GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צביקה גרייבר: הארגון שלנו תומך בעולים מכל ארבע כנפות תבל, זאת אומרת שיש לנו גם בני מנשה וגם עולים אמריקאים.
<צביקה גרייבר: חשוב להבין שבארבעה נושאים האלה כסף זה לא מה שמשנה.
<צביקה גרייבר: משנה באמת זה היחס.
<צביקה גרייבר: עולה בודד גם אם הוא מיליונר וגם אם הוא עני.
<צביקה גרייבר: בעניין התמיכה החברתית, התחלנו עכשיו תכנית חדשה שנקראת אמץ עולה.
<צביקה גרייבר: כל עולה חדש שיגיע ויירשם לתכנית שלנו יוצמד לו ישראלי או עולה ותיק שדובר את השפה שלו לתקופת העלייה והוא יהיה מחויב לעשות איתו מספר רב של דברים.
<צביקה גרייבר: אנחנו נותנים ייעוץ משפטי בחינם לעולים.
<צביקה גרייבר: יש עוד ארגונים שנותנים את זה, אבל גם את זה אנחנו נותנים.
<צביקה גרייבר: חשוב לציין שאנחנו הלב הפועם כרגע של העולים בישראל.
<צביקה גרייבר: אין קבוצה שיש בה כל כך הרבה עולים כמו בקבוצה שלנו, שכולם מאד פעילים.
<צביקה גרייבר: שוב, אני מזמין אתכם להסתכל.
<צביקה גרייבר: מה שאני רוצה להדגיש, ובזה אני אסיים, זה שכיום במצב שיש עלייה כל כך גדולה, חייבים לשים הפרדה כבר בין עלייה לקליטה.
<צביקה גרייבר: אלה שני דברים שונים ולא הגיוני שהארגונים שמביאים את העולים, יהיו גם אלה שקולטים את העולים, כי אנחנו רואים כמה משאבים מושקעים בלהביא עולים ארצה, לעומת כמה משאבים מושקעים בלהשאיר את העולים ארצה.
<צביקה גרייבר: נכון לפעם הקודמת - - -
<יהודה שרף: כמה כדי להשאיר אותם, אתה יודע?
<צביקה גרייבר: אין לי מספרים לתת לך.
<צביקה גרייבר: גם לך אין מספרים לתת לי, כי אני הסתכלתי ואין עד היום מחקר שנעשה באמת כמה עולים חוזרים בדלת החוצה ויוצאים ממדינת ישראל.
<צביקה גרייבר: אף אחד פה בשולחן לא יודע את המספרים האמיתיים והנכונים.
<צביקה גרייבר: אלה אומרים 7%, אלה אומרים 15%.
<צביקה גרייבר: בתכלס, כמו שאמרתי, העולה שבורח מהארץ הוא לא מרים טלפון ל - - -
סופה לנדבר: אבל אתה מתייחס למקרה אחד ואתה - - -
עודד פורר: לא, אתה רואה את זה דרך מישהו במשרד הפנים.
עודד פורר: דרך מישהו במשרד הפנים אתה יכול לראות את זה אם הוא יצא ולא חזר.
עודד פורר: כעבור שנה אתה יודע.
עודד פורר: אתה יכול שנה אחורה תמיד להגיד כמה עזבו.
<צביקה גרייבר: אני לא ראיתי מחקר כזה.
עודד פורר: המספרים נעים סביב ה-10%, לא יותר מזה, בסופו של דבר.
<צביקה גרייבר: בסופו של דבר חברים, מה שאני בא להגיד, אני לא באתי להתווכח עם אף אחד, אנחנו באים להגיד – תפרידו בין עלייה לקליטה, תבינו שעלייה זה נושא אחד וקליטה זה נושא שני.
<יהודה שרף: ממש לא.
<יהודה שרף: זה רצף עלייה קליטה.
אברהם נגוסה: סליחה, אני מבקש, נציגי המשרדים.
אברהם נגוסה: כשאתם מדברים הארגונים שומעים בשקט.
אברהם נגוסה: כשהארגונים מדברים, אתם קופצים.
אברהם נגוסה: זה לא יכול להיות.
סופה לנדבר: לא, אנחנו רוצים לדעת לכמה אנשים אתם עזרתם להישאר כאן.
<צביקה גרייבר: אנחנו עוזרים.
<צביקה גרייבר: אני לא יכול להגיד לך לכמה אנשים להישאר.
<צביקה גרייבר: אני יכול להגיד לך דבר אחר, שבראש השנה האחרון היו 150 עולים חדשים שלא היה להם איפה לאכול ארוחת חג ואנחנו מצאנו להם איפה לאכול ארוחת חג.
<צביקה גרייבר: אני יכול להגיד לך שהקבוצה, לא אני, הקבוצה הזאת עוזרת יום יום אחד לשני.
<צביקה גרייבר: חייל בודד שהגיע לגדוד צבר ואין לו איך להעביר את הציוד שלו, כי אף אחד לא עוזר לו שם, מרים פוסט בפייסבוק שתתעוררו ותכירו.
<צביקה גרייבר: זה היום הכלי שאנשים עובדים איתו.
<צביקה גרייבר: מרים פוסט ועוזרים לו.
<צביקה גרייבר: אז אני אומר לך עוד פעם, אני לא בא לקחת אחריות על עצמי ולהגיד אני, אני, אני.
<צביקה גרייבר: ההיפך.
<צביקה גרייבר: אני בא ואומר אתם.
<צביקה גרייבר: אני בא ואומר - - -
סופה לנדבר: לא, הקליטה צריכה לעבור דרך החברה הישראלית ומה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להתקדם.
אברהם נגוסה: נא לסכם בבקשה.
<צביקה גרייבר: אני מסכם.
<צביקה גרייבר: בגלל שאדוני, יהודה שרף קטע אותי, אני אחזור על זה שוב.
<צביקה גרייבר: להפריד בין קליטה ועלייה.
<צביקה גרייבר: ארגונים שעושים עלייה עושים את זה נהדר.
<צביקה גרייבר: תנו לארגונים שמתעסקים אך ורק בקליטה את הבמה לבוא ולהציג דברים שונים.
<צביקה גרייבר: תודה רבה.
סופה לנדבר: יש לכם קשר עם נפש בנפש?
<צביקה גרייבר: לא.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עורר פורר.
אברהם נגוסה: אתה רוצה לשמוע?
אברהם נגוסה: אני התכוונתי לתת לעוד ארגונים.
עודד פורר: אני אשמע.
אברהם נגוסה: אסתר בלום ממועצת הארגונים, בבקשה.
עודד פורר: אני אשמע אותה ואז אני אדבר.
<אסתר בלום: תודה רבה, אדוני.
<אסתר בלום: לראשונה באמת מתקיימות ישיבות ברצף בנושא של היערכות.
<אסתר בלום: היערכות קליטת עלייה.
<אסתר בלום: זה חדש ואני מברכת על כך, חבר הכנסת מוטי יוגב ויושב ראש הוועדה, תודה רבה לכם.
<אסתר בלום: אנחנו צריכים להשקיע כמה שיותר בנושא הזה של היערכות.
<אסתר בלום: אנחנו פאסיביים יותר מדי במה שקורה.
<אסתר בלום: לא רק שאנחנו בעצם פאסיביים, אנחנו גם, כמו שנאמר פה כמה פעמים, יש פה הרבה יוזמות מהממשלה, מהמגזר השלישי, הרשויות המקומיות, אבל תמיד אנחנו מדברים על אוכלוסייה ממוקדת, אנחנו מדברים על זמן ממוקד.
<אסתר בלום: אנחנו מדברים על תחום ספציפי אחד.
<אסתר בלום: אנחנו לא כוללים את כל העולים לטווח ארוך לכל הרשויות וזה מאד מאד פוגע בתהליך של העלייה והקליטה.
<אסתר בלום: זה שיום אחד צצה תכנית בשביל אוכלוסייה מאד ספציפית, זה יפה.
<אסתר בלום: אבל כמו שנאמר כאן, האוכלוסיות האחרות נפגעות.
<אסתר בלום: אנחנו שמענו לדוגמא על הפרויקט המאד מאד יפה לרופאים באשדוד.
<אסתר בלום: זה פרויקט דגל שמאד מצליח.
<אסתר בלום: יש שם 97% הצלחה במבחן לרפואה.
<יהודה שרף: יש את זה גם בבאר שבע וברחביה.
<יהודה שרף: יש את זה בארבעה מוקדים בארץ, לא רק באשדוד.
<אסתר בלום: אז בואו נראה את הפרויקט הזה.
<אסתר בלום: בואו נראה את זה כדוגמא לעבודה שלנו, של תכנית שהיא כוללת.
<אסתר בלום: שבשנה הראשונה כשהעולה החדש מגיע אין לו דאגה.
<אסתר בלום: מי מכם יכול היום לקום, לעזוב את הכל, להשאיר את הכל בצד, ללמוד שפה.
<אסתר בלום: סינית, לכו עכשיו ללמוד סינית, שאתם לא מכירים אותה, אתם לא יודעים איך לקרוא אותה, שום דבר.
<אסתר בלום: לקחת את הילדים למערכת שאתם לא מכירים אותה.
<אסתר בלום: שנה של שכר דירה מראש.
<אסתר בלום: מי יכול לעשות את זה?
<אסתר בלום: מי יכול לשלם עבור המטען היום?
<אסתר בלום: מי יכול להגיע לשדה התעופה עד פריז?
<אסתר בלום: כי לפעמים אתה לא גר בפריז.
<אסתר בלום: כדי להגיע לפריז אתה גם צריך להוציא כסף על זה.
<אסתר בלום: אנחנו חייבים להחזיר.
<אסתר בלום: יש כמה דברים שנעשו בעבר.
<אסתר בלום: אנחנו צריכים את האולפן.
<אסתר בלום: אנחנו צריכים את התכנית הכוללת של השנה הראשונה, לחזק את העולה כמה שיותר כדי שאחר כך בעצם יהיה לו את כל החוסן להמשיך ולהיקלט בחברה הישראלית.
<אסתר בלום: לגבי החסמים, עושים לי סימנים לסיים, אנחנו נשמח עוד לדבר על זה.
<אסתר בלום: תודה רבה ויישר כוח.
עודד פורר: תודה אדוני יושב הראש.
עודד פורר: ראשית גם אני רוצה לברך על הדיון וגם על דיוני המעקב.
עודד פורר: אני חושב שהם מאד מאד קריטיים וחשובים, ואני רוצה להודות לבחור מהקבוצה הזאת - Keep olim in Israel.
עודד פורר: אני חייב לומר שהיזמה היא ברוכה, אבל לצערי זה עדיין לא מספיק חשוף ואני חושב שכולנו כאן צריכים לקבל את הביקורת ולהקשיב לה.
עודד פורר: כי אם יש קבוצה בפייסבוק, שחברים בה למעלה מ-20,000 עולים, אז כנראה שיש להם משהו שהם רוצים להגיד ולא שומעים.
עודד פורר: זה מצד אחד.
עודד פורר: מצד שני, צריך לזכור ופה אני לא מסכים איתך לחלוטין במובן הזה.
עודד פורר: עלייה וקליטה הם רצף, וככל שאנחנו נצליח, ולדעתי זאת המשימה המרכזית שעל המשרד ובכלל על הממשלה להתמקד בה.
עודד פורר: ככל שאנחנו נצליח להתחיל את תהליך הקליטה כבר בחו"ל, נקל על הקליטה בארץ.
עודד פורר: זאת אומרת אם בן אדם יוכל לקבל את רישיון התעסוקה שלו במקצוע שלו עוד בחו"ל, הקליטה שלו תהיה יותר קלה.
עודד פורר: אם יהודים ברחבי העולם ילמדו עברית, הקליטה שלהם בארץ תהיה הרבה יותר קלה.
עודד פורר: חברים, יש 14.5 מיליון יהודים בעולם, רק 6.5 מיליון מהם חיים בישראל.
עודד פורר: כדי לחבר את ה-8 מיליון הנותרים, השפה זה הרכיב הראשון, וזאת השקעה שהיא משתלמת למדינת ישראל, בלי קשר אם הם יעלו או לא יעלו.
עודד פורר: זה יחבר את יהודי התפוצות למדינת ישראל מצד אחד.
עודד פורר: מצד שני, כשהם יבחרו לעלות, כל הליך הקליטה שלהם הוא הרבה יותר קצר.
עודד פורר: עכשיו לגבי איך נערכים באמת לקליטה המונית, ופה אני חושב שהמשרד, ואני אומר את זה לידידי המנכ"ל וגם לשר, צריך פה לשנות שינוי תפיסה.
עודד פורר: כי מי שעומד בחזית של הקליטה, הן הרשויות המקומיות.
עודד פורר: ובסופו של דבר, כשהעולה נתקל בבעיה, באופן טבעי הכי קל לו זה לדפוק על הדלת של הרשות המקומית.
עודד פורר: צריך לשנות את אופן התקצוב שבו מתקצבים את הרשויות המקומיות, מתקציב של תמיכות שהן כל פעם מחזרות אחר הפתחים, לאיזה שהוא תקציב שהוא תקציב קבוע.
עודד פורר: צריכים להיות עובדי קליטה שנמצאים בתוך הרשויות המקומיות.
עודד פורר: זה איזה שהוא מהלך מאד מאד גדול.
עודד פורר: עד שהוא לא יקרה, תמיד השירות יהיה שירות מפוצל ויגרום לתהליך פיצול הזה.
עודד פורר: גם שירותי הרווחה, על ידי משרד הרווחה ניתנים בתוך הרשות המקומית בסופו של דבר.
עודד פורר: אני חושב שזה יעד מרכזי שכדאי להוביל אותו.
אברהם נגוסה: אני רוצה שמנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר חביב קצב, יתייחס לנושאים שעלו פה ואני גם רוצה שתתמקד בשאלות שאני בהתחלה פתחתי בהן, למה קבינט הקליטה לא מתכנס?
סופה לנדבר: הוא לא שייך.
סופה לנדבר: הוא מנכ"ל משרד.
אברהם נגוסה: הוא מייצג - - -
עודד פורר: אתה לא יכול לקחת מנכ"ל של משרד ולשאול אותו על קבינט הקליטה.
עודד פורר: זו שאלה שצריך להפנות לשר, אדוני.
אברהם נגוסה: למה אתם מתערבים?
אברהם נגוסה: אני יודע שאת היית שרת הקליטה, אתה היית מנכ"ל משרד, תן לי לנהל את העניין.
אברהם נגוסה: אני יודע מה אני שואל.
אברהם נגוסה: הוא מייצג את שר הקליטה, אז אני רוצה לשמוע.
אברהם נגוסה: אולי יש לו מידע.
<פנחס גלינקביץ: אתם מדברים על קליטה ברשויות ולא שואלים את הרשויות כלום כאן.
אברהם נגוסה: כן, אולי.
אברהם נגוסה: רק רגע, אני מצטער.
אברהם נגוסה: בואו תנו לי לנהל את העניין, אל תתערבו.
אברהם נגוסה: אם הוא יודע, יענה.
אברהם נגוסה: אם הוא לא יודע, לא יענה.
אברהם נגוסה: אז אני חושב שפה הוא מייצג את משרד הקליטה, בגלל זה הוא נמצא פה.
אברהם נגוסה: ואני שואל למה לא עניתם למכתב שכתבנו וגם האם הקבינט התכנס.
אברהם נגוסה: שנית, האם התייחסתם לדרישה שלנו, לדרישה של הוועדה להפוך את העלייה מצרפת, אוקראינה, בלגיה ואתיופיה לפרויקט לאומי מתוקצב.
אברהם נגוסה: שלישית, האם הנחתכם קריטריונים ברורים, האם הסברתם קריטריונים ברורים לרשויות המקומיות, כדי להבהיר להן מה הן הזכויות לעולים החדשים בכל התחומים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס, בבקשה.
<חביב קצב: בוקר טוב לכולם.
<חביב קצב: אני אתייחס גם לשאלות שעלו מחברי כנסת אחרים ונציגים אחרים שהשתתפו בדיון.
<חביב קצב: קודם כל מבחינת נתוני העלייה השנה.
<חביב קצב: נתוני העלייה השנה, עד עכשיו הגיעו, עד סוף השבוע שעבר, 3,589 עולים.
<חביב קצב: בהשוואה לתקופה קודמת, שנה שעברה, יש ירידה כמעט ב-38%.
<חביב קצב: אנחנו מניחים שזה - - -
<קריאה: זה מינואר עד עכשיו?
<חביב קצב: זה מינואר עד 12 במארס.
<יחיאל אקשטיין: מאיפה?
<חביב קצב: מכל הארצות.
<חביב קצב: עיקר הירידה היא מצרפת, מאוקראינה יש לנו ירידה.
<חביב קצב: אנחנו מניחים ואנחנו בודקים את הנתונים, אנחנו משתפים פעולה בנושא הזה כמובן עם הסוכנות היהודית ואני מקווה שצפי העלייה על ידי הסוכנות היהודית, של תיקים שנפתחו ושל אנשים שהביעו את רצונם לעלות לארץ, זה בסביבות 32,000-33,000 בשנת 2016, אכן יתממש.
<חביב קצב: אין ספק שאנחנו נמצאים כרגע בחלון הזדמנות מאד מאד נדיר ואנחנו חייבים לעשות את הכל על מנת שכמה שיותר עולים יגיעו לארץ.
<חביב קצב: בשנה שעברה, שנת 2015, סיימנו עם 31,400 עולים, עגול.
<חביב קצב: כמעט 54%-55% ביחס לשנת 2014.
<חביב קצב: זה משמעותי מאד.
<חביב קצב: ואנחנו מקווים שאנחנו נצליח לעשות כמה דברים.
<חביב קצב: אתם יודעים ששר העלייה, מתי שאתם מזמינים אותו הוא מגיע לפה.
<חביב קצב: מכל מיני סיבות שאני מניח שאתם יודעים אותן, הוא לא הגיע.
<חביב קצב: אין זה אומר שנושא העלייה לא נמצא בעדיפות אצלו ולא נמצא בטיפולו.
<חביב קצב: כרגע נמצאים על שולחן הדיונים ואנחנו מחכים לדיוני תקציב, ואנחנו יודעים כמו כל שנה, שרק בנתוני תקציב אנחנו יכולים להגיש תוספות תקציביות והחלטות.
<חביב קצב: מונחים הנושאים הבאים: אנחנו מדברים כרגע על החלטת ממשלה.
<חביב קצב: גברתי השרה לשעבר, קיבלנו החלטה בפברואר שעברה, בשנת 2015, ודיברנו על כך שבשנת 2016 נעלה עוד החלטת ממשלה בנושא עידוד העלייה.
<חביב קצב: אנחנו רוצים לממש את זה ואנחנו יודעים שעל מנת לתת טיפול ועדיפות לקבוצה מסוימת, אנחנו צריכים גם לברר בדיוק, כמו שאת יודעת, וקיבלנו את כל הנימוקים למה נתנו עדיפות לזאת ולא עדיפות אחרת לקבוצה אחרת.
<חביב קצב: אנחנו נבדוק גם את זה.
<חביב קצב: נושא של - - -
סופה לנדבר: אתה מסכים שהפרויקט הזה, פיילוט הפרויקט לצרפת, בלגיה ואוקראינה צריך להפוך להיות פרויקט לאומי לכל העולים?
<חביב קצב: כן, אני מניח שזה יהיה חלק מהותי בדיוני התקציב לקראת שנת 2017, עכשיו, מאי-יוני השנה, לקראת תקציבי 2017-2018, תקציב שנתיים.
<חביב קצב: ואותו דבר אני יודע, אדוני יושב הראש, ואתה יודע, שגם נושא של קליטת הבאים מאתיופיה ומימוש החלטת הממשלה, צריך להיות נידון באותה מסגרת תקציב.
<חביב קצב: הנושא השני, אנחנו כרגע ביחד עם משרד הנגב והגליל, אמורים להגיש החלטת ממשלה, או החלטת שרים לענייני נגב וגליל, בנושא עידוד העלייה, קליטת העולים בנגב ובגליל.
<חביב קצב: אנחנו גם מדברים על עידוד העלייה לירושלים.
<חביב קצב: אנחנו מסתמכים על החלטת ממשלה של חוק יסוד ירושלים, שאנחנו יכולים לתת עדיפות לאלה שמגיעים לירושלים.
<חביב קצב: אחד הדברים המהותיים שאנחנו רוצים לטפל בו, זה בנושא שבנוסף לקליטה הראשונית, הסיוע יותר בקליטה הראשונית, הן בסיוע בשכר דירה והן בסיוע הראשוני, אנחנו מדברים גם על נושא סיוע מיוחד, תוספתי, גם בתחומי תעסוקה וגם בתחומי היזמות.
<חביב קצב: זה יחול על כל העולים שיגיעו מכל הארצות.
<חביב קצב: ועיקר העיקרים, אנחנו גם מאד ניתן מענים לעולים שירצו לפתוח עסקים בירושלים, וזה במיוחד מה שאנחנו יודעים מה שקורה בירושלים מבחינת נושא העסקים.
<חביב קצב: כל הדברים האלה מתבשלים.
<חביב קצב: אני מניח שהצפי שלנו סוף מארס, ראשית אפריל.
<חביב קצב: אני מקווה שבעזרת השם אנחנו נביא החלטות ועדות שרים לנושא הזה ונממש אותו.
<חביב קצב: אני חייב להגיד לכל חברי הכנסת, שקליטת העולים בשדה התעופה שלנו היא, איך אומרים בשפת העם, ממש מתקתקת.
<חביב קצב: העולים אצלנו בשדה התעופה מקבלים טיפול הוליסטי מלא, מהיר מאד, מאד מאד יעיל ומכובד מאד.
<חביב קצב: ואתם מוזמנים בבקשה להיות נוכחים ולראות את קליטת העולים ולראות את הדברים שעשינו בשיפור הקליטה.
<חביב קצב: אכן, יש לנו בעיה אחת, גברתי חברת הכנסת, השרה לשעבר, יש לנו בעיה בנושא מתן תעודות זהות לקבוצות גדולות.
<חביב קצב: גם כשסיכמנו מתן תעודות זהות בשדה התעופה, דיברנו על קבוצה של עד 50 איש.
<חביב קצב: ועל זה את יודעת - - -
סופה לנדבר: לא, לא, לא.
סופה לנדבר: אנחנו הצלחנו עם כולם.
<חביב קצב: ועל זה השרה את יודעת שנתנו עובדים משלנו.
<חביב קצב: הקצנו עובדים משלנו.
סופה לנדבר: אז גם תתנו עובדים משלכם.
<חביב קצב: אין לנו יותר עובדים.
<חביב קצב: יש לנו גם עובדים שאנחנו רוצים שיקלטו את העולים.
<חביב קצב: אם רשות ההגירה תואיל בטובה לבוא לתת יותר עובדים, אנחנו יותר מאשר נשמח.
סופה לנדבר: אתה יודע, אף פעם אף אחד לא נתן לנו את - - - עשינו סדר ואתם תעשו סדר.
אברהם נגוסה: חביב, אני חושב שאתה מדבר על אותם דברים מה שדיברת לפני כמה חודשים.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך למה, כי אמרת באותו זמן שהתקציב - --
<חביב קצב: רק תן לי לסיים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס ביחד.
אברהם נגוסה: גם בעבר אמרת שעניין התקציב יהיה בתקציב של 2015-2016.
<חביב קצב: לא, זה לא מה שאמרתי.
אברהם נגוסה: עכשיו יש לכם תקציב.
אברהם נגוסה: אני עברתי על ספר התקציב שלכם.
אברהם נגוסה: אתם תוקצבתם ל-32,000 עולים.
אברהם נגוסה: כרגע הגיעו בפועל 3,050 ומשהו.
אברהם נגוסה: אז אני שואל, למה אתה דוחה את הפרויקט שהממשלה קיבלה החלטה לעשות אותו, לתקציב של השנים 2017-2018, כאשר יש לך תקציב עכשיו?
אברהם נגוסה: למה אתם דוחים את זה?
<חביב קצב: אני חוזר על דברי ואני אומר, חלק גדול מהרחבת הטיפול, ואני לא מדבר על המשך הטיפול שהוחלט עליו.
<חביב קצב: אני לא מדבר על המשך כל כללי הסיוע שקיבלנו אותם.
<חביב קצב: אתם מעלים פה שאלה, בקשה, להחיל, להרחיב את כל מה שעשינו לקליטת עולים, עידוד וקליטת עולים מצרפת, מאוקראינה ומבלגיה, אתם מבקשים להחיל את זה על כלל העולים.
<חביב קצב: יש לזה משמעות תקציבית מאד גדולה וזה יידון במסגרת התקציב.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, תן לי לעזור למנכ"ל.
סופה לנדבר: המנכ"ל מבצע את הדברים ומי שאחראי על הסיפור זה לא המנכ"ל.
סופה לנדבר: על התקציבים לא המנכ"ל אחראי, זה השר.
סופה לנדבר: עם כל הכבוד, אני חושבת שהמנכ"ל במשרד העלייה והקליטה הוא מצוין וטוב ועושה עבודה נהדרת, בהמשך למה שנעשה על ידי מנכ"לים אחרים.
סופה לנדבר: פשוט צריך לפנות לשר.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת נורית קורן פה.
מרדכי יוגב: אני מבקש חצי דקה.
מרדכי יוגב: אני מבקש 30 שניות ואני מתנצל פה בפני כל המשרדים והנציגים שלא שמענו אותם ואני חושב שזה מאד חשוב.
מרדכי יוגב: אני חושב אדוני המנכ"ל, שאתה שם לעצמך תקרת זכוכית ולעת הזאת אסור לנו לשים תקרת זכוכית.
מרדכי יוגב: כך נהגנו גם עם תקציב הביטחון, לכן נקטתי בדוגמא הזאת ופרצנו אותה.
מרדכי יוגב: אני מבקש, אדוני יושב הראש,
מרדכי יוגב: לפני כן חשבתי שנעשה ישיבת מעקב כשבוע שבועיים אחרי מה שנקרא חגי ניסן-אייר.
מרדכי יוגב: אם תצליח, בוא נעשה אותה בתוך המושב הזה, בעוד שבועיים או בתחילת הפגרה, אני לא יודע אם יאשרו לך בתחילת הפגרה ונעשה אותה שעתיים ונתבע את השר, שאני חבר, אוהב אותו והוא היועץ הכי טוב שלי.
מרדכי יוגב: אבל אני עדיין חושב שהוא צריך להיות.
מרדכי יוגב: נתבע גם את סגן שר האוצר או את שר האוצר, ונתבע את כולם ונפרוץ גם את תקציב 2016, לא רק נחכה ל-2017.
מרדכי יוגב: נצביע על 2017, אבל נפרוץ גם את רזרבות ראש הממשלה.
מרדכי יוגב: וצריך פה את נציג ראש הממשלה וגם קבענו שנכתוב לראש הממשלה ושנביא לכך שנקלוט יותר, אחרת נגמור בסוף את השנה הזאת לא עם 38% פחות, ואני מחזק פה את כל מי שפועל, נגמור אותה ב-50% או ב-60% פחות.
מרדכי יוגב: החובה המוטלת עלינו, ואני אסיים בפסוק: קול דודי דופק, חובה עלינו לפתוח.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, אנחנו צריכים לבקש לבדוק למה יש ירידה בעלייה.
נורית קורן: תודה אדוני יושב הראש.
נורית קורן: הדיון הזה הוא דיון מאד חשוב.
נורית קורן: אני רוצה לומר שאני מאד מודאגת מהירידה של העולים.
נורית קורן: זה מצביע על משהו.
עודד פורר: זה לא ירידה של העולים, זה ירידה במספרי העולים.
נורית קורן: הירידה באחוז העולים, ירידה במספר העולים.
<יהודה שרף: זה היה צפוי.
<יהודה שרף: סליחה, זה היה צפוי מינואר עד אפריל.
נורית קורן: בסדר, זו בעיה.
נורית קורן: אוקיי, זה היה צפוי, צריך להצביע למה יש את הירידה.
נורית קורן: צריך לפעול - - -
עודד פורר: יהודה, גם בצוק איתן היה גידול במספר - - -
נורית קורן: סליחה חברים.
אברהם נגוסה: סליחה, תנו לחברת הכנסת קורן לסיים.
נורית קורן: צריך לראות מה הבעיה, למה העולים האלה לא הגיעו.
נורית קורן: צריך לפעול ולהביא את כולם, צריך לנצל את חלון ההזדמנויות הזה ולהביא כמה שיותר עולים.
נורית קורן: אסור שתהיה ירידה במספר העולים.
נורית קורן: אני רוצה לומר שיש הרבה בעיות, ואם צריך להקצות כסף, אז אנחנו נבקש מהממשלה לקחת את זה בחשבון ולהקצות.
נורית קורן: אני רוצה לומר שאני באה עכשיו מוועדת כלכלה.
נורית קורן: יש גם בעיות בתארים.
נורית קורן: גם בתארים של האדריכלים והמהנדסים ואני חושבת שגם משרד הקליטה צריך לתת את הדעת על הדברים האלה.
נורית קורן: זה מאד חשוב.
נורית קורן: אנחנו צריכים פה את העולים, אנחנו רוצים שהעולים יבואו.
נורית קורן: אנחנו רוצים לסייע להם להיקלט פה בארץ קליטה מלאה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון ולסכם אותו.
אברהם נגוסה: אני מתנצל בפני הנציגים שהגיעו ולא הספקנו לשמוע אותם.
<פנחס גלינקביץ: זו פעם שנייה שלא נותנים לרשויות.
<חביב קצב: יש לי גם הרבה מה לענות.
אברהם נגוסה: בסדר, אני מצטער, מה לעשות?
אברהם נגוסה: נתתי לך ראשון, רצית להיות אחרון.
אברהם נגוסה: זה המחיר, משלמים כשרוצים להיות הדובר האחרון.
אברהם נגוסה: בפעם הבאה תלמד.
אברהם נגוסה: הנושא הוא לא בעיה של התקציב.
<אלונה שמיר: אדוני יושב הראש, בשביל מה מזמנים נציגי רשויות והשרה לשעבר מבקשת שיגיעו עוד נציגי רשויות, כאשר לא נותנים אפילו לנציג אחד של הרשויות לדבר.
אברהם נגוסה: מה אני יכול לעשות?
אברהם נגוסה: אנחנו ממשיכים את הדיון ואנחנו נשקול ונתייעץ ונקיים דיון אולי לפני הפגרה.
אברהם נגוסה: אם לא, אז מיד אחרי הפגרה.
<אלעד חסון: כבוד יושב הראש, רק שאלה אחת.
אברהם נגוסה: אני בסיכום.
אברהם נגוסה: אני לא מקבל, אני מצטער.
אברהם נגוסה: פשוט אנחנו מסיימים.
<אלעד חסון: לא, לא, בדרך כלל אני מגיע - - - והוא מכין שולחן כבוד.
<אלעד חסון: הזמנו אנשים שיעבדו ב - - - אז הוא כאן אומר רבותי, בשנים הבאות אנחנו נהיה נהדר, נחיה יותר טוב.
<אלעד חסון: אני מסתכל על שולחן הכבוד.
<אלעד חסון: מכאן צועקים איך אנחנו נהיה.
<אלעד חסון: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בקרוב דיון.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה, במיוחד לאורחינו הנכבדים, מנהיגי הסטודנטים היהודיים מ-WUJS, World Union of Jewish Students .
אברהם נגוסה: אנחנו נדון היום ביחסי ישראל-תפוצות בעניין הסטודנטים היהודים.
אברהם נגוסה: בישיבה מתקיים תרגום סימולטני מעברית לאנגלית ומאנגלית גם אפשר לעברית.
אברהם נגוסה: נשמח לשמוע את דעתכם באמצעות כמה מנציגיכם שידברו.
אברהם נגוסה: הייתי רוצה לעדכן אתכם שהוועדה בראשותי עוסקת בתחומי עלייה וקליטה, אך לא פחות בענייני התפוצות.
אברהם נגוסה: במסגרת זו עוסקת הוועדה בעניינים הנוגעים לעם היהודי.
אברהם נגוסה: הדאגה ליהדות התפוצות ולקשר רציף איתה מאוד חשוב בעיניי.
אברהם נגוסה: זה נושא שעומד לעיתים קרובות על סדר יומה של הוועדה.
אברהם נגוסה: אתמול, לדוגמה, קיימנו ישיבה רבת משתתפים בהם ארגונים רבים הפועלים בארץ ובחוץ לארץ כדי לאתר ולהפחית תופעות אנטישמיות שפוגעות בראש ובראשונה ביהודי התפוצות.
אברהם נגוסה: התייחסנו לאנטישמיות החדשה שמייצגת גם דה לגיטימציה למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: בנושא הזה עסקנו גם לפני כמה חודשים ואז השתתפו בדיון שגרירי מדינות רבות בעולם המשרתים בישראל אשר במדינות שהם מייצגים מתקיימות תופעות של אנטישמיות ושל דה לגיטימציה.
אברהם נגוסה: הוועדה קראה אז לשגרירים כנציגי המדינות האלה לפעול כדי להפחית את האנטישמיות ככל הניתן, גם באמצעות חקיקה.
אברהם נגוסה: באותן מדינות בהן כבר קיימת חקיקה האוסרת על שנאה וגזענות קראה הוועדה להוקיע את התופעה של אנטישמיות ושנאת ישראל באמצעות אכיפת החקיקה.
אברהם נגוסה: ידוע לנו שגם במדינות ידידותיות לישראל מתקיימת פעילות כזו, לצערנו גם בקמפוסים באוניברסיטאות רבות.
אברהם נגוסה: אני אשמח לשמוע עכשיו בדיון מהנציגים, סטודנטים יהודיים בעולם, על מה שתרצו לחלוק עם הוועדה על פעילות
אברהם נגוסה: כם בקמפוסים ומה שתרצו עוד.
אברהם נגוסה: אני רואה בכם בעלי פוטנציאל לפיתוח מנהיגי העתיד של קהילות יהודיות בהן אתם חיים ופועלים, או אם תבחרו לעלות לישראל ולהיות חלק פעיל מהמנהיגות כאן בישראל.
אברהם נגוסה: חברי הוועדה שנמצאים פה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב, חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר הכנסת מיכאל אורן, חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר.
אברהם נגוסה: מי מכם שרוצה לדבר ורוצה להציג אני מבקש להזדהות בשם ואם גם יש לכם תפקיד בארגון, אנחנו נשמח לשמוע לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: קודם כל אם יש מחברי הכנסת מי שרוצה להתייחס קודם, או אתם רוצים קודם לשמוע אותם.
טלי פלוסקוב: אנחנו רוצים לשמוע אותם, מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: אייל אהרונוב, שנמצא פה מצד ימין.
אברהם נגוסה: מימין שלי.
אברהם נגוסה: אני אוהב את זה.
<אייל אהרונוב: (תרגום סימולטני מאנגלית): בוקר טוב.
<אייל אהרונוב: תודה שבאתם, חברי הכנסת.
<אייל אהרונוב: כבוד להיות בנוכחות
<אייל אהרונוב: כם וזה חשוב עבורנו בפזורה, בתפוצות, לבוא לכאן.
<אייל אהרונוב: יש פה נציגים מ-20 מדינות.
<אייל אהרונוב: אני יודע שזה לא היה צפוי, אבל אני מודה לדנה על כישורי הארגון שלה ואני מודה לכם שנתתם קצת זמן בשביל זה.
<אייל אהרונוב: אני יודע שזה יום עסוק בכנסת.
<אייל אהרונוב: השאלה שלי, לכולכם יש ניסיון שחייתם מחוץ לישראל.
<אייל אהרונוב: ד"ר אורן, אני עוקב אחרי הקריירה כבר די הרבה זמן ואני רוצה לשאול, איפה אתה רואה את האתגרים המשמעותיים?
<אייל אהרונוב: אני זוכר שראיתי אותה באוניברסיטת קליפורניה מדבר על נושאים מאוד חשובים, כמו אנטישמיות והבעיה של ה-BDS.
<אייל אהרונוב: איפה אתה רואה את האתגרים הייחודיים?
<אייל אהרונוב: כי אני חושב שאנחנו חייבים להקדים תרופה למכה לגבי אתגרים שעולים בכל מקום ובכל אזור ושעלינו לאמץ באזור שלנו.
<אייל אהרונוב: אנחנו צריכים להכין תקיפות מנע נגד נושאים מסוימים.
<אייל אהרונוב: השאלה הראשונה שלי היא מה אתה חושב הם אותם נושאים חשובים.
<אייל אהרונוב: אני לא הייתי מצפה, לדוגמה ב-UCLA, איפה שאני לומד, יש בעיות רציניות, מה אתה מאמין שהם הנושאים החשובים הקרובים ומה אתה חושב שאנחנו יכולים לעשות מבעוד מועד כדי להניח יסודות, כדי להיאבק בהם?
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מאנלי גרגרלי.
<אנלי גרגרלי: (תרגום סימולטני מאנגלית): תודה רבה, אני תהיתי, אנחנו מגיעים מ-20 מדינות שונות וזה צוין ונאמר, אחת הסיבות שעשינו למעשה את הפגישה הזאת, אנחנו רצינו לחזק את היחסים שיש לכם איתנו, עם מחליטי ההחלטות הישראליים וזהו רחוב דו כיווני, למעשה.
<אנלי גרגרלי: ידוע שהרבה מאוד דברים קורים בישראל וזה משפיע על העולם היהודי כמובן, אנחנו מבינים כמובן שיהודים מחוץ לישראל לא יכולים להצביע לממשלה, אבל כמובן ישנן דרכים שניסו לעשות את זה, אבל אמרו אם אין מיסוי אין ייצוג, וזה בהחלט מאוד הגון.
<אנלי גרגרלי: שוב, רק לדעתכם, כאשר אתם עובדים בוועדת התפוצות, כיצד אתם רואים את הקשר הזה מתחזק?
<אנלי גרגרלי: אנחנו כאן ואנחנו רוצים לייצג את החוויה שלכם בצורה יותר קונסטרוקטיבית במשך כל השנה.
<אנלי גרגרלי: כיצד אתם רואים שיפור של ה - - -
מיכאל אורן: היושב ראש, תבקש מכל אחד להזדהות ולהגיד מאיפה הם.
<אייל אהרונוב: שלום, שמי אייל ואני במקור מישראל, אבל גרתי בלוס אנג'לס ב-30 השנה האחרונות, אני עובד עם WUJS.
<אייל אהרונוב: הרקע שלי הוא במשפטים, אני עורך דין פעיל, אבל אחת מהשאיפות הגדולות שלי זה כמובן הפעילות היהודית.
<אנלי גרגרלי: אני במקור מהונגריה ואני מסיימת את התפקיד שלי כיושבת ראש.
מיכאל אורן: את עדיין גרה בהונגריה?
<אנלי גרגרלי: לא, אני גרה בתל אביב.
<אנלי גרגרלי: יושב ראש של הארגון שלנו חייב לגור בארץ.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב וחבר הכנסת מוטי יוגב.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עוד נציג, ראסל לנגר.
אברהם נגוסה: אני מתנצל על השיבוש של השמות שלכם.
<ראסל לאנגר: (תרגום חופשי מאנגלית): קוראים לי ראסל ואני מייצג של הסטודנטים בבריטניה ובאירלנד.
<ראסל לאנגר: אני רק רוצה לומר שהתפקיד שלי בארגון שלנו, אני אחראי על העבודה של UJS ועל העבודה בבריטניה.
<ראסל לאנגר: זה מכסה הרבה מאוד תחומים, כגון ביטויים של שנאה ואנטישמיות בקמפוסים ודה לגיטימציה של ישראל בקמפוסים.
<ראסל לאנגר: הייתי אומר שהשנה האחרונה בהחלט ניתן לסכם בכך ש-BDS הופך להיות לדבר החשוב ביותר, בעיקר אחרי 'עופרת יצוקה'.
<ראסל לאנגר: אנחנו רואים יותר ויותר במשך שנתיים את הפעילות של BDS בקמפוסים.
<ראסל לאנגר: למרות זאת אנחנו ראינו כבר ב-15 קמפוסים שזה עדיין מיעוט של הקמפוסים בבריטניה ובמרבית המקומות עדיין יש חוויה יהודית טובה בקמפוסים, למרות כמובן העלייה של ה-BDS בקמפוסים הבריטיים.
<ראסל לאנגר: לאחר שאני אומר זאת, במהלך הסמסטר האחרון, אנחנו גם ראינו את זה בשני קמפוסים, בשני הקמפוסים האלה, התופעה הזאת התחילה בשנה האחרונה, BDS לא היה דבר חשוב מאוד ולמעשה בסמסטר האחרון אנחנו ראינו הרבה יותר ביטויים שליליים וזה קרה במשך שלושה החודשים האחרונים, דה לגיטימציה, ניסיונות לעשות דה לגיטימציה לכל האינתיפאדה, התנגדות לגיטימית.