GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנטהון אספה דויט: הדבר הראשון שמשרד החינוך עשו זה לבטל תכניות שהיו קיימות כבר הרבה זמן, עוד לפני שהתכנית אושרה, כבר בספטמבר או באוקטובר, היו ילדים שבאו, לא רוצים לקבל אותם כי יש תכנית חדשה שנכנסת עכשיו ואנחנו לא זכאים.
<פנטהון אספה דויט: אין מה לעשות, לצערי - - - קודם כל לשמחתי יש יוצאי אתיופיה שהשתלבו במערכות, עשו כברת דרך, כן, יש התקדמות מסוימת, אבל לצערי הרבה מאוד מיוצאי אתיופיה, למרות שאנחנו נמצאים פה 30 ו-40 שנה, יש צורך בטיפול מיוחד, התייחסות מיוחדת ליוצאי אתיופיה, כי יש צרכים מיוחדים שם.
<פנטהון אספה דויט: ההגדרה של התכנית המשלבת היא פוגעת פגיעה מאוד מאוד קשה כי היא מבטלת הרבה מאוד מההטבות שיוצאי אתיופיה זכו להם עד עכשיו.
<פנטהון אספה דויט: תחת חסות התכנית הזאת - - -
אברהם נגוסה: אתה יכול לציין דוגמה, כמו?
<פנטהון אספה דויט: כמו למשל ילדים שרצו להירשם לתכנית ואמרו להם 'עכשיו אנחנו לא מטפלים בכם', כי יש תכנית חדשה, 'אתה מעל 15 שנה, לא זכאי לזה', אתה צריך לעבור בירוקרטיה - - -
אברהם נגוסה: דווקא התכנית מדברת על מי שנולד פה והוא מעל 15 שנה.
<פנטהון אספה דויט: זאת בדיוק הבעיה.
<פנטהון אספה דויט: זו בעיה מאוד מאוד קשה בהגדרה.
<פנטהון אספה דויט: אנחנו אומרים את זה השכם והערב, יש פה בעיה בהגדרה של משרד החינוך.
<פנטהון אספה דויט: אתה ראית משהו קונקרטי שמשרד החינוך הציגו היום?
<פנטהון אספה דויט: נאדה, שום דבר.
<פנטהון אספה דויט: לכן צריך לבחון מחדש את התכנית המשלבת הזאת.
<פנטהון אספה דויט: אם לפני שנתיים רצו לבטל את התכנית שיוצאי אתיופיה זוכים לה, התכנית של השכלה גבוהה שממומנת, יש גם שמות, בעוד שנה-שנתיים, יש אנשים בתוך המשרדים, אני אומר לך, אדוני היושב ראש, שלא רוצים שינקבו בשמות, שהם אומרים שיש נסיגה משמעותית של יוצאי אתיופיה, זה יהיה בכי לדורות.
<פנטהון אספה דויט: התכנית הזאת פוגעת קשה מאוד ביוצאי אתיופיה, קשה מאוד.
<פנטהון אספה דויט: לכן, אדוני היושב ראש, ההגדרה של התכנית לא טובה וצריך לבחון אותה מחדש.
<פנטהון אספה דויט: דבר נוסף, יש כסף שעכשיו מחלקים אותו, הנה שמענו אותו, כסף מעבר, לקראת סוף השנה.
<פנטהון אספה דויט: את מה מעבירים?
<פנטהון אספה דויט: מעבירים לכל מיני, אני לא רוצה להתייחס, הנה, לפרויקט הלאומי.
<פנטהון אספה דויט: רוצים להעביר כסף לפרויקט הלאומי שעושה עבודה טובה לפי הנתונים שלהם, ומה אומרים?
<פנטהון אספה דויט: 'אלא אם כן אתם עושים תכנית משלבת, לא ניתן לכם תקציב'.
<פנטהון אספה דויט: האם זו הדרך?
<פנטהון אספה דויט: למה, ליוצאי אתיופיה לא יכולה להיות תכנית, אם היא מוצלחת?
<פנטהון אספה דויט: למה צריך לשלב?
<פנטהון אספה דויט: איפה שצריך לשלב כן לשלב.
<פנטהון אספה דויט: משרד החינוך לא משקיע במקום הנכון, משרד החינוך לא מסתכל על המקומות הנכונים.
<פנטהון אספה דויט: בואו נסתכל על בתי הספר, ניקח עשרה בתי ספר כפיילוט, נשקיע שם, למה אני צריך לפזר?
<פנטהון אספה דויט: להסיע אותו חצי שעה, שעה, לבית ספר שלא בשכונה שלו, בשם האינטגרציה?
<פנטהון אספה דויט: ילד שלומד בבית ספר, החוויה היא אחר הצהריים, בהשתתפות במסיבות ימי הולדת, המשחק אחר הצהריים, זה מה שמשלב את הילד.
<פנטהון אספה דויט: לא זה שהולך לבית ספר מאוד מאוד מפואר, יושב שם כאורח וחוזר חזרה לשכונה שלה.
<פנטהון אספה דויט: האם זה מה שאנחנו רוצים לעשות?
<פנטהון אספה דויט: אנחנו מדברים על זה כבר מהתחלה, אין אוזן שומעת.
<פנטהון אספה דויט: העובדה, משרד החינוך מקשיב למה שנוח לו.
<פנטהון אספה דויט: אנחנו מדברים על זה כבר הרבה זמן, בגלל שזה נוח למשרד החינוך לנצל את התקציב הזה, 200 מיליון שקל, להזיז אותו ממקום למקום ואז הם יסכימו.
<פנטהון אספה דויט: עטפו אותו ב-20 ידיים, מהר מאוד, לפני שהתכנית אושרה הם התחילו לפעול.
<פנטהון אספה דויט: עכשיו, שלושה-ארבעה חודשים אחרי שהתכנית אושרה אין אפילו מילה אחת שהם יכולים לבוא ולהציג לנו פה.
<פנטהון אספה דויט: לכן אני דורש, אדוני היושב ראש, בשם הרבה מאוד מחברי הקהילה, שהקול שלהם לא נשמע, אני אמרתי את זה בוועדת השרים אצל ראש הממשלה, צריך לחזור בחזרה ולבחון ולשנות את ההגדרה של התכנית המשלבת במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אני יודעת שרצית להגיב, אבל אני מציע שתגיבי ביחד.
<קריאה: מתי שתגיד.
<רוני אקלה: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<רוני אקלה: אני דווקא רוצה לציין שוועדת השרים התכנסה ב-8 באוקטובר 2015, החליטה את ההחלטות והקציבה גם זמן.
<רוני אקלה: אני מבקש מאדוני היושב ראש שההחלטות ייושמו כפי שיוחלט.
<רוני אקלה: זה אומר אם תקבעו תאריך יעד של הקמת ועדות ועשייה וזה לא מתרחש, זה לא קורה, היום אנחנו אחרי ארבעה חודשים, זה החודש החמישי שאנחנו יושבים ומדברים.
<רוני אקלה: דיונים כאלה, אנחנו צברנו הרבה מאוד, כבר שלוש שנים אנחנו יושבים ומדברים ומדברים והבעיות בשטח קטסטרופליות.
<רוני אקלה: מי שלא רואה את זה, אני חושב שזה מה שצוין כאן.
<רוני אקלה: יש בני נוער היום שאין להם מענה בעקבות ההחלטות שקרו, למרות שיש החלטה, למרות ההחלטות עדיין התכניות לא יצאו לפועל, התכניות נסגרו.
<רוני אקלה: בגלל התכניות שנסגרו לילדים אין מענה.
<רוני אקלה: אני חושב שהמשרד שלקח את האחריות צריך פה לתת את הדעת.
<רוני אקלה: אני שמעתי על הנושא של צה"ל.
<רוני אקלה: אני חושב שיש מושג שמטעה, הכנה לצה"ל.
<רוני אקלה: זה חשוב להכין את הילדים שישרתו בצה"ל כמו כולם, אבל זאת לא הבעיה של כולנו.
<רוני אקלה: זאת אומרת הכנה לצה"ל, זה אומר שהילדים מהקהילה האתיופית מתגייסים בין 84% ל-88%, אין היום בעיה של הכנה, הבעיה שלנו זה אחרי שנכנסו לצבא.
<רוני אקלה: איפה התכנית שמסבירה לנו שהנה הצעירים נכנסו לצה"ל וככה מטפלים.
<רוני אקלה: כשהייתי קצין בריאות נפש בצה"ל, כשהדרכתי את המפקדים איך לשלב את בני הקהילה - - -
אברהם נגוסה: אז אולי אני אשאל שאלה שתתייחס לשאלה הזו, אני שואל מה שאתה שואל, אז מה שאני מקבל, כי אם היה להם הכנה אז היו יכולים לשרוד ולעמוד מול האתגרים ולכן צריך לעשות את ההכנה, כדי להעצים אותם שיתמודדו מול הקשיים בצבא.
אברהם נגוסה: מה אתה אומר על זה?
<רוני אקלה: לילדים יש גם חברים, שהם משוכנעים על ידי החברים והם מתגייסים והם הולכים ליחידות מצוינות, הבעיה שלהם, בהכנה לא פותרים את הבעיות שהן בעיות סוציאליות.
<רוני אקלה: הבעיות הסוציאליות הן אלה שגורמות לילדים או לחיילים לנשור מצה"ל ולחפש עבודה ולעזור למשפחה.
<רוני אקלה: זאת הבעיה.
<רוני אקלה: הבעיה שם, לא בעיה של הכנה.
<רוני אקלה: עכשיו כרגע שמעתי שדיברו בתנועות נוער.
<רוני אקלה: אני אחד מהאנשים שתומך שבני נוער ישתלבו בתנועות נוער, שמעתי שיש לנו 8,000 בני נוער, מתוך כמה?
<רוני אקלה: יש לנו 18,000 בגילאי 13-18.
<רוני אקלה: אם 8,000 ישתלבו בתנועות נוער אני הייתי מאוד שמח לראות אותם.
<רוני אקלה: אני חושב שיש מספר שנזרק שמאחוריו אין רשימה של ילדים שמשתתפים בתכניות האלה.
<רוני אקלה: אני הייתי רוצה לראות שאותם 8,000 שנמצאים בתנועות נוער, שאם יש רשימה מאחוריהם וגם מספר תעודת זהות, זה יכול לתת לנו מנוף גם לדחוף את אותם בני נוער שצריכים להשתלב, שיוכלו להשתלב כמו שצריך.
<רוני אקלה: אני שמעתי מורים.
<רוני אקלה: הכשרה זה חשוב, אני הייתי רכז ארצי לתעסוקה, אבל להכשיר זה לא מספיק בלי השמה.
<רוני אקלה: הכשרה ללא השמה זה בעיה קשה מאוד.
<רוני אקלה: אני נתקלתי לפני כחודשיים, עשיתי ניסוי לפני שבאתי לוועדה, היה מורה שמלמד מתמטיקה לכיתות ט' עד י', שיש לו יכולת, לא חסר לו כלום, אבל הוא נמצא בפריפריה.
<רוני אקלה: ביקשתי שאותו מורה ישולב באותם אזורים, בבאר שבע, הוא בערד, באזורים האלה, לא מצאתי אוזן קשבת.
<קריאה: לא שלחת - - -
<רוני אקלה: רגע, שנייה, יש לי שרשרת של התכתבויות, אני לא אומר סתם.
<רוני אקלה: יש לי השתלשלות של התכתבות מ-א' עד ת'.
<רוני אקלה: ביקשתי, פניתי, אמרו לי לפנות לזה, אני פניתי במקומו, עשיתי את העבודה ואחר כך שלחתי אותו.
<רוני אקלה: הוא מיואש.
<רוני אקלה: זה אומר, אם מכשירים את המורים ולא משלבים, אני זוכר את זה בדוד ילין בהתחלה, כשהכשרנו את המורים, יש מעט מאוד מורים שהצליחו להשתלב ומשם יש לנו בעיה.
<רוני אקלה: אם אנחנו מדברים רק על הכשרה, אני מבקש לא לעשות את ההכשרה.
<רוני אקלה: אם אין לו השמה אחרי ההכשרה זה לא יכול להיות יעיל.
<רוני אקלה: אני גם שמעתי בנושא של בריאות, זה מאוד חשוב שאנשי המקצוע ישולבו איפה שיש ריכוז גדול.
<רוני אקלה: אני אומר לכם, מיפוי יש בשפע, אתם לא ביקשתם מאיתנו, אנחנו נשלוף לכם תוך דקה באיזה יישובים איזה אוכלוסיית יעד יש לנושא של חינוך.
<רוני אקלה: אבל היות שאתם מנסים מהתחלה, זה לוקח לכם זמן, כתוצאה מכך האוכלוסייה נפגעת ולא מקבלת טיפול.
<רוני אקלה: אני אומר, בואו נשלב ידיים, בואו נעשה איגום וראייה כוללנית, זה אומר שכדאי שניתן את המענה הזה.
<רוני אקלה: לדעתי גם הבריאות, שהם נמצאים גם בתמונה, וגם יודעים בדיוק איפה אוכלוסיית היעד שצריכה את העזרה, לא רק סוכרת, לא רק בנושא של השמנת יתר, יש גם דברים אחרים שאנחנו מכירים, שיוכלו לקבל את המענה כמה שאפשר כדי שיוכלו להיעזר במערכות המקצועיות.
<רוני אקלה: הייתה שאלה שם, מה אחוז הבגרות של הקהילה האתיופית.
<רוני אקלה: אני אומר לכם, רבותיי, כבר 10 שנים יש לי בניסיון הזה, אני יכול להגיד את התחום שאני פועל בו.
<רוני אקלה: יש לנו כיום, בתכנית העבודה שאנחנו מפעילים, 84%-85% בעלי 14 יחידות פלוס, לעומת זאת הממוצע הארצי הוא 74%.
<רוני אקלה: בבגרות מלאה, הילדים שמשתתפים בפרויקט הלאומי, עליהם אני מדבר, 72% בגרות מלאה, לעומת הכלל ארצי שזה 68%.
<רוני אקלה: בכניסה לאוניברסיטה, נכון שיש לנו בעיה, ואנחנו גם אומרים שיש לנו 45% שיש להם סיכוי להיכנס לאוניברסיטאות ו-57% זה כלל ארצי שיש להם אפשרות להיכנס לאוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על הבגרות שמכניסה לאקדמיה?
<רוני אקלה: בגרות שמכניסה אותם לאוניברסיטה זה 45%, זה אלה שמשתתפים בתכניות העבודה שלנו, אני לא מדבר על כלל הקהילה האתיופית.
<רוני אקלה: בכלל הקהילה האתיופית האחוז הוא נמוך.
אברהם נגוסה: גם מי שמשתתף בתכנית, כמה אחוז הם עם בגרות איכותית?
<רוני אקלה: 45% לעומת 57% של כלל הארץ.
אברהם נגוסה: דוד מהרט .
אברהם נגוסה: אבל בקיצור, כי קודם דיברת.
<דוד מהרט: אני דיברתי?
<דוד מהרט: ראשית, אני אגיד שאנחנו דנים בנושא שיפור הישגיהם והשתלבותם של תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך ובחברה הישראלית.
<דוד מהרט: אני חושב שאני לא יכול לדלג ולדבר על התכנית הזאת בלי שאני אומר משפט על עובדי מרכז ההיגוי.
<דוד מהרט: במרכז ההיגוי עובדים כ-65 אנשים, אנשי חינוך, מגשרים, מנחים מחוזיים, צוות הנהלה, שצברו ידע וניסיון של 21 שנים פלוס.
<דוד מהרט: משרד החינוך מוביל מהלך שבעוד חצי שנה האנשים האלה יהיו מובטלים.
<דוד מהרט: אני חושב שמי שמדבר על שיפור ההישגים של בני הקהילה לא יכול לוותר על הידע והניסיון של האנשים האלה.
<דוד מהרט: יש פה שלושה מגשרים שיושבים פה, רחל ואני יושבים כאן, אי אפשר לוותר על הידע והניסיון של האנשים האלה.
<דוד מהרט: המשרד יכול היה לעשות, עדיין יכול לעשות והאנשים האלה יוצאים למאבק, היו יומיים מול משרד החינוך, כנראה הם ימשיכו במאבק שלהם והדרישה שלהם היא שמשרד החינוך יקפיא את המכרז עד שיימצא פתרון אמיתי - - -
<קריאה: הדרישה שלנו, לא שלהם.
<דוד מהרט: אני מסכים איתך, שלנו.
<דוד מהרט: אני יודע למה אני אומר את זה - - -
אברהם נגוסה: דוד, אתה יודע שהוועדה, גם אני וגם חברי הוועדה, מזדהים איתכם, אנחנו איתכם, אנחנו עושים את המאבק איתכם ביחד ולכן אני מבקש היום, הדיון מיועד לתכניות.
אברהם נגוסה: אני ידעתי שאתה תעשה את זה, אבל תעשה בקיצור ולא לפתוח עכשיו דיון בנושא הזה.
<דוד מהרט: לא, זה היה בקיצור.
<דוד מהרט: אני רק רציתי להגיד לך, יושב ראש הוועדה, ד"ר אברהם נגוסה, שאנחנו פונים אליך, כי גם כחבר קואליציה אני חושב שיש לך אפשרות לדבר עם ראש הממשלה וזה דבר חשוב.
<דוד מהרט: עכשיו לעניין של התכניות.
<דוד מהרט: קודם לעניין של המדדים, אנחנו מדברים על סגירת פערים, יוצאי אתיופיה לא ביחס לעצמם אלא ביחס לחברה הישראלית.
<דוד מהרט: אם זה היעד, אז אני אומר לכם מה צריך להיות בגרות איכותית, אמרתי שהפער בבגרות האיכותית הוא בערך כ-20% מול כ-40%, כלומר העלייה בהישגים של בני הקהילה בבגרות איכותית לא צריכה להיות 15% או 20% או 30%, אלא קפיצה של 100%.
<דוד מהרט: צריך להכפיל את זה, אם הכוונה היא לסגור את הפערים, לא לצמצם אותם.
<דוד מהרט: לכן המדד צריך להיות ההישגים של בני הקהילה בהשוואה להישגי הילדים בחינוך העברי, ובדגש על החינוך העברי, בכל המדדים, גם במבחנים של ראמ"ה.
<דוד מהרט: זה צריך להיות היעד.
<דוד מהרט: זה דבר אחד.
<דוד מהרט: הדבר השני שאני רוצה להגיד הוא, אני גם העליתי את זה בשולחנות העגולים, יש שאלה גדולה מה קורה לגבי ילידי הארץ.
<דוד מהרט: החברים התייחסו פה גם בהקשרים האחרים, מה קורה עם ילידי הארץ.
<דוד מהרט: התכנית אומרת שיכול להיות שלילידי אתיופיה אפשר לעשות כל מיני תכניות גם נפרדות וכו', אבל מה קורה עם ילידי הארץ?
<דוד מהרט: אגפי הגיל השונים במשרד החינוך יטפלו בהם ורוצים לעשות תכניות אינטגרטיביות.
<דוד מהרט: אני בעד אינטגרציה, אבל יש לנו ניסיון במרכז ההיגוי, אני לא רוצה להתפאר יותר מדי, אבל אני רוצה להגיד לך מה זה מסגרת בתגבור לימודי אינטגרטיבי.
<דוד מהרט: זה אומר שיבואו בני הקהילה, לידם יהיו ילדים לא בני הקהילה ונשאלות שתי שאלות, אחת, מי הם הפרנג'ים שבאים למסגרות שרק בני הקהילה לומדים בהם?
<דוד מהרט: כי המסגרות האלה מתויגות כמסגרות לילדים חלשים וכו'.
<דוד מהרט: האם יבואו הפרנג'ים החלשים או הפרנג'ים החזקים יבואו?
<דוד מהרט: אז אני אומר לכם, הרבה פעמים יבואו הפרנג'ים החלשים.
<דוד מהרט: הפרנג'ים החלשים יבואו, הם רק יחזקו את התיוג של המסגרת הזאת, מסגרת לחלשים.
<דוד מהרט: אתה רוצה להביא פרנג'ים חזקים?
<דוד מהרט: למה לפרנג'ים חזקים לבוא למסגרת שיש לה תיוג כזה שהיא מסגרת לחזקים?
<קריאה: זו המציאות בשטח.
<דוד מהרט: נכון, זו המציאות בשטח ואני מדבר באמת מהשטח.
<דוד מהרט: אבל מצד שני אני גם ער, ד"ר אברהם - - -
אברהם נגוסה: אני לא מפסיק אותך, תענה כשאתה מדבר, גם בהמשך למה שפנטהון אמר, גם מה שאתה אומר עכשיו, אני אומר שאיפה הייתם כשכל העניין היה שילוב שילוב שילוב, ואתם מעלים עכשיו נושאים אמיתיים, בעיות אמיתיות, אין לי ויכוח איתכם, אבל אני רוצה שתתייחס לזה.
<דוד מהרט: אני אתייחס.
<דוד מהרט: אני ופנטהון מסכימים בעיקרון, אנחנו שונים בפתרון.
אברהם נגוסה: זו הבעיה.
<דוד מהרט: אני אגיד לך מה הפתרון שלי.
<דוד מהרט: הפתרון שלי הוא שילידי הארץ, גם להם יש צרכים מיוחדים והם צריכים לסגור את הפערים ואי אפשר להתעלם מהם.
<דוד מהרט: לגבי הפתרון, שלחתי לך אתמול גם מסמך שקראתי לו 'מעגל השתלבות' שעוסק בנושא של פתרון.
אברהם נגוסה: מתי שלחת?
<דוד מהרט: אתמול שלחתי לך.
<דוד מהרט: אני חושב שהפתרון שאני מציע הוא מנגנון של סיוע פרטני.
<דוד מהרט: לא קבוצתי.
<רוני אקלה: גם וגם.
<דוד מהרט: רוני, אני אומר את דעתי.
<דוד מהרט: אני אומר מנגנון פרטני.
<דוד מהרט: יש היום הורה בעל אמצעים, כשילד שלו מתקשה מה הוא עושה?
<דוד מהרט: לוקח מורה פרטי, מממן.
<דוד מהרט: אז אני מציע, הצעתי במסמך לאפשר להורים יוצאי אתיופיה לקבל שעות פרטניות לילדים שלהם, בפיקוח ואחריות שלהם.
<דוד מהרט: יהיה מאגר של שעות, אם הילד שלי צריך שעתיים במתמטיקה ייתנו לי ממאגר מורים שיוקם מראש, להגיד לי 'דוד, יש לך שעתיים פה', אחרי שהילד שלי מיצה את מה שמגיע לו בבית ספר, זה גם מה שקורה הרבה פעמים, בריחה תקציבית, אומרים 'לעולים מאתיופיה יש לנו תקציבים אחרים', את מה שנותן משרד החינוך מסיטים.
<דוד מהרט: אני מציע את המנגנון הזה.
<דוד מהרט: ונקודה אחרונה, ברשותך, לעניין של הצטיינות.
<דוד מהרט: סיפרתי למשרד החינוך, אנחנו למשל משלבים ילדים ונוער שוחר מדע, אחד מהמסלולים שמובילים לבגרות איכותית הוא חשיפה של הילדים בגיל הרך למקצועות הריאליים, פיזיקה, כימיה, מתמטיקה.
<דוד מהרט: זה הרבה ילדים במדינת ישראל עושים במסגרת של נוער שוחר מדע.
<קריאה: השאלה שלי למה אתה עושה את זה ולא משרד החינוך.
<קריאה: אתה לא חלק ממשרד החינוך.
<דוד מהרט: אני רוצה שהם יעשו אותו.
<קריאה: אבל אתה מנציח את העניין, תן להם שהם יעשו.
<דוד מהרט: לא אמרתי שאני רוצה לעשות - - -
אברהם נגוסה: הוא מציע להם, אבל אני חושב שתעשה את זה בכתב ולהעביר להם.
<דוד מהרט: נכון.
<דוד מהרט: יש להם, אגב.
<דוד מהרט: אני חושב שזה צריך להיות - - -
<קריאה: לא, אבל מועלית פה נקודה נכונה.
<דוד מהרט: בבתי ספר איכותיים, שמעתי את הגב' אורנה, דוד יאסו פה מכיר, לפני הרבה שנים משרד הקליטה ומשרד החינוך הובילו שילוב ילדים בבתי הספר הקיבוציים, ביד מרדכי, בחצרים ליד באר שבע.
<דוד מהרט: 15 קיבוצים.
<דוד מהרט: מה עשה משרד החינוך?
<דוד מהרט: הוא אמר, אחרי מספר שנים, 'אני לא מממן לכם יותר הסעות'.
<דוד מהרט: הורים נלחמו בבאר שבע, 'אני לא מממן לכם הסעות, אתם רוצים לשלוח את הילדים שלכם לקיבוצים?
<דוד מהרט: תדאגו להם'.
<דוד מהרט: תכנית ששילבה כ-300 ילדים בשנה בסופו של דבר לאט לאט התכנית נגמרה.
<דוד מהרט: יש הורים אולי בעלי אמצעים בבאר שבע שעדיין דואגים שאיכשהו הילדים שלהם ילמדו.
<דוד מהרט: לכן צריך לאפשר לבני הקהילה להגיע לבתי הספר האיכותיים.
<דוד מהרט: מה שמונע מהם להגיע לבתי הספר האיכותיים זה הסעות, זה התשלומים הגבוהים לבתי הספר האלה ותגבור לימודי.
<דוד מהרט: כשאתה מגיע לבתי הספר האלה אתה צריך הרבה תגבור לימודי.
<דוד מהרט: כך שצריך לפתוח את הראש ובאמת המשרד צריך לשחרר את עצמו מהכבלים, כבלי הבירוקרטיה שמגבילים, ופה אני חושב שנוצרה הזדמנות לפרוץ את הגבולות אחרת עוד כמה שנים ניפגש - - - אגב, גם המדדים.
<דוד מהרט: מה שאמר פרופ' יוסי יונה ומאיר כהן, דובר על ארבע שנים, פלוס יעדים, זה אומר שבשנה הראשונה אנחנו משיגים 5%, בשנה השנייה נשיג את ה-13%, בשנה השלישית נשיג את זה ובתום ארבע שנים נגיע למדד המצופה.
<דוד מהרט: צריך לפרוס את המדד על פני ציר הזמן, כל שנה כמה משיגים ולא להגיד מה נשיג עוד ארבע שנים ולהגיד 'תחכו ועוד ארבע שנים נספר לכם אם השגנו את היעד או לא'.
<קריאה: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס לשאלה שלך, בקצרה, בשני משפטים.
אברהם נגוסה: אני גררתי את הבעיה.
אברהם נגוסה: יש רשימת דוברים.
<קריאה: אני אעשה את זה ממש בקצרה.
<קריאה: אני רק אומר מהתחלה העמדה שלי הייתה שהתכנית הזאת היא לא טובה, שלחתי שני מכתבים, גם לראש הממשלה, שאדוני מכותב אליהם, בישיבות ועדת השרים, בכל הישיבות, ארבע מתוך החמש שהשתתפתי, העלית את הנושא הזה, כולל האחרונה.
<קריאה: בוועדה של כבודו, ועדת עלייה וקליטה וגם בוועדת החינוך אני העליתי את הסוגיה הזאת, זאת לא פעם ראשונה שאני אומר את זה, אני אומר את זה השכם והערב בכל הזדמנות, אם אדוני מסכים שזאת בעיה קריטית, אקוטית שצריך לטפל בה, הנה, בבקשה.
אברהם נגוסה: מר שמואל שטח, בבקשה, מנכ"ל תנועת נאמני תורה ועבודה.
אברהם נגוסה: אני מבקש, בקיצור.
<שמואל שטח: שלום.
<שמואל שטח: קודם כל נאמני תורה ועבודה עשו מחקר על השתלבות תלמידים יוצאי אתיופיה בחינוך הדתי וזה הכובע המקצועי שלנו כאן.
<שמואל שטח: אני אמנם נראה פרנג'י, אבל יש לי שתי בנות ועוד אחת שנרשמה שלומדות בבית ספר שמוגדר כבית ספר של ילדים אתיופים, בית ספר מקסים, נפלא.
<שמואל שטח: הבת שלי, התלבטנו בדיוק עכשיו, לפני חודש, לאיזה סניף בני עקיבא לשלוח אותה בכיתה ד', לסניף הרגיל או לסעיף בני עקיבא סניף עדה, והיא בחרה ללכת עם החברות שלה לסניף עדה.
<שמואל שטח: זאת אומרת אני מאוד מלווה עם הקהילה מאז שהייתי עם מספין בחדר בתיכון.
<שמואל שטח: גרנו באתר קרוונים ואני מכיר הרבה מן הדברים.
<שמואל שטח: מה שאני רוצה להראות בדקה וחצי כאן, ישנם בתי ספר נפלאים בחינוך הדתי שלוקחים אחריות ועושים אחלה עבודה ועמותות נפלאות שעושות אחלה עבודה בדברים האלה, אבל יש כאלה שממש לא.
<שמואל שטח: הבעיה היא לפעמים שהתקציב דווקא מגיע לאלה שלא, במקום להגיע למי שצריך לעשות בו.
<שמואל שטח: אני אנסה לתת ממש שתי דוגמאות, כי אם היה אפשר הייתי נותן פה הרצאה של שעתיים וחצי, אבל אין לנו את הזמן הזה.
<שמואל שטח: אז בוו נראה ממש פילוח קטן, למשל בתי הספר, פילחנו את בתי הספר הדתיים לפי בתי ספר מעורבים, שזה ממ"דים רגילים לבתי ספר נפרדים, ממ"דים תורניים יותר, הפרדה בין בנים לבנות.
<קריאה: איפה אתם פועלים?
<שמואל שטח: זה בכל הארץ, זו פריסה ארצית של כל הארץ.
<שמואל שטח: כל בתי הספר הממ"דים בישראל, יותר מ-400 בתי ספר, אתה מפלח אותם לפי בתי הספר מעורבים ונפרדים, זאת אומרת התורניים יותר.
<שמואל שטח: תנחשו איפה נמצאים רוב יוצאי אתיופיה?
<שמואל שטח: 68% נמצאים דווקא במעורבים ודווקא בנפרדים הרבה פחות.
<שמואל שטח: אני יכול לתת לכם עוד כל מיני פילוחים שגם בתוך הערים אתה רואה את זה בצורה מאוד בולטת, את הפערים בדברים האלה.
<שמואל שטח: בואו נמשיך לכאן, הנה בית ספר בבית שמש, בית ספר כביכול בפריפריה, 'אורות' תורני בנים בית שמש.
<שמואל שטח: אתר שלהם.
<שמואל שטח: הם מקבלים הרבה מאוד כסף כי זה גרעינים תורניים, הם מקבלים הרבה מאוד כסף, כביכול כסף חברתי, הם כותבים לכם שבחודשי הקיץ הם באים לבית ועוזרים להם ומדריכי קייטנות עולים מאתיופיה, וזה מושך אחלה תקציבים, גם תקציבי מדינה וגם תקציבים פרטיים.
<שמואל שטח: אז לקחנו את כל בתי הספר הממ"דים ופילחנו אותם, אז הנה למשל הממ"דים בבית שמש.
<שמואל שטח: בבית שמש יש לך ממ"ד אליקים, 61% ילדים מרמה סוציו אקונומית נמוכה, זה לאו דווקא ילדים ממוצא אתיופי, זה אני אומר בכלל, ברמה סוציו אקונומית נמוכה ובדרך כלל יש התאמה, זה מדד שטראוס, יש התאמה גם, זה מותאם גם לילדים יוצאי אתיופיה כי בודקים שם את ארץ המוצא.
<שמואל שטח: עוד בית ספר 49%, 32%, נפלא, איזה יופי, כולם קולטים ואינטגרטיביים וביחד.
<שמואל שטח: והנה דווקא מי שאמרנו לכם שהוא מושך כסף זה תורני אורות בנים, סימנתי אותו בקו, כמה אחוזים יש אצלו?
<שמואל שטח: 5% ברמה סוציו אקונומית נמוכה.
<שמואל שטח: ובוועדות אחרות כאן נותנים כסף לגרעינים ולדברים ויופי יופי יופי, למי זה מגיע?
<שמואל שטח: דווקא לבית ספר שזה לא צריך להגיע אליו.
<שמואל שטח: אני יכול לתת עוד הרבה דוגמאות שאני מתעסק בהם עכשיו.
<שמואל שטח: דוגמה אחרת בבית ספר אחר בעיר אחרת, הקימו שם מוסד תלמוד תורה והם עושים שם אחלה פעילות אחר הצהריים לילדים.
<שמואל שטח: זו שכונת מצוקה שיש בה ערבים ויש בה ילדים ממוצא אתיופי.
<קריאה: לוד.
<שמואל שטח: נכון.
<שמואל שטח: אני לא רציתי להגיד את זה כי צריך להסביר פה שעה שלמה מה קורה שם, אבל מגייסים כסף בכל מקום לפעילות הנפלאה אחר הצהריים עם הילדים האתיופים, בבוקר, בתלמוד התורה, אין אף ילד אתיופי, כולם עולים בהסעות ונוסעים לממ"דים האחרים.
<שמואל שטח: אף אחד לא נמצא שם.
<שמואל שטח: שאלו את ראש העיר, אמרתי לכתב, 'תשאל את ראש העיר, איך זה יכול להיות שאין שם ילדים אתיופים באותו תלמוד תורה?
<שמואל שטח: שאתה נתת לו את התקציב' וכו', אז אומר ראש העיר 'שאלתי אותם אם יש בתלמוד התורה גם עולים מאתיופיה ואמרו לי שכן'.
<שמואל שטח: ראבק, אתה ראש עיר, יש לך את כל הנתונים, אתה לא יכול לבדוק את זה?
<שמואל שטח: אני מטפל בסיפור עכשיו בגדרה, יש סיפור שגם מקימים תלמוד תורה, שבעצם הוא אליטיסטי לחלוטין, בנתניה גם גרעין שהשתלט על בית ספר של אתיופים ועכשיו הילדים האתיופים צריכים לברוח החוצה לכל מיני מקומות.
<שמואל שטח: במקום אחר, כיתה שפתחו, גם ממ"ד שהיו בו הרבה מאוד תלמידים אתיופים, בירושלים, פתחו שם פתאום כיתה תורנית עם 10 בנות בלבד.
<שמואל שטח: מאיפה התקציב הזה?
<שמואל שטח: כי בעצם שואבים את הכסף שבית הספר מקבל לטובת הילדים האתיופים, הוא נשאב לאותם אנשים.
<שמואל שטח: אני לא ממצי לכם את הגלגל, אבל צריך מאוד מאוד בכל הדברים הללו לשים לב טוב טוב, כשאתם תומכים בבתי הספר, להסתכל טוב על הסטטיסטיקה, לבחון את התהליכים שקורים שם, אם יש פתאום איזה שינוי, מה קרה שם ולשים לב לזה מיד בכיתה א', לתהליך הזה.
<שמואל שטח: וגם ביחס לעמותות, להסתכל וכמה שאפשר לעבוד עם עמותות שהן קרובות וצמודות לבתי הספר או איכשהו בקשר ולא עם כל מיני עמותות שמספרות לכם בברושורים נפלאים עם, סליחה, אני לא מעליב, עם דוגמנים יוצאי אתיופיה שמכניסים הרבה כסף, אבל בפועל זה בדיוק הפוך.
<שמואל שטח: ואני יכול לתת לכם עוד הרבה דוגמאות.
<שמואל שטח: בהצלחה.
אברהם נגוסה: מר דן פוטרמן, מנכ"ל מרכז התחדשות בחינוך.
<דן פוטרמן: שלום, אני המנכ"ל של המרכז הישראלי לחדשנות בחינוך.
<דן פוטרמן: אנחנו פועלים בשותפות עם עמותת 'פידל', בשיתוף פעולה עם מרכז ההיגוי וכמובן בשותפות מלאה עם משרד החינוך.
<דן פוטרמן: אנחנו אחראים על תכנית לקדם את כלל התלמידים בבתי הספר שיש בהם ריכוז של תלמידים יוצאי העדה.
<דן פוטרמן: התכנית פועלת, אני חושב שזו תכנית מובילה בתחום החינוך הפורמלי היסודי, פועלת היום ב-23 בתי ספר, מאשקלון עד חדרה, בתי ספר של חמ"ד, ממלכתיים, בית ספר אחד של ש"ס ויש לנו הצלחות מרשימות.
<דן פוטרמן: באמת מצליחים לסגור את הפערים, מצליחים להעצים את ההורים, מצליחים לשנות את ההוראה בבית הספר.
<דן פוטרמן: זו השקעה באמת במערכת החינוך ולשדרג את רמת ההוראה והיכולת של מורים לעקוב אחרי ההתקדמות של התלמידים ולקדם גם הוראה מכוונת נתונים.
<דן פוטרמן: למה אני מביא את הדוגמה הזאת?
<דן פוטרמן: משום שאני רוצה לציין שיש כבר הצלחות במערכת.
<דן פוטרמן: יש שותפויות עם הממסד ואני חושב שאם היום כבוד יושב הראש, ד"ר נגוסה, אם היום יש תקציבים נוספים זאת ההזדמנות להרחיב את הפעילות המוצלחת.
<דן פוטרמן: יש תכניות טובות של הפרויקט הלאומי, של נקוץ' שאפשר להרחיב היום.
<דן פוטרמן: בנוסף על להרחיב את הפעילות המוצלחת הקיימת אני מציע גם שנשקול אפשרות שהממסד, אם זה דרך משרד החינוך או דרך משרדים נוספים, ייקח נפח יותר גדול מהעלויות של התכניות.
<דן פוטרמן: יש לעמותות יכולת מוגבלת, עמותה לא מסוגלת להחליף את הממסד, לא מסוגלת להחליף את הממשלה וגם לא רוצים להחליף את הממשלה, אבל עם זאת רכשנו ניסיון רב, אנחנו למדנו, כולנו, על בשרנו מה עובד ומה פחות עובד.
<דן פוטרמן: אז אני מזמין, גם את השותפים שלי כאן
<דן פוטרמן: בחדר וגם את הממסד לבדוק שיתוף פעולה יותר עמוק, לכנס את השותפים כאן לדיון בנושאים מקצועיים, לבדוק איפה אפשר להשקיע, כמו שאתה ציינת, איפה כן להשקיע ואיפה לא, איפה באמת מקדמים את הקהילה ואיפה פחות.
<דן פוטרמן: לנצל את התקציבים נכון.
<דן פוטרמן: נראה לי שזו הזדמנות פז ולא בטוח שהיא תחזור, אז אני מבקש להתכנס ממש בהקדם לבדוק איך לנצל את התקציבים שמיועדים לנושא הזה כדי שנשתמש בהם עכשיו.
אברהם נגוסה: כמו שעשיתי דיון בהתחלת הקדנציה בעניין שיתוף פעולה בין המגזר השלישי למגזר הציבורי, למשרדי הממשלה, אז אנחנו גם נקיים דיון נפרד בנושא הזה.
אברהם נגוסה: בנושא לוד, אנחנו קבענו פגישה, דיון, שהוועדה תקיים את הדיון וגם נעשה סיור.
אברהם נגוסה: כשנעשה דיון וסיור אנחנו נזמין אותך, אנחנו נשמח.
אברהם נגוסה: נרשום אתכם, אבל יש עכשיו תור.
אברהם נגוסה: מה שנהוג, אתם רוצים להתייחס, תעבירו פתק, שיירשם.
אברהם נגוסה: ועכשיו ירון יחיאס.
<ירון יחיאס: תודה רבה ליושב ראש, שלום לכולם.
<ירון יחיאס: אני מטעם ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.
<ירון יחיאס: קודם כל אני רק רוצה לציין שאנחנו מברכים על ההחלטה של להפריד את יוצאי אתיופיה ממשרד הקליטה ולהעביר אותם למשרד החינוך, כי אנחנו בעד גישה וראייה שהיא לא קולקטיביסטית, אלא ראייה פרטנית, כל מקרה צריך להיות לגופו.
<ירון יחיאס: בנוגע לשיתוף פעולה עם המגזר השלישי, אנחנו יצרנו קשר עם משרד החינוך והתחלנו לפעול עם האגף לשיתוף פעולה מגזרי, להכין תכנית שהיא תכנית שתהיה רלוונטית למענים ולצרכים בשטח.
<ירון יחיאס: זה דבר ראשון.
<ירון יחיאס: דבר שני, היינו שמחים לקבל התייחסות בנוגע למורשת ולהיסטוריה, כי בתכנית החינוכית ראינו שאין התייחסות קונקרטית לכך, בין אם זה ברמת שינוי התכניות של המפמ"רים השונים.
<ירון יחיאס: זה מאוד מאוד חשוב שהתלמידים הצעירים יידעו ויכירו את המסורת שלהם, מאיפה הם באו ולאן הם מתקדמים.
<ירון יחיאס: קצת עלינו.
<ירון יחיאס: אנחנו פועלים במספר בתי ספר, אנחנו נמצאים בשטח.
<ירון יחיאס: אנחנו רואים מה שקורה.
<ירון יחיאס: אני לדוגמה מגיע לבתי ספר לביקורי פתע, כדי לבדוק מה בדיוק קורה בפועל, הלכה למעשה.
<ירון יחיאס: התמונה היא עדיין לא תמונה מלאה, מה זאת אומרת?
<ירון יחיאס: צריכים להבין פה, גם החברים בשולחן, כל מקרה צריך להיות לגופו, יש תלמיד שכן צריך את העזרה ויש תלמיד שלא צריך את העזרה, בין אם הוא עולה חדש ובין אם הוא יליד הארץ וצריך לחבור פה כולם אחד לשני ולראות מה אנחנו עושים בסוגיה הזו.
<ירון יחיאס: דיברו פה על בתי ספר שהם בתי ספר, אתה הזכרת את הפנימיות שהן מאוד איכותיות.