GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שי אברהם: במיוחד בקהילה האתיופית.
<שי אברהם: הרבה מהנשים בקהילה, שהם בגיל 50, פשוט אחרי 30 שנה כמעט של עבודה לא מצאו לעצמם עבודה.
<שי אברהם: זה פשוט משבר בתוך הקהילה.
<שי אברהם: כמה שהיא קטנה, שוב פעם יש משבר.
אברהם נגוסה: תיכף נציגת משרד הקליטה תסביר לנו, אבל אתה חושב שזו הסיבה שמשרד הקליטה לא מאשר להם לרכוש דירה בערד?
<שי אברהם: לא, זו לא הסיבה - - -
טלי פלוסקוב: אי אישור לרכוש דירה זה משהו - - -
אברהם נגוסה: אני מדבר על לאשר את המענק.
אברהם נגוסה: כל אחד יכול לקנות, אבל זה המענק.
טלי פלוסקוב: הבנתי, כי כשחילקו אז והחליטו מי הערים שיהיו ברשימת הזכאים ערד לא הייתה מלכתחילה ברשימה.
<שי אברהם: נכון.
<שי אברהם: לכן זה התפקיד - - -
אברהם נגוסה: אני מבין את התסכול והכעס של הרב שי, כי הוא נסע הרבה לאתיופיה, גם בגונדר ובאדיס, לחיזוק ולחינוך שם בקהילה, לפני שהיא עולה, כרב הקהילה.
אברהם נגוסה: אז מגיעים לפה ואז עוזבים.
<ניסן בן חמו: עושים הכשרה של שנתיים וממשיכים הלאה.
אברהם נגוסה: הוא צודק, זו גם עיר מאוד יפה.
אברהם נגוסה: סיימת, כבוד הרב?
אברהם נגוסה: אז אני פונה אלייך, גב' שפרה - - -
<שפרה קירשנבאום: לצערי אין לי תשובה.
אברהם נגוסה: למה משרד הקליטה לא יכול לשנות את המדיניות?
<שפרה קירשנבאום: אני מניחה שהוא יכול.
<שפרה קירשנבאום: בזמנו, כשחברת הכנסת טלי הייתה ראשת העיר היא פנתה למשרד הקליטה - - - סמנכ"ל בכיר לדיור, היא ביקשה אז הקלה וזה לא קרה.
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת מה הנימוקים, חוץ מאשר אולי החלטה בזמנו שיקלטו ערים חזקות יותר, שיש שם גם תעסוקה ואופק, אני לא יודעת.
<שפרה קירשנבאום: אולי שווה לבחון, אבל זה צריך להגיע כבקשה להנהלת המשרד.
<שפרה קירשנבאום: זה היסטורית.
<שפרה קירשנבאום: אני בהחלט יכולה להעביר, אנחנו כבר העברנו בזמנו פעם אחת את הבקשה הזאת - - -
אברהם נגוסה: אתם יודעים לאן מגיעים במרכז הארץ, לאיזה שכונות עולים מגיעים, לשכונות מצוקה, הנוער הופך להיות, אני לא רוצה להגדיר יותר, עניין של עבריינות, אבל אני חושב שהם מסתבכים בערכים לא מקובלים שם כי הם נכנסים לשכונות מאוד חלשות.
אברהם נגוסה: אבל פה בערד דווקא יהיה ממש, גם לילדים מבחינת החינוך, אני לא מבין את משרד הקליטה, למה הוא מתעקש.
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת להגיד לך, אני לא מוסמכת להגיד למה ההתעקשות הזאת, אבל אני חושבת שנכון יהיה שראש העיר יוציא מכתב ש'רוצה אני ויש לי מה להציע', לעיר, למנכ"ל המשרד או לשר, להגיד 'רוצה אני' ואני מניחה שהוא לא יתעקש סתם כי ככה בא לו.
<שפרה קירשנבאום: אני מניחה שיש את הנימוקים, אולי היסטוריים והם כבר התחלפו והם לא רלוונטיים, אבל אני חושבת שיש מקום שראש העיר יגיד 'רוצה אני'.
אברהם נגוסה: אני גם אכתוב מכתב, גם למנכ"ל וגם לשר הקליטה בנושא הזה.
<שפרה קירשנבאום: בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אני רוצה גם לשאול את התייחסותך בנושא של 1,300 עולים, שהם פחות מעשר שנים שנמצאים פה ועדיין יש להם זכויות לטיפול על ידי משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: את יכולה להסביר לנו מה אתם עושים בעניין הזה, איזה סיוע אתם נותנים, איזה תכניות אתם מפעילים.
<שפרה קירשנבאום: כמו לכלל העולים.
<שפרה קירשנבאום: כל הסיוע הפרטני שעולה זכאי לתעסוקה עד עשר שנים, לנושא של דיור, בעיקר סביב תעסוקה, ואוצ'רים וקידום העסקה, סביב תעסוקה עדיין יש זכאות לעשר שנים.
<שפרה קירשנבאום: אני מוכרחה להגיד, אני בתפקיד שלוש שנים וחצי, אנחנו היינו כאן לא מעט, גם עם הסוכנות היהודית, גם רצון לבנות פרויקטים, והדברים לא התרוממו.
<שפרה קירשנבאום: אחד הדברים היה שלעיר לא היה את הנושא של המצ'ינג לעידוד עלייה, ליציאה לחו"ל ולעידוד עלייה, אבל אני חושבת שזה לא רק זה.
<שפרה קירשנבאום: גם נושא של לאן להביא את העולים.
<שפרה קירשנבאום: מביאים קבוצת עולים, לאן?
<שפרה קירשנבאום: פיזית, ערים שקולטות עלייה, שמביאות עידוד עלייה, יש להן דירות קלט, יש להם או מרכז קליטה, מארצות חזקות כמו מצרפת או ארצות הברית אנשים מגיעים מגישושי עלייה, מאתרים לעצמם את הדירות לאן הם רוצים להגיע.
<שפרה קירשנבאום: זה לא קרה כאן.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו היינו כאן בשביל פרויקט תעסוקתי, עם האגף שלנו ועם הסוכנות, זה לא קרה.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו אולי היינו צריכים לעשות שוב איזה שהיא עבודה משותפת, אני חושבת שגם העיר, אין לה את הכוחות.
<שפרה קירשנבאום: יכול להיות שאין לה היום את הכוחות לעשות את זה, כמו שאפילו כשהיה כאן עידוד עלייה, בסופו של דבר לא היה את התקציב להוציא כרטיס טיסה אחד החוצה, כמדובר ב-3,000, 5,000 שקל, זה לא דברים - - - זה מה שקורה לנו מול ערים אחרות.
<שפרה קירשנבאום: אלה שרוצות עידוד עלייה, אני אגיד לא בתחום אחריותי, אבל אפילו במקומות בפריפריה בצפון, מתגייסים ומוציאים את הכספים וויוצאים ומביאים את העולים, בדיוק בתיאור שמרינה תיארה.
<שפרה קירשנבאום: אחד אחד מביאים לכאן.
<שפרה קירשנבאום: גם העיר צריכה להתגייס לנושא הזה בצורה אחרת.
אברהם נגוסה: אז בואי נלך תכל'ס.
אברהם נגוסה: אנחנו שמענו פה מנציגי העירייה שמשנת 2002 והלאה הממשלה הוציאה את עצמה מלהיות שותפה בעשייה בקליטה ובשילוב העולים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, משרד הקליטה, כמה כסף בשנה משקיע פה בעירייה.
<שפרה קירשנבאום: בתכניות חינוך ובתכניות רווחה ובכל התכניות שהוצגו לך כאן כרגע, של קליטה בקהילה, כחצי מיליון שקל.
<נטלי גרנד: בקליטה בקהילה.
<נטלי גרנד: בנוסף לכך יש לנו אפשרות לתמיכות ולעיזבונות וגם המכון שהוצג פה, הוא גם נתמך על ידי משרד העלייה והקליטה, בתמיכה במשהו כמו כמעט 80,000 שקל.
<נטלי גרנד: אנחנו גם מטפלים פה בקשישים וחד הוריים ונכים שמבקשים לקבל דיור ציבורי ויש כאן בערד, למשל יש לנו הוסטל ומקבץ.
<נטלי גרנד: בנוסף לכך אנחנו תומכים בעיר כאן בשלוש תכניות בתחום רווחה, התכנית מתבגרים בעלייה, גשרים וסיכויים, שזה גם בתמיכה של משרד העלייה והקליטה.
<שפרה קירשנבאום: מה שקורה כאן, כמו שאמרתי גם בתחילת הדיון - - -
אברהם נגוסה: ותסכמי לי בכסף.
<שפרה קירשנבאום: את הכול ביחד?
<שפרה קירשנבאום: כמיליון שקל.
<נטלי גרנד: קליטה וקהילה זה חצי מיליון שקל - - -
אברהם נגוסה: זה בתוך החצי מיליון שקל?
<נטלי גרנד: לא בנוסף.
אברהם נגוסה: אז תני לי את הנוסף בסכום.
<נטלי גרנד: הסעיף של הרווחה זה עוד כ-150,000 שקל, תמיכות זה 80,000 שקל, אבל זה משהו שנכנס לא ישירות לעולה, ואנחנו יכולים גם להגיד מה אנחנו נותנים ישירות לעולה.
<נטלי גרנד: כל עולה חדש שמגיע לעיר ערד זכאי, כמו כל עולה בכל המדינה, לסל קליטה, לקבל בנוסף גם לימודים באולפן א' בחינם.
<נטלי גרנד: אנחנו הצלחנו גם ב-14' וגם ב-15', אחרי כמעט שמונה שנים שלא היה פה אולפן א', לפתוח כאן עוד פעם אולפני א' על מנת להקל על העולים, שבדרך כלל על מנת ללמוד באולפן א' נסעו לבאר שבע.
<מרינה גלייזר: עכשיו אין לנו אולפן.
<נטלי גרנד: כרגע אין, הסתיים האולפן, אבל אנחנו עומדים לפתוח בחודש הבא אולפן לקשישים, שזה גם לא מעט, וכל הלימודים באולפן יתקיימו במרכז הקליט.
אברהם נגוסה: כמה זמן לא היה?
<נטלי גרנד: לא היה משהו כמו שש-שבע שנים, לא היו אולפנים כי לא היו מספיק עולים.
<מרינה גלייזר: אני לא זוכרת סכום כזה, חצי מיליון שקלים - - -
<נטלי גרנד: בבקשה, כולל מחוברים.
<נטלי גרנד: אני יכולה לפרט אפילו לפי סעיפים, השוטף כ-100,000 שקל, מרכז ותרבות היה 33,000 שקל, חינוך 15, חדרי הנצחה 15 ומחוברים 200,000 שקל.
<שפרה קירשנבאום: כל התקציבים האלה מנציחים את המצב כפי שהוא ומחזיקים את מה שיש פחות או יותר ומאפשרים להחזיק מה שיש, את הקשישים שיילכו למקהלה או ההוסטלים, אבל בסופו של דבר, ואני חוזרת על זה, המדינה לא יצאה ממש, אבל הרשות צריכה גם למתג את עצמה, גם להציג וגם באיזה שהיא אנרגיה לבוא ולהגיד שאם לא תהיה פה תעסוקה הולמת בסופו של דבר יילכו למקום שיש בו תעסוקה הולמת.
<שפרה קירשנבאום: זה מתחיל ונגמר בזה.
<שפרה קירשנבאום: אם דיברתם על עידוד עלייה כמקום ראשון, אז תעסוקה זה המקום הראשון.
<שפרה קירשנבאום: ברגע שיהיו מקומות להגיע לעבוד אנשים יבואו.
<שפרה קירשנבאום: זה השילוב של כל הדברים האלה ביחד.
<קריאה: הנצחה, למה מיועד הנצחה?
<נטלי גרנד: לגבי הווטרנים של מלחמת העולם השנייה, לחדר הנצחה ולציון של המועדים שחשובים לאותם וטרנים.
<נטלי גרנד: אם אדוני ראש הוועדה רוצה לדעת לגבי הנתונים של השנה האחרונה, שנת 2015, לעיר ערד עלו 91 עולים, שכמובן הרוב פה דוברי רוסית, יש מספר לא מבוטל של דוברי אנגלית וזה כל השאר ויש גם תושבים חוזרים שחוזרים לערד, שאנחנו כמשרד מטפלים בהם, ב-2015 חזרו לערד 21 תושבים חוזרים.
<נטלי גרנד: זה נתון לא גבוה - - -
<קריאה: תושבים חוזרים עולים?
<נטלי גרנד: תושב חוזר זה ישראלי שנולד בארץ, ירד והחליט לחזור.
אברהם נגוסה: אנחנו באנו לפה כדי ללמוד את הנושא בשטח, ללמוד את הבעיות בשטח ואז אנחנו קיבלנו פה דיווח שהממשלה לא עושה מספיק בעניין הזה, בעניין קליטת העולים בערד.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו שואלים, כדי שנדע, כמה הממשלה משקיעה, האם מספיק או לא מספיק ואז אנחנו יכולים לפנות לממשלה שוב, זה מה שחסר.
אברהם נגוסה: אנחנו שואלים את זה.
<שפרה קירשנבאום: לא, אנחנו גם לא מרגישים צורך להתגונן לגמרי אישית.
<שפרה קירשנבאום: אחד הקריטריונים לחלוקת תקציב הוא כמות העולים.
<שפרה קירשנבאום: זה הביצה והתרנגולת, כמות העולים מכתיבה את קריטריון חלוקת התקציב, זה נכנס לנוסחת חלוקת התקציב.
<שפרה קירשנבאום: זאת אומרת אם אין פה מספיק עולים אז לא מקבלים מספיק תקציב, אם לא מקבלים מספיק תקציב, ואני מאוד המלצתי גם לראש העיר בביקור שלנו בשבוע שעבר, להזמין לכאן גם את שר הקליטה כדי לשים את ערד כפרויקט לאומי, לא כפרויקט של - - -
<מרינה גלייזר: הוצאנו מכתב.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו כאן כבירוקרטים, בסופו של דבר מגיעים עם מה שאנחנו מגיעים, אנחנו לא קובעים מדיניות, אנחנו יכולים להציג לך מה המדינה שקובעת את המדיניות נותנת לרשות.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו תמיד משתדלים מאוד מאוד, והוצגנו כחברים, להביא את המקסימום שניתן מכל התכניות.
<שפרה קירשנבאום: ניסינו לבנות כאן תכניות, אבל האצבע צריכה להיות אל מול הרשות.
<שפרה קירשנבאום: מיתוג העיר, הצעת מקומות עבודה, להביא את הערך המוסף שעיר יכולה להביא כשיש אפשרות לבחור דברים אחרים.
אברהם נגוסה: אני חוזר אליכם, כי אני רוצה להבין בדיוק.
אברהם נגוסה: אומרים שלפי מספר העולים אנחנו משקיעים, מה חסר לכם?
אברהם נגוסה: כמה חסר לכם?
<מרינה גלייזר: חסר לנו עולים.
<מרינה גלייזר: זה בדיוק מה שאני אומרת.
<מרינה גלייזר: אם המשרד יוריד את המצ'ינג של פרויקטור, אם המשרד או הסוכנות היהודית, או כל גורם, יעזור לנו לצאת לשליחויות, כי באמת בתוך התקציב - - - אני רוצה להסביר, אם עכשיו העיר ערד ב-2016 מחליטה שאנחנו הולכים לעידוד עלייה.
<מרינה גלייזר: אנחנו צריכים לנסוע לפחות ארבע-חמש פעמים כדי שהשטח ייזכר מי זו העיר ערד.
<מרינה גלייזר: אנחנו לא היינו שם מ-2001.
<מרינה גלייזר: באף מקום לא היינו מ-2001.
<מרינה גלייזר: אף אחד לא זוכר אותנו.
<מרינה גלייזר: כל הרכזים בשטח התחלפו, אף אחד לא יודע מי זו העיר ערד.
<מרינה גלייזר: צריך לבנות אמון, צריך לנסוע ארבע-חמש פעמים עד שאנחנו נהיה על המפה ויגידו.
<מרינה גלייזר: צריך לנסוע לאוקראינה - - -
<שפרה קירשנבאום: מרינה, אני מוכרחה לעצור, לא סתם הסוכנות היהודית אמרה 'תבנו פרויקט, תבנו תיק, תציעו'.
<מרינה גלייזר: אבל יש לנו פרויקט, שפרה.
<מרינה גלייזר: פרויקט ישנו, יש פרויקט לקליטה בערד,
<מרינה גלייזר: אנחנו יודעים לעשות את זה.
אברהם נגוסה: מה זה ישנו?
אברהם נגוסה: נתתם לסוכנות?
<מרינה גלייזר: כן, בטח שהגשנו לסוכנות.
<מרינה גלייזר: יש לנו, אבל אין לנו כסף לממש אותו.
<מרינה גלייזר: כשאנחנו באים לסוכנות היהודית וישבנו ברשות לפיתוח הנגב, ישבנו ודיברנו איתם וכל מה שהם אומרים, הם מחזירים אלינו בחזרה, 'טוב, תקנו כרטיסי טיסה, זאת רשימת הירידים, בבקשה, לאן אתם רוצים לנסוע?
<מרינה גלייזר: לפה, לפה, לפה?
<מרינה גלייזר: בבקשה, בואו תקנו כרטיסי טיסה, תיקחו חדר במלון ותיסעו.
<מרינה גלייזר: אין שום בעיה, אתם בפנים'.
אברהם נגוסה: לא, הסוכנות יכולה להגיד 'יש לי שליחים, יש לי עובדים, אני לא צריך לשלוח את עובדי העירייה', הם יכולים להגיד את זה.
אברהם נגוסה: השאלה פה האם אתם נתתם להם את השיווק, את התכנית בסוכנות, שהסוכנות תסביר ל - - -
<מרינה גלייזר: זה לא הולך ככה.
<מרינה גלייזר: אנחנו צריכים לבוא ולעשות את העבודה, בדיוק כמו שעושים קצרין ובדיוק כמו שעושים עכו וטבריה.
<מרינה גלייזר: אנחנו יודעים איך האנשים האלה עובדים, אני נמצאת איתם בקשר.
<מרינה גלייזר: אני יודעת מה עושה ראש העיר קצרין בנושא של עידוד עלייה.
<שפרה קירשנבאום: אבל הוא לא מקבל בחינם שום דבר.
<מרינה גלייזר: אני לא אמרתי.
<שפרה קירשנבאום: אז זהו, הוא עושה בדיוק את אותם הדברים.
<מרינה גלייזר: אני אומרת, תעזרו לנו, תמצאו לנו שותפים לעשות.
<מרינה גלייזר: ברור שכשאנחנו נביא עולים יהיו יותר עולים ותהיה יותר תמיכה של המשרדים.
<ניסן בן חמו: גם הרשות תוכל להשקיע יותר.
<ניסן בן חמו: אבל בתהליך ההתנעה הראשוני אנחנו חייבים בו עזרה.
טלי פלוסקוב: זו מדיניות של המשרד לא לממן כאלה דברים?
<שפרה קירשנבאום: המדיניות של המשרד, יש עידוד עלייה חד משמעי, קול קורא לעידוד עלייה.
<שפרה קירשנבאום: המשרד מממן משרת פרויקטור, כולל הנסיעה, אבל הרשות צריכה להשתתף ב-25%.
<שפרה קירשנבאום: אתם ביקשתם 10%, אתם לא היחידים שביקשו, התקציב הזה חולק.
<שפרה קירשנבאום: ולדימיר היה פה, אמר שהוא מעלה את זה מול המנכ"ל, את הנושא של להוריד ל-10%.
<שפרה קירשנבאום: אני חושבת שזה משהו שצריכה לצאת רשמית בקשה של הרשות, 'רוצה אני', 'צריך אני', ועדיין, שוב, אני מצטערת שאני מתעקשת על זה, עדיין חסר הנושא של המיתוג ובאמת מה יניע מה.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו גם ראינו את זה מאוד חזק בצפון, הם גייסו את המשאבים, אני לא יודעת ממה, אבל בהתחלה היו 8 עולים, 10 עולים, הפך להיות בעכו, הם אוהבים לדבר על זה כהצלה דמוגרפית, אני לא יודעת אם זה פוליטיקלי קורקט להגיד את זה, הצלה דמוגרפית בעכו.
<שפרה קירשנבאום: חלק מהעניין זה התגייסות של ראש העיר שנסע והלך לכל המקומות הפריפריאליים בחבר העמים והביא את האנשים, הביא אותם ביד.
<מרינה גלייזר: לגמרי.
<מרינה גלייזר: פריפריאליים זה אנחנו, אנחנו יודעים ללכת לכל המקומות הכי - - -
אברהם נגוסה: היא אומרת שאתם תהיו מוכנים ל-25%?
<ניסן בן חמו: לא, כרגע הם מציעים 25%.
<שפרה קירשנבאום: הם לא יכולים.
<שפרה קירשנבאום: הם לא ענו לקול קורא.
<ניסן בן חמו: אנחנו צריכים עזרה.
<ניסן בן חמו: זה מה שאני אומר.
<ניסן בן חמו: דרך אגב, גם הקול הקורא, זה דיבר רק על מימון הפרויקטור, כרטיסי הטיסה זה הרשות.
<ניסן בן חמו: זאת אומרת זה לא כולל הכול.
<שפרה קירשנבאום: הרשות חייבת להוציא פעם אחת את הפרויקטור, זה במסגרת התקציב הזה.
<נטלי גרנד: שאנחנו נותנים.
<שפרה קירשנבאום: לא, זה היה תקציב למימון פרויקטור, כולל כרטיסי טיסה שזה בעלות התכנית, כאשר הרשות משתתפת ב-25%.
אברהם נגוסה: אני פונה למשרד הכלכלה, אני גם מבין שמספר מפעלים נסגרו פה, זה נעשה יותר קשה, לעולים במיוחד, למצוא תעסוקה.
אברהם נגוסה: גם בעניין הכשרה, מה אתם עושים?
אברהם נגוסה: אנחנו, הוועדה, רוצים לשמוע כמה כסף אתם משקיעים בהשתלמות עולים בתעסוקה?
אברהם נגוסה: את יכולה לתת לנו?
<שרונה בלוך: משרד הכלכלה מכשיר דורשי עבודה בכמה מסלולים כרגע.
<שרונה בלוך: זה נכון לכל הציבור.
<שרונה בלוך: אנחנו פונים לכל מי שמעוניין בהכשרה, הוא מוזמן לבוא להשתתף במסלולים הקיימים.
<שרונה בלוך: לגבי עולים שמוגדרים עולים חדשים אנחנו מכשירים רק על פי דרישה של משרד הקליטה, זאת אומרת ברגע שמשרד הקליטה מבקש אנחנו מכשירים.
<שרונה בלוך: צריך לזכור שההכשרות שמתקיימות נכון להיום פתוחות לכולם בכל המרחב הדרומי, אבל ברוב המקרים הן לא מתקיימות בעיר ערד, זה פשוט עניין של מכרזים ולכן צריך לקום ולהחליט שאתה נוסע, לרוב זה לעיר הגדולה באר שבע.
<שרונה בלוך: עם זאת אנחנו משתתפים בעלות של נסיעה.
<שרונה בלוך: זאת אומרת שיכול להיות שעולה חדש יותר או חדש פחות, הוא יכול להיות גם עולה של 30 שנה, אם זה עדיין ההגדרה, מחליט שהוא לומד, אז הוא צריך לקום ולנסוע, זה יכול להיות באר שבע, זה יכול להיות ספיר.
<שרונה בלוך: אגב, יש גם הכשרות באילת, הם לא נועדו לנסיעה, צריך להחליט פשוט שעוברים לתקופה של כשנה לעיר אילת כדי להיות מוכשר בעיר אילת.
<שרונה בלוך: זה נושא הטבחות, מלונאות, קונדיטאות, מי שרוצה יכול לעשות איזה שהוא רילוקיישן לשנה, או מעבר, אבל הוא יכול לחזור לאזור הזה.
אברהם נגוסה: כמה עולים בשנה אתם מכשירים?
אברהם נגוסה: שנה או שנתיים?
אברהם נגוסה: מערד.
<שרונה בלוך: אנחנו לא הכשרנו קבוצה מוגדרת של עולים מערד.
<שרונה בלוך: שנקראה עולים.
<שרונה בלוך: ייתכן שיש עולים בתוך הקבוצות שמוכשרות, אבל לא הוכשרה קבוצה של עולים.
<שרונה בלוך: שוב, עולים אנחנו מכשירים רק על פי דרישה - - -
אברהם נגוסה: אני אגיד לך למה אני מתרכז בעולים.
אברהם נגוסה: אני אומר שעולים זה פחות עשר שנים, זו ההגדרה של משרד הקליטה, לכן אני אומר, עולים עד עשר שנים, כמה אתם הכשרתם?
<שרונה בלוך: אז שוב אני אומרת, קבוצה מוגדרת שהגיעה אלינו כעולים באמצעות משרד הקליטה לא הייתה, ייתכן שיש עולים בודדים בהכשרות שלנו, אבל אז אנחנו מתייחסים אליהם כאל הציבור הרחב ואז הם לא מתויגים כעולה.
<שרונה בלוך: זה לא אומר שלא היו עולים בהכשרות, אבל לא כקבוצה מיוחדת מיועדת לעולים בלבד.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על ערד.
אברהם נגוסה: אם יש מכון להכשרה בבאר שבע, אני רוצה לדעת כמה מערד מגיעים לשם.
<שרונה בלוך: כמה עולים מערד מגיעים.
אברהם נגוסה: עולים מערד.
<שרונה בלוך: אני לא יכולה להגיד לך, כי, שוב אני אומרת, כקבוצה לא הייתה, כבודדים לא יודעת להגיד לך.
אברהם נגוסה: מה משרד הכלכלה משקיע, מה התקציב שלו בעניין הכשרה ושילוב עולים חדשים בתעסוקה בעיר ערד?
<שרונה בלוך: קודם כל בעיר ערד, ממש בתוך העיר ערד, אין לנו מוסד מכשיר.
<שרונה בלוך: אנחנו מכשירים רק אם יש מעסיק שמבקש להכשיר ולקלוט עובדים אצלו.
<שרונה בלוך: זאת אומרת רק אם יש מעסיק בסוף הדרך.
<שרונה בלוך: הכשרות כלליות לציבור, כשאין מעסיק בסוף הדרך, יש במרחב, לא בעיר ערד.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו, ברשותך.
טלי פלוסקוב: הכשרה זה כבר בעיניי הצעד הבא, קודם כל צריכים להיות מקומות עבודה.
טלי פלוסקוב: אם אתה עכשיו פותח פה מפעל ואתה צריך להכשיר את העובדים למפעל הספציפי הזה, אז אני יכולה לדבר על הכשרה.
טלי פלוסקוב: על הכשרה בעיניי עוד מוקדם לדבר.
טלי פלוסקוב: אני הייתי שואלת את משרד הכלכלה מה הצעדים שאתם עושים כדי להביא תעסוקה לערד.
טלי פלוסקוב: אתה יודע מה, כשנסגרו פה שני מפעלים אחד אחרי השני רוב האנשים שפוטרו כאן הם בני 50 ומעלה, ובטח אתה יודע על התכנית של שר האוצר, על מתן העדפה למעסיקים שיעסיקו אנשים בני 50 פלוס.
טלי פלוסקוב: דווקא בערד התכנית הזו מאוד תתאים.
טלי פלוסקוב: אבל, אני פה פונה למשרד הכלכלה, ועבדנו ביחד לא פעם וגם היום אני בקשר עם המנכ"ל והיום אני גם מדברת עם השר לפיתוח הנגב והגליל, אריה דרעי, אנחנו צריכים לפעול - - - עוד פעם, יש לך פה 40% עולים, וכמו שציין ראש העיר, יש כאן בעיה לא רק של עולים, יש כאן בעיה כללית בעיר הזאת, צריכים להביא מקומות תעסוקה לערד.
טלי פלוסקוב: ועוד אני רוצה להגיד לך, אם יהיו פה מקומות עבודה, תאמין לי, אותו פרויקטור שייסע ויגיד 'תבואו כי יש לי פה עבודה', יהיה הרבה יותר קל.
טלי פלוסקוב: איך תיסע ותשכנע את האנשים להגיע לכאן כשאין מה להציע?
טלי פלוסקוב: קודם כל מקום עבודה, פרנסה.
טלי פלוסקוב: אני פה פונה למשרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: אנחנו עכשיו יצאנו מגדרה של ועדת הקליטה.
טלי פלוסקוב: זה לא הנושא של ועדת הקליטה ספציפית, אבל אם כבר יושבים פה נציגים של משרד הכלכלה אני אומרת, זה הנושא שצריכים לטפל בו קודם כל, להביא תעסוקה, לתת ליזמים סיבות להגיע לערד, לתת תמריצים.
טלי פלוסקוב: אגב, אני אומרת לך, אני היום יודעת שבמצב של ערד זה לא רק ערד, בגלל שאני מסתובבת הרבה בארץ ואני רואה הרבה פריפריה שמתמודדים עם אותן הבעיות.
טלי פלוסקוב: לכן הפתרון צריך להיות לא רק לערד, אלא פתרון לערים במצב כזה, שאין מקומות עבודה בערים האלה.
טלי פלוסקוב: לכן תראו לי מה אתם עושים בשביל העיר הזאת וכאלה.
<שרונה בלוך: טלי, את ודאי יודעת שמשרד הכלכלה - - -
אברהם נגוסה: משרד הכלכלה הוא המשרד הרלוונטי לנושא הזה.
<שרונה בלוך: משרד הכלכלה ברוב המקרים, אולי בקצה, לא מביא את היזמים.
<שרונה בלוך: למשרד הכלכלה יש כלי סיוע, את היזמים מביאות הרשויות.
<שרונה בלוך: הרשויות משווקות, הרשויות מציעות, הרשויות מביאות את היזם.
<שרונה בלוך: כשהיזם נמצא פה יש כלי סיוע.
טלי פלוסקוב: את יודעת כמה יזמים עברו דרכי ואני בטוחה שגם דרך ראש העיר הזה?
טלי פלוסקוב: הם לא מגיעים כי זה לא משתלם להם.
טלי פלוסקוב: לא משתלם להם.
טלי פלוסקוב: תנו כלים נוספים למה להגיע לערד.
טלי פלוסקוב: תנו להם פחות לשלם מסים, תנו להם הנחות בארנונה.
<שרונה בלוך: לא, משרד הכלכלה לא מקל במסים ובארנונה, זה לא התחום שלנו.
טלי פלוסקוב: אתם צריכים - - -
<שרונה בלוך: זה לא תחום של משרד הכלכלה.
טלי פלוסקוב: היום אני יודעת מה המנגנון, כשהייתי ראש עיר גם לא ידעתי.
<ניסן בן חמו: אני רוצה רק להתייחס לנקודה הזו, איזה אינטרס יש ליזם שהוא יכול לעצור בפאב עידן הנגב בקצה כביש 6, או פארק נעם, או פארק תעשיות עומר, איזה אינטרס יש לו להמשיך עוד 60 קילומטר מזרחה אם זה לא הטבות מעבר למה שנותנים לו שם?
<שרונה בלוך: קודם כל תצטרכו לבקש בחקיקה, לא יודעת אם זה יקרה אבל תצטרכו לבקש בחקיקה הקלות כמו שפארק עידן הנגב הוכר בחקיקה, או פארק נעם.
<שרונה בלוך: זה הכול חקיקה, החלטות ממשלה שנחקקו.
<שרונה בלוך: מעבר לזה יש גם איזה שהוא ניסיון של הממשלה ליצור איגודים של תעשיות ולא לפזר את התעשיות בכל המקומות הקטנים, מה שאומר שהציבור גם יצטרך לפעמים לנסוע.
<שרונה בלוך: זאת אומרת לא תמיד הציבור יקבל את ההכשרה בבית ואת המפעל בבית ואת הפרנסה ממש בבית.
<שרונה בלוך: כמובן שלא צריך לנסוע עד לקצה המדינה, הוא צריך לנסוע לאזורי תעשייה.
<שרונה בלוך: אם אתם חושבים שבעיר הזאת צריך לקום, בגלל המרחק שלה ואם היא תוכל לתת מענה, האם יבוא לפה יזם האם העיר תוכל לתת מענה לצרכים של אותו יזם?
<שרונה בלוך: אז יכול להיות שצריך ליצור, לבקש, לדרוש, ליצור איזה שהיא חקיקה שתגדיר או תחריג את ערד בזכויות שלה.
טלי פלוסקוב: אבל משרד הכלכלה, זה צריך להיות עם הרשות.
טלי פלוסקוב: אתם רואים עם מה העיר הזו מתמודדת.
<שרונה בלוך: כן, אבל הרשות צריכה לבוא ולהגיד 'אנחנו רוצים, יש לנו חמישה יזמים, תנו לנו הקלות'.
<שרונה בלוך: הרי יש הקלות - - -
<ניסן בן חמו: - - - במינהל ההשקעות, מה שאומרים שם, שוב, בלי חקיקה להחרגה לא ניתן לעשות כלום.
<שרונה בלוך: אז לקדם חקיקה.
טלי פלוסקוב: בוא נגיד בג"צ על האפליה, למה פארק נעם כן וערד לא?
<שרונה בלוך: לקדם חקיקה, לא יודעת אם בג"צ.
אברהם נגוסה: אותה שאלה ששאלתי בעניין הסוכנות ומשרד הקליטה אני גם שואל אתכם, האם אתם בניתם תכנית והצעה והלכתם למשרד הכלכלה ואמרתם להם 'בואו תעזרו לנו, זה מה שאנחנו רוצים, ליצור מקום עבודה לעולים'?
<ניסן בן חמו: יש, בכלל, מקום עבודה לכולם וגם לעולים.
<ניסן בן חמו: הייתה הצעת מחליטים בתקופה של טלי, שמשרד הכלכלה מאוד קידם עם מיכל פינק וזה היה קרוב ולא קרה.
אברהם נגוסה: אתם קיבלתם את התכנית?
<שרונה בלוך: אני לא יודעת להתייחס לזה.
אברהם נגוסה: תסלחו לי, אני נכנס תכל'ס.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה הסיבה שהתכנית הזו לא התקבלה אצלכם במשרד הכלכלה?
<ניסן בן חמו: הממשלה התפרקה אז ואנחנו עכשיו התחלנו להעביר את זה שוב, ושוב פעם זה בידיים של המשרדים הממשלתיים.
אברהם נגוסה: אנחנו כבר שנה מאז הממשלה.
אברהם נגוסה: כמעט שנה, עוד חודש.
<שרונה בלוך: אוקיי, יש שר חדש - - -
אברהם נגוסה: בשנה אי אפשר לחדש את התכנית הזאת?
<שרונה בלוך: יש שר חדש, צריך לפנות ולחדש את התכנית.
טלי פלוסקוב: החלטת הממשלה יכולה להיות בשיתוף פעולה של כמה משרדי ממשלה.
טלי פלוסקוב: הוא לא צריך להיות רק, במיוחד על התכנית הזאת, ואני מדברת על החלטת הממשלה שאני הכנתי בכל אופן, היא קשורה להרבה נושאים, להרבה משרדי ממשלה, וצריך להיות פה איגום משאבים, כי זה מה שיכול באמת לעזור לעיר הזאת.
טלי פלוסקוב: לכן, אדוני היושב ראש, אני באמת מצפה שתצא איזה שהיא פנייה, מתוך ועדת הקליטה, כי אנחנו הוועדה הראשונה שיצאה לשטח וראתה את העיר, בבקשה לשקול שוב לבדוק החלטת ממשלה לגבי העיר הזאת.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שכבר יש היום שרים שביקרו בעיר הזאת ויתמכו.
טלי פלוסקוב: אני שמעתי דעה של השר לאיכות הסביבה, אבי גבאי, שאמר לי - - -
<שרונה בלוך: כולל שר התיירות.
טלי פלוסקוב: שהוא אמר שמכל הערים שביקרתי העיר הזאת נמצאת במצב הכי קשה.
טלי פלוסקוב: האמירה היא קשה.
טלי פלוסקוב: אותו דבר יואב גלנט, שר השיכון.
טלי פלוסקוב: גם הוא היה כאן וגם הוא ראה והוא באמת גילה עניין לעזור לעיר הזאת ואני מקווה מאוד שבקרוב מאוד אני אביא גם את שר האוצר לכאן.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שהם יבינו עם מה הערים האלה מתמודדות.
טלי פלוסקוב: זה צריך איכשהו להגיע לאנשים האלה, בממשלה שלנו.
טלי פלוסקוב: כבר אני אומרת לך, גם עם אריה דרעי אני מקדמת החלטת ממשלה, שלא רק קשורה אליו אלא להרבה, דווקא בנושא של תעסוקה והכלים לרשות, איך אפשר לגרום ליזמים להישאר פה.
טלי פלוסקוב: אני אומרת לך, אתה לא מבין כמה יזמים עברו דרכי כשהייתי ראש רשות.
טלי פלוסקוב: הם היו באים לכאן ואהבו את הכול, את הכול, גם לפני כבר היו בוחרים, אבל הם חוזרים הביתה, היו עושים חישוב פלוס מינוס פלוס מינוס והיו מרימים לי טלפון, 'טלי, עם כל הזה, זה לא משתלם לנו'.
טלי פלוסקוב: לכן המדינה צריכה להבין, אם היא רוצה לפתח את האזורים האלה במדינה היא צריכה להכניס את היד לכיס ולתת הטבות ליזמים האלה.
טלי פלוסקוב: אם זה הטבות בארנונה, לראש רשות אין סמכות לתת חצי אחוז הנחה בארנונה.
טלי פלוסקוב: איך יכול להיות דבר כזה?
טלי פלוסקוב: כלום, הכול באישורי ממשלה.
טלי פלוסקוב: זה אחת.
טלי פלוסקוב: אם זה בארנונה ואם זה בתכנית מיוחדת, אולי שנה ראשונה פטור ואחר כך הנחה.
טלי פלוסקוב: בזמנו דיברתי על לתת הנחה בארנונה במקביל למספר מקומות עבודה שמייצרים, כמה שיותר מקומות עבודה יותר לתת להם הנחה בארנונה, כי אנחנו נקבל את הכסף הזה מתוך האנשים שיעבדו שם.
<קריאה: ועכשיו בכנסת, מבינים את כל זה?
טלי פלוסקוב: יש הבדל בין כנסת לממשלה.
טלי פלוסקוב: ההחלטות מסוג זה מתקבלות בממשלה ולא בכנסת ולכן אנחנו כל הזמן מביאים לכאן שרים שהם חלק מהממשלה, כדי שהם יכירו במצוקות של העיר הזאת ובסוף מישהו ירים את הכפפה ויגיד צריך לטפל וצריך לעשות.
טלי פלוסקוב: אני מקווה מאוד שאנחנו נצליח אבל זו עבודה לא פשוטה, זו עבודה קשה.
<ניסן בן חמו: נוצר מצב אבסורדי לדוגמה, שערים משמרות רף אבטלה גבוה, מעל 10%, רק כדי לקבל את הסיוע של יכולת לתת הנחה בארנונה.
<ניסן בן חמו: זה מטורף, זה כאילו תמריץ שלילי.
<ניסן בן חמו: כמה שיהיו לך יותר מובטלים אתה כראש עיר תוכל לתת יותר הנחה בארנונה.
<שרונה בלוך: מה אחוז המובטלים בערד היום?
<ניסן בן חמו: 7%.
<ניסן בן חמו: אבל הנקודה היא, אנחנו 7%, אומרים לי איך זה יכול להיות?
<ניסן בן חמו: כל כך הרבה אנשים איבדו את המקום, צריך להבין, זו הבעיה הדמוגרפית, צריך להסתכל על גרף הצל וזה כל הסיפור.
<ניסן בן חמו: זה ההגירה השלילית, בעשור האחרון 17% מאוכלוסיית העיר היגרה החוצה.
<ניסן בן חמו: קרי אדם שמאבד מקום עבודה בערד עוזב.
<ניסן בן חמו: זו המשמעות.
<קריאה: ואז הוא לא נכנס בסטטיסטיקה.
טלי פלוסקוב: במיוחד אחרי הסגירה של שני המפעלים הגדולים, שזה היה מגבות ערד ו - - -
<דוד קלדרון: אכן אחוזי האבטלה עומדים על 7% והוא נחשב אחוז אבטלה בדרום כאחוז סביר.
<ניסן בן חמו: יש מישהו יותר נמוך מאיתנו?
<דוד קלדרון: כן, באר שבע ירדה מתחת לערד, לאחר 15 שנים שהיא הובילה את האבטלה בערים הגדולות.
<דוד קלדרון: אבל יחסית אני חושב שערד היא עם אחוז אבטלה נמוך, זה שונה מהממוצע הארצי, בממוצע הארצי יש פה פער של לפחות 50%.
<דוד קלדרון: דבר נוסף, אכן היו פה שני מפעלים שפיטרו בממוצע כ-200 עובדים - - -
טלי פלוסקוב: זו המכה האחרונה, אבל בוא לא נשכח, במגבות ערד זה היה 700 עובדים בזמנו.
טלי פלוסקוב: זה היה הדרגתי.
<דוד קלדרון: אני מדבר על השנה וחצי האחרונה.
<דוד קלדרון: אנחנו כשירות התעסוקה נרתמנו לטפל בהם, במשפחות ובמפוטרים, אחד לאחד.
<דוד קלדרון: אני כן יכול לבוא ולומר ש-95% מאלה שפוטרו עובדים היום ואני כן יכול לבוא ולומר דבר נוסף, שהרוב המכריע מצא עבודה מחוץ לעיר.
<דוד קלדרון: כלומר אנחנו מצאנו להם מקומות עבודה מחוץ לעיר.