GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: מה שקורה והתהליכים שקורים באירופה, ההסתה והייתי אפילו אומר תעמולה אנטישמית, שהיא מאוד דומה, אם אתה בא ומסתכל היום על מה שהיה לפני 70 שנה והתעמולה האנטישמית שקורית היום באירופה, יש הרבה מאוד קווים זהים ששם מאשימים את היהודים בכל הסכסוכים, בכל הבעיות, בהשתלטות על העולם, וכשאתה בא ומשווה את המתקפות בתקשורת ו-BDS עם כל החרמות ואתה רואה את חוקי נירנברג, בעצם כשאתה מעמיד את שני הדברים האלה ביחד אתה רואה שהתהליכים הם מאוד זהים.
רוברט אילטוב: שם זה היו חוקים, פה מנצלים את דעת הקהל בתקשורת שהיא חופשייה ומנצלים את חופש הביטוי באופן מאוד מאוד חריף נגד מדינת ישראל ונגד העם היהודי וכתוצאה מזה האנטישמיות מתפתחת וגדלה.
רוברט אילטוב: אין ספק שפה המדינה, משרד החוץ, חייבים להתערב באופן מאוד מהיר מול המדינות, לא רק מול הגופים, כי המדינות הן אלה שצריכות לחוקק את החוקים שיגבילו את האנטישמיות ויפעלו נגד הסתה.
רוברט אילטוב: לכן אני שוב רוצה להודות לך על הדיון החשוב הזה, אנחנו כרגע בתחילת התהליך שהיה בשנות ה-30 של המאה הקודמת ואנחנו רואים את אותו תהליך חוזר.
אברהם נגוסה: משרד החוץ, שמואל רבל, בבקשה.
<שמואל רבל: ידידי עקיבא, ראש חטיבת התפוצות, כבר הציג את הנושא מהזווית שלו, אני מייצג את אגף אירופה, אני ראש החטיבה לנושא אירופה במשרד החוץ.
<שמואל רבל: אנחנו רואים את המכלול הרחב של היחסים הפוליטיים והכלכליים וגם בתחום האנטישמיות מול אירופה, יש לנו את הראייה הפוליטית יותר.
<שמואל רבל: אני חושב, בתגובה גם למה שנאמר כאן, קודם כל כשמסתכלים על האנטישמיות באירופה צריך לעשות הבחנה, אי אפשר לזרוק את הכול לאותו סל ולהיאבק בזה באותם כלים.
<שמואל רבל: התופעה המסוכנת ביותר זה האיסלם הרדיקאלי, הפיגועים הגדולים שהיו בצרפת בשנים האחרונות, בעצם למעשה מאז 2012, הפיגוע בטולוז והפיגוע שהיה בהיפר כשר לפני שנה ואחר כך גם הפיגועים האחרונים שהיו, לאחרונה במרסיי, כל הפיגועים האלה הם מוטיבציה של איסלם רדיקלי.
<שמואל רבל: זו תופעה שאנחנו רואים אותה לא רק באירופה, אלא גם אצלנו במזרח התיכון, אפילו כאן בישראל, צעירים שמוסתים על ידי האידיאולוגיה של דאעש, של המדינה האיסלמית, והולכים ועושים מעשה.
<שמואל רבל: זו קטגוריה אחת.
<שמואל רבל: קטגוריה שנייה זה האנטישמיות הקלאסית, מה שאומרים הימין הרדיקאלי, היא עדיין קיימת גם בצרפת, גם במקומות אחרים, במרכז אירופה, אנשים בעלי אידיאולוגיה ימנית קיצונית, בוא נאמר שזו האנטישמיות הקלאסית יותר.
<שמואל רבל: הקטגוריה השלישית שהוזכרה פה זה השמאל הרדיקאלי, שפה יש באמת את התופעה שעליה דיבר, ה-BDS ובעצם הגלישה או הניצול של מדינת ישראל כמין כלי שאמור להכיל את השנאה ליהודים.
<שמואל רבל: זאת אומרת השנאה של היהודים הופכת לשנאה של מדינת ישראל.
<שמואל רבל: אלה שלוש תופעות שונות ואסור לנו לשים את הכול ביחד, כי כשאנחנו נאבקים בתופעות אנחנו צריכים להיאבק בהן בכלים שונים.
<שמואל רבל: הכלים צריכים להיות קודם כל ברמה הפוליטית.
<שמואל רבל: למשל כשאנחנו נאבקים באיסלם הרדיקלי חשוב להכיר בעובדה שגם באירופה יש לנו שותפים רבים.
<שמואל רבל: אותם אנשים שבאים לתקוף יהודים, הם גם תוקפים צרפתים.
<שמואל רבל: הם הרגו עכשיו בחודש נובמבר קרוב ל-200 צעירים צרפתים ברחובות פריס ואותו דבר לפני שנה, פגעו בחופש הביטוי, על ידי זה שהם נכנסים לתוך מגזין והורגים את מערכת העיתון.
<שמואל רבל: ממשלת צרפת היום ומנואל ולס, ראש ממשלת צרפת, אומר את זה בצורה מפורשת, ישראל וצרפת נמצאות פה ביחד במערכה משותפת.
<שמואל רבל: אנחנו צריכים לנצל את זה שיש מנהיגים באירופה שרואים את זה.
<שמואל רבל: לנו יש יכולות אולי מודיעיניות, גם מבצעיות, נגד הטרור ופה צריכים להיאבק ביחד עם המדינות באירופה בטרור, שהוא גם קורה אצלנו וגם אצלם.
<שמואל רבל: זה דבר אחד שצריך לעשות.
<שמואל רבל: אחר כך, מול שאר התופעות, צריכים שורה של אמצעים אחרים, שהם יותר מסובכים, יותר מורכבים, לפעמים הם יכולים להיות פומביים, וכמו שאתה אמרת, לפעמים אנחנו מעדיפים לעבוד מאחורי הקלעים.
<שמואל רבל: למשל מול תופעת ה-BDS לא כל דבר צריכים שהוא יהיה פומבי.
<שמואל רבל: מדובר בחקיקה, גם מדובר בנושאים של חינוך, למשל להביא לשינוי תכניות חינוך.
<שמואל רבל: בגרמניה, למשל, אנחנו עובדים מול המחוקקים הגרמנים לשנות תכניות חינוך בבתי ספר.
<שמואל רבל: יש תכני חינוך מאוד בעייתיים שמראים ילדים פלסטינים כלואים בכיתה.
<שמואל רבל: ברור שילד גרמני, תמים אפילו אולי, שנחשף לדברים כאלה, יש בזה בעייתיות עמוקה מאוד.
<שמואל רבל: אז חינוך.
<שמואל רבל: בנושא של רשתות חברתיות יש המון מה לעשות ובטח עקיבא גם דיבר על זה ויש את הנושא של ההגנה של הקהילות האפקטיבית.
<שמואל רבל: אני חושב שבשורה התחתונה זה באמת מאבק שצריך להיות רב שכבתי.
<שמואל רבל: פה לפרלמנט יש תפקיד, לממשלות יש תפקיד, לאנשי חינוך יש תפקיד, לחברה אזרחית, לארגונים אזרחיים שעוסקים בשיח בין דתי או בשיח בין קהילתי יש תפקיד.
<שמואל רבל: בסוף אני רוצה רק להזכיר שגם באירופה יש לנו הרבה מאוד אנשים שאפשר לעבוד איתם.
<שמואל רבל: יש לנו, לצערנו, הרבה מאוד אנשים שהם באמת שונאי ישראל ושונאי יהודים, אבל יש גם בכל מדינה כמעט באירופה ידידים, לפעמים הם גם נמצאים ברמות הכי גבוהות של השלטון ואנחנו צריכים לעבוד איתם במשותף כדי להצליח במערכה הזו.
אברהם נגוסה: מעין סמון, פרויקט תפנית.
<מעין סמון: זה פרויקט שמשלב סטודנטים, מלמד אותם ונותן את הכלים למעשה לשלב את הרקע היהודי שלהם לרקע ציוני ומשלב על כל זה הסברה מודרנית.
<מעין סמון: לתפיסתנו אנחנו חושבים שאי אפשר לעשות הסברה בלי להבין מי אנחנו, מאיפה אנחנו ולמה אנחנו פה ולמה דווקא אנחנו.
<מעין סמון: בנושא הדיון עצמו.
<מעין סמון: האנטישמיות לא השתנתה מעולם, הכלים והאמצעים שעומדים לרשותה השתנו ומתעדכנים בכל רגע שאנחנו נושמים ומדברים בו.
<מעין סמון: מה שמעמיד אותנו בפרדוקס, מצד אחד אנחנו רוצים להפחית את גילויי האנטישמיות, באירופה, בארצות הברית, בישראל גם, דרך אגב, אבל מצד שני אנחנו רוצים לשמור על הסממנים היהודים, זה מתנגש אחד עם השני.
<מעין סמון: אם אנחנו נשמור על הסממנים היהודיים שלנו אנחנו ניצור קיטוב באופן אוטומטי.
<מעין סמון: פה, אגב, משהו שחשוב להבין ואנחנו נוטים לבלבל אותו, אנחנו צריכים להפריד בין אנטישמיות קלאסית לשמה לבין שנאת הזר.
<מעין סמון: בצרפת לא אומרים להסתובב בלי כיפות כי לא אוהבים אותנו, כי זה סממן גם שהוא מוסלמי, כיסוי ראש, הם לא שונאים אותנו, הם פשוט שונאים את הזר, הם גם לא ממש שונאים, הם פשוט נרתעים ממנו.
<מעין סמון: איך אנחנו כן יכולים לטפל בזה?
<מעין סמון: זה דבר מאוד פשוט, להסביר לעולם ולאירופים בפרט, כי זה נושא הדיון הנוכחי, מה התועלת שלנו.
<מעין סמון: הם יודעים מה העלות שלנו כרגע, הם יודעים שאת כל הניסוחים הקלאסיים של האנטישמיות, את כל הרעיונות האנטישמיים הקלאסיים, האיסלם הרדיקלי הוסיף נדבך מאוד מאוד חשוב למשוואה והציב, מעבר לכל הסיפורים הנפלאים שיש על היהודים, את המשוואה שאומרת, אם אתם תומכים ביהודים אתם ברי מוות.
<מעין סמון: זו עלות מאוד מאוד גבוהה.
<מעין סמון: זה כבר אנחנו לא גונבים להם משרות, אנחנו לא לוקחים להם תפקידים ואנחנו לא מוקד כוח, אנחנו יכולים לגרום להם למות, גם אם לא נעשה שום דבר, כי זה מה שהאיסלם הרדיקלי קבע כרגע.
<מעין סמון: פה אנחנו צריכים להיכנס לתמונה.
<מעין סמון: אנחנו לא צריכים לחוקק חוקים, לדעתי, אנחנו לא צריכים לפעול ולהזדעק על כל מילה שקופצת.
<מעין סמון: אגב, לפני כחודש, נועדתי עם שגריר בריטניה בישראל ודיברנו על נושא ה-BDS, שזה ארגון נורא יפה, כי הוא לא קיים.
<מעין סמון: אין ארגון BDS, זה שם, זה רעיון.
<מעין סמון: הוא אמר לי משפט נורא יפה, הוא אמר לי 'מעין, אם לא הייתם מתייחסים ל-BDS כנראה שלא היה BDS, אתם הופכים אותו לרלוונטי, אתם מתעסקים בו כל היום'.
<מעין סמון: הוא צודק.
<מעין סמון: הארגונים הממשלתיים, לתפיסתי, צריכים לקחת צעד אחורה.
<מעין סמון: אם נשים לב, כל התמורות שקורות בעולם היום, זה ארגונים לא מדינתיים ולא ממשלתיים, ארגונים כמו פרויקט תפנית, כמו שגרירים ברשת, כמו StandWithUs, כמו האמת שלי, משם יבוא השינוי הזה.
<מעין סמון: ואנחנו צריכים לחזק ארגונים כאלה ולא לפעול בצורה של חקיקה, אלא לפעול בצורה של בוא ננגיש לכם מי אנחנו, מה התועלת שלנו בשבילכם, לא רק מה העלות, מה אנחנו כן יכולים לתת לכם.
<מעין סמון: אנחנו עושים את זה בצורה מאוד קטנה, אנחנו נוטים לדבר על זה שהמצאנו את הווייז ואנחנו מתקדמים ברפואה ואנחנו מצילים חיים.
<מעין סמון: זה לא עובד, אנחנו צריכים לרדת לרמת השטח, לרמת האנשים, לרמת הפרט, ללכת לבן אדם בכפר בפולין, שגדל על זה שיהודים זה רע, ולהסביר לו מה אנחנו יכולים לתת לו, איך אנחנו יכולים לעזור לו להתפרנס, איך אנחנו יכולים לקדם את החיים שלו, את ההשכלה שלו, את הילדים שלו.
<מעין סמון: ואז המשוואה קצת תתאזן.
<מעין סמון: כי מעניין של יש את האנטישמיות ויש את הנושא של 'אם אתם תומכים ביהודים אתם ברי מוות', יש גם את הצד השני של מה שהם מקבלים ואת זה אנחנו צריכים להתחיל לדחוף קדימה.
אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סיום, אני אתן לעידו דניאל ואז נעבור אליך.
<עידו דניאל: אני אהיה ממש קצר.
<עידו דניאל: תודה רבה, היושב ראש.
<עידו דניאל: אני חש את התסכול מחבר הכנסת יואל רזבוזוב, גם נפגשנו מספר פעמים, בקדנציה הקודמת הוא עסק בזה המון.
<עידו דניאל: נגענו בדיון הקודם בנושא של הגדרת העבודה לאנטישמים של האיחוד האירופאי שלאחר מכן אומצה על ידי מחלקת המדינה האמריקנית.
<עידו דניאל: אני סבור שאם חבר הכנסת רזבוזוב, תגיד לי, שים את האצבע על משהו שכן יכול לעזור במאבק הזה ושאתה הולך, כמו שאמרת, במסגרת אגודות ידידות פרלמנטריות וביקורים בחו"ל וכו' ולקדם משהו, אני חושב שזה המקום, כי הגדרת העבודה היא הגדרת עבודה מאוד מרחיבה.
<עידו דניאל: אני אמנם לא משפטן, האיש מלשכת עורכי הדין, הוא הלך, הוא דיבר על הנושא המשפטי, אגב זה גם נושא מדיני, זה משהו שאני חושב שבמשרד החוץ עוסקים בו, אני יודע שעקיבא עוסק בו וזה מאוד מטריד אותו, אבל לקדם את הגדרת העבודה הזו, אם לא כחוק, כאמנה בינלאומית, אני לא יודע אם הגדרת עבודה אי פעם נכנסה לתוקף כחוק בינלאומי, כאמנה בינלאומית, ואם לא כאמנה אז אולי כנוהג, כדי להחדיר את הנושא הזה ולתת לאנשים כלים.
<עידו דניאל: הגדרת העבודה על האנטישמיות נותנת כלים לזיהוי אנטישמיות ואנטישמיות חדשה.
<עידו דניאל: אני יכול רק אפילו להקריא, וזה גם נוגע לנושא של ה-BDS, כי מה ה-BDS אומר?
<עידו דניאל: לישראל אין זכות קיום.
<עידו דניאל: הגדרת העבודה מדברת על זה ואומרת שזו אנטישמיות.
<עידו דניאל: מדיניות מדינת ישראל שמושווית חדשות לבקרים למדיניות גרמניה הנאצית?
<עידו דניאל: גם על זה מדברת הגדרת העבודה על אנטישמיות, מגדירה את זה כאנטישמיות חדשה.
<עידו דניאל: לכן אני חושב שכל צרותינו אולי יהיו פחות צרות ויותר ברכות אם אנחנו נעבוד יותר במישור הזה כדי שעוד גופים בינלאומיים יאמצו את הגדרת העבודה לאנטישמיות עד שהיא תתקבע, שוב, לא משפטית, אבל לפחות כנוהג בינלאומי.
<עידו דניאל: כפי שנעשה עם אמנות אחרות שמדינות נוהגות לפיהן, כך לעשות בעניין הזה.
<עידו דניאל: זה ייתן לנו כלים וזה ייתן גם לחברות הניו מדיה כלים ויכולת שלנו לתבוע מהן, 'זו אנטישמיות, אתם צריכים להוריד את זה' או 'אתם צריכים לטפל בזה', כי כרגע הם לא מורידים כי הם לא יודעים או הם עושים את עצמם שלא יודעים איך נראית אנטישמיות, בדגש על 'עושים את עצמם'.
<דנה גורדון שושני: ד"ר חיים פיארברג רוצה עוד מילה.
<חיים פיארברג: שני דברים.
<חיים פיארברג: האחד, אני אחזור שוב להגדרת העבודה.
<חיים פיארברג: קודם כל טיפול משפטי נרחב מתקיים היום מאחורי הקלעים וזה חייב להיות מאחורי הקלעים.
<חיים פיארברג: הגדרת העבודה, יש הבטחה של ארגון ה-OSCE, להעלות אותו כמשהו קבוע שיופיע כחלק מהארגון עצמו וכדבר שהארגון עצמו אימץ.
<חיים פיארברג: אני מקווה מאוד שאכן אנדרו בייקר יעמוד בכך ואז הדבר הזה יסייע.
<חיים פיארברג: אני מציע לחברי הכנסת להשתמש במכשיר שהאיחוד האירופאי נתן לנו בינתיים וזה סקר ה-FRA, כי הוא סקר טוב מאוד שיכול להוות לפחות לשלב ביניים כאיזה שהוא מכשיר לקידום דבר.
<חיים פיארברג: ואחרון חביב, לכל מי שחושב שה-BDS הוא לא בעיה.
<חיים פיארברג: ה-BDS הוא קודם כל לא קיים, כמו שמישהו אמר, הוא רעיון, מצד שני לא מעניין את ה-BDS אם אתה פועל נגדו או לא.
<חיים פיארברג: כאחד שחקר את ה-BDS, אולי מהראשונים, ויכול להרצות על זה אם פעם חברי הכנסת ירצו, להם יש טקטיקה שנקראת גרילה מרקטינג, זה לא משנה מה אתה עושה, אני מקדם את עצמי כי יש לי רעיון ואני פועל במקביל אליך וגם אם אתה תוקף אותי זה לא חשוב.
<חיים פיארברג: לכן אם מבינים את זה גם יודעים מי הוא קהל היעד שאליו אתה צריך להילחם.
<חיים פיארברג: עוד פעם, כמובן שכל העבודה שנעשית עם הממשלות זה הדבר החשוב ביותר, אבל מבחינה תעמולתית היעד הוא לא ה-BDS עצמו ולא תומכיו, אלא צד שלישי.
<דוד דהאן: יש פעילה מטעמנו שרשומה לדיון אז אני במקומה, היא לא הגיעה.
<דוד דהאן: אני רוצה רק להעלות כאן המלצה ליושב ראש, לכבודו, שכבודו יזמין מחקרים של השורש של הבעיה.
<דוד דהאן: מה שמדברים כאן תמיד לרדוף, המון דיונים התקיימו בנושא הזה, כל פעם שצומחת בעיה חדשה חוזרים לדיון כאן ורודפים אחרי הזנב של הבעיה, איך לפתור, איך לעשות, מה לעשות, להציג את הבעיה ומה לעשות, אבל על השורש של הבעיה אף אחד לא מדבר.
<דוד דהאן: כל השורש של הבעיה כאן, מדובר בנושא ששייך ליהודים, לישראלים, של שנאת חינם שמתפתחת כל פעם בכל מיני צורות וחוזרת אלינו בכל מיני צורות.
<דוד דהאן: הנושא כאן, יהודים, יהודים הוא סמל רוחני, והשורש של הבעיה הוא בעיה רוחנית.
<דוד דהאן: כאן אני מציע וממליץ ליושב הראש, אף פעם זה לא נשמע כאן, בכל הדיונים שהיו עד עכשיו, איזה 20 דיונים במשך ארבע שנים שאנחנו פה בכנסת, לא נשמע דבר בנושא הרוחני.
<דוד דהאן: כאן אני ממליץ לאדוני היושב ראש להזמין מחקרים או כל מי שיכול לבוא ולהביא איזה שהיא דעה או פתרון ממש לנושא הזה.
<דוד דהאן: תודה, אדוני.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בדבריי בהתחלה, אנחנו רואים את העלייה של האנטישמיות באירופה ובעוד כמה מקודמות, אבל הנושא שלנו הוא אירופה, ושילוב הידיים ושיתוף הפעולה הוא הפתרון להילחם בתופעה הזו.
אברהם נגוסה: בשטח עובדים הרבה גורמים, ארגונים שונים, ושיתוף הפעולה והתיאום הם מאוד חשובים.
אברהם נגוסה: אני מבין שבעניין ה-BDS יש מחלוקת, אנחנו יכולים לדון על זה.
אברהם נגוסה: המחלוקת היא לא במהות, המחלוקת היא באסטרטגיה, איך אנחנו פועלים.
אברהם נגוסה: לכן לפי ההצעה של חבר הכנסת יואל רזבוזוב, אנחנו קוראים שוב לממשלה שהממשלה, אם זה בפרונט, אם זה מאחור, היא צריכה להוביל את הנושא, בשיתוף פעולה עם הארגונים.
אברהם נגוסה: ההובלה של הממשלה יש לה משמעות של משאבים וגם מקצועית.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נקרא בסיכום של הדיון הזה ליצור גוף מתכלל ומתאם על כל הפעילות של האנטישמיות וה-BDS.
אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הדיון במסגרת של כנס שמתקיים פה בשדרות ואנחנו מקיימים את הדיון בנושא עלייה וקליטה, בעיקר אנחנו נתמקד בקליטת עולים באזור הדרום, פה.
אברהם נגוסה: סגן ראש העיר של שדרות, תודה שאתה מארח אותנו פה.
אברהם נגוסה: לפני שאנחנו מתחילים, אני מבין שגב' דבורה גולדמן-גולן ממהרת לצאת, אז אנחנו ניתן לה קודם לדבר.
<דבורה גולדמן גולן: שלום לכולם.
<דבורה גולדמן גולן: אני התבקשתי להודיע שבפעם הראשונה בכנס שדרות לחברה יש מושב מיוחד על ישראלים דוברי רוסית, עמותת 'עתיד במדבר' בירוחם, הפורום הארצי שמאגד כ-30 ארגונים שעובדים על זהות יהודית וישראלית עם דוברי רוסית.
<דבורה גולדמן גולן: כולנו יזמנו מושב מיוחד לציון חגיגי של 25 שנה לעלייה מברית המועצות לשעבר.
<דבורה גולדמן גולן: המושב הזה מתקיים ממש אוטוטו ואני התבקשתי להודיע שהנושא החשוב הזה יידון היום בכנס שדרות לחברה לראשונה.
<דבורה גולדמן גולן: אנחנו מציינים את זה בכבוד והמשך עבודה טובה לוועדה.
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה סבב היכרות, כל אחד מאיפה הוא בא ומה הוא מייצג ואז שיהיה לנו קל, גם כשיש זכות דיבור.
אברהם נגוסה: כמובן בלי זכות דיבור אין דיבור, אז כשמדברים קודם כל צריך להזדהות לפרוטוקול, זה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: (סבב היכרות).
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם שהגעתם, נציגי משרדי הממשלה, נציגי הרשויות המקומיות, נציגי הארגונים וגם תושבים פה בדרום.
אברהם נגוסה: הנושא שלנו היום, אנחנו דנים בנושא של קליטת עולים באזור הדרום.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב שחברי הכנסת, שגם הצטרפו, אנחנו רוצים לשמוע איזה אתגרים יש ואנחנו רוצים לשמוע מהשטח, אנחנו קיימנו את הדיון במסגרת הכנס השנתי פה.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת רוצה להתחיל או שנשמע קודם?
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו נשמע, כי יש פה אנשים - - - מה שכן - - - שאני מוכרח לדבר שם, אז רק להגיד בקצרה שאנחנו רואים חשיבות בקליטת עלייה באזור הדרום, עשינו גם בקדנציה הקודמת לא מעט ישיבות ועדה בנושא.
יואל רזבוזוב: חברת הכנסת סופה לנדבר שהצטרפה, גם היא מודעת לחשיבות ואנחנו גם יודעים שהדרום קולט הרבה עלייה.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על עלייה משנות ה-90, יש לנו כאן דוגמאות, סגן ראש העיר כאן הוא התוצר של העלייה, אבל אנחנו מדברים על עולים, דווקא השבוע ביקרתי בבאר שבע והייתי שם באולפן במרכז קליטה, ראיתי את העבודה, העבודה שנעשית מצוינת, מגיעים קבוצות של רופאים, עולים אקדמאים שאחרי זה גם נקלטים היטב.
יואל רזבוזוב: אני חושב שבסופו של דבר האתגר הוא כנראה תעסוקתי.
יואל רזבוזוב: אני גם שומע שיש גם עולים שעולים עכשיו ובסופו של דבר גם יורדים, יש לנו גם תוצאה כזאת.
יואל רזבוזוב: כאן בשביל זה הוועדה מתכנסת, לראות מה האתגרים ואיך אפשר לפתור אותם.
אברהם נגוסה: אנחנו, כמו שאמר חבר הכנסת יואל, קיימנו בבוקר בכנסת דיון משותף לוועדת העלייה והקליטה וגם ועדת הרווחה, העבודה והבריאות, ובעיקר עסקנו בשילוב, איך אנחנו יכולים לקדם את שילובם של העולים לתוך מערכת התעסוקה.
אברהם נגוסה: שמענו בעיות, חסמים, בעיקר בעניין הכרה של התעודות שהם באים איתן, בעיקר במקצועות בתחום הבריאות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח מאוד מהניסיון שלכם בשטח פה גם לשמוע מה המצב בשטח.
אברהם נגוסה: אני רואה שיש לנו נציגה ממשרד הכלכלה וגם ממשרד הרווחה והיינו מאוד רוצים לשמוע.
אברהם נגוסה: גם משרד הקליטה כמובן, גם מהרשויות המקומיות שנמצאים פה, ארגוני עולים, מרכז ההיגוי, תושב הדרום, ואנחנו רוצים לעסוק גם בנושא התעסוקה וגם בנושאים אחרים, אם יש.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת, את רוצה להתייחס בשלב הזה?
סופה לנדבר: אני חושבת שיש פה מנהלת מחוז הדרום של משרד העלייה והקליטה, היא יכולה להציג לנו, נכון, שפרה?
אברהם נגוסה: את רוצה לתת לנו תמונת מצב?
<שפרה קירשנבאום: אני רוצה להגיד שהמשרד שלנו, ביחד עם גורמים אחרים, עם הסוכנות ועם הרשויות, מפתחים תכניות גם לקליטה וגם לעידוד עלייה.
<שפרה קירשנבאום: בתחום התעסוקה יש לנו תכניות שמתחילים גיוס עובדים כבר מחו"ל כאשר יש מעסיקים שמוכנים בדרום להעסיק את העובדים.
<שפרה קירשנבאום: יש לנו תכניות לרופאים, אחיות, בודקי תוכנה.
<שפרה קירשנבאום: בשלוש השנים האחרונות המשרד שלנו, עוד בתקופתה של חברת הכנסת סופה לנדבר, הניע תכניות לכיוון הדרום, עבדנו בשיתוף פעולה עם משרד הנגב והגליל בזמנו, לפיתוח תכניות לעידוד עלייה לדרום, הגדלנו את התקציבים לעולים שנקלטים בדרום ואנחנו מאוד מקווים, בגלל שהשנה הזאת הייתה שנה קצת מורכבת מבחינה תקציבית והתקציבים מגיעים רק עכשיו, ש-2016 תהיה שוב שנה של עידוד עלייה ותכניות מסיביות לכיוון הדרום.
<שפרה קירשנבאום: יש לנו סיפורי הצלחה.
<שפרה קירשנבאום: שני מחזורים של רופאים שנקלטו במרכז הקליטה יעלים ללמידת השפה העברית והכנה למבחנים ובסופו של דבר חלקם עובדים גם בסורוקה ובקופת חולים.
<שפרה קירשנבאום: יש פרויקט שהחל באשדוד, של בית חולים אסותא, שאנחנו קולטים שם רופאים שמיועדים לעבוד באסותא.
<שפרה קירשנבאום: יש פרויקט לאחיות, פרויקט לבודקי תוכנה, שחלקם נשארו בדרום ועובדים בהיי טק ליד שדרות.
<שפרה קירשנבאום: המשרד עושה בכיוון הזה, אבל ללא שיתוף פעולה של הרשויות, הוא חייב שיתוף פעולה של הרשויות ושל שאר משרדי הממשלה, של לאן להביא את העולים.
<שפרה קירשנבאום: אם יש לנו שיתוף פעולה מדהים, אני חושבת שגולת הכותרת 'בית ראשון במולדת' לקליטת עולים בעוטף עזה וחבל אילות, אחד החסמים הגדולים זה שאין לאן להביא אותם, פיזית אין מקומות לקליטת אותם.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת?
<שפרה קירשנבאום: בעוטף עזה, כמה שזה אולי יפתיע או לא יפתיע, אין בתים להגדיל את הפרויקט 'בית ראשון במולדת', לאכלס, לאן להביא אותם, לתקופה הראשונה, לחצי השנה הראשונה.
<שפרה קירשנבאום: יש עכשיו פוטנציאל גדול של עלייה מאוקראינה שמעוניינים להגיע ובהחלט יש מקום לקלוט אותם שם מבחינת הרעיון, אבל פיזית אין מקום.
<שפרה קירשנבאום: המשרד יצא בהחלטת ממשלה לעידוד עלייה מצרפת ועולים מאוקראינה ומבלגיה.
<שפרה קירשנבאום: זאת אומרת יש כוונה, אבל צריך שתהיה גם תשתית לקליטה.
<שפרה קירשנבאום: זה ברמה הכללית.
אברהם נגוסה: אז יש לנו אתגר של תשתית הקליטה ושמעתם שגם הממשלה קיבלה החלטה לפני שבוע שהעלייה מאתיופיה תתחדש, לכן מאוד חשוב לדון בנושא האתגר הזה ואיך.
אברהם נגוסה: אני חושב שסגני ראשי הערים, יש לנו פה שניים, אני אשמח מאוד לשמוע מה הם מתכוונים לעשות כדי להתמודד עם האתגר הזה.
אברהם נגוסה: אני מבין לפי מנהלת המחוז שהאתגר הוא בנייה.
<שפרה קירשנבאום: לא רק, כשאמרתי בנייה התכוונתי לתכנית מסוימת שנקראת 'בית ראשון במולדת'.
<שפרה קירשנבאום: כשאני מדברת על תשתיות בכלל זה תעסוקה, זה למידה, זה אולפנים ורשויות ששותפות בעניין.
אברהם נגוסה: כן, אז אני מפנה את העניין לראשי הערים ואני חושב שהם יכולים לתת לנו תמונה כללית איך נערכים.
<מישל טפירו: בקרית מלאכי יש 24,000 תושבים ועכשיו התחלנו תנופה של בנייה בשכונות הצמודות לעיר.
<מישל טפירו: העלייה של יוצאי אתיופיה היא 17% מתוך 24,000 תושבים, 7% מברית המועצות.
<מישל טפירו: יש לנו מוקד קליטה, יש לנו משרד לעלייה וקליטה שנותן שירות, אבל זה לא מספיק על מנת לספק את ה - - - מה שקורה שכמות העולים למעשה יורדת מבחינת הקריטריונים של העולים, אבל עדיין הם נחשבים כעולים בתור עולים, למרות שהם עברו את השנים הם עולים ולהם אין סל תרבות משלהם, אין חברה משלהם, אין טיפול בנוער שמסתובב.
<מישל טפירו: חסרים לנו המון משאבים כספיים, במיוחד שהעיר נמצאת בתכנית הבראה, על מנת להמשיך את קליטתם ולתת להם עוד יותר איכות חיים בתוך היישוב.
<מישל טפירו: אתה אומר שצריכה להיות עלייה, אז כמובן שהממשלה צריכה לתת את הכלים ואת המשאבים על מנת לקלוט אותם.
<מישל טפירו: אנחנו משתדלים יפה בקרית מלאכי עם העלייה של יוצאי אתיופיה, יש לנו חרדים, דתיים לאומיים, יש חילוניים, עולים, ברוך ה', מסתדרים טוב איתם מבחינת יחס החברה ובתרבות, רק מה שחסר לנו זה משאבים כספיים על מנת לתת להם יותר, ומגיע להם.
<מישל טפירו: אני מקווה שהממשלה הזאת, שהיא יותר חברתית והיא יותר מתייחסת לעולים, תיתן משאבים שאינם היום.
סופה לנדבר: במה היא כל כך חברתית, הממשלה הזאת?
סופה לנדבר: היא כל כך חברתית שהיא נגד ניצולי שואה ונגד עולים ונגד - - -
<מישל טפירו: בגלל שאנחנו נמצאים בתכנית הבראה אז שמעתי שיש סימנים שאולי מוקד הקליטה ייסגר אצלנו.
<מישל טפירו: מאוד לא הייתי רוצה שזה יקרה, להיפך, הייתי רוצה ש - - -
סופה לנדבר: כמה עולים מאתיופיה אתם קלטתם השנה?
<מישל טפירו: השנה, אין לי את הנתונים של - - -
סופה לנדבר: בשנה שעברה כמה קלטתם?
<מישל טפירו: לא הגעתי עם הנתונים האלה.
סופה לנדבר: אז איך אתה רוצה שהמוקד יתקיים בזמן שאתם לא קולטים את יוצאי אתיופיה?
<מישל טפירו: אבל הם קיימים.
<מישל טפירו: הם צריכים שירות.
<מישל טפירו: הם לא תושבים מן השורה, עדיין הם צריכים את ההכוונה, עדיין הם צריכים את השלמת ההשכלה, השלמת מקצוע.
<מישל טפירו: הם עדיין צריכים את כל זה.
סופה לנדבר: אתה יודע בשביל מה פתחו מוקד לקליטת יוצאי אתיופיה?
סופה לנדבר: כדי שהעירייה בסופו של דבר תיקח על עצמה את הקליטה של אותם עולים.
סופה לנדבר: הם לא נטל, הם עולים מן השורה.
<מישל טפירו: אני לא קורא להם נטל.
סופה לנדבר: אז אני אומרת, הם צריכים להיות כמו כל העולים, הם צריכים להתקבל בתוך העירייה.
<מישל טפירו: אבל עדיין יש פערים, במציאות.
<מישל טפירו: גם אם אני ארצה - - - זה יפה מאוד מה שאת אומרת, אבל יש פערים במציאות.
<מישל טפירו: הזמן של סל הקליטה, הוא לא מספיק כדי לתת להם להיקלט עוד יותר ועוד יותר ולהשתלב כמו כולם.
יואל רזבוזוב: אני מקבל כאן
יואל רזבוזוב: רק דבר אחד של סגן ראש העיר של קרית מלאכי, שהודיעו בשבוע שעבר על החלטה שהיא גדולה ודרמטית, רק שבשבוע שעבר כשהעברנו תקציב ולא ראיתי שום זכר להחלטה.
יואל רזבוזוב: ברגע שיש החלטה בסדר גודל כזה היא צריכה להיות מתוקצבת.
סופה לנדבר: כמה, 9,000 איש?
יואל רזבוזוב: יושבים על זה אנשי מקצוע ואומרים כמה כסף זה יעלה.
יואל רזבוזוב: מי ייתן את הכסף?
אברהם נגוסה: יש כיסוי תקציבי לזה.
יואל רזבוזוב: אני לא ראיתי את הסעיפים, צריך לבדוק, והתקציב כבר עבר ו - - -
אברהם נגוסה: בקליטת העולים.
יואל רזבוזוב: אבל זה 9,000 איש.
אברהם נגוסה: לא בבת אחת.
יואל רזבוזוב: גם אם זה יהיה מדורג, אנחנו יודעים כמה עולה כל עולה ואנחנו מבינים את סדרי הגודל ואני בטוח שיש פה אנשי מקצוע שיסבירו את העלויות, כי אלה עלויות אדירות.
סופה לנדבר: בדרום, שפרה, במרכזי קליטה יש מקום לקלוט את העולים?
סופה לנדבר: כמה מקומות יש בדרום?
<שפרה קירשנבאום: מה שהתבקשתי בנושא הזה להגיד לוועדה, שמתקיים על זה דיון.
<שפרה קירשנבאום: זה המסר שהמשרד מעביר.
<שפרה קירשנבאום: כרגע מתקיים דיון, מה, לאן ומה הכיוון - - - לכן אני לא יכולה להגיד - - -
אברהם נגוסה: מר עוזי דיין הוא ממובילי ויוזמי כנס שדרות כבר הרבה שנים ואני מאוד מודה לך שהצטרפת לדיון שלנו.
עוזי דיין: תודה רבה ואני מבקש לברך.
אברהם נגוסה: תסיימו ואז - - -
<שפרה קירשנבאום: לא, מה שאני אומרת, שאני לא יכולה להגיד כי כרגע מתקיים דיון ושיח על הנושא הזה לאן וכמה ואיזה חלוקה תהיה עם העולים, באיזה קצב הם יעלו לארץ, לאיזה מקומות הם יעלו.
<שפרה קירשנבאום: עדיין לא נסגר המעגל הזה ולי אין את הסמכות להגיד כאן איפה וכמה.
סופה לנדבר: אני מבקשת דיון בוועדת העלייה והקליטה כדי שאתה תפרוס מולנו את המפה, איפה קולטים, כמה אנשים קולטים, מתי מגיעים, מתי המטוסים נוחתים כאן במדינה, מה בתכניות של ממשלת ישראל, בגלל שלהחליט זה מצוין.
אברהם נגוסה: אני אשמח לפרוס את זה, כי אני בתוך העניין, גם לפני החלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: יש ועדה מקצועית שהוקמה בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה והמשרדים הרלוונטיים חברים בוועדה הזו והם אלה שיקבעו, גם מבחינת הקצב וגם מבחינת ה - - -
סופה לנדבר: לא היה בתקציב כסף שמיועד לקליטה?
אברהם נגוסה: זה יש, אבל את רוצה פירוט, אז תקבלי - - -
סופה לנדבר: לא, אני רוצה לדעת כמה כסף יש - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים את הדיון בנושא הזה ונזמין את ראש הוועדה שיבוא ויפרט לנו.
יואל רזבוזוב: ראש הממשלה.
יואל רזבוזוב: זו החלטת ממשלה.
אברהם נגוסה: יש מנכ"ל - - -
<מישל טפירו: סליחה, ברשותך, אתה נתת לי להתחיל במשהו ו - - -
אברהם נגוסה: אולי תחדד באמת, כשאתה אמרת שגם אם העולים נמצאים בקרית מלאכי, שהם הרבה שנים, הרבה זמן, עדיין, אתה אומר, יש פערים.
אברהם נגוסה: אתה יכול לציין בדיוק מה צריך לעשות כדי לצמצם את הפערים האלה, באיזה סדר גודל?
<מישל טפירו: בוא נגיד שצריכים להיות אנשי מקצוע שיעשו מיפוי ויאפיינו את סוג הפערים ויגישו את זה כ - - - למשל, הנוער שמסתובב הוא נוער ותיק ואין טיפול, למשל ילדים בבית ספר יסודי, לא כולם הולכים למסגרות חינוכיות, לא כולם הולכים למקומות העבודה ללמוד מקצוע.
<מישל טפירו: עדיין הסוגיה שהם עולים קיימת ביום יום.
סופה לנדבר: הם לא עולים, הם נולדו כאן במדינת ישראל.
<יעל ששון: הם לא עולים, בקרית מלאכי זה כבר דור שלישי.
<מישל טפירו: אני לא אומר כולם, אני לא מכליל את כולם, אבל עדיין יש אחוזים די שצריכים - - - למשל, אם הם ותיקים, בין אם הם חלשים, הם צריכים סל תרבות משלהם, לא מגיע להם סל תרבות.
<דוד מהרט: מה שמגיע לכל תושבי קרית מלאכי.
<מישל טפירו: יש כללי ויש משהו ספציפי שהקהילה רוצה גם לעשות לעצמה.
<מישל טפירו: אם אתה מביא לקהילת ברית המועצות דברים מיוחדים משלהם, אתה מביא של ברית המועצות.
<מישל טפירו: אני טוען, אני אתן לך דוגמה, אצלנו יש אגף לתרבות תורנית, אז למה שלא יהיה משהו בשביל הקהילה הזאת, שגם היא תלך להופעות משלה ולאירועים משלה ואירועי תרבות משלה.
סופה לנדבר: אתה ממונה על קליטת עלייה?
<קריאה: השאלה היא מי צריך לעשות, לא מה.
<מישל טפירו: אני מעלה מה אני חש, מה חסר בעיר שלי.
סופה לנדבר: אתה סגן ראש העיר ממונה על קליטת עלייה?
<מישל טפירו: לא.