא העלה פה לאולם נגב וצריך לשים את הנושא הזה הרבה יותר קדימה ואנחנו פה לעזר למשרד העלייה והקליטה, לדחוף כמה שיותר מהר מרמת ראש הממשלה וכמה שיותר.
אברהם נגוסה: חשוב לי לציין שהעלייה מאתיופיה נסגרה בשנת 2013.
אברהם נגוסה: מאז אין עלייה מאתיופיה.
אברהם נגוסה: הייתה צריכה להיות קבוצה שתגיע אתמול, לפי החלטת הממשלה לפני ארבעה חודשים.
אברהם נגוסה: לצערי הרב ההחלטה הזאת הוקפאה ואין עלייה מאתיופיה.
אברהם נגוסה: החליטו להביא 9,000 תוך חמש שנים, כשממשלת ישראל לא מסוגלת, מדינת ישראל, עם הכלכלה, המעצמה פה, לא מסוגלת להביא 9,000.
אברהם נגוסה: אפילו לא מסוגלת להביא בחמש השנים שהיא חילקה את זה, לפחות 2,000 בשנה.
אברהם נגוסה: פה אנחנו מדברים על אלפים, על מעל 30,000.
אברהם נגוסה: ברור שלא הגענו ל-30,000, אז מה פתאום התקציב נגמר?
אברהם נגוסה: אני פשוט רוצה לציין את העובדה הזו, של התעלמותה של הממשלה מלבצע את ההחלטות שלה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, בבקשה.
קסניה סבטלובה: תודה כבוד יושב הראש, חברי חברי הכנסת.
קסניה סבטלובה: בהמשך לדבריו של חברי מוטי יוגב, אני רוצה רק להגיד שאנחנו אמנם נמצאים בממ"ד בקצה המסדרון, אבל בהחלט לא מקופחים וממ"ד זה גם מקום בטוח מאד, כך שמרגישים שם בסדר גמור ונמשיך להתכנס ולדון בבעיות החשובות האלה וכמובן להיות גם באולם נגב אין בזה שום פסול וזה נחמד מאד.
קסניה סבטלובה: צוין פה העניין המאד בעייתי של טיפול בעולים כאשר הם מגיעים לשדה התעופה.
קסניה סבטלובה: אני בוודאי כעולה שהגיעה לכאן לפני 25 שנים לא אשכח את הרגע הזה.
קסניה סבטלובה: אז אנחנו כמובן היינו בעיצומו של ה-גל, והמתנו משהו כמו 14 עד 16 שעות בממוצע בשדה התעופה.
קסניה סבטלובה: כמובן שהיום אין את המראות האלה.
קסניה סבטלובה: אני רוצה להגיד גם בגלל ההתקדמות של הטכנולוגיות של המדינה שלנו, גם בגלל כמות העולים, שאנחנו חפצים בכך שתהיה גדולה יותר, אבל כרגע זה מה שיש, אז בהחלט יש מצב להעניק לעולים טיפול מיטבי ומרבי, כאשר הם עודם נמצאים בארצות המוצא שלהם; ובכך יש לנו באמת כאן גם דוגמא של קרן לידידות, שאכן מנסה לברר בשביל העולים מה יחכה להם כאן בארץ.
קסניה סבטלובה: כי מהניסיון שלי ומהניסיון של חברי, זה פותר משהו כמו 70% מהבעיות כאשר יודעים מה יחכה להם פה.
קסניה סבטלובה: מה תמונת המצב.
קסניה סבטלובה: מה מקום המגורים.
קסניה סבטלובה: מה עם קופת חולים.
קסניה סבטלובה: אז לכל השאלות האלה, וכמובן מה עם הילדים שהם בגיל צבא, זו שאלה שמטרידה רבים מאד.
קסניה סבטלובה: איך מתמודדים עם העניין של הצבא, במקומות ששם לא היה גיוס.
קסניה סבטלובה: וכאן זה משהו שלדעתי נמצא אבל לא ברמה שבאמת עונה על כל השאלות.
קסניה סבטלובה: יש הרבה עולים שמגיעים לכאן והם חסרי אונים.
קסניה סבטלובה: הם לא יודעים לאן ללכת ועם מי להתייעץ.
קסניה סבטלובה: איך הילד מגיע ליחידה הכי טובה?
קסניה סבטלובה: האם הוא בכלל יכול להיכנס לשם?
קסניה סבטלובה: האם משפיע המוצא שלו?
קסניה סבטלובה: יש כל מיני שאלות שלנו זה נראה ברור לגמרי שכולם מקבלים אותו טיפול.
קסניה סבטלובה: שם, מאיפה שהם באים, זה לא כל כך מובן.
קסניה סבטלובה: אז המענה יכול להיות אלקטרוני, המענה יכול להיות טלפוני, כמובן בשפות של אותם עולים הרלבנטיים.
קסניה סבטלובה: אבל אני חושבת שאנחנו בהחלט כוועדה, יש לנו מקום לעקוב אחרי הדבר הזה ובאמת לעקוב שהעולים שלפעמים חוששים וקבלת ההחלטה לא מתקבלת, כי הם אומרים טוב, בסדר, יש פה יותר מדי שאלות של מה יהיה עם הביטחון ואיך אנחנו נתאקלם ואיך אנחנו נתמודד עם הכסף.
קסניה סבטלובה: אתמול אנחנו דנו בעניין של קופות החולים, כיצד בעצם אנשים שלא יודעים על מערכת הבריאות הישראלית יכולים לקבל חלק מהתשובות כאשר הם עודם נמצאים בצרפת, רוסיה, אוקראינה, או במקומות אחרים.
קסניה סבטלובה: אז כנ"ל לגבי כל הדברים האחרים שנמצאים בארץ שלנו.
קסניה סבטלובה: אם זה צבא, אז זה צבא כמובן.
קסניה סבטלובה: אם זה חינוך של הילדים, אז בוודאי.
קסניה סבטלובה: אם העולים מגיעים, וחלקם זוכים לזה עכשיו, אבל הרוב הגדול לא, כשהם יודעים שאני מגיעה והילד שלי ילך לבית ספר כזה או אחר ואני יכולה לראות את בית הספר הזה ואולי אפילו לבקר באתר של אותו בית ספר, אז תאמינו לי שזה מוריד מהחרדות ומהדברים שהעולים מתמודדים איתם אחרי זה, כאשר הם כבר נמצאים כאן.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שזה מאד חשוב בכל מה שנוגע לחינוך, כמובן.
קסניה סבטלובה: כמובן גם לאנשים המבוגרים יותר, וכאן זה לדעתי המשרד לענייני ותיקים צריך להירתם, כי יש הרבה משפחות שיש את המרכיב הזה של הורים מבוגרים או סבים וסבתות ולא יודעים בדיוק במה הם יתקלו פה.
קסניה סבטלובה: אז האם אנחנו נוכל להציע מין דבר שככה נעקוב אחריו, גם כן מין ספרון כזה, עם אתרי האינטרנט הרלבנטיים; וגם יש לעבוד על ההנגשה הלשונית, כי כאן אנחנו מבינים שלמשל קופות החולים ומשרד הבריאות לצערנו הרב לא מנגיש בצורה מיטבית את המידע שקיים לעולים ולמי שזקוק למידע הזה.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שבאמת, אם אנחנו נשים יותר דגש על העניין הזה כמדינה קולטת עלייה וכמדינה שמקווה באמת ומתפללת לקיבוץ גלויות שיתגשם ושבאמת נקבל פה את העולים, נברך אותם וגם נעזור להם לא להתמודד עם אותם הקשיים שאני ואתה כבוד יושב הראש, נתקלנו בדברים האלה כשהגענו.
קסניה סבטלובה: אז אני חושבת שעלינו להתחיל לטפל בהם לא כשהם מגיעים לשדה התעופה, אלא הרבה הרבה לפני ואז באמת גם נעשה את הקליטה יותר קלה וחלקה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מהסוכנות.
אברהם נגוסה: אני מבין שמנכ"ל משרד הקליטה רוצה לדבר יותר מאוחר, אחרי שישמע את נציגי המשרדים והארגונים.
אברהם נגוסה: לכן אני פונה לסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: מה ההיערכות שלכם?
אברהם נגוסה: בוא תעדכן אותנו לגבי כל העולם, מארבע כנפות תבל, לא רק כיוון אחד.
<יהודה שרף: קודם כל הצטערתי שחברי הכנסת המכובדים התעלמו מהסוכנות היהודית בנושא של העלייה.
מרדכי יוגב: חס וחלילה.
אברהם נגוסה: אני נותן לך את רשות הדיבור עכשיו.
<יהודה שרף: אני לא דיברתי עליך, אדוני יושב הראש.
<יהודה שרף: ולעצם העניין - - -
מרדכי יוגב: רק רגע, אני מוכרח למחות.
מרדכי יוגב: כששאל אותי יושב הראש מי ידבר ראשון, אמרתי לו הסוכנות.
מרדכי יוגב: הסוכנות.
<יהודה שרף: אז אני מתנצל, חבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: הוא חשב על אחרים ואמרתי לו הסוכנות.
<יהודה שרף: חבר הכנסת יוגב אני מתנצל.
<יהודה שרף: קבל את התנצלותי.
אברהם נגוסה: וחוץ מזה צריך לראות את מבחן התוצאה.
<יהודה שרף: אתה מקבל את התנצלותי?
<יהודה שרף: מבחן התוצאה הוא לא של הסוכנות היהודית.
<יהודה שרף: מבחן התוצאה הוא של מדינת ישראל ואני אסביר את הכל.
<יהודה שרף: קודם כל הצפי שלנו ללא עולי אתיופיה, אל מול פתיחת תיקים, ללא שינויי סטאטוס – הוא כ-33,000 עולים בשנת 2016.
<יהודה שרף: ללא שינויי סטאטוס וללא עולי אתיופיה.
<יהודה שרף: אני מדבר כרגע אל מול פתיחת תיקי עלייה, אבל שוב, זה צפי.
<יהודה שרף: זה צפי.
<יהודה שרף: השנה עלו טיפה פחות מ-32,000 עולים.
<יהודה שרף: טיפה פחות.
<יהודה שרף: עלו.
<יהודה שרף: אני עוד מעט אדבר על משנה הסטאטוס.
אברהם נגוסה: כמה עלו עד כה?
אברהם נגוסה: כמה עלו עד עכשיו מינואר עד נגיד אמצע מארס.
<יהודה שרף: אני יכול לתת לאדוני את הנתונים, אבל זה לא מה שמשקף, כי ינואר, פברואר - - -
אברהם נגוסה: זה מאד חשוב להגיד לנו איפה אנחנו עומדים.
סופה לנדבר: בהשוואה לשנה שעברה זה פחות.
<יהודה שרף: 600 עולים פחות משנה שעברה עלו - - -
מרדכי יוגב: מה, פחות משנת 2014?
סופה לנדבר: בהשוואה לשנה הקודמת, לשנת 2015.
<יהודה שרף: אבל שוב, ינואר-פברואר-מרס אלה החודשים החלשים.
<יהודה שרף: שנה שעברה היא לא דוגמא.
<יהודה שרף: העלייה בשנה שעברה, בשלושת החודשים הראשונים, הייתה בעקבות האירועים בצרפת ובאוקראינה, האירועים הטראומתיים שהיו שם.
<יהודה שרף: נכון לעכשיו אוקראינה שקטה וצרפת יחסית גם שקטה.
<יהודה שרף: עכשיו, היהודים הם יהודים.
<יהודה שרף: אנחנו מכירים כולנו את עצמנו.
<יהודה שרף: מבחינת הצפי, אנחנו צופים שתהיה עלייה בשנת 2016 אל מול שנת 2015.
<יהודה שרף: המאסה של העולים מגיעים בחודשי הקיץ עד החגים וטיפה אחרי החגים.
<יהודה שרף: אני לא מדבר על אמריקה הלטינית, כי שם השנה היא הפוכה מבחינת החופש הגדול והילדים.
<יהודה שרף: אני רוצה לומר לכם משהו, רבותי חברי הכנסת, ואני לא מחדש שום דבר.
<יהודה שרף: להביא מאסה של עולים לארץ זה עניין של תקציב של מדינה.
<יהודה שרף: אני לא מחדש כלום.
<יהודה שרף: מה שעולה רוצה זה שלושה דברים עיקריים: חינוך, דיור, תעסוקה, כרגע לא משנה הסדר.
<יהודה שרף: המדינה לא שמה מספיק משאבים לדברים האלה.
<יהודה שרף: אני רוצה לומר משהו לגבי הרישא של דבריו של חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
<יהודה שרף: תראו, אני סוכנות יהודית, אני נמצא הרבה בשדה התעופה.
<יהודה שרף: מי שרואה איך היום משרד העלייה והקליטה נערך לקלוט את העולים ומי שמכיר את התכניות העתידיות, עתידיות זה עניין של שבועות, זה עולם אחר ממה שהיה בשנים הקודמות.
<יהודה שרף: רוב העולים מקבלים את תעודת הזהות בשדה התעופה, לפחות העולים שעוברים דרכינו.
<יהודה שרף: העולים שלא מקבלים את תעודת הזהות בשדה התעופה, לא מקבלים את זה בגלל חוק, ומדובר כאן על עולה שהוא ישראלי.
<יהודה שרף: זאת אומרת או אם הוא קטין חוזר או אם הוא ישראלי יליד חו"ל.
<יהודה שרף: החוק אומר שהם מקבלים בבירור בלשכה של משרד הפנים.
<יהודה שרף: שלשום הייתי בשדה התעופה, ראיתי קליטה של 100 עולים מאוקראינה ומברזיל.
<יהודה שרף: לקח דקות למקסים, מקסים זה האיש שמנהל את משרד העלייה בשדה התעופה.
<יהודה שרף: דקות לקבל את העולים האלה.
<יהודה שרף: הייתם צריכים לראות באיזו צורה מכובדת, וזה לא היה לכבודי, כי אנחנו נמצאים שם הרבה, של כיבוד, של חונכות לילדים קטנים.
<יהודה שרף: דברים שלא היו בעבר.
<יהודה שרף: והעולים, תוך שעתיים כולם היו במכוניות החוצה.
<יהודה שרף: לגבי כתובות שכאן נאמר.
<יהודה שרף: אנחנו מעבירים את הכתובות למשרד העלייה והקליטה מהעולים עצמם.
<יהודה שרף: אין עולה שמגיע, אין כמעט עולה שמגיע לארץ, שאין לו כתובת ראשונית.
<יהודה שרף: רוב העולים של הקליטה הישירה נותנים כתובת ואלה שמגיעים למסגרות שלנו, אנחנו יודעים מראש לאיפה להביא אותם.