GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אודי פראוור: נתחיל בשתי מילים, אני רוצה שהציבור יידע, וגם חברי הכנסת.
<אודי פראוור: התכנית נמצאת בהסכמים תקציביים לארבע שנים עם המשרדים, התכנית מתוקצבת, התכנית לא חשופה לזה שהיום יש כסף/אין כסף, כפי היה בחומש.
<אודי פראוור: הדבר הראשון שלמדנו זה זה.
<אודי פראוור: להבנתי הכסף עבר, אבל הוא טרם עבר לאגף במשרד החינוך, להבנתי הוא שם.
<אודי פראוור: אבל אני אבדוק את זה, כי זה מטריד אותי, זה אור אדום.
<אודי פראוור: אם בתוך המשרד, עד שיקצו לאגף - - - זה יכול להיות, אבל להבנתי הכסף צריך להיות אצל המשרדים.
<אודי פראוור: גם של 15', המעט שהיה, וגם של 16'.
<אודי פראוור: אני אגיד עוד דבר, אני חושב שאתה פועל נכון במובן שאתה אומר שהאחריות היא על המשרדים שקיבלו תכניות והמדדים הם מדדים משרדיים.
<אודי פראוור: אנחנו לא מתחמקים ולא נעלמים מהתמונה, אנחנו מסתכלים בתמונת העל.
<אודי פראוור: אלה תכניות שהוגשו על ידי המשרדים, מופעלות על ידי המשרדים ובמקביל למה שאתה עושה אנחנו עושים וכל אחד צריך לעשות את התפקיד שלו.
<אודי פראוור: אנחנו גם צריכים לעזור אם משהו נתקע.
<אודי פראוור: תודה.
<אודי פראוור: בכל אופן אני אבדוק את זה, נקפיד עם זה.
אברהם נגוסה: אני צריך לתת לה להשלים את המשפט ואז אנחנו נעבור למשרד הרווחה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתרשמו את זה, כי אני לא רוצה שנדון רק על משרד החינוך ואז נלך.
אברהם נגוסה: אז נשמע את כולם והדיון ייפתח לאחר שנקבל דיווח משלושה המשרדים האלה.
אברהם נגוסה: אבל אני מבקש לתמצת.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני לקראת סיום.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני גם רוצה לענות לשאלה לפרופ' יונה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו התחלנו השנה גם בעבודה של איתור בתי ספר שמעוניינים לקלוט את בני הקהילה האתיופית ויש לנו.
<אורנה שץ אופנהיימר: אתמול הייתה לי פנייה של מנהל מרחובות שאומר 'אני רוצה', כלומר אנחנו גם מחפשים את הצד האחר לשותפות ובעיניי זה קריטריון שאפשר - - -
<קריאה: למה איתור?
<קריאה: זה נשמע כאילו - - -
<אורנה שץ אופנהיימר: כי אנחנו רוצים לעשות שיתופי פעולה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו רוצים לבנות את שיתוף הפעולה ודרך אגב, זה כל המורים במדינת ישראל, דופקים על דלתות בתי הספר.
<אורנה שץ אופנהיימר: לא, אנחנו רוצים שמלכתחילה תהיה לנו אפשרות לתכנן ולבקר את כל התהליך הזה של כניסה להוראה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני מניחה שאנחנו גם - - -
אברהם נגוסה: אולי אני אשאל אותה שאלה פה, כשאת אומרת שיש שיתוף פעולה, האם אתם בשיתוף פעולה עם ארגונים הפועלים בתחום החינוך?
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבשטח ארגונים פועלים, האם אתם בשיתוף פעולה, האם הם יהיו חלק מהעשייה?
אברהם נגוסה: את יכולה להגיד לנו?
<אורנה שץ אופנהיימר: לנו יש קשר, אני יכולה להגיד שיש לנו קשר מועט, אבל יש לנו פגישות עם עולים ביחד ו - - -
<קריאה: הם לא בחינוך.
אברהם נגוסה: לא, הם לא חינוך, הם תעסוקה.
<אורנה שץ אופנהיימר: בתעסוקה וזה שלב מאוד מאוד קריטי, התעסוקה.
<אורנה שץ אופנהיימר: בכל מדינת ישראל, לכל המורים בישראל, זה שלב קריטי המעבר הזה משלב ההכשרה לשלב ההעסקה.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו פחות קשר כי אין לנו זמן לכול ואין לנו כמובן תקציב לכול, אבל גם רציתי להזכיר שבכל התכניות שלנו יש לנו מרכזי תכניות, בכל מכללה יש לנו מרכזי תכניות ובכל מכללה יש לנו שיתוף פעולה בין מרכז תכנית מתוך המכללה, שהוא גם בן הקהילה האתיופית, בכל התכניות, כי אנחנו רואים בזה חשיבות כפי שנאמר פה, לשיתוף הפעולה, להאזנה, להקשבה, לעשות את הדברים נכון יותר.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו לא עובדים לבד, אנחנו לא הפטרונים, אנחנו עושים את הדברים בהקשבה מאוד מאוד חזקה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אלה אנשים בוגרים ואנחנו מתדיינים איתם ויש לא מעט שאלות, יש הרבה שאלות וזה פתוח, מפני שאני חושבת שהתהליך הוא תהליך מאוד מורכב.
<פוריה קלעי: אני רוצה רק להוסיף דבר אחד.
<פוריה קלעי: צריך להבין שבשנה שעברה עדיין עבדנו בכלל בלי תקציב של הכשרת מורים, לא היה לנו תקציב.
<פוריה קלעי: זו פעם ראשונה שבזכות התכנית הזאת של הארבע שנים אנחנו מקבלים תקציב ואחד הדברים שלמשל ממש בימים אלה פתחנו זה יחידת השמה, שהיחידה הזאת אמורה להסתכל לא רק על השמה של סטודנטים שלנו, השמה מוצלחת בבתי הספר, אלא יש בארץ הרבה מאוד מורים אתיופים שלא מצאו עבודה ואנחנו רוצים לתת מענה גם להם וגם לעזור להם להשתלב בתוך מערכת החינוך.
<פוריה קלעי: אני רוצה להעיר להערה שלך, שאתה אמרת, צריך להבין, נכון, העלייה כבר המון שנים יש לנו את יוצאי אתיופיה, אבל מה לעשות, לא כל מנהלי בתי הספר פתוחים לקבל אותם.
<ליאור אבבה: אז לחייב אותם.
<פוריה קלעי: אני יכולה להגיד לך שקשה מאוד לחייב.
<אורנה שץ אופנהיימר: אני לא בטוחה שיש מורים שרוצים לעבוד כך.
<ליאור אבבה: אבל את המנהלת שלהם.
אברהם נגוסה: ליאור, אם אתה לא תתנהג כמו שצריך להתנהג בוועדה אז בלית ברירה צריך להוציא אותך.
יוסי יונה: <> לא, קודם לקרוא לו לסדר פעם ראשונה.
אברהם נגוסה: הנה אני קורא.
<פוריה קלעי: אני רוצה להגיד לך שאני עובדת בתכנית שנה וחצי, לפני זה עבדתי הרבה מאוד שנים בשילוב מורים מכללת לוינסקי לחינוך, שילבתי מאוד סטודנטים, זה לא עובד על להכריח.
<פוריה קלעי: אתה צריך לעבוד בשיתוף פעולה, אתה צריך לעבוד עם מפקחים, עם מנהלים, לדבר, להסביר, להראות הצלחות וככה זה עובד בכל המורים החדשים, על אחת כמה וכמה עם יוצאי הקהילה האתיופית.
<קריאה: לא, אולי גם עם סנקציות.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש שאלות, אני רוצה שתרשמו את השאלות.
אברהם נגוסה: אם אני עכשיו אפתח את הדיון רק בתחום החינוך אז את שני המשרדים לא נשמע ולא נקבל דיווח.
אברהם נגוסה: אז בואו נקבל דיווח מהמשרדים האחרים בתמצית, בקיצור, ואז אנחנו נכנס דיון ביחד.
אברהם נגוסה: אז כל אחד ירשום בתחום החינוך את השאלות שלו, בתחום הרווחה השאלות שלו, בתחום הבריאות השאלות שלו, כך תרשמו ואז אנחנו נפתח את זה לדיון.
אברהם נגוסה: תודה רבה למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אני עובר עכשיו למשרד הרווחה.
אברהם נגוסה: בבקשה, גב' דפני מושיוב.
<דפני מושיוב: במשרד הרווחה קיימת מדיניות כתובה שכוללת את מודל העבודה ברשויות המקומיות.
<דפני מושיוב: המדיניות כוללת את תיאור התכניות, מדדי תוצאה ולו"ז לשנת 2016 והמסמך הזה ייצא לכל הרשויות במהלך החודש הזה.
<דפני מושיוב: יצאו הודעות ליישובים המשתתפים בתכנית על השתתפותם בתכנית, יצאו הודעות על אישור כוח אדם לתכניות, לרשויות המקומיות, אני מקווה שבתחילת השבוע הבא ייצא גם כתב המינוי לחברי הוועדה העליונה ונקבעו שלושה מועדים.
<דפני מושיוב: זו הוועדה העליונה שבה ישתתפו 50% מקרב יוצאי אתיופיה, אנשי מקצוע ואנשי המשרד.
<דפני מושיוב: יש נוהל הסבר לנושא התקציבי, איך הוא יתבצע, פלוס חוזה מול הרשויות.
<דפני מושיוב: בדיוק לפני הישיבה כאן ישבתי עם אגף הכלכלה אצלנו והם צריכים לאשר את זה ואני מקווה שנוציא את זה בשבוע הבא.
<דפני מושיוב: אנחנו עובדים על בניית בסיס נתונים מסודר בתוך המשרד, שהוא בין מה שנקרא אצלנו נתוני היסוד, התכנית הלאומית ועם ברוקדייל, כדי שנוכל לעקוב אחרי הנתונים בצורה מדויקת.
<דפני מושיוב: דרך אגב, לא רק לתכנית הזו אלא בכלל שיהיה לנו דבר קבוע במערכת ומבחינתנו זה להחלטות ממשלה.
<דפני מושיוב: בחלק מהיישובים כבר התקיימו ישיבות עבודה, בחלקם אנחנו במהלך של קביעת הישיבות.
<דפני מושיוב: נקבע מועד, יש לנו פגישה עם מנהל משאבי אנוש להכניס סטודנטים, אנחנו יחד עם נציבות שירות המדינה התחברנו לתכנית של הכנסת סטודנטים שנה ג' לעבודה סוציאלית כדי שיוכלו להיכנס אחר כך לתפקידים בכירים בלי מכרזים חיצוניים אלא בשילוב עם נציבות שירות המדינה.
<דפני מושיוב: אנחנו יושבים, כמו שדיברנו, על חיזוק העברית התעסוקתית אצל אנשים שעובדים באגף מש"ה, שזה במסגרות החוץ ביתיות של האדם עם מוגבלות שכלית, שהם ממילא עובדים שם והם לא מצליחים להיכנס לקורסים של מעבר ממדריך לא מוסמך למדריך מוסמך, והמשמעות היא הכפלה של השכר שלהם.
<דפני מושיוב: אז אנחנו מקדמים גם את הנושא הזה.
<דפני מושיוב: אנחנו נתנו הנחיה שבכל תכנית 'נושמים לרווחה' תהיה עדיפות ליוצאי אתיופיה, במסגרת תכנית סילמן, הפיילוט עדיין לא התחיל, אני מניחה שהוא יתחיל בחודשים הקרובים וגם שם תהיה עדיפות ליוצאי אתיופיה ואנחנו מתחילים בכלל לעבוד על מה שנקרא סטנדרטים בתרגום במערכות טיפוליות.
<דפני מושיוב: לצערי מתברר שאין לנו סטנדרטים ואמנם המכרז של המדינה למתורגמנים כבר קיים הרבה מאוד שנים, אבל אף אחד, למשל במכרז, לא כתב הערה של לבדוק אם לאדם יש עבר פלילי או אין.
<דפני מושיוב: אז את הנקודה הזו אנחנו מתחילים להבין יותר כדי שנדע מה הסטנדרטים.
<דפני מושיוב: בהתאם לזה גם נתחיל לבנות את מאגר המתורגמנים, המתורגמנים שונים למצבים שונים, ואנחנו גם מוצאים מה שנקרא את הדרכים הטכניות לדרכי תשלום.
אברהם נגוסה: גם אצלכם יש בעיה של תקציב, או שהתקציב הגיע?
<דפני מושיוב: התקציב נמצא במה שנקרא עודף מחויב, שמרנו על הכסף.
<דפני מושיוב: האוצר העביר בסוף השנה ואני מקווה, זה חלק מהישיבה הבוקר, שאנחנו כבר נעשה את ההקצאה לרשויות.
<דפני מושיוב: זה עניין של הימים - - -
אברהם נגוסה: זה עניין טכני.
<דפני מושיוב: ההודעה יצאה.
<דפני מושיוב: שני דברים יצאו, האחד ההודעה מה התקציב לרשויות, זה יצא, הרשויות יודעות, והדבר השני, יצאה הודעה על כוח אדם.
<דפני מושיוב: מה שחסר, הם צריכים לראות, הם קוראים לזה 'סדין'.
אברהם נגוסה: הוועדה העליונה של 50% יוצאי אתיופיה הוקמה?
<דפני מושיוב: כן, אמרתי.
<דפני מושיוב: אמרתי שכתב המינוי - - -
אברהם נגוסה: אז יש להם 50%.
<דפני מושיוב: כן, כתב המינוי יוצא.
אברהם נגוסה: לקחתם את האנשים יוצאי אתיופיה שעובדים בתוך המערכת או לקחתם - - -
<דפני מושיוב: אנשי מקצוע שהם עובדים סוציאליים.
אברהם נגוסה: בתוך המערכת?
<דפני מושיוב: לא רק.
<דפני מושיוב: חלק מהאנשים הם גם מחוץ למערכת.
<דפני מושיוב: אתם יודעים שיש בעיה פה בעניין הזה, אני מבקש שתיקחו בחשבון, אם אתם לוקחים את העובדים שנמצאים בתוך המערכת, אני מסכים שכל נציג יהיה מקצועי לאותו תחום, אבל אם אתם לוקחים את אותם עובדים אנחנו לא השגנו את המטרה, כי הם לא יפתחו את הפה, כי הם יפחדו על הפרנסה ועל הכיסא שלהם.
<דפני מושיוב: לכן אתם תיקחו אנשי מקצוע, זה לא חסר, שלא עובדים.
<דפני מושיוב: אז לקחנו, עובדים ברשויות חלקם, אין כפיפות ישירה.
<דפני מושיוב: וחוץ מזה, חלקם מארגוני עולים וחלקם נבחרי ציבור, שנבחרו לרשויות, הם גם עובדים סוציאליים אבל הם גם נבחרו.
<קריאה: חברי מועצה?
<דפני מושיוב: כן, חברי מועצה.
<דפני מושיוב: ניסינו ליצור תמהיל שהוא מגוון כדי שאנשים יוכלו להוסיף גם ידע, גם ניסיון וגם ממיקומים שונים.
אברהם נגוסה: שיהיה להם חופשיות להתווכח.
<דפני מושיוב: כן.
<דפני מושיוב: אני אגיד לך מה הם אמרו לנו, אני עושה סבב כמובן לבדוק אם אנשים רוצים, אז למשל אחד הדברים שמאוד בלט זה שהם לא מבינים את המערכת שלנו.
<דפני מושיוב: אפילו אנשים שמכירים את המערכת, עובדים סוציאליים הרבה מאוד שנים, להבין מערכת.
<דפני מושיוב: אז אחד הדברים שאנחנו ניקח על עצמנו כאקסטרה, מי שירצה כמובן, זה לדאוג לזה שהם יכירו טוב יותר את המערכות שלנו, את השפה שלנו, את האנשים שלנו, זה מעבר לפגישות, כדי שגם השיח יהיה שיח של שווים ולא - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נבדוק גם את הסוגיה הזו.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נבדוק את זה.
אברהם נגוסה: אני עכשיו מבקש ממשרד הבריאות, הגב' שלומית אבני.
<שלומית אבני: הייתה מצגת, אבל אנחנו לא מצליחים לחבר אותה, אז אני פשוט אתחיל, חבל על הזמן.
<שלומית אבני: אני שלומית אבני, אני מנהלת התחום של צמצום פערים בבריאות, במינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי במשרד הבריאות.
<שלומית אבני: אני אתחיל ממינוי הוועדה.
<שלומית אבני: ב-21 בדצמבר מנכ"ל המשרד מינה ועדה בראשות המשנה למנכ"ל, פרופ' ארנון אפק, בוועדה יושבים עשרה נציגים, מתוכם חמישה יוצאי אתיופיה.
<שלומית אבני: הוועדה כבר נפגשה מפגש ראשון ב-24 בינואר.
<שלומית אבני: מבחינת ההתקדמות מול המשימות אני אשמח לשלוח לכם את הסטטוס המדויק של כל משימה, זה מה שהייתם צריכים לראות במצגת.
<שלומית אבני: כשאני אומרת משימה, אני אומרת גזירה במדויק מה כתוב מבחינת התכנית שאנחנו אמורים לבצע במסמך שיש לכם.
<שלומית אבני: מבחינת מרבית המשימות אנחנו כבר התחלנו לגלגל אותן ואני אהיה מאוד ספציפית לגבי כל משימה ומשימה.
<שלומית אבני: הנושא הראשון היה תחת הנושא של חיזוק התא המשפחתי.
<שלומית אבני: כל ההיבט של כשירות תרבותית ולשונית מול מבוגרים יוצאי אתיופיה ומול עולים חדשים.
<שלומית אבני: בנושא הזה אנחנו התחייבנו להכפיל את מספר המגשרים שפועלים בתוך המערכת עד 2020, שזה אומר מ-12.5 משרות ל-25.
<שלומית אבני: התחלנו במיפוי של הצרכים, גם בבתי החולים וגם בקהילה, לראות איפה יש מקומות שבהם יש ריכוז גבוה של עולים חדשים או מבוגרים שאין מגשר והמיפוי, אני מקווה שיסתיים לקראת הפגישה הבאה שלנו ונוכל לעדכן איפה אנחנו מתכוונים להציב אותם.
<שלומית אבני: דבר נוסף לגבי המגשרים, אנחנו התחייבנו להפיץ טיוטה תוך שלושה חודשים מיום החלטת הממשלה בנושא של סטנדרטים להפעלת מגשרים, מה התפקיד של המגשר, איזו הכשרה מינימלית הוא צריך לעבור, איפה הוא אמור להיות מועסק, מה הוא אמור לעשות.
<שלומית אבני: הופצה טיוטה באיחור של יומיים ב-31 בינואר, במקום ב-29 בינואר, טיוטה ראשונה שקיבלה אותה גם ועדת המעקב וגם צוות ראשון של מומחים מחוץ למערכת שרצינות לקבל מהם פידבק.
<שלומית אבני: אני משערת שתוך חודש אנחנו נסיים עבודה על הטיוטה ואז נפיץ אותה להתייחסות חיצונית, כמו רוב טיוטות החוזרים שלנו.
<שלומית אבני: אנחנו התחייבנו להכשיר 60 מנהלים ומטפלים בתוך המערכת בנושא של כשירות תרבותית בקורסים עד סוף 2017.
<שלומית אבני: הכשרנו 30 אנשי צוות ראשונים בקורס ראשון שהתחיל באוניברסיטת תל אביב, אנשי צוות בנושא של בריאות הנפש, שם קיבלנו הערות בתקופת הדיונים עם הציבור שהכשירות התרבותית מול הצוותים שלנו בבריאות הנפש היא חסרה במיוחד ולכן התחלנו שם.
<שלומית אבני: יש לנו תקציב נוסף להחלטת הממשלה, להכשרה של 40 מדריכים מכל מוסדות הבריאות בארץ במוסדות בהם אין מדריכים, כי כבר הכשרנו 66 בשנה שעברה, אנחנו רוצים להכשיר עוד 40 נוספים, כך שלכל המערכת יהיו מדריכים בנושא הזה של כשירות תרבותית.
<שלומית אבני: התחייבנו לחזק ולעשות עבודת עומק נוספת על בקרות במרפאות שיש בהם עולים חדשים ומבוגרים.
<שלומית אבני: התחייבנו ל-20 בקרות ייעודיות במרפאות שיש בהם ריכוז גבוה של עולים חדשים יוצאי אתיופיה עד ל-2020.
<שלומית אבני: אנחנו עכשיו מעצבים מכרז לבקר ייעודי, שיעשה רק את זה ולא עוד דברים, שהוא צריך לבדוק כשהוא פוגש מרפאה בקהילה או בית חולים.
<שלומית אבני: התחייבנו לעדכן את מערך הבקרות בבריאות הנפש.
<שלומית אבני: עשינו עבודה עם האגף לבריאות הנפש, עבודת רקע, אבל עוד לא עשינו את התיקון בבקרות עצמן.
<שלומית אבני: כלומר דף הבקרות, אני מקווה שהוא יעודכן עד סוף השנה.
<שלומית אבני: התחייבנו להפיץ או להעלות לאוויר פרויקט שפותח יחד עם עמותת טנא בריאות, בנושא של הסברה ליוצאי אתיופיה בתחומים של סוכרת, בריאות נשים וכו'.
<שלומית אבני: האתר כעיקרון כבר מוכן, אבל אנחנו עוד לא התחלנו לעבוד על עלייה לאוויר שלו והתחייבנו גם להוסיף שירות באמהרית במוקד פניות הציבור שלנו, 'כל הבריאות', כשיגיע התקציב.
<שלומית אבני: התקציב עוד לא הגיע אלינו.
<שלומית אבני: בדקתי אתמול עם התקציבים אצלנו, להבנתנו צריכה להיות פנייה, התקציב אמור להגיע מוועדת הכספים, הוא עוד לא הגיע, הוא צפוי להגיע במרץ.
אברהם נגוסה: מה שאני הבנתי, מה שאודי קודם הסביר, יש פה עניין של הסכמה בין המשרדים.
אברהם נגוסה: לא צריכים לחכות לכסף, המשרד יכול להמשיך לבצע בתקציב הקיים והתקציב מגיע ומשלים את זה.
אברהם נגוסה: זה מה שאני הבנתי.
<שלומית אבני: נכון.
<שלומית אבני: התקציב המשלים אמור להגיע במרץ וכמו שאתם רואים, אנחנו לא מחכים לתקציב, אבל בנושא של הוספת מוקדן או שירות באמהרית למוקד פניות הציבור, שזו עלות שהיא גבוהה יחסית ליתר הדברים שתיארתי, אנחנו נחכה למרץ ואז נוכל להוסיף מוקדן או שירות בשפה האמהרית גם בפניות הציבור שלנו.
<שלומית אבני: התחייבנו לפרסם נוהל להנגשת זכויות במערכת.
<שלומית אבני: הנגשת זכויות בכלל, לא רק ליוצאי אתיופיה.
<שלומית אבני: זה נושא שחשוב לנו לטפל בו במשרד.
<שלומית אבני: הופצה טיוטה ראשונה של הנוהל לחברי הוועדה.
<שלומית אבני: היו חברי ועדה שעבדו בחודשים האחרונים מכל מערכת הבריאות וגם נציגות ציבורית שעבדו על נוהל בנושא של איך עושים הנגשה טובה יותר של זכויות במערכת.
<שלומית אבני: הם כתבו נוהל ראשון, יש טיוטה ראשונה שהופצה פנימה.
<שלומית אבני: התחייבנו להגדיל את מספר הפניות בשפה האמהרית למוקד התרגום הרפואי הטלפוני שלנו, שזה מוקד נפרד ממוקד פניות הציבור שמקבל תלונות.
<שלומית אבני: שם התחייבנו, מכיוון שיש שירות באמהרית, להגדיל את מספר הפונים וגם להנגיש לפונים, לאנשים בתוך המערכת, מידע לגבי זה שהם יכולים להשתמש במוקד תרגום ולדרוש את זה מהמטפלים שלהם.
<שלומית אבני: בשני הנושאים האלה עוד לא התחלנו לעבוד.
<שלומית אבני: כל מה שתיארתי עכשיו הוא סביב הנושא הראשון, של כשירות תרבותית.
<שלומית אבני: בנושא של צמצום פערים.
<שלומית אבני: סוכרת היה המוקד העיקרי בנושא של צמצום פערים.
<שלומית אבני: ערכנו סבב ראשון של התייעצויות בנושא של איך עובדים מול קופות החולים כדי לתת דגש נוסף חזק כי קופות החולים עובדות על סוכרת, אבל איך אפשר לעשות שיפור משמעותי בנושא של שכיחות הסוכרת הגבוהה בקרב יוצאי אתיופיה.
<שלומית אבני: נערך סבב התייעצויות ראשון, יש טיוטה פנימית ראשונה של מבחני תמיכה לקופות חולים.
<שלומית אבני: היא עוד לא יצאה להערות ציבוריות בחוץ.
<שלומית אבני: אני משערת שזה יהיה קצת יותר מורכב מסטנדרטים למגשרים.
<שלומית אבני: הסיפור של מבחני תמיכה גם צריך לעבור ייעוץ משפטי, אז זה ייקח מעט יותר זמן, אבל יש טיוטה ראשונה.
<שלומית אבני: והתחייבנו גם להרחיב פעילות של המחלקה לחינוך וקידום בריאות בנושא של מניעת סוכרת בקהילה, לעשות עבודה עם הקהילה ולא רק דרך קופות החולים.
<שלומית אבני: גם שם אנחנו בסבבי התייעצות ראשונים.
<שלומית אבני: בנושא של מצוינות וחוזקות, שזה קשור בייצוג הולם.
<שלומית אבני: אנחנו עובדים בשלוש רמות.
<שלומית אבני: רמה אחת היא הרמה של ייצוג של יוצאי אתיופיה בפורומים בעלי השפעה, בין אם זה מועצות לאומיות, ועדות ממלכתיות, מתמחים שמגיעים אלינו למשרד.
<שלומית אבני: בהקשר הזה מנכ"ל המשרד כבר הנחה את ההנהלה הבכירה לקדם ייצוג הולם בוועדות ממלכתיות ובכל פורום בעל השפעה שהם מקימים, כלומר פורומים חדשים שיוקמו, הם צריכים לדווח לו על רמת הייצוג ההולם.
<שלומית אבני: אגב, שוב, לא רק יוצאי אתיופיה.
<שלומית אבני: אנחנו צריכים לתרגם לפרקטיקה ספציפית מול פורומים שכבר קיימים, שהם כבר יצאו לדרך עוד לפני החלטת הממשלה ולראות איך באמת בכל מקום כזה אנחנו עושים מיפוי מדויק ודואגים לקדם את הייצוג ההולם.
<שלומית אבני: יש לנו פגישה במרץ עם המל"ג לגבי הסיפור המורכב מאוד, אני חייבת להגיד, של איך מעלים את ריכוז הסטודנטים בלימודי הרפואה ומקצועות הבריאות הנוספים.
<שלומית אבני: בסיעוד דווקא המצב הרבה יותר טוב מפיזיותרפיה, תזונה, רפואה כמובן, קלינאות.
<שלומית אבני: שם המצוקה היא הרבה יותר קשה.
<שלומית אבני: מרבית עובדי הבריאות שלנו יוצאי אתיופיה הם עובדי סיעוד, זה לא אומר שאנחנו לא זקוקים לעוד אחים ואחיות, אבל שם יש פחות בעיה.
<שלומית אבני: והנושא של הסרת חסמים בקבלה ללימודים, חשוב לי להגיד את זה בפורום הזה, הוא נושא מורכב, כי הוא לא תלוי רק במשרד הבריאות אלא הוא תלוי גם במשרד החינוך ובחסמים נוספים של פסיכומטרי ובגרות.
<שלומית אבני: אני לא יודעת מה נוכל להביא לשיחה עם המל"ג, אבל זה נושא, אני חושבת, לשיחה יותר רחבה, שהיא בעיה של כל משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: שיגדילו את מספר הסטודנטים לרפואה, דברו עם ראשי האוניברסיטאות שיכניסו, יעזרו להם.
אברהם נגוסה: פשוט מאוד.
<שלומית אבני: השאלה היא באמת הסף של הפסיכומטרי ובגרות.
<שלומית אבני: יש פה כמה שאלות - - -
אברהם נגוסה: בזה הם צריכים להתחשב.
אברהם נגוסה: כמו שהם עושים העדפה מתקנת לאוכלוסיות האחרות, כמו לערבים, לדרוזים ולחרדים, אז מל"ג יכול לעשות מול ראשי האוניברסיטאות.
<שלומית אבני: גם שם יש לנו בעיה.
<שלומית אבני: יש לנו בעיה עם ערבים ועם חרדים, אבל אנחנו נהיה חכמים יותר אחרי פגישה ראשונה איתם.
<שלומית אבני: אני עוד לא יודעת להגיד מספיק על זה.
<שלומית אבני: והנושא הנוסף הוא נושא של ייצוג הולם, הוא קשור בלהעלות את מספר המועמדים בין אם זה ממקצועות הבריאות או מדעי החברה, למשל אצלנו במטה יש הרבה מדעי החברה, למכרזים אצלנו, פשוט שייגשו יותר ושם אנחנו עושים עבודה עם אגף משאבי אנוש.
<שלומית אבני: אגף משאבי אנוש הכניס את זה לתכנית העבודה שלו, זה גם נכנס לעמוד האש, תכנית האב של משרד הבריאות, של המנכ"ל.
<שלומית אבני: יש טיוטת תכנית עבודה פנימית לאיך אנחנו עושים את זה ואנחנו כאמור נציג אותה עד סוף מרץ, כמו שאנחנו מחויבים.
<שלומית אבני: הנושא האחרון קשור בבניית האמון והקשר שאבד עם יוצאי אתיופיה מול המערכת ופה התחייבנו גם לקיים מפגשים פעמיים בשנה עם נציגות של יוצאי אתיופיה.
<שלומית אבני: אנחנו בתכנון של זה מול המשנה למנכ"ל.
<שלומית אבני: אני מקווה שביוני נעשה מפגש ראשון ולקראת סוף שנה מפגש שני.
<שלומית אבני: למה ביוני?
<שלומית אבני: אפשר לעשות את זה גם במאי או באפריל, אנחנו - - -
<קריאה: המסקנות של ועדת גרמן הן כבר ב-2014.
<שלומית אבני: אתה מדבר על תרומות הדם?
<שלומית אבני: אוקיי, אני רק אפריד בין ה - - -
אברהם נגוסה: לא, זו סוגיה קצת שונה.
אברהם נגוסה: זה נמצא ברמה של השר, אני מטפל גם מול השר ולכן אולי פה לא ניכנס לזה, כי זה לא בתוך התכנית.
<שלומית אבני: פרט לנושא של תרומות דם, שאני יודעת שהוא נושא אקוטי לטפל בו והוא יושב אכן על שולחנו של השר יש לנו עוד הרבה דברים לדבר ולעדכן ולהתייעץ איתם לגבי יוצאי אתיופיה וזאת הייתה הכוונה, שפעמיים בשנה אנחנו ניפגש ברמת בכירוּת גבוהה, מנכ"ל או משנה למנכ"ל, עם יוצאי אתיופיה, מי שירצה להיפגש איתנו ונשמע מה יש להגיד, נעדכן באיך אנחנו מתקדמים.
<שלומית אבני: אז כאמור אני מקווה שביוני יהיה מפגש ראשון.
<שלומית אבני: אנחנו גם אמורים לעשות כנסים בנושא של אבני היסוד למנהלים בתוך המערכת ולרופאי משפחה.
<שלומית אבני: עוד לא התחלנו עם התכנון של זה.
<שלומית אבני: הנושא האחרון הוא הטיפול בגזענות.
<שלומית אבני: אנחנו התחייבנו לטפל בפניות בנושא של גזענות תוך 48 שעות.
<שלומית אבני: פיתחנו איזה שהוא נוהל פנימי שאנחנו עוד לא מיצינו את הפיתוח שלו, שאומר שיהיה קו ייעודי מבחינת מייל וטלפון לנושא של גזענות שיגיע לרמת הסמנכ"ל, המנהל הישיר שלי, סמנכ"ל בכיר, ישירות לסמנכ"ל בכיר, שהוא יטפל בזה ויהיה מחויב להתחיל לטפל בפנייה תוך 48 שעות.
<שלומית אבני: עוד לא סיימנו להסדיר את זה במובן הזה, כדי שזה יהיה מתועד במערכת שלנו וכו', זה מעט מורכב, אבל אני מאמינה שעד הישיבה הבאה שלנו כאן כבר יהיה נוהל מסודר ותוכלו לראות איך משתמשים בערוץ הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו סקירה משלושה משרדים, חינוך, רווחה ובריאות.
אברהם נגוסה: אני בטוח שרשמתם את השאלות שלכם.
אברהם נגוסה: הם פה איתנו, אז אני פותח את הדיון במה ששמענו עד עכשיו.
אברהם נגוסה: אני מבקש להתמקד רק בתכניות, לא להביא נושאים אחרים מסביב.
אברהם נגוסה: הדוברת הראשונה היא גב' מיכל אברה סמואל, מנהלת עמותת 'פידל'.
<מיכל אברה סמואל: עמותת 'פידל' עוסקת בנושא של חינוך מזה 20 שנה, הכשרה וליווי של מגשרים חינוכיים, אנחנו עובדים עם למעלה מ-5,000 ילדים ונוער ברחבי הארץ, מהציר של החינוך הפורמלי בבתי הספר דרך מגשרים עד החינוך הבלתי פורמלי בציר משותף של עבודה עם ילדים אחרי הצהריים בחינוך הבלתי פורמלי וכמובן עבודה גם עם הנושא של הורים, שזה חלק מאוד משמעותי ביום יום.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שמשרד החינוך לא מיצה אפילו בחלק את ההתחייבות שלו לקראת הדיון הזה.
<מיכל אברה סמואל: איפה היעדים שהוצבו בתכנית המאוד גדולה והלאומית שככה בהתייחסות שלה ולכן ציפיתי שנקבל נתונים מאוד מדויקים, של כמה מורים בהשמה - - -
<קריאה: יש נתונים מדויקים מאוד.
<מיכל אברה סמואל: כמה הם בתקן, כמה הם - - -
אברהם נגוסה: לא לפתוח.
אברהם נגוסה: אני מבקש, לא ויכוח, כמו שהם שמעו אתם גם תשמעו ובסוף תהיה לכם זכות להגיב.
<מיכל אברה סמואל: שאם אנחנו צריכים לדפוק על דלתות של מפקחים או לראות כמה תקנים יש.
<מיכל אברה סמואל: התכניות למצוינות, אני חושבת שאחד הדברים שלא עלו זה כמה ילדים נכנסו לתוך התכניות.
<מיכל אברה סמואל: דיברו על תנועות נוער, שזה חשוב וזה משמעותי להשתלב בתנועות נוער, אבל היום אנחנו יודעים שאם לא רואים את הילדים בצורה הוליסטית, גם להתחיל את תנועות הנוער בגיל יותר צעיר, הרי בכיתה ז'-ח' אתה לא מכניס ילד עכשיו לתנועות נוער ויש את החוויה המשפחתית.
<מיכל אברה סמואל: אני מעריכה שהילדים שלכם בתור חלק מאוד משמעותי בחיים שלהם בכיתה ד', מתחילים בכיתה ד', אבל צריך להתחיל בגיל צעיר.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שאנחנו ב'פידל' שותפים בתכנית מאוד משמעותית שנוגעת בצורה ההוליסטית, גם בבתי הספר היסודיים, שנותנת מענה של פיתוח קהילה ואוריינות, לצד העבודה האיתנה שלנו בחינוך הבלתי פורמלי יחד עם הפרויקט הלאומי האתיופי.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שאחד הדברים שמדברים עליו זה איפה בני הנוער היום נמצאים, לא דיברו כמה נשירה יש, כמה הנושא של אלימות של המשטרה כלפי יוצאי אתיופיה וההתגייסות לצבא.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שגם בצבא, אם לא נוגעים בהורים, במודל המאוד מצליח של הגישור של הורים, לעבוד עם ההורים ולעבוד עם החיילים, אני חושבת שזה חלק מאוד משמעותי שצריך לגעת.
<מיכל אברה סמואל: החלק שאותי בכל הסיפור באמת, אני מתחברת עם חבר הכנסת פרופ' יונה, שדיבר שאנחנו כל הזמן צריכים להשתלב, להשתלב, להשתלב.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שיש קאדר מאוד גדול של אנשי מקצוע יוצאי אתיופיה שנמצאים בכל מיני זירות ובאמת צריך לשאול איפה הם נמצאים היום.
<מיכל אברה סמואל: איפה הם נמצאים, איפה הם משתלבים וצריך לדבר על ההצלחה של הקהילה.
<מיכל אברה סמואל: אם הקהילה מצליחה היא תוכל להשתלב.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שהדבר שאנחנו היום - - - דיברתם על כוח אדם ברווחה, שאתם הולכים לתת תקנים ברשויות לכוח אדם, או שהרשויות הולכות לקבל תקציבים, מי מפקח על זה, איך הקהילה - - - אנחנו למדים שהכסף תמיד נשאר בצינורות והשאלה אם זה לא הולך להיות אותו דבר גם בתכנית הזאת.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שגם מבחינת תקציב עדיין אנחנו לא יודעים, אנחנו שומעים ברשויות, הנה יש תכנית משלבת, תכנית של שילוב, אנחנו נוסיף יוצאי אתיופיה עם לא יוצאי אתיופיה, אבל בפועל המעטפת שצריך לעבוד עם בני הנוער, עם ההורים, כדי שיוכלו להגיע ולצרוך את השירותים, זה נשאר בארגונים, זה נשאר עדיין במעטפת שלנו לעבוד מאוד קשה כדי להביא אותם.
<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שזו הזדמנות גם להתחיל לחזק את הארגונים של יוצאי אתיופיה שנמצאים בשטח ונותנים את המענה, לא פחות טוב מכל ארגון אחר שנמצא ברשות.
אברהם נגוסה: הדובר הבא שלנו זה פנטהון אספה דויט, יושב ראש נציגות הארגונים ומנהל 'טבקה'.
<פנטהון אספה דויט: תודה, אדוני היושב ראש.
<פנטהון אספה דויט: לפני שיוצא הפרופ' חבר הכנסת יונה, אני מודה לך על ההערות המאוד נכונות.
<פנטהון אספה דויט: אני רק אתחיל בהערות שלך, במקום שהמערכות, במיוחד משרד החינוך, יתמודדו עם הבעיות האקוטיות, הם מתמודדים באיך יוצאי אתיופיה יכולים להיקלט בתוך המערכת.
<פנטהון אספה דויט: ההתמקדות ביוצאי אתיופיה, ומחפשים כל הזמן שוב ושוב את אותה נקודה, במקום לשנות, במקום להשקיע בבתי ספר, לשדרג את התשתית, להביא את המורים הכי טובים, אולי ספרייה יותר טובה, אולי חדר מחשבים ולהנגיש את השירות ליוצאי אתיופיה אנחנו מדברים כאילו יוצאי אתיופיה לא בסדר ובואו נחפש כל מיני טקטיקות כאלה או אחרות.
<פנטהון אספה דויט: יש הרבה מאוד תקציב, שמענו עכשיו גם מאודי פראוור, שתקציבים נמצאים באגפים השונים של המשרדים.
<פנטהון אספה דויט: מה שנעשה עם התכנית הזאת, אדוני היושב ראש, לא יותר ממה שהפגיעה המאוד מאוד קשה ביוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: התכנית המשלבת בהגדרה היא לא תכנית אלא מכשיר שמכשיר את העברת התקציבים מיד ליד עם תכנית חומש.
<פנטהון אספה דויט: חצי מהתקציב לא נוצל, הוא עדיין נמצא באגפים, כי הם לא יכולים להשתמש בו, כי זה כסף צבוע, כסף מיועד.
<פנטהון אספה דויט: כרגע, על ידי ההגדרה הזאת של תכנית משלבת הם בקלות יכולים להזיז כספים מאגף לאגף ולנצל אותו אפילו אם יש שם 5% יוצאי אתיופיה.