GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: אני חושבת שזו גישה מאוד מאוד נכונה ואני מקווה שלא רק את ועדת הקליטה אני אביא לערד, שמתי לעצמי מטרה ויעד להביא כל פעם ועדה אחרת כדי שאנחנו נדון כאן בנושאים שקשורים לעיר.
טלי פלוסקוב: זה כבר בשיתוף פעולה איתך, ראש העיר.
טלי פלוסקוב: כיום אנחנו כאן כוועדת הקליטה.
טלי פלוסקוב: חלק מהדברים שאנשים כאן יספרו אני יודעת, אני מכירה מקרוב ואני חיה את זה יום יום, אבל היה לי מאוד מאוד חשוב שגם אתה בתור יושב ראש תשמע אותם ולהעביר את המסר לכנסת שכאן עיר שנמצאת קצת רחוק ממדינת תל אביב, מירושלים ומכל הערים שאנחנו כל הזמן מטפלים בהן, גם פה צריכים את תשומת הלב שלנו.
טלי פלוסקוב: זאת הייתה המטרה וכאן המקום באמת להגיד תודה לך על כך שהגענו היום ליום הזה ואני אשמח כמובן לשמוע את כולם.
אברהם נגוסה: אני מבין שרצית שכל אחד יגיד בקיצור - - -
<מרינה גלייזר: כן.
<מרינה גלייזר: אני רק רוצה לומר שאולי יש פה כמה אנשים שלא שולטים בשפה העברית ממש טוב, אבל אני חושבת שקודם כל ממש ממש הייתי רוצה שאתם תכירו את עובדי המחלקה לקליטת עלייה שהם הם האנשים שיום יום עושים את העבודה הכי חשובה.
<מרינה גלייזר: אני אתחיל מרכזת קליטה וקהילה, שזו זינה צ'רניקובה, עובדת הרבה מאוד שנים בקליטת עלייה, בעצמה הגיעה לערד לפני 25 שנה ואין עלייך.
<מרינה גלייזר: דנה בנוביצקי, רכזת פרויקטים של המחלקה, אלנה אופרינה, רכזת מרכז קהילתי קשת.
<מרינה גלייזר: מרכז קהילתי קשת זה מקום שאנחנו קיבלנו בשעת רגיעה, בחירום לשם יורדת כל הרשות המקומית, אבל ברגיעה אנחנו מפעילים שם בשיטה של מיטה חמה עשרות פרויקטים, תיכף אתם תשמעו.
<מרינה גלייזר: רוב האנשים שיושבים פה גם עובדים שם.
<מרינה גלייזר: פרויקט לנוער מתגודד, פרויקט מחוברים, רכז הפרויקט אלכסיי ספוזניקוב, ומדריך במועדון לנוער מתגודד ממוצא אתיופי - - - אני בכל זאת אמשיך עם מי שיושב כאן.
<מרינה גלייזר: אילה ברנבה, רכזת מועדון קשישים דיור מוגן, מועדון סמובר, מוזיקאית מנצחת.
<מרינה גלייזר: הזוג המלכותי של ערד, ויטלי ואוקסנה פבלוב, כוריאוגרפים, יש להם 148 ילדים מבוגרים בקבוצה שרוקדים כולם, עושים עבודה מדהימה, מארחים אותנו בכל מיני מקומות בארץ.
<מרינה גלייזר: תמרה מנהלת כאן פרויקט של ניצולי שואה דוברי רוסית.
טלי פלוסקוב: ניצולי שואה ופליטי שואה.
<מרינה גלייזר: לא, ניצולי שואה, יש לנו רכז חדש של פליטי שואה.
<מרינה גלייזר: אלה רובין, רכזת קליטה במתנ"ס, עוסקת בתרבות שנים רבות, מביאה לערד את מיטב המוזיקאים.
<מרינה גלייזר: היום בערב יש לנו מופע עם מוזיקאי מאופרה ממוסקבה ומניו יורק.
<מרינה גלייזר: את שפרה ונטלי, חברותיי הטובות ממשרד העלייה והקליטה, אתם מכירים.
<מרינה גלייזר: בוריס, יושב ראש ארגון ותיקי מלחמת העולם השנייה, ולידו מסיה לוין, פליטי שואה, רכז חדש.
<מרינה גלייזר: אנחנו מאחלים לך הצלחה, חבר מועצת העיר לשעבר, אגרונום, חזר אלינו לערד.
<מרינה גלייזר: המון המון הצלחה.
<סמיון לוין: תודה, ברוסיה אומרים, הלוואי לראות מה ששמעתי.
<מרינה גלייזר: מיכאל שיסטר הוא יושב ראש ותיקי מלחמת העולם השנייה, נכים.
<מרינה גלייזר: בעצמו ותיק מלחמה, נכה, איש יקר מאוד.
<מרינה גלייזר: קוסטה קוצ'נוב, מנכ"ל המכון למחקרים מתקדמים, המכון האחד והיחידי שיש בארץ שקיים כבר שנים רבות, מצטיין משרד העלייה והקליטה בעבודה עם ילדים.
<מרינה גלייזר: הרב שי הוא הרב של עולים ממוצא אתיופי, שיש לנו בעיר.
<מרינה גלייזר: יש לנו קהילה לא גדולה, חלקם הגיעו בתחילת שנות ה-80 במבצע משה ועוד קהילה שהגיעה במבצע שלמה, שזה היה הדבר הכי נפלא שקרה לנו בעיר ערד.
<מרינה גלייזר: הם קהילה לא גדולה, אבל יודעים לתת עבודה.
<מרינה גלייזר: לילה לובקובה היא מנצחת של מקהלת ג'ז ווקאל, מקהלה שפועלת הרבה שנים במסגרת המתנ"ס, כולן בנות עולות חדשות, או בנות עולות.
<מרינה גלייזר: אלי מצליח סגן ראש העיר, מחזיק תיק תיירות, רווחה, תרבות וספורט.
<מרינה גלייזר: זה אנחנו.
<מרינה גלייזר: יש עוד הרבה שלא יכולנו להזמין כי באמת המקום מאוד קטן.
<מרינה גלייזר: הצוות המקצועי יציגו את עצמם.
<דוד סויסה: שלום, דוד סויסה, מנהל לשכת התעסוקה בערד.
<דוד קלדרון: מנהל מחוז דרום של שירות התעסוקה.
<שרה תפירו: מנהלת תחום הנהלה מביטוח לאומי.
<שרונה בלוך: ממונה אזורית ממשרד הכלכלה.
<שפרה קירשנבאום: ולמרות שהוצגנו על ידי מרינה כחברות שלה, אני מנהלת מחוז הדרום וירושלים של משרד העלייה והקליטה ומאוד גאה בתכניות שמוצגות כאן.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו שותפים מאוד משמעותיים בכל התכניות שהוצגו על ידי מרינה והאנשים שמייצגים את התכניות האלה.
<נטלי גרנד: מנהלת מרחב באר שבע והנגב, משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: תודה רבה לכל מי שהציג.
<ניסן בן חמו: אז קודם כל צהריים טובים לכולם.
<ניסן בן חמו: אני מאוד שמח לארח אתכם פה, יושב ראש הוועדה חבר הכנסת אברהם נגוסה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב, סגנית יושב ראש הכנסת, ראשת העיר לשעבר שמכירה את האתגרים של העיר והתמודדה מול המשימות שאני מתמודד היום, בייחוד גם כעיר קולטת עלייה.
<ניסן בן חמו: אני אמנם לא תרמתי כמו מרינה 20 שנה לעלייה, אבל תרמתי את תרומתי האישית, את רעייתי הבאתי מארגנטינה, היא עשתה עלייה לארץ, אז אני מאמין שהבאתי עולה אחת לישראל, אז כבר תרמתי למאמץ העלייה.
<ניסן בן חמו: אני חושב שערד היא עיר מיוחדת.
<ניסן בן חמו: טלי הרחיבה בנושא המצ'ינג והאתגרים, אני לוקח את זה ומחבר את זה להתמודדות הדמוגרפית שיש לנו פה.
<ניסן בן חמו: אנחנו מדברים על עיר שמונה 24,000 תושבים כבר למעלה מ-20 שנה.
<ניסן בן חמו: הקפיצה האחרונה שהעיר הזאת עשתה מבחינה דמוגרפית הייתה בזכות העלייה.
<ניסן בן חמו: בשנות ה-90 היישוב הזה מנה 8,000 איש, הוא היה יישוב קהילתי קטן ובהחלטה שאני חושב שהיא החלטה נבונה ומושכלת, עם כל הקשיים, כמות התושבים בעיר הוכפלה כמעט בתוך שנתיים, ב-91'-92' הגיעו סדר גודל של 8,000-9,000 עולים.
<ניסן בן חמו: בזמנו אריאל שרון כשר השיכון מקים שתי שכונות מיוחדות לעניין הזה, בקשיים אדירים, כי זה כולל גם את קשיי הקליטה והשפה והתעסוקה.
<ניסן בן חמו: אני זוכר, חגגנו עכשיו 25 שנות עלייה ואנחנו רואים את הקושי שמהנדס רכבות מברית המועצות מגיע ועובד בבניין, ואת אותו דוקטור לפיזיקה עושה עבודה ובסוף אנחנו מסתכלים על העולים ואומרים שאנחנו בעצם עובדים במה שיש.
<ניסן בן חמו: התמודדנו עם זה אז, אני חושב שזה הביא לערד איזה שהיא קפיצה גם איכותית של תושבים שהגיעו, מכלל הגוונים.
<ניסן בן חמו: זו הייתה עלייה גם מדרום אפריקה ומדרום אמריקה.
<ניסן בן חמו: יש פה קהילות מאוד מגוונות, דרך אגב, יש קהילת עולי אתיופיה פה, יחסית קטנה אבל יש, קהילה מאוד גדולה של דוברי ספרדית מדרום אמריקה וקהילה מאוד גדולה של יוצאי חבר העמים שהגיעו ב-91'-92'.
<ניסן בן חמו: אז אם אני מחבר את זה למאמץ הדמוגרפי, ערד זאת העיר היהודית היחידה בנגב המזרחי.
<ניסן בן חמו: אם אנחנו מסתכלים על זה, בין צומת שוקת לים המלח, בכל הנגב המזרחי, יש רק את ערד.
<ניסן בן חמו: העיר הזאת במובן מסוים עם כמות התושבים נשארת באותה כמות תושבים ואם נסתכל על הפוטנציאל, הוא באמת לחזור לאותו מודוס אופרנדי של להביא עולים ולגדול דמוגרפית כי אנחנו מתמודדים עם קשיים, גם עם משפחות צעירות.
<ניסן בן חמו: זאת אומרת זה מאמץ אחד, אבל עלייה, ואנחנו רואים עלייה ממקומות נוספים, יהדות צרפת שמחפשת בית, יהדות אוקראינה שמחפשת בית, יהדות דרום אפריקה, עולי אתיופיה שעדיין במחנות המעבר ומחכים להחלטה.
<ניסן בן חמו: ובעצם אם אני מסתכל עם הפנים קדימה, אחד הפוטנציאלים של העיר באמת בקליטת עלייה, אנחנו מוגדרים כעיר קולטת עלייה, יש לנו מנגנונים מוכנים, 40% מכלל אוכלוסיית העיר הם עולים, ותיקים כבר, לצערנו לצערו גם אחרי 25 שנה אנחנו אומרים על עולה שהוא עולה חדש.
<ניסן בן חמו: זאת הזדמנות.
<ניסן בן חמו: אבל זאת הזדמנות שדורשת את עזרת הממשלה ואת עזרתכם, כמובן, של חברי הכנסת וחברי הוועדות לקבל החלטה.
<ניסן בן חמו: לקבל החלטה שכמאמץ, גם דמוגרפי, אנחנו רוצים להשקיע בערים קולטות עלייה, כי זה לא חוכמה, ואני שם את זה במרכאות, להיות נתניה ולקלוט אלפי עולים, כי יש לך כמות משאבים כמעט בלתי מוגבלת להשקיע בזה.
<ניסן בן חמו: אז החזק מביא עוד ומתחזק עוד יותר והחלש, ואני אומר חלש במרכאות, כי אני לא אוהב להתייחס אלינו כחלשים, אבל כחלשים דמוגרפית אנחנו אלה שנתקלים בקשיים.
<ניסן בן חמו: כי חסר לנו את אותו שקל שאני מתלבט, וטלי ישבה על הכיסא הזה באותה דילמה, אני אשים אותו בחינוך או שאני אשים אותו ברווחה או שנשים אותו בקליטת עלייה.
<ניסן בן חמו: אנחנו רוצים לשים בכול.
<ניסן בן חמו: לכן פה נדרשת איזה שהיא החלטה עקרונית שאנחנו בעניין הזה, ואני אומר פה, על השולחן הזה, רוצה אני, זאת אומרת זה מתחיל בזה, רוצה אני עולים, רוצה אני לגדול ולקלוט עלייה.
<ניסן בן חמו: לא כל ראש עיר רוצה, מסיבותיו, כאלה ואחרות, אני אומר פה שלנו יש את המנגנונים, יש לנו את היכולת, יש לנו את הקהילות כדי לקלוט, אנחנו צריכים את העזרה כדי לקלוט.
<ניסן בן חמו: אז אני מאוד שמח לארח אתכם ואני מאוד מקווה שמפה באמת ייצא סוג של בשורה, שנצליח להרים את הפרויקט הזה.
<ניסן בן חמו: אנחנו רואים פה את כמות הארגונים שפועלים בעיר, זה לא בכדי, כי יש פה את הצורך ויש פה את היכולת, יש פה את ההון האנושי, חסר לנו את המשאב הכספי גם לפעמים.
<ניסן בן חמו: אלה הם פני הדברים ואלה פני העיר.
<ניסן בן חמו: יש לנו גם אתגרים אחרים, אנחנו נדבר גם על מה זה כולל קליטה, כי זה לא רק הקליטה, הבית והקהילה, אלא באמת מקור התעסוקה, שזאת אחת מהבעיות שלא רק מאפיינות את העולים בעיר, אלא את כלל התושבים.
<ניסן בן חמו: ערד, לצערנו, זו אחת מהערים שעברה טלטלה תעסוקתית מאוד מאוד קשה בשנים האחרונות וחשוב להחזיק את העיר הזאת.
<ניסן בן חמו: אני חושב שהיום ערד בשיח הארצי, לכולם ברור, וכל שר או חבר כנסת שמגיע לפה מבין ומכיר, שערד זה עיר שצריכה עכשיו את מיקוד המאמץ הנקודתי כדי לעזור לה בעלייה.
<ניסן בן חמו: יש לנו את הפוטנציאל, יש לנו את היכולת, יש לנו את המשאבים האנושיים והסביבתיים כדי להיות במקום אחר.
<ניסן בן חמו: היינו שם, ערד הוקמה במקור כעיר חזקה בדרום, לא כעיירת פיתוח, ולצערנו הרב תהליכים כאלה ואחרים הביאו אותנו למצב שאנחנו נמצאים בו ופה אנחנו נדרשים לאותו מיקוד מאמץ.
טלי פלוסקוב: הסיבה העיקרית זה התמיכה של הממשלה, זה לא סתם.
<ניסן בן חמו: נכון, באיזה שהוא שלב הוסטו המשאבים למקומות אחרים.
טלי פלוסקוב: כל עוד המדינה תמכה בעיר הזאת, העיר הזאת הייתה חזקה, וברגע שהיא שכחה שיש פה עיר - - -
אברהם נגוסה: מה הסיבה ליציאה של תמיכת הממשלה?
<ניסן בן חמו: זה סיבות פוליטיות, אני לא רוצה להיכנס פה לפוליטיקה, אבל הוסטו משאבים מהנגב ומהגליל למקומות אחרים.
<ניסן בן חמו: אנחנו רואים, ערד היא לא העיר היחידה בפריפריה, אני חושב שיש עכשיו רצון עז לחזור לפריפריה.
<ניסן בן חמו: אנחנו שומעים את זה בכל המקומות, מעל כל במה, שצריך לחזור לעשייה בפריפריה, אנחנו נבחנים גם בהתיישבות שלנו בנגב, בגליל, לחזק את היישובים הקיימים.
<ניסן בן חמו: אני חושב שגם ערד אסטרטגית ביטחונית זה יישוב חשוב, זה היישוב היחיד שנמצא בכל הנגב המזרחי שהוא יישוב מבוסס וצריך לחזק את זה.
<ניסן בן חמו: זה יהיה רק דרך הסטת משאבים למקום.
<ניסן בן חמו: שוב, אני שמח מאוד לארח אתכם, שמח מאוד לברך את כל הארגונים הפעילים בעיר, שעושים באמת עבודת קודש.
<מרינה גלייזר: אם אני יכולה רק להוסיף ולחדד איזה שהיא נקודה, של משהו שקרה לנו במהלך ה-25 שנה לקליטת העלייה.
<מרינה גלייזר: בעצם ערד נמצאת במקום שאם אנחנו לא נצא לעודד עלייה עולים לא יגיעו לערד.
<מרינה גלייזר: כי עולים שיושבים בקייב, בחרקוב, ואתם יודעים מה?
<מרינה גלייזר: גם בנובוסיבירסק או בכל מקום בעולם, הם לא יודעים מה זה ערד.
<מרינה גלייזר: מ-1989 שראש העיר דאז, בצלאל טביב בעצמו, יצא לשליחות ראשונה ונתן לנו דחיפה לעשות את זה, המנגנון היה כזה שהסוכנות היהודית הייתה מממנת את המשלחות.
<מרינה גלייזר: בעצם זה לא היה נטל על הרשות המקומית, כי רשות מקומית לא יכולה לשאת בנטל כזה.
<מרינה גלייזר: אז הסוכנות היהודית הייתה מממנת את המשלחות ואנחנו יצאנו, באמת היינו סך הכול שתי עובדות באותה תקופה במחלקה שנסענו הרבה מאוד פעמים והבאנו לכאן עולים, משפחות.
<מרינה גלייזר: כשאני מדברת על משפחות, זה בגלל שידענו להתאים את הצרכים ואת האפשרויות שהעיר יכולה להציע לאותם עולים פוטנציאליים שישבו בחבר המדינות במקרה הזה.
<מרינה גלייזר: באמת כשאתה בא ואתה פוגש משלחות וראש המשפחה הוא פרופסור לאסטרונומיה ואתה יודע שאתה לא יכול להציע לו שום דבר בערד, אז אתה אומר לו 'אני יכול לתת לך את כל ההמלצות לאן להגיע, אבל בערד אין לי מה להציע'.
<מרינה גלייזר: לעומת זאת נקודתית, כל אותם האנשים שיכלו למצוא פה תעסוקה באמת נקלטו כאן.
<מרינה גלייזר: באותה תקופה גם עבד כאן מרכז קליטה עם תכנית מלונאות, במשרד הכלכלה, אני לא יודעת אם אתם זוכרים את הנושא הזה, במשרד העלייה והקליטה יודעים, היה כאן מרכז קליטה עם מכללה שלימדו בה את כל מקצועות המלונאות.
<מרינה גלייזר: זה היה פקידי קבלה וטבחים וזה היה חשמלאים, הכול, ובאמת ככה הגיעו הרבה משפחות שחיו במרכז הקליטה תקופה מסוימת עד שסיימו אולפן א' והתכנית הזאת עבדה.
<מרינה גלייזר: אנחנו עשינו עבודה נהדרת.
<מרינה גלייזר: לא שהצלחנו להביא לעיר כקסם כל כך הרבה עולים, היו פה תקופות שהיינו מעל 40% עולים בערד, היום אנחנו עומדים על 35%-36%, כי ב-2002 הגיע ראש עיר שאמר סטופ, 'לא רוצה עולים אני' ואסר עלינו לצאת לשליחויות ובעצם שם הגיע השבר המאוד גדול שלנו.
<מרינה גלייזר: לא יצאנו לשליחויות, הפסיקו להגיע עולים וגם רואים את זה בכל הטבלאות.
<מרינה גלייזר: עד 2002 יש כאן נהירה מאוד גדולה, מ-2002 אנחנו עומדים על מאות בודדות ומאז לא הצלחנו לחזור.
<מרינה גלייזר: הנושא של הפרויקטור, שדיברה עליו גם חברת הכנסת וגם ראש העיר, בשבילנו זאת הזדמנות, הזדמנות היום לשנות גם את המצב הדמוגרפי של העיר שלנו.
<מרינה גלייזר: זה צורך כמעט קיומי בשבילנו, זה משהו שיכול להיות שבעוד עשר שנים יבואו לכאן אנשים ויגידו שהטעות הכי גדולה שנעשתה בעיר והשבר הכי גדול בעיר זה שאנחנו בזמן לא החלטנו ולא קיבלנו עלינו את המשימה להביא לכאן משפחות צעירות, חילוניות, שיכולים ורוצים לגור בפריפריה ויודעים לאן הם הולכים.
<מרינה גלייזר: אנחנו זקוקים לתמיכה של הממשלה.
אברהם נגוסה: למה דווקא חילוניות?
<מרינה גלייזר: חילוניות, כי המשפחות שבאות מחמ"ע, אין מה לעשות, הן משפחות חילוניות.
טלי פלוסקוב: אני אסביר מה שאת לא יכולה להגיד, אני אגיד את זה.
טלי פלוסקוב: בשנים האחרונות לערד מגיעות המון משפחות של חסידי גור.
טלי פלוסקוב: מה שקורה זה קהילה שמצאה את העיר עם מחירי דיור מאוד נמוכים, הם לא זקוקים למקומות עבודה, הם לא זקוקים לשירותים שאין לנו פה לתת למשפחות חילוניות והאדמו"ר שלהם הוא איש חכם, עיר איכותית, עיר עם אוויר נקי, עיר נקייה, מטופחת, למה לא להביא את המשפחות?
טלי פלוסקוב: הוא מוכר דירה בבני ברק וקונה בערד שתיים או שתיים וחצי דירות.
טלי פלוסקוב: זה מה שקרה לאחרונה כאן.
טלי פלוסקוב: לכן כדי לשמור על הצביון של העיר הזאת אנחנו צריכים להביא לכאן אוכלוסייה חילונית, חזקה, צעירה, רק כדי לשמור על האיזון.
טלי פלוסקוב: הרי אף אחד לא יכול להגיד להם 'אל תגיעו לכאן', אבל ברגע שאנחנו נביא לכאן אוכלוסייה חזקה וחילונית וצעירה של עולים מאוד מתאימים לזה, אפשר לשמור על האיזון הזה והעיר הזאת תוכל להמשיך להיות עיר איכותית כמו שהיא הייתה.
טלי פלוסקוב: בסדר?
טלי פלוסקוב: הסברתי את עצמי פחות או יותר?
אברהם נגוסה: כן, הבנתי למה.
אברהם נגוסה: רציתי לקבל נתונים לעניין העולים, כמה עולים חדשים נמצאים פה פחות מעשר שנים?
<מרינה גלייזר: פחות מעשר שנים 1,300.
<קריאה: מה התמהיל ב-1,300 האלה?
<קריאה: כרגע אין - - - אבל הרוב הם צעירים.
טלי פלוסקוב: שהם לבד הגיעו לכאן.
<מרינה גלייזר: לבד.
<מרינה גלייזר: או שהצטרפו למשפחות, או שעשו עלייה לאיזה שהוא מקום בארץ וכעבור איזה שהוא זמן היגרו לערד.
<מרינה גלייזר: זו עלייה פנימית.
<מרינה גלייזר: אבל אם לוקחים את הנתונים שמ-1989 הגיעו לערד כ-10,000 עולים ואז מ-2002 ועד היום הגיעו המספר הזה, רואים מה זה אומר לגבי העיר שמעודדת עלייה ולא מעודדת עלייה.
<מרינה גלייזר: זה בדיוק הפערים.
<שפרה קירשנבאום: אני רוצה להוסיף כאן, לגבי עידוד עלייה ופרויקטורים.
<שפרה קירשנבאום: משרד הקליטה יצא בקול קורא ומזמין את הרשויות להצטרף לתכניות עידוד עלייה, אבל שוב, כמו שהוסבר לנו והיינו כאן בישיבה בשבוע שעבר, הם לא ענו על הקול הקורא כי אין להם את המצ'ינג.
<מרינה גלייזר: 25% המצ'ינג.
טלי פלוסקוב: כן, או שהכסף הולך לרשויות חזקות או שהכסף חוזר לקופת המדינה.
טלי פלוסקוב: האם זו המטרה?
אברהם נגוסה: לפני שאני פונה למשרדי הממשלה, יש לכם מה להוסיף, להסביר לנו?
אברהם נגוסה: אני מבין שהעניין של עידוד עלייה זה דבר אחד והעניין התעסוקתי זה דבר שני - - -
<מרינה גלייזר: ואני אעלה עוד הפעם את הנושא של מרכז קליטה, למרות שקיבלתי איזה שהיא תשובה ממשרד העלייה, אבל אני רוצה להעלות את הנושא הזה.
<מרינה גלייזר: יש לנו מרכז קליטה שמיועד למשפחות ממוצא אתיופי, הדירות שם הן דירות מאוד גדולות.
<מרינה גלייזר: זאת אומרת שבאמת אם וכשתאושר היציאה של השליחים לאתיופיה, כי יש החלטת ממשלה, הם מתעכבים רק בנושא של היציאה של השליחים לאתיופיה, והעלאה של המשפחות לכאן, הרי לא יודעים האם יעלו משפחות גדולות, משפחות קטנות, לנו מתאימות רק משפחות גדולות כי יש לנו דירות גדולות.
<מרינה גלייזר: לעומת זאת יש לנו היום אפשרות, ואנחנו מבינים אותה, שיש פליטים באוקראינה, יש אפשרות ללכת ולהזמין אותם לעיר ערד.
<מרינה גלייזר: אין דבר יותר נפלא מאשר לשכן אותם במרכז הקליטה.
<מרינה גלייזר: אז יש לנו מצד אחד מרכז קליטה שעומד כרגע ריק, יש בו 28 נפש, ארבע משפחות, ששתיים מתוכם כבר אמורות לעזוב, מצד שני יש לנו אפשרות להזמין משפחות מאוקראינה, לשכן אותם במרכז הקליטה, שעומד כרגע ריק.
<מרינה גלייזר: הפערים האלה הם כואבים לי.
<מרינה גלייזר: אם מישהו היה אומר לי 'מרינה, תקשיבי, בחודש יולי הולך להתמלא מרכז הקליטה במשפחות ממוצא אתיופי', הייתי אומרת יופי, אני שמחה, למרות שבאמת אנחנו העיר, אין לנו כל כך סיבה להיות בתוך מרכזי קליטה מכיוון שמרכזי קליטה זו יחידה נפרדת שהמדינה מטפלת בהם.
<מרינה גלייזר: עם זאת אנחנו תמיד שם, אנחנו כמחלקה, אנחנו עוזרים, אנחנו תומכים, אנחנו מלווים, כל מה שאפשר לעשות.
אברהם נגוסה: כמה משפחות נשארו בערד מעולי אתיופיה?
<מרינה גלייזר: אף אחד לא.
<מרינה גלייזר: אלה שיוצאים ממרכזי הקליטה - - -
<ניסן בן חמו: זה החלטת הממשלה.
<ניסן בן חמו: הייתה החלטה - - -
<קריאה: הם לא מקבלים מענק לרכישת דירה בערד.
<מרינה גלייזר: זאת אומרת שאנחנו מארחים אנשים - - -
אברהם נגוסה: זה לא שהם לא רוצים את ה - - -
<קריאה: לא, מאוד רוצים אותם דווקא.
<מרינה גלייזר: מאוד רוצים, אבל הם לא נשארים, אז אנחנו מארחים כאן אוכלוסייה שבסופו של דבר עוזבת אותנו, לעומת זאת מה שאנחנו היום מבקשים האם אפשר לבדוק להסב את מרכז הקליטה לצורך אחר ואז נוכל לקלוט משפחות עם איזה שהיא מעטפת ראשונית של אולפן א', עם איזה שהיא תכנית תעסוקה והאנשים האלה כשייצאו ממרכז הקליטה יישארו כתושבים בערד, ירכשו דיור, ישכרו דירות.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מסכים שאלה שממתינים באדיס או בגונדר, כמה שיותר יגיעו לפה וימלאו את מרכז הקליטה.
אברהם נגוסה: כרגע יש החלטה, לפני שלושה חודשים הממשלה קיבלה פה אחד, ללא התנגדות האוצר, אבל לצערי הרב הנושא עכשיו הוקפא בהוראת שר האוצר כחלון.
אברהם נגוסה: אני מקווה שטלי תעזור לי בעניין זה.
אברהם נגוסה: אני לא יודע מה גרם לו לשנות את דעתו, דווקא הוא היה בעד בכל העניין הזה, אבל עכשיו אמרו שאין כסף אז לא מעלים אותם.
אברהם נגוסה: זה מקומם אותי, אבל זה לא הפורום, רק כמידע אני אומר לכם שהממשלה קיבלה החלטה, אבל יש בעיות, באוצר, תקציב.
אברהם נגוסה: בעניין זה גם אנחנו פנינו לסוכנות היהודית, גם בנושא הזה, ואז קיבלנו תגובה ורצינו גם שהם יגיעו לפה היום, הם לא יכלו להגיע, הם אומרים שאין נציג, אבל שלחו לנו במכתב, גם בקשר למרכז הקליטה וגם בעניין עידוד העלייה.
אברהם נגוסה: אנחנו נבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את המכתב שהם שלחו לנו.
<דנה גורדון שושני: לנושא מרכז הקליטה הם אומרים שעומדת להתחדש העלייה מאתיופיה והמקום יאוכלס ביוצאי אתיופיה.
<דנה גורדון שושני: לגבי ירידי העלייה, בצרפת, חמ"ע ואמל"ט, הם טוענים שהרשות המקומית צריכהל הגיש תיק פרויקט קליטה בה היא מציגה ומשווקת את עצמה והם מתכוונים לקיים ירידים של רשויות בפריפריה עם משרד הגליל ונגב.
<דנה גורדון שושני: הם אומרים שבזמנה של חברת הכנסת פלוסקוב נעשה ניסיון לשיווק והם ישמחו לקבל ולנסות שוב.
<דנה גורדון שושני: לצערם, מי שכותב את זה הוא יהודה שרף, לצערו, שלא כמו רשויות אחרות לא פניתם אליהם בנושא עד היום על מנת לקלוט עולים מחמ"ע ומהמערב.
<דנה גורדון שושני: רשויות המעוניינות בעולים פונות אל הסוכנות היהודית על מנת לשווק את עצמן.
<דנה גורדון שושני: לדבריו יש תחרות בנושא בין הרשויות של האזורים חדרה-גדרה לבין רשויות גליל-נגב, שהן כמובן בעדיפות, אצלם, אצל הסוכנות, וזה מותנה במה שהרשות מוכנה לתת בנושאי חינוך, תעסוקה, עזרה בדיור ועוד.
<ניסן בן חמו: שהרשות תיתן עזרה?
<דנה גורדון שושני: זה מה שהוא כותב.
טלי פלוסקוב: רק שתדעו שיש כאלה דברים, רק צריך - - -
<דנה גורדון שושני: עוד משפט אחד, הוא אומר שהרשויות דואגות לשווק את עצמן באמצעות הסוכנות היהודית והם ישמחו לעמוד לרשותכם.
טלי פלוסקוב: אנחנו נסענו למוסקווה, בשנת 2000, משהו כזה, והצלחנו להביא כמה משפחות ביומיים שהיינו.
<מרינה גלייזר: יומיים.
<מרינה גלייזר: טלי בכלל הייתה 24 שעות, אני הייתי משהו כמו 48 שעות.
<מרינה גלייזר: לא רוצה להגיד לכם שמהחיסכון גם ישנו באותו חדר.
אברהם נגוסה: מה שחשוב פה, אני חושב שפה אמנם זה לא פוטר את האחריות מצידם, אבל זורקים אחריות גם עליכם, כלומר שתבנו פרויקט, תביאו לנו את הפרויקט - - -
<מרינה גלייזר: יש לנו פרויקט, אבל הם לא עוזרים כלכלית.
טלי פלוסקוב: אני אגיד לכם מה, הסוכנות, מה שהיא עשתה פעם, פעם הם היו נותנים כסף לנסיעה, הם היו מממנים כרטיסי טיסה ושהייה שם, היום הסוכנות לא עושה את זה.
טלי פלוסקוב: יש להם שם נציגים, שאם הם יגיעו לשם הנציגים יקבלו אותם ויעזרו להם, כן, אבל אין מימון של הנסיעה וכן הלאה.
<מרינה גלייזר: זה כרטיס טיסה, זה שהייה, זה בתי מלון, הרבה מאוד כסף.
<ניסן בן חמו: זאת עבודה.
<ניסן בן חמו: צריך להיות שם פיזית, לא 24 שעות - - -
טלי פלוסקוב: לא, צריך להיות שם שבוע ימים ולעבוד יום ולילה - - -
אברהם נגוסה: אני הבנתי.
אברהם נגוסה: כמובן שזה חשוב, שמכל עיר ועיר נציג יילך.
טלי פלוסקוב: שתדע לך שאני יודעת שהסוכנות היהודית כן מממנת נסיעות כאלה לחברי כנסת.
טלי פלוסקוב: אני גם אפנה אליהם, אני בשמחה רבה אקח חלק.
טלי פלוסקוב: אני אומרת את זה גם כתושבת העיר הזאת, אני גרה בעיר הזאת ואני באמת דואגת לעתידה ואני מאמינה מאוד שהעלייה כן יכולה לעזור לעתיד של העיר הזאת.
טלי פלוסקוב: אני שמחה מאוד שראש העיר הנוכחי גם כן, קראתי כתבה בעיתון המקומי על כך שהחלטת, ואני מאוד שמחתי לקרוא את זה, כן לשים לב לעלייה.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שזה הדבר היחיד היום שיכול באמת לשמור ולאזן את הדמוגרפיה בעיר.
טלי פלוסקוב: אני אפנה, אדוני ראש העיר, אני מבטיחה לך, אני אפנה לסוכנות היהודית ואני אבקש שיצרפו אותי למשלחת הזאת - - -
<ניסן בן חמו: אני אשמח.
<ניסן בן חמו: אם הם יכולים לממן נסיעה של חבר כנסת, אז - - -
טלי פלוסקוב: של חברי כנסת הם כן מממנים, אני יודעת שיש להם כאלה דברים.
טלי פלוסקוב: כבר הציעו לי לנסוע לאוקראינה וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: אני כמובן אהיה שגרירה של ערד, אין ספק, אבל מאוד יהיה חשוב שגם אתם תהיו.
טלי פלוסקוב: כי אין יותר חזק מזה.
אברהם נגוסה: כן, לבוא עם פרויקט.
טלי פלוסקוב: כן, בוודאי.
אברהם נגוסה: מה שברור לנו זה בעניין מרכז הקליטה.
אברהם נגוסה: מרכז הקליטה, יאכלסו את זה, בתקווה שטלי תעזור לי לשכנע את שר האוצר.
אברהם נגוסה: כרגע זו הסיבה שאנשים תקועים שם.
<ניסן בן חמו: בתקציב 2016 זה לא תוקצב?
אברהם נגוסה: זה לא הרבה כסף, זה פשוט - - -
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת לענות, אני אבדוק את זה.
אברהם נגוסה: אז זה ברור לנו.
אברהם נגוסה: בעניין העידוד, אני חושב שזה כמו שהסוכנות אמרו.
אברהם נגוסה: זה מה שצריך לעשות, תפנו בפרויקט, אנחנו גם נקבל את העתק הפרויקט ואז נזמין גם את אנשי הסוכנות ואנחנו נדבר איתם בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: אני אפילו מציעה בפנייה שלכם לכתב אותנו כחברי ועדה, כי זה נושא שעלה בוועדה ואנחנו דיברנו, כדי שאנחנו גם נהיה בעניינים ונדע - - -
אברהם נגוסה: כן, לפני שאנחנו הולכים לכיוון התעסוקה, זה כמעט אותו דבר, אבל לפני שאני הולך לפנות למשרדי הממשלה, יש מישהו שרוצה להוסיף בעידוד העלייה, מרכז הקליטה ותעסוקה?
<מרינה גלייזר: אני רוצה להוסיף בנושא של עידוד עלייה.
<מרינה גלייזר: בשבוע שעבר היה אצלנו ביקור של משרד העלייה, הם אמרו שהם יבדקו את האפשרות להוריד את המצ'ינג מ-25% ל-10% בנושא של פרויקטור.
<מרינה גלייזר: אנחנו עוד מקווים שאולי משהו יקרה.
טלי פלוסקוב: אין תשובה עדיין?
טלי פלוסקוב: זה חשוב.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאנחנו צריכים לטפל בזה.
<מרינה גלייזר: כי המצ'ינג הזה מאוד משמעותי.
<מרינה גלייזר: ראש העיר אמר במפורש, '10% מתחייב אני למצוא, 25% לא מסוגל'.
טלי פלוסקוב: אם בתקציב השוטף כן הם הסכימו לעשות, אז למה כאן הם לא נותנים 10%?
טלי פלוסקוב: זה אומר שיש סיבה לכך, אז למה כאן לא?
<מרינה גלייזר: זה אחד הנושאים שאם ו- אז זה מאוד יעזור.
אברהם נגוסה: הרב שי, בבקשה.
<שי אברהם: קודם כל שלום, חברת הכנסת טלי, חבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש הוועדה.
<שי אברהם: הייתי גם בכנסת, ראיתי את הפעילות שלכם.
<שי אברהם: בשבע השנים האחרונות אני גם מנסה לעזור לקהילה האתיופית, למחנות, מעודדים עלייה, אבל אני מביא עולים לפה ולוקחים אותם למקום אחר.
<שי אברהם: מה שנאמר לפני כן, מסיבות שהם לא יכולים לרכוש פה דירות.
<שי אברהם: לגבי המיעוט של הקהילה פה, נכון שהקהילה היא לא גדולה, יש פה 83 משפחות ולא יותר, אבל הצרכים הם יותר.
<שי אברהם: כבוד ראש העיר יודע שבשנה האחרונה יש לנו מקום שאנחנו באמת, אני רוצה שחבר הכנסת אברהם נגוסה, וטלי יודעת מזה, על המקום של הקהילה, מרכז קהילתי, אני רוצה שתסייעו לנו, על מנת לעשות באמת ולעזור לכם לקדם את העניינים.
<שי אברהם: יש פה צרכים של הקהילה - - -
טלי פלוסקוב: אני אשמח לקבל עדכון.
<ניסן בן חמו: הבעיה פה באמת עם הקבלן שבנה את המבנה נפתרה, יצאנו למכרז להשלים את הבנייה.
<ניסן בן חמו: אני מקווה מאוד שבתוך חודשיים שלושה אנחנו נשלים שם את הכול.
<ניסן בן חמו: הייתה שם בעיה משפטית מול הקבלן, שרצה לקחת אותנו לבית משפט, בסוף הצלחנו להגיע איתו להסכם פשרה והכסף קיים וגם יצאנו עכשיו למכרז להשלמת עבודות הפיתוח.
<ניסן בן חמו: המבנה עומד והוא לא מחובר לתשתיות.
<שי אברהם: אנחנו דיברנו, כולכם מעודכנים, פשוט אני רוצה שחבר הכנסת אברהם נגוסה, תעזור לנו בנושא של לקחת אחריות גם על המקום, כסף לתפעול, שבאמת העירייה, ואתם תעזרו לנו, שהמקום הזה ימומן על ידי גוף אחר ולא על ידי הקהילה, כי הקהילה נזקקת, כמה שהיא קטנה ואני זקוק לעזרה.
טלי פלוסקוב: איך אתם תבנו את המקום?
טלי פלוסקוב: איך המקום הזה יגיע - - -
<מרינה גלייזר: זה דרך מחלקת קליטה.
טלי פלוסקוב: אז אתם לא תשלמו.
<מרינה גלייזר: זו הקצאה שלנו, אתם לא הייתם אמורים מלכתחילה, הרב שי.
<ניסן בן חמו: לא, הוא מדבר רק על כסף לפעילות.
אברהם נגוסה: לא, אני לא חושב שזה רק על פעילות.
<ניסן בן חמו: אתה מדבר על אחזקת המבנה?
אברהם נגוסה: אחזקה, כן.
<ניסן בן חמו: אחזקת המבנה מוקצה מטעם עיריית ערד.
<מרינה גלייזר: זו הקצאה שלנו.
<שי אברהם: ברגע שאנחנו נזדקק, יהיה לנו צורך במשהו, אני רוצה שכולנו נירתם ונעזור.
<שי אברהם: זו הכוונה שלי.
<ניסן בן חמו: אין שום בעיה, רק זה חשוב, המבנה עצמו ניתן בהקצאה ללא עלות עבור הקהילה.
<ניסן בן חמו: אם יש צורך נוסף לפעולות ול - - -
<שי אברהם: כמובן, גם זה.
<מרינה גלייזר: ברגע שייפתח אז אנחנו נגיש בקשה לתמיכה בקליטה בקהילה.
<מרינה גלייזר: בהחלט.
<מרינה גלייזר: אם אין עדיין מקום אני לא יכולה לגשת ולבקש תמיכה.
<שי אברהם: בסדר, אני רק העליתי את הנושא, שכולנו נהיה מוכנים, כי אוטוטו זה בעזרת ה' יעמוד ולכן - - -
<ניסן בן חמו: בסדר גמור, חשוב מאוד.
<ניסן בן חמו: תודה רבה, הרב שי.
<מרינה גלייזר: המבנה יוקצה דרך המחלקה ו - - -
<שי אברהם: והצרכים, הקהילה, רובם ותיקים, זה נכון, כולם היו מועסקים, בשנה האחרונה היו הרבה מפעלים, שניים-שלושה מפעלים שנסגרו - - -
<ניסן בן חמו: כן, זה פגע בכלל התושבים.