GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהרון אהרון: כי לאוטובוס, למשא כבד ולטרקטור צריך לעשות קורס.
<אהרון אהרון: וכמו שאמר כאן חנן, בחוק כתוב שכדי להתיר רישיון נהיגה באוטובוס אתה צריך לדעת קרוא וכתוב בשפה העברית.
<אהרון אהרון: לכן, בקורסים שמתבצעים על ידי משרד הכלכלה, כל המבחנים בעברית.
<אהרון אהרון: הרי אם הוא עושה את המבחן בעברית, על ידיעת הארץ, חברה ועבודה, נגישות, כל הנושאים, פריקה וטעינה, הוא עושה את זה בעברית אז גם את התיאוריה הוא עושה בעברית, כי הוא עושה את הכול וכולל מבחן כניסה, שם שואלים אותו מי זה הרצל - - -
אברהם נגוסה: יותר קל לו אם למד את הקורס.
<אהרון אהרון: אבל כך זה בחוק, כמו שאמר חנן, זה בחוק אז לכן ה b.b.c.1 התיאוריה בשמע, באוזניות, שאמרתי לך שדן כנר מקריין את זה, היא לדרגות b ו-c יחד, פרטי ומשא קל, כי בשאר הדרגות צריך לעשות קורס ואילו פה לא צריך לעשות קורס.
<אהרון אהרון: כמו שאמרתי וכמו שאמר כאן חנן, השמע, במקום ארבעים דקות יש לו קרוב לשעה שהוא יכול לשבת שם ואני רוצה להגיד לך, מתוך מה שאנחנו עושים אני בא ורואה, אחרי 25, 30 דקות כבר יוצאים החוצה, אז אין בעיה של זמן, אין בעיה לכל מי שבא ואני אומר לך, דרך אגב, הייתה כאן עוזרת ממוצא אתיופי - - -
אברהם נגוסה: מיכאל איתן?
<אהרון אהרון: לא יודע, היתה אצלי, היא באה ואמרה לי: תודה רבה אלף פעם.
<אהרון אהרון: אני לא זוכר את השם שלה, באה אלי: תודה רבה, תודה רבה.
<אהרון אהרון: אמרתי לה: בבקשה גברתי, מכל הלב.
<אהרון אהרון: אין לנו שום בעיות בנושא הזה אבל הם לא שמים לב, כי החבר'ה הצעירים כבר לא רוצים את האמהרית ובצדק, הם כבר 'צברים', הם באים לעברית, הם רוצים את העברית, ולכן, מה שחנן אמר כאן, ולכן מה שחנן כאן אמר ובצדק, שאפשר לתת להם תיאוריה בעברית, בשמע, בשמע, אתה שומע את דן כנר אתה נהנה מכל מילה שלו, קריין בטלוויזיה מספר 1 במדינת ישראל, מקריין כל דבר, רגע, רגע, אני לא הפסקתי אותך, רגע, רגע, מה זה 'לא רוצים' - - -
<ליאור לווטה אבבה: לא מתאים להם.
<אהרון אהרון: שניה, סליחה - - -
אברהם נגוסה: שמע בעברית?
<אהרון אהרון: כן, אם הוא רוצה שמע בעברית קלה, ובעזרת השם כמו שהשר כתב לך - - -
אברהם נגוסה: אבל הבעיה שם היא שימוש בטכנולוגיה.
<אהרון אהרון: ב-2016 יהיה גם שמע.
אברהם נגוסה: הבעיה היא שימוש בטכנולוגיה.
<אהרון אהרון: מה הטכנולוגיה?
<אהרון אהרון: אדוני, אני מוכן שתבוא ותראה את זה, בסך הכול צריך לעשות קליק, ודרך אגב, מסביר לו, הבודק מסביר לו מה לעשות, הוא רק צריך ללחוץ, על 1, או 2, או 3, או 4, זה הכול, זה הכול, שום דבר, רק ללחוץ.
<ליאור לווטה אבבה: בבת ים מתלוננים שזה לא מתאים כי זה לא - - - אני אומר לך.
<אהרון אהרון: שילמדו.
<אהרון אהרון: סליחה, אז שילמדו, שילמדו.
<אהרון אהרון: כמה כפתורים, באמת, די.
<ליאור לווטה אבבה: הייתי אצלך, ראיתי את זה, זה באמת פשוט אבל יש אנשים שלא יודעים את זה.
אברהם נגוסה: ליאור, רק רגע, רגע, רגע, סיימת?
<אהרון אהרון: כן, בבקשה.
<חנן אהרון: אנחנו נבחן את המבחנים.
<חנן אהרון: נבדוק בין הנבחנים שיש להם קושי טכנולוגי, יש להם בעיה עם השפה, עם שתי השפות האלה, ייחשבו את זה אולי כחריג וננסה למצוא את הפתרון, ביחד עם אגף הרישוי, נחשוב על זה, איך אנחנו נותנים להם מבחנים, זה יכול להיות בשיטה של הקראה של השאלות כמו שאלות בכתב, אנחנו נבחן את זה.
<מולוגטה מהרי: לתרגם את אותו - - -
<חנן אהרון: אנחנו נבחן את זה יחד עם מנהל האגף החדש, נבחן את זה יחד אתו ונקבל החלטות.
<מולוגטה מהרי: מר חנן, מדובר על אוכלוסייה מסוימת, באמת, אני מעריך את כברת הדרך שעשיתם, שלא תבינו לא נכון, אני פשוט מנסה לייצג את השטח, את מה שבוער, ובאמת הייתי אצלו והוא קיבל אותי יפה ונתן לי את הדיסקים ואת החומר אבל, יש פה דור מסוים, אני לא מדבר על בני עשרים ואחת ומעלה, אני מדבר אתכם על אלה שמוגדרים דור המדבר, והם נופלים בין הכסאות כי הם לא יודעים עברית והם לא יודעים אמהרית, על הדור הזה אני מדבר - - -
<חנן אהרון: אנחנו נתייעץ עם מנהל האגף, ננסה למצוא להם פתרון.
<מולוגטה מהרי: אני מוכן להביא לכם קבוצה.
<מולוגטה מהרי: מה שכן, אני חושב שהיה צריך לעשות סימולציה עם קבוצת מיקוד מסוימת כדי לראות אם זה בכלל נותן מענה או לא.
<מולוגטה מהרי: אני לא הוא חושב שזה נעשה, אני לא יודע אם זה נעשה, חוץ מהאנשים שעברו את זה, אנשים אקדמאים שזה משהו טריוויאלי בשבילם, זה לא טריוויאלי לבן אדם מן הישוב, פה זה לא נעשה.
<חנן אהרון: אני גם מציע, בוא נהיה פרקטיים, אני מציע, אם יש לכם דברים ספציפיים להראות לנו או להביא לנו מהשטח כמו שאתה אומר, על הדברים האלה, תוכלו להיפגש עם אהרון אהרון, הוא זמין לכם, דברו אתו, תשבו אתו, כל מה שניתן לפתור, הוא מנהל הפרויקט, הוא עושה את זה כבר הרבה זמן בהצלחה, הוא יודע לפתור את הדברים ולמצוא להם פתרונות.
<חנן אהרון: אנחנו נשמח לקבל את ההערות שלכם אם ישנן מן השטח, כדי לנסות לתקן, אנחנו רוצים לתקן.
<אהרון אהרון: בהחלט נשמח להיפגש אתכם.
<אהרון אהרון: מה שלא פתיר נמצא לו פתרון.
<דוד יאסו: אדוני היושב ראש, שוב, מה לעשות, זה חלק מהתפקיד שלי, באותה מידה אני מבקש באמת, שהמשרד יקלוט יוצאי אתיופיה גם כי זו החלטת הממשלה, צריך להיות לכם דובר שפה.
<דוד יאסו: לפי הרשימה שראינו, של מבקר המדינה, אחד ממשרדי הממשלה שאין בו דובר שפה זה משרד התחבורה, אני באמת מציע שיקלטו, שוב, לא רק אלי טקאלה - - -
<אהרון אהרון: זה הוא, הוא האדון, הוא, כבוד היושב ראש.
<אהרון אהרון: הוא צריך.
<דוד יאסו: הוא צריך?
<דוד יאסו: אני לא יודע, אני אומר, אני מציע את זה, אני אומר.
אברהם נגוסה: עוד פעם, תציע.
<דוד יאסו: אני מבקש, גם לפי החלטת הממשלה, ועדת הכנסת, שחייב להיות בכל משרדי הממשלה דובר שפה, כי ככה קולטים עלייה.
<דוד יאסו: ייאמר לזכותכם, עשיתם מאמץ גדול אבל, תקלטו דוברי שפה לתפקידים בכירים גם אצלכם, זה יכול לעזור לכם המון.
<חנן אהרון: אנחנו כאנשי אגף - - -
<דוד יאסו: אגב, דוברי השפה האלה, לא באים רק לקהילה אלא לכל הצרכנים.
<אהרון אהרון: נכון.
<חנן אהרון: אנחנו, כאנשי אגף הרישוי, כפקידים מקצועיים, נשמח מאוד לקבל את בני העדה לתפקידים בכירים, לכל תפקיד אצלנו.
<חנן אהרון: כמובן שיש כנראה מדיניות מעלינו או נציבות או מי שמחליט על קבלת עובדים, אני מניח שכבוד היושב ראש יודע איך לבדוק את הדברים, אנחנו כפקידים מקצועיים, נשמח מאוד לקבל אתכם לשורותינו.
אברהם נגוסה: אני אעדכן אותך, הממשלה החליטה לפני שלושה שבועות, לשלב שמונים אקדמאיים יוצאי אתיופיה במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: חמישים הם כבר מחזיקים בתואר ראשון או תואר שני, שלושים שלקראת התואר, שלומדים את התואר, שמעכשיו ישתלבו כדי ש - - -
<חנן אהרון: האם יקצו להם תקנים או מתקנים קיימים?
אברהם נגוסה: נציבות המדינה אחראית לשים אותם, לשלב אותם בכל משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: זו תכנית של נציבות המדינה, ולכן, כל משרד יהיה לו יתרון בעניין ואת התקציב הוא מקבל, יש תקציב מיוחד שהממשלה העמידה לשילוב הזה.
<חנן אהרון: אני שוב אומר, מן הניסיון שלנו וההיכרות שלנו עם בני העדה לאורך השנים, אני אומר לך פשוט, אני עוסק גם בנושא של נהיגה מונעת בכל הארץ, אנחנו באים למפגשים ונפגשים עם העדה, אני אומר לך שאנחנו נשמח מאוד לראות אותם בשירותנו, בשירות אגף הרישוי שאנחנו אחראים עליו, אבל יש מעלינו מדיניות או הוראות לקלוט אותם או איך עושים את זה מן הבחינה הזאת, אנחנו לא יכולים להשפיע אבל אנחנו עושים הרבה.
<דוד יאסו: במשרד הקליטה יש מעל עשרים ושבעה עובדים קבועים.
<דוד יאסו: חנן, במשרד העלייה והקליטה מעל עשרים ושבעה עולים, בכל מיני תפקידים.
<דוד יאסו: השר באמת נותן את ה"או.
<דוד יאסו: קיי.
<דוד יאסו: " למנכ"ל אבל מנהלי האגפים המקצועיים, אתם, ברגע שאתה אומר, חברים, אני צריך, הרי כך הם נקלטו במשרד הקליטה, בא מנהל המחוז ואמר: צריך לקלוט עובדים חדשים דוברי אמהרית, טיגרית, אין לי דובר שפה ואז השר והמנכ"ל נתנו את העניין הזה.
<דוד יאסו: אותו הדבר, אם אתה היום, באגף שבו אתם נמצאים, צריכים ואומרים למנכל ולשר: אנחנו צריכים דובר שפה אז יהיה לכם, האגפים המקצועיים הם אלה שצריכים להציף את זה למעלה, לשר ולמנכל.
<דוד יאסו: זה המשרד היחיד שיש לו - - - בתפקידים כאלה.
<חנן אהרון: אתה יודע, כמו שאמר כבוד היושב ראש, שבסופו של דבר, אם הנציבות מחליטה על כך וכך תקנים לטובת אוכלוסייה כזו או אחרת, כי יש העדפה מתקנת, אז ברגע שזה בא מכיוון הנציבות כהעדפה מתקנת, היא מחייבת את המשרדים אז אנחנו לא מתנגדים אלא ההיפך, אנחנו נשמח מאוד לקבל אותם כי הנציבות למשל, הנציבות במקרים מסוימים, סליחה אדוני היושב ראש, יש מצב שהם נותנים, כדי לעשות העדפה מתקנת, הם נותנים למשרדים תקן פלוס תקן, הכוונה לאחד פלוס אחד, זה אומר שאם אתה מקבל אחד - - -
אברהם נגוסה: יש חובה מ-2011 והיא גם מוגדרת בחוק, זה נקרא "חוק יצוג הולם 2011" אבל זה, כיוון שזה לא פעל, המשרדים האלה לא מיצו, לא יישמו את החוק אז אנחנו באנו בהחלטה אחרת שנקראת "התכנית הממשלתית לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה" והממשלה הקציבה תקציב נוסף.
<חנן אהרון: אנחנו נשמח לקלוט אותם, כבוד היושב ראש יודע איך לפנות לגורמים שמעלינו שעוסקים בזה, שיודעים להביא את האנשים ולהכניס אותם, אנחנו נשמח לקבל אותם, אלה שראויים ומתאימים, נשמח לקבל.
<דוד יאסו: זו תכנית העבודה שלכם, לקלוט, לשים מטרה שעד איקס זמן - - -
<חנן אהרון: אני לא יודע לתת את התשובה, אנחנו, באגף הרישוי לא עוסקים בקבלת כוח אדם למשרד התחבורה, צריך להפנות את זה לגורמים המתאימים.
אברהם נגוסה: בואו - - -
אברהם נגוסה: רגע, אני מסכם ואני אגיד את ההחלטות.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון ואת ההחלטות של הועדה בנושא שדיברנו בו.
אברהם נגוסה: קודם כל הועדה מעריכה את מאמצי משרד התחבורה ובעיקר אגף הרישוי, לבוא לקראת העולים החדשים בתרגום התיאוריה לשפות שונות.
אברהם נגוסה: הועדה משבחת גם את משרד התחבורה על מאמציו להכין תיאוריה בשפה האמהרית.
אברהם נגוסה: אני מבקש שמשרד התחבורה ישיב לוועדה תוך שבועיים שהוא מסכים לפתרון שעלה בדיון פה, כדי לאפשר לעולים דוברי אמהרית שאינם יודעים קרוא וכתוב באמהרית, או מתקשים להשתמש בטכנולוגיה, להיבחן בעל פה בעברית.
<חנן אהרון: כבוד יושב הראש, אם אפשר לנסח את זה בצורה שלפיה אנחנו ניבחן את הסוגיה הזו ואנחנו נשיב כמובן באמצעות הדובר.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו מבקשים ואם אתה אמרת "נבחן" אז תבחנו ותגידו לנו תוך שבועיים את החלטתכם.
אברהם נגוסה: הועדה קוראת לגייס בוחנים דוברי אמהרית ולשלב אותם בתוך משרד התחבורה.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם, לכל המשתתפים בפגישה היום.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים את דיון הוועדה היום בעיריית חיפה.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד מודים לך, ראש העיר והצוות, שהסכמתם שאנחנו נקיים את הדיון היום פה על מנת ללמוד מקרוב בעניין השילוב של העולים החדשים בחיפה.
אברהם נגוסה: אנחנו מודים גם לצוות שלך וכל הצוות שבכל המערכות, אם זה נציגי החינוך, רווחה, בריאות, וסגנית ראש העיר ומשרדי העלייה והרווחה וכל נציגי משרדי הממשלה, וגם נציגי העולים שנמצאים פה.
אברהם נגוסה: קודם כל העיר מאוד יפה, חיפה.
יונה יהב: מאיפה אתה?
אברהם נגוסה: אני ירושלמי.
יונה יהב: לא כל אחד מושלם.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך מה מושלם בחיפה.
אברהם נגוסה: בחיפה זה מושלם כי יש גם הר, יש יער וגם יש ים.
אברהם נגוסה: בירושלים יש לנו יער ויש לנו הר, אבל אין לנו ים, לכן חיפה היא עיר מאוד יפה.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שחיפה היא עיר שיש לה ניסיון בקליטת עלייה מכל התפוצות ויש לה גם ניסיון גם בדו קיום בין ערבים ליהודים ולכן העיר חיפה היא עיר מאוד יפה בכל הכיוונים.
אברהם נגוסה: אנחנו פה היום לקיים את הדיון.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נפתח בכבוד ראש העיר שיפתח את הישיבה ואז נקיים את הדיון, נקבל סקירה מהעירייה ואנחנו נקיים דיון שחבריי חברי הכנסת - - - מבקשים שכל מי שמדבר שיציג את עצמו למען הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: נמצאים פה חברי ועדת העלייה והקליטה של הכנסת, חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, הוא גם יושב ראש ועדת העלייה והקליטה הקודם, חברת הכנסת טלי פלוסקוב, שהיא חברת ועדה, וחברת הכנסת קסניה סבטלובה ומזכירת הוועדה דנה גורדון וגם הצוות של ועדת העלייה והקליטה והצוות שלי גם נמצאים פה.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, אנחנו נשמח לקבל - - -
יונה יהב: אני רק רוצה להציג את האנשים שלנו.
יונה יהב: (סבב נוכחות)
יונה יהב: אז יש לנו גם עמותה לקליטת עלייה ויש לנו גם את פרויקט שילובים, שאנחנו עושים אותו יחד עם הקהילה היהודית בבוסטון כבר מספר שנים רב.
יונה יהב: לפי הסטטיסטיקות ומחקרי העומק שאנחנו עושים זה פרויקט מאוד מאוד מוצלח ואנחנו מאוד גאים בו.
יונה יהב: יש לנו שני בתי קהילה, הקהילה האתיופית מרוכזת בשלושה מקומות בעיר, בעיר המזרחית, בעיר המערבית ובקרית חיים.
יונה יהב: בעיר המזרחית והמערבית בנינו בתי קהילה, אנחנו השבוע נתחיל לבנות בית קהילה בקרית חיים.
יונה יהב: הניהול של בתי הקהילה מאוד מוצלח ואנחנו מאוד אוהבים מה שאנחנו רואים שם.
יונה יהב: יש לנו סגנית ראש עיר שאחראית על קליטת עלייה ואני מעביר אליה את רשות הדיבור.
<יוליה שטראים: אני רוצה רק בכמה דקות להראות מצגת קטנה על העלייה לחיפה.
<יוליה שטראים: אני גם עולה חדשה, עשיתי עלייה לפני 25.5 שנים והיום אפשר להגיד שחיפה קולטת עלייה מכל המקומות, גם מכל העולם וגם מטפלת בהם מהיום הראשון כבר 25 שנה.
<יוליה שטראים: אנחנו עולים ועולים ועולים בתוך העלייה.
<קריאה: עולים תרתי משמע.
<יוליה שטראים: אתם רואים, אשדוד, ירושלים וגם חיפה.
<יוליה שטראים: גם עולים מצרפת, אמריקה ודוברי רוסית.
<דינה פלדמן: העיר שלנו עושים שיחות עם מועמדי עלייה גם ב - - -
<יוליה שטראים: כל שבוע אנחנו עושים - - -
<דינה פלדמן: פרה עלייה ואנחנו נוסעים - - -
<יוליה שטראים: גם עכשיו יש נסיעה לאנגליה.
<יוליה שטראים: בשנה היינו שבע פעמים בצרפת ואחרי שבע פעמים ראינו שאנחנו הצלחנו בשנה הזאת, יש לנו קצת עלייה מצרפת.
<דינה פלדמן: זו עלייה מצרפת.
<דינה פלדמן: אנחנו עובדים גם עם הסוכנות היהודית וגם הקרן לעידוד.
<יוליה שטראים: אנחנו עובדים עם כולם.
<יוליה שטראים: מי שרוצה להיות פרטנר שלנו אנחנו מקבלים אותו.
<דינה פלדמן: יש לנו תשע דירות קלט שאנחנו מקבלים אנשים כאשר הם פונים - - -
<יוליה שטראים: הם באים ממש לדירת קלט, שתוך שבועיים הם יכולים, לא מה שהיה פעם, בא עולה וחיפש מה שנתנו לו, מצא, הם לבד מחפשים איפה קרוב לגן ילדים, איפה קרוב לבית הספר לילדים, מסתדרים ואחר כך שוכרים דירה.
<דינה פלדמן: אנחנו מלווים את העולים בצעדים הראשונים שלהם שזה גם עם משרדי ממשלה, כמו משרד העלייה והקליטה, משרד הפנים, בנק.
<דינה פלדמן: כל השלבים שהם צריכים בצעדים הראשונים, כולל חיפוש דירה קבועה, אחרי דירת קלט, שנותנים להם שבועיים או יותר להיקלט בעיר.
<יוליה שטראים: מעבירים סיורים לאנשים בחברה וקהילה, עם תקציב בסיוע של משרד הקליטה.
<דינה פלדמן: בעזרת משרד הקליטה אנחנו עושים סיורים להכרת הארץ, לחגים, כל הפעילות לקרב את העולים למדינת ישראל.
<דינה פלדמן: מעבירים אירועי תרבות וספורט, יוליה עושה את זה ברמה מאוד גבוהה.
<דינה פלדמן: רושמים לבתי ספר, מרכזי למידה ומעבירים גם בעזרת משרד העלייה והקליטה ייעוץ לילדים עולים.
<דינה פלדמן: יש גם אולפני קיץ, היה אולפן חנוכה.
<יוליה שטראים: בגלל שעכשיו, מחודש ספטמבר עד חודש דצמבר, הגיעו אלינו המון עולים אנחנו פתחנו שלושה אולפנים, שניים בשפה הרוסית ואחד בצרפתית בחנוכה.
<דינה פלדמן: בר/בת מצוות.
<יוליה שטראים: בר/בת מצווה לעולים חדשים.
<יוליה שטראים: עשינו עכשיו בדצמבר, היו ילדים שהיו חודשיים בארץ.
<דינה פלדמן: לילדים שלא יכולים לחגוג בר/בת מצווה שלהם, כי אין להם קרובי משפחה, אז עושים את זה איתם.
<דינה פלדמן: יש לנו ארבעה אולפנים שפועלים - - -
<יוליה שטראים: ארבעה אולפנים, לא ארבע כיתות.
<דינה פלדמן: בכל אולפן יש 10-14 כיתות.
<יוליה שטראים: אלה אולפנים שכל הזמן מלאים.
<יוליה שטראים: יש גם שעות בוקר ושעות אחרי צהריים.
<דינה פלדמן: אולפן לאקדמאים, אולפן עציון.
<יוליה שטראים: מחזור 13 ויש לנו קבוצה של 300 עולים.
<דינה פלדמן: זה אולפן עציון, שנותנים להם, גם בזכות הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה.
<יוליה שטראים: פה אנחנו רוצים עזרה שלכם.
<יוליה שטראים: עוזרים מאוד, אבל אולי אנחנו צריכים עזרה של הכנסת וחברי כנסת, חברי ועדה, הכול בסדר, הכול יפה, בתעסוקה בחיפה יש לנו בעיה לחבר'ה הצעירים.
<יוליה שטראים: האולפן בעציון זה רק חבר'ה עם השכלה גבוהה, חלק עם תואר שני, חלק תואר ראשון, מהנדסים, רופאים, אבל אנחנו לא יכולים לעזור להם כל כך בתעסוקה וזה מאוד כואב.
<דינה פלדמן: עשינו קורס טבחות וקורס סוכני נסיעות.
<יוליה שטראים: ועכשיו יש לנו קורס של - - -
<דינה פלדמן: זה קורסי תעסוקה שעושים ביחד עם - - -
<יוליה שטראים: הסוכנות ועיריית חיפה.
<יוליה שטראים: יזמים זה עולים חדשים שלנו שבתוך שנה ראשונה הם כבר פתחו עסקים ואנחנו מנסים לעזור להם, איך להוביל את העסק.
<יוליה שטראים: אלה כל מיני פעולות.
<משה הראל: אני רוצה רק ברשות
<משה הראל: כם להוסיף, אנחנו כבר שמונה שנים תומכים והקמנו מוקד לקליטת עולי אתיופיה בחיפה ואנחנו מממנים לעיריית חיפה פרויקטורים לעידוד עלייה מחבר העמים ומצרפת ודוברי אנגלית.
<משה הראל: סמדר פה והפרויקט הזה - - - התקציב של המשרד פה בשנת 15' עמד על 11 מיליון.
<משה הראל: עיקר הסיוע הוא לתעסוקה, סיוע ישיר ועקיף, והסיוע לקליטה חברתית של העולים, מלבד הסיוע למוקד עמד על מיליון ו-400,000 שקל בשנת 15'.
אברהם נגוסה: מה ההתייחסות שלך בעניין התעסוקה?
<משה הראל: בתעסוקה אנחנו משקיעים בקורסים והשמה, יש פה חברת מעוף שדואגת ליישם, הם מקבלים את הסיוע מהמשרד.
<משה הראל: רק אחרי שהעולה עובד, לא בזמן משא ומתן ובניית קורות חיים, והם משימים הרבה מאוד עולים.
יונה יהב: אבל לא הרוב נשאר פה.
<משה הראל: דיברתי על הצעירים.
<יוליה שטראים: אני עוד לא סיימתי, חוץ מהמצגת לא דיברתי.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שכולם ישתתפו ולכן מי שיכול מגיע.
אברהם נגוסה: בואו נסיים את ההיכרות ואז נגלה שכולם פה, ואז אנחנו נחזור אליכם.
אברהם נגוסה: אני רוצה שכל אחד יציג את שמו, ואם יש לו תפקיד, מה התפקיד שלו ואז נמשיך איתך.
<יוליה שטראים: אין בעיה.
<יוליה שטראים: (הצגת נוכחים).
אברהם נגוסה: את יכולה להמשיך.
<יוליה שטראים: קודם כל זו הזדמנות גם להגיד לראש העיר שלנו, שהוא לקח את זה מאוד מאוד חשוב, את כל התכנית של העלייה ואנחנו בנינו את העמותה.
<יוליה שטראים: על שילובים יספר גבי, אנחנו מטפלים בכל העולים, חוץ מיוצאי אתיופיה.
<יוליה שטראים: כשנכנסתי לתפקיד אנחנו עושים פרויקטים ביחד, לתכנית אינטגרציה.
<יוליה שטראים: יש לנו גם אירועים ביחד, אנחנו גם מזמינים אמנים שלהם.
<יוליה שטראים: בתוך העמותה אנחנו מנסים לעזור לכל העולים, עם עזרה של משרד הקליטה, המון עזרה אנחנו מקבלים מהסוכנות היהודית, אבל 70% זה העירייה.
<יוליה שטראים: התקדמנו, בשנה האחרונה, בשנת 2015, עוד לא סופי, אבל יש כבר 2,522 עולים ופלוס שהגיעו עולים לחיפה, יש המון עולים שהגיעו לקרית ים, כרמיאל, או בקיבוץ חצי שנה ראשונה, ובתום השנה אנחנו - - - אותם לחיפה, בסביבות 720.
<יוליה שטראים: אנחנו מנסים לעזור להם, אנחנו חיים איתם יום יום.
<יוליה שטראים: נכון שעדיין יש לנו בעיות באולפן, יש לנו רק אולפן בבית ספר תיכון אחד, חטיבת ביניים, וזה לא מספיק.
<יוליה שטראים: חיפה זו עיר גדולה גיאוגרפית.
<יוליה שטראים: אנחנו פתחנו שם מועדוניות.
<יוליה שטראים: יש לנו מועדוניות בשני בתי ספר דתיים ויש בית ספר הרצל, שהוא לילדים עולים חדשים ותושבים חוזרים דוברי אנגלית.
<יוליה שטראים: יש לנו שלושה פרויקטים כמו בית ספר דרור, בית ספר ליאו בק ובית ספר שלווה, ועכשיו נפתח עוד אחד.
<יוליה שטראים: בשנה הזאת נכנסנו לתכנית ביחד עם משרד החינוך.
<יוליה שטראים: כל העולים כבר מקבלים עזרה במועדוניות עם תוספת שעות, אחרי בית ספר.
<יוליה שטראים: יש לנו קשישים, עדיין מתוך העלייה באות משפחות, אבל יש גם אנשים קשישים.
<יוליה שטראים: אנחנו מנסים גם לעזור לקשישים, פותחים כל מיני קורסים, גם איך להתמודד במדינה, סדנאות של בריאות, אנחנו מנסים לעשות להם אירועים.
<יוליה שטראים: זה התפקיד שלנו - - -
<משה הראל: עשיתם גם - - -
<יוליה שטראים: אבל זה לא מספיק.
<יוליה שטראים: כל מה שאנחנו עושים, הכי חשוב גם לכל הקהילות, גם יוצאי אתיופיה, רוסיה, אנגליה, צרפת, זה תעסוקה.
<יוליה שטראים: אנחנו זקוקים לתעסוקה, אנחנו זקוקים מאוד לתעסוקה.
<יוליה שטראים: לא איזה חברה, אולי אחראי ממשלתי, לא יודעת איך, לתת להם את התעסוקה יותר חזק.
<יוליה שטראים: זה מאוד חשוב.
<יוליה שטראים: ותודה שבאתם, אנחנו ממש בכינו.
אברהם נגוסה: חבריי חברי הכנסת, אתם רוצים להתייחס בשלב הזה, או לשמוע עוד נציגים?
טלי פלוסקוב: אנחנו רוצים עוד לשמוע.
יואל רזבוזוב: אני גם בניגוד עניינים, ההורים שלי מקרית חיים, אני גדלתי בקרית חיים.
יונה יהב: ואיפה אתה גר היום?
יונה יהב: הנה אתה רואה?
יונה יהב: זה הסוף של המדינה.
יונה יהב: לא לצחוק, ממש לא לצחוק.
טלי פלוסקוב: נתניה זה הסוף של המדינה?
יואל רזבוזוב: לא, מקרית ים באמת יש - - -
יונה יהב: אין לנו סיכוי, אין סיכוי, כדאי שתדעו את זה.
יונה יהב: כי בצפון יש בו רק 21% יהודים.
יונה יהב: אין לנו סיכוי.
יונה יהב: ברגע שאנחנו לא מקבלים את הצרפתים, הם לא נשארים פה, לא אמריקאים, לא אמל"טים, אז אנחנו בבעיה קשה ואיש לא מטפל בבעיה הזאת.
יונה יהב: זה לא רק אנשים לשבת פה, זה כולל אמצעי ייצור.
יונה יהב: האתוס הציוני, ההורים שלנו בנו את המדינה ברעיון שיהיה ביזור של אזרחים וביזור של אמצעי ייצור.
יונה יהב: הממשלות ב-40 השנה האחרונות בונות רק את מדינת תל אביב, לכן אתה גר בנתניה.
יונה יהב: הלכת לשם, אני לא יודע מאיזה סיבה, בדרך כלל הולכים מסיבת עבודה וזה הסיפור.
יונה יהב: אז עוזבים את הצפון, עוזבים את חיפה.
יונה יהב: אנחנו היינו הרבה מאוד עשרות בשנים עיר בהגירה שלילית ואין ואקום, מישהו תופס את המקום הזה ואת אף אחד זה לא מעניין.
יונה יהב: אני גם הייתי חבר כנסת, לא הצלחתי להביא את זה לסדר, לא הצלחתי להביא את זה לדיון, עד היום לא היה שום דיון בדברים האלה, זה לא מעניין אף אחד.
יונה יהב: ראשי המדינה מתפארים שייבנו 100,000 יחידות דיור במדינת תל אביב, 100,000 יחידות דיור זה מיליון איש, אין מיליון משפרי דיור, אין חיה כזאת, זה יבוא מהצפון והדרום.
יונה יהב: כדי לסבר את האוזן, בעשור האחרון עזבו את הצפון 88,000 צעירים יהודים, כדי שתבינו את המספר, אז גודלה של רעננה זה 69,000.
יונה יהב: אז זה מאוד יפה, אנחנו כולנו מחיאות כפיים סוערות, אין לנו סיכוי.
יונה יהב: לכן מאוד שמחנו שאתם באים, אני חושב שהוועדה בראשותך היא חשובה, רק יחד עם משרדי הממשלה הייעודיים מעולם לא חשבו על הדבר הנכון שצריך לעשות.
יונה יהב: הנכון שצריך לעשות זה לא לקלוט ברעננה ובאשדוד, זה מדינת תל אביב.
יונה יהב: גם את צריכה לעבור לפה.
אברהם נגוסה: נשלח את כל העולים לצפון?
אברהם נגוסה: זה מה שאתה מציע?
טלי פלוסקוב: גם בדרום יש כאלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את ההצעה שלך.
יונה יהב: איך בשנות ה-60 וה-70 הקימו את אביבים בצפון?
יונה יהב: העולים ממרוקו שהגיעו הגיעו מתוך דרישה ללכת לרמת אביב, ואמרו להם 'נכון, תבואו ב-12 בלילה', העלו אותם ב-12 בלילה בדרכים עקלקלות והביאו אותם לאביבים.
יונה יהב: אתה מעולם לא יישבת את המדינה הזאת, רק בתחבולות.
יונה יהב: כולם רוצים להיות ליד השמנת, העם היהודי זה עם שרק מסתכל על הנוחיות שלו, זה לא - - -
טלי פלוסקוב: אז איך אתה תשנה את זה?
יואל רזבוזוב: מהעלייה הגדולה קלטתם בחיפה הכי הרבה עולים.
יונה יהב: אם לא נשנה לא תהיה מדינה, שלא תביני לא נכון.
טלי פלוסקוב: איך תשנה את זה?
טלי פלוסקוב: אמרת שהיית חבר כנסת ולא הצלחת.
יואל רזבוזוב: הכי הרבה עולים קלטתם.
קסניה סבטלובה: אתה אומר, עולים שעזבו - - - מה זה המשפט הזה?
קסניה סבטלובה: לא הבנתי, כבוד ראש העיר.
יונה יהב: מה לא הבנת?
קסניה סבטלובה: שהעם היהודי שהתקבץ פה, ובהרבה מקרים עזב את השמנת כדי להיות פה, אז - - -
יונה יהב: לא הקשבת כנראה עד הסוף, כי היית טעונה בטיעון הנגדי.
קסניה סבטלובה: לא, אני מקשיבה בקשב רב לכל מה שאתה אומר.
יונה יהב: אז מה שאני אמרתי, אני לא יודע אם עזבו שמנת או לא שמנת, הם רוצים להצטמצם פה בשמנת שהיא במרכז הארץ.
יונה יהב: זה לא נכון?
קסניה סבטלובה: אני ממש לא חושבת שצריך להכריח את העולים, צריך ליצור להם תנאים טובים.
יונה יהב: אני אמרתי להכריח?
טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שהוא אומר.
טלי פלוסקוב: יש פערים, אני כאחת שבאתי מערד אני יודעת על מה אתה מדבר.
יונה יהב: היא מערד.
יונה יהב: תשאלי אותה, בערד, היה לי קשר פעם בבניית ערד, אז עשינו את זה בהרבה תחבולות, לבנות את ערד.
יונה יהב: ואם שמנו שם את המרכז לקליטת עולים מחוץ לארץ, אני בניתי אותו, אז יכולתי לבנות אותו בירושלים, יכולתי לבנות אותו בתל אביב וגם בחיפה, בנינו אותו בערד, למה בנינו אותו בערד בכניסה לעיר?
יונה יהב: את מכירה את זה.
יונה יהב: למה בנינו את זה ועשרות שנים זה היה שם?
יונה יהב: כדי לגרום לאיזה שהוא אחוז להישאר שם, או להישאר בסביבה וזה מאוד הצליח לאורך השנים.
יונה יהב: אבל אם את לא מכוונת אין.
יונה יהב: אני אגיד לך, היות שאת קפצת אני אספר לך.
קסניה סבטלובה: לא קפצתי.
קסניה סבטלובה: בוא נעמיד דברים על דיוקם.
יונה יהב: אני אספר לך, אני חייב ללמד אותך את החומר.
יונה יהב: אז על דיוקם, אני אביא אותם.
יונה יהב: איך קם פולגת בקרית גת, את יודעת?
קסניה סבטלובה: אני בטוחה שיש לך הרבה דברים לספר לי.
קסניה סבטלובה: אני רק אומרת לך שמאז היום הראשון שלי בארץ, כאשר ניסו לכוון אותי לדימונה, למשל, לכוון אותי, להגיד לי 'בסדר, מה יש לך לחפש בירושלים?
קסניה סבטלובה: ' אנחנו רצינו להיות בירושלים כי יש שם את האוניברסיטה העברית, ככה אמא שלי החליטה.
קסניה סבטלובה: ואני לא בעד ניתובים ואני בעד זה שעולים באמת יבנו את החיים שלהם איפה שטוב להם.
קסניה סבטלובה: האחריות שלכם זה לבנות את התנאים האידיאליים, לא לנתב אותם בדברים כאלה.
טלי פלוסקוב: לא שלכם, של כולנו.
קסניה סבטלובה: של כולנו, בוודאי.
קסניה סבטלובה: אבל אני אומרת שיש פה רשות חזקה מאוד, חיפה, אנחנו גאים בה, גאים באיך שקולטים פה את העולים, אבל כל פעם שאומרים לנתב ולהוביל וזה אני נחרדת, כי אני אומרת ש - - -
יונה יהב: אז אני מאוד שמח שאת נחרדת, אבל בלי לנתב לא הייתה קמה המדינה.
יונה יהב: ולכן אני רוצה שתקשיבי לי איך קם פולגת בקרית גת.
יונה יהב: אדון פולק, שהיה איש אמיד ואיל טקסטיל ענק בדרום אמריקה, בארגנטינה, הגיע לפנחס ספיר, שהיה אז שר המסחר והתעשייה ואמר לו 'אני רוצה להקים את תעשיית הטקסטיל בארץ ישראל החדשה, אני אממן, אני אביא את הידע, יש רק תנאי אחד.
יונה יהב: המדינה נותנת לי מגרש באזור של חצי שעה מתל אביב'.
יונה יהב: השר אמר לו 'בסדר, אני מקבל את התנאי הזה, תבוא לפה בארבע בבוקר'.
יונה יהב: אלה השעות שהשר עבד, אז הוא בא בארבע בבוקר והוא לחש לנהג שלו 'יש לך חצי שעה להגיע עכשיו בלילה לקרית גת'.
יונה יהב: את זה קראתי בזיכרונות של פולק, לא של ספיר.
יונה יהב: כולם יודעים את הסיפור, וככה קמה פולגת בקרית גת, הוא פשוט רימה אותו.
יונה יהב: ומה עשתה פולגת בקרית גת?
יונה יהב: זה הרים את כל הנגב.
יונה יהב: אני בעד לכוון את העולים, כן לכוון, אין ברירה.
קסניה סבטלובה: אני בעד לכוון, אבל בהחלט לא - - -
יונה יהב: אין ברירה.
יונה יהב: ועם כל הכבוד לך, אני בוגר האוניברסיטה העברית - - -
קסניה סבטלובה: אתה אומר דברים שהם מאוד חדים, מאוד - - -
יונה יהב: אני בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים ואני לא גרתי בירושלים כדי להיות הבוגר.
יונה יהב: לא צריך לגור באיזה עיר כדי להיות הבוגר של האוניברסיטה שלה.
קסניה סבטלובה: יש אנשים שחושבים אחרת.
אברהם נגוסה: רגע, אל תכריחו אותי שאני אשתמש בזה.
סופה לנדבר: רבותיי, אנחנו אורחים כאן בעיר חיפה.
סופה לנדבר: חייבים להגיד שחיפה היא עיר קולטת עלייה ובואו נוריד את ה - - -
יואל רזבוזוב: באנו ליהנות.
אברהם נגוסה: ראש העיר עוד לא סיים, אני לא נותן לך לסיים כי יש לי שאלה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו באנו למקום הנכון, לאדם הנכון, באמת לשמוע בעניין שילובם וקליטתם של העולים, כי היית חבר כנסת, אתה יודע את פעילות הכנסת ועכשיו אתה ראש עיר, אז יש לך את כל הכיוונים, הידע והניסיון.
אברהם נגוסה: מה אתה מציע כדי למנוע את ההגירה השלילית מחיפה, מהצפון?
אברהם נגוסה: מה צריך לעשות?
יונה יהב: צריך לראות את התמונה ההוליסטית.
יונה יהב: במדינה שלנו לא רואים את התמונה הכוללת.
יונה יהב: אם למשל עכשיו הממשלה החליטה, ונכון שהיא החליטה טוב לפתח את הדרום, אז היא לא ראתה את התמונה הכוללת.
יונה יהב: היא מעבירה לשם את בסיסי צה"ל, מחיאות כפיים סוערות, יגיעו לשם 30,000 חיילי חובה - - -
טלי פלוסקוב: הלוואי.