GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנחס גולדשמידט: יש כרגע תופעה, גם בגל העלייה החדש מרוסיה, שיש כאלה שבמשך 20 השנים האחרונות הם באופן פורמלי או פחות פורמלי המירו את דתם והם רוצים לחזור, הם חוזרים.
<פנחס גולדשמידט: לחזור על דברים שגם אמרה חברת הכנסת סופה לנדבר, הבעיה של המחסומים והביורוקרטיזציה.
<פנחס גולדשמידט: אני זוכר שבזמנו ראש נתיב לשעבר, וגם אחר כך כשהוא היה במוסקבה, דוד ברטוב, כשהיו בעיות כאלה הוא נשלח לבית הדין במוסקבה, האנשים האלה חזרו בתשובה, אני לא אומר שהם הפכו להיות מהל"ו-ניקים, צדיקי הדור, אבל בכל זאת הם עזבו את הנצרות וחזרו ליהדות.
<פנחס גולדשמידט: היום הדרך הבירוקרטית, ברגע שאדם אומר שהוא התנצר והוא רוצה לחזור ליהדות, אז אפילו בשביל הקהילה היהודית הוא אדם שכבר מגיע בשבתות, הוא שומע שיעורי תורה והוא נחשב ליהודי בחזרה, בשביל מדינת ישראל הוא עדיין נוצרי.
<פנחס גולדשמידט: זה למשל מחסום בירוקרטי שאנחנו עבדנו עליו גם עם הרבנות הראשית לישראל.
<פנחס גולדשמידט: זה נושא שאני חושב שכדאי לטפל בו.
<פנחס גולדשמידט: גם כשהאנוסים בספרד חזרו ליהדות, כשהם עברו להולנד או לבריטניה לפני 500 שנה, הייתה פרוצדורה הלכתית של קבלת דברי חברוּת.
<פנחס גולדשמידט: אני חושב שכדאי לחשוב על זה כי זה נושא שהוא אקטואלי מאוד ברוסיה.
<יורי קנר: בדיוק מזה אני התחלתי, כאשר אני התחלתי לדבר אני התחלתי מזה, אני לא מבקר, אין לי שום טענות כלפי נתיב, חס ושלום.
<יורי קנר: יש לי הצעה שיש לגבש מפה כאשר לא יהיה את נתיב, לא בגלל שנתיב הוא ארגון גרוע, מפני שכל העולם פרט לברית המועצות לשעבר מסתדר ללא נתיב.
<יורי קנר: זה אומר שיש להעביר את האחריות לקהילות היהודיות, מדוע?
<יורי קנר: יש שתי סיבות ואני רוצה להפנות את תשומת לבכם לשתי הסיבות הללו.
<יורי קנר: קודם כל זה מסיר את האפליה מיהודים יוצרי ברה"מ לשעבר.
<יורי קנר: אם אתם לא מכירים את זה, אז למשל אפילו אם הילד בגיל שנה או שנתיים עזב לארצות הברית והוא נולד כאן, שם הוא גם עובר תהליך, לא דרך הקהילה, אלא בתהליך אחר שהוא עובר.
<יורי קנר: מצד שני זה מחזק בצורה מאוד משמעותית את הקהילות היהודיות, מכיוון שכל מה שנאמר כאן היום, במיוחד מה שאמרו הישראלים, אני רוצה שקצת תראו את הבעיה בצורה רחבה יותר.
<יורי קנר: אנחנו היום דיברנו על כך שחייבים לגזור את פרווה מכבשות, מה אני רוצה להגיד?
<יורי קנר: שהעלייה חייבים לגזור, ואני אומר שצריך לגדל את הכבשות, לא לספר, כשיהיו הרבה כבשים נוכל לעשות את זה.
<יורי קנר: אז לחזק את הקהילות היהודיות זו המטלה העיקרית, זו המטלה המרכזית, לחזק את הקהילות דרך אחריות, דרך פרויקטים משותפים ודרך אולי זכויות אפשריות כי בן אדם לא יכול לעלות אם הוא אינו מהווה חלק מהקהילה היהודית.
<יורי קנר: אין לי תכנית קונקרטית מוגדרת, אבל אני רוצה להסביר את הרעיון שאין דרך אחרת, נתיב לא יכול להתקיים עוד 20 ו-30 שנה, על זה אני מדבר, שחייבים לעשות מפת דרכים כיצד לחזק את הקהילות על מנת שהקהילות עצמן יוכלו לטפל בעניין הזה.
<יורי קנר: זה הכול, זה מה שאני מנסה לומר, אני לא מדבר על כך שיש לי משהו נגד המצב.
אברהם נגוסה: אני חושב שהנושא מאוד מאוד חשוב, אני מכיר את הנושא גם בצד העלייה מאתיופיה, טיפלתי בנושא הזה 25 שנה, יהודי שמכל מיני סיבות התרחק מקיום מצוות ושרוצה לחזור לשורשים, לעם שלו, אז אנחנו לא צריכים להקשות את הדרך.
אברהם נגוסה: להלכה יש פתרון.
אברהם נגוסה: אז שמענו מכבוד הרב, בנושא הזה אנחנו צריכים להסתכל בצורה רחבה יותר ולא צרה.
אברהם נגוסה: זה מה שצריך להיות.
אברהם נגוסה: חלק מהעם שלנו, שמכל מיני סיבות לא הייתה להם הזדמנות להתחבר מחדש ועכשיו רוצים להתחבר, אנחנו צריכים לקבל אותם.
אברהם נגוסה: יש פתרון בהלכה, למיטב ידיעתי וניסיוני.
אברהם נגוסה: מה שאני מבין מכבוד נשיא הקונגרס היהודי הרוסי, שאומר אנחנו, הקהילה, זה המקור, אנחנו יודעים מי שייך לנו ואנחנו נביא לכם מי ששייך לנו.
אברהם נגוסה: תפתחו את החסמים הבירוקרטים, זה מה שאני שומע.
אברהם נגוסה: ארגון נתיב למשל, שמטפל, אם הרב של הקהילה מכיר את הבן אדם ונותן להם המלצה להעלות את אותו בן אדם, מה הבעיה?
אברהם נגוסה: אתה יכול להסביר לנו?
<נתי קנטרוביץ': הכול נעשה במסגרת החוק, החוק הוא זה שקובע ואנחנו כפונקציה בירוקרטית, אם נקרא לזה בצורה כזאת, נצמדים ללשון החוק.
<נתי קנטרוביץ': החוק הוא מאוד יבש.
<נתי קנטרוביץ': אנחנו משתדלים ובודקים ודברים נעשים ותמיד הולכים לקראת המבקשים, אבל עדיין כל עוד הדבר הזה סותר את לשון החוק אנחנו מחויבים לפעול לפי החוק בלבד.
אברהם נגוסה: אבל למשל הוא ציין פה יהודי שחזר והוא עבר והוא שינה את אורח החיים שלו והוא מוכר בקהילה.
אברהם נגוסה: אם הרב של הקהילה אומר שהבן אדם הזה מה שהיה היה והיום הוא חי חיים יהודיים והוא רוצה להצטרף ולחזור לשורשים שלו, אתם דוחים אותו?
<נתי קנטרוביץ': במקרה שיש מקרים מורכבים כל מקרה נבדק לגופו ותמיד מגיעים לפתרון.
<נתי קנטרוביץ': שוב, כל עוד זה במסגרת החוק, כמובן שמודעים לכל - - -
<אריאל דיפורטו: החוק אומר ככה, החוק אומר, מי שהמיר את דעתו לא מרצונו, כמו בימי השואה והכול, אין בעיה, הוא זכאי שבות, מי שהמיר את דתו מרצונו לא זכאי.
<אריאל דיפורטו: אם הבן אדם עשה מה שנקרא חזרה ליהדות, זה בדרך כלל טבילה למען חזרה ליהדות, ומקבל אישור מרב מוכר בחו"ל שהוא עשה טבילה למען חזרה ליהדות, אין שום בעיה במסגרת חוק השבות, אבל זה דורש אישור מרשות האוכלוסין, ממשרד הפנים, שבדרך כלל מאשרת את זה.
<יוגב קרסנטי: אני הייתי רוצה להשיב לדברים, במידה שעמדת משרד התפוצות לא הובנה.
<יוגב קרסנטי: חשוב לדעת, מטרת משרד התפוצות זה לדאוג לרווחתן של הקהילות היהודיות באשר הן שם ולאפשר להן לחיות חיים יהודיים מלאים.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מאמינים שרק אחרי שהדבר הזה יתאפשר ניתן יהיה לדבר על עלייה.
<יוגב קרסנטי: זה בעצם מה שהנתונים מצרפת גם הראו, אלה שיש להם זהות יהודית חזקה הם אלה שעולים לישראל.
<יוגב קרסנטי: לכן אנחנו בהחלט עושים הרבה מאוד מאמצים וממשלת ישראל משקיעה תקציבים אדירים, כולל יוזמת ראש הממשלה, 190 מיליון שקל מצד ממשלת ישראל ועוד סכום כפול מצד הקהילות היהודיות, כדי לחזק את הזהות היהודית בתפוצות.
<יוגב קרסנטי: אם לא תהיה זהות יהודית לא תהיה עלייה, זה הבסיס שעליו אנחנו עומדים.
אברהם נגוסה: בבקשה, בני לידסקי.
<בני לידסקי: בוקר טוב לכולם.
<בני לידסקי: כשהכרתי את יורי קנר לפני שבע שנים אז הוא אמר משפט שמציג את הקונגרס הרוסי-יהודי, הוא אמר שזה ארגון שעומד איתן על אדמת רוסיה, אבל ראשו ופניו מופנים כלפי ישראל.
<בני לידסקי: אני חושב שהסיסמה הזאת באמת מתבצעת בפועל ואנחנו רואים את זה גם פה בכנסת וגם באותה פעילות שהקונגרס, יחד עם הקהילה במוסקבה וקהילות אחרות ברוסיה, עושים.
<בני לידסקי: אני יכול לומר לכם שפעילותה של הסוכנות היהודית הייתה מאוד קשה, אם בכלל אפשרית, ללא התמיכה של אותו חלק עליון של הגוף שמופנה כלפי ישראל, של יורי קנר וכל הארגונים של רוסיה שמאוד עוזרים לנו בפעולה עם היהודים.
<בני לידסקי: המשבר שאנחנו מדברים עליו השפיע רבות.
<בני לידסקי: אנחנו הגענו ב-2015 לשיא עולים במאה ה-21, אני חושב שכולנו חושבים שב-2016 אנחנו עוד נעבור את התוצאה הזאת.
<בני לידסקי: גם הסוכנות וגם הממשלה, אנחנו צריכים לתת מענה לאותן מגמות שיש באירופה, ברוסיה, באוקראינה, בצרפת ובמדינות אחרות, והמענה הזה הוא גם בעלייה, שאנחנו עושים פעולה נרחבת יחד עם משרד הקליטה בשטח.
<בני לידסקי: מישהו כתב בעיתונות הרוסית וקרא לעלייה מרוסיה עליית קנריות.
<בני לידסקי: זה לא קשור לשם יורי קנר, זה קשור לציפור הקנרית, שיש תופעה שכאשר יש רעש או רעידת אדמה שעלולה לקרות הקנריות עוזבות את הקן, גם לקחו אותן למכרות של הפחם.
<בני לידסקי: ובאמת אנחנו רואים את זה גם ברוסיה ובמקומות אחרים, אוקראינה וצרפת, ומה שחשוב פה זה לתת מענה.
<בני לידסקי: אנחנו מנסים לתת מענה בתחום העלייה, אבל כדי שאותן קנריות שהגיעו לישראל גם יבנו פה קן ובאמת ישתכנו פה ויישארו איתנו, אני מאוד מתחבר למה שאמרה סופה, אנחנו צריכים לתת פתרונות בקליטה, שאותם עולים מצרפת, מרוסיה, מאוקראינה וממדינות אחרות, באמת יישארו איתנו.
<בני לידסקי: ורק תגובה קצרה לדיון שהיה פה סביב נתיב והקהילות, לא הייתי הולך כל כך רחוק ולהסתכל לעתיד, מה שאמר יורי, שלא יהיה נתיב.
<בני לידסקי: אני חושב שדווקא זה שיש נתיב זה מבטא את תשומת הלב המיוחדת שמדינת ישראל נותנת לרוסיה, כי יש בכל אופן משהו בין משרד הפנים לבין העולים.
<בני לידסקי: אבל זה שהקהילות צריכות להיות מעורבות בהחלטה וצריך לחשוב על מנגנון של חוות דעת של הקהילות, של פעולה של הקהילות, של ההיכרות של האנשים, כי אנחנו עכשיו באמת בעידן שעוד מעט הילדים של אותם צעירים שעכשיו בתעודת הלידה שלהם לא כתוב המילה יהודי, שזה באסמכתא, להחלטה של נתיב ושל משרד הפנים, ביטלו את הרשומה הזאת באמצע שנות ה-90, אז עוד מעט האסמכתא המסמכית כבר לא תהיה ואז באמת קולה של הקהילה צריך להישמע יותר ויותר.
<בני לידסקי: אנחנו צריכים לתת מנגנון לקהילות לבטא את דעתן לגבי התאמה של אותו עולה לחוק השבות.
<בני לידסקי: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסכם, אלא אם כן מישהו רוצה להגיד משהו ולא נתנו לו הזדמנות.
אברהם נגוסה: ב-11:00 אנחנו מסיימים כי המליאה נפתחת.
<יצחק הילדסהימר: שמי יצחק הילדסהימר, עיתונאי ופעיל ביהדות התפוצות ובחינוך יהודי בתפוצות.
<יצחק הילדסהימר: אני רוצה להעיר קודם כל על נושא הטיפול באנטישמיות.
<יצחק הילדסהימר: כמו שאנחנו יודעים יש לפחות שלושה גופים שמטפלים במאבק נגד האנטישמיות, שמענו את הדוח של משרד התפוצות, אנחנו יודעים שבמשרד החוץ יש מחלקה למאבק באנטישמיות ואנחנו יודעים שבהסתדרות הציונית יש מחלקה למאבק באנטישמיות.
<יצחק הילדסהימר: יכול מאוד להיות, כמו שקורה לפעמים, שתחרות בין גופים שונים מועילה, זה קורה לא פעם בחיים היהודיים וגם בחיים הציבוריים בכלל, אבל אם זה נכון שהתחרות מועילה, כתוב באיזה שהוא מקום קנאת סופרים תרבה חוכמה, אם זה נכון שהתחרות מועילה אז לפחות צריך להיות תיאום בין שלושת הגופים האלה.
<יוגב קרסנטי: יש פורום לתיאום בין משרדי הממשלה בראשות מנכ"ל משרד התפוצות, דביר כהנא.
<יוגב קרסנטי: הפורום הזה מתכנס.
<יוגב קרסנטי: אני פשוט שומע את הטענה הזאת כאן בוועדה פעם אחר פעם, יש פורום תיאום של משרדי הממשלה, יש פורום תיאום של משרדי הממשלה והחברה האזרחית, הוא קורא בסוכנות היהודית, זה הפורום למצבי חירום בקהילות.
<יוגב קרסנטי: המאבק מתואם, יש שיתוף פעולה מלא.
<יוגב קרסנטי: צריך להבדיל פה גם בין גופי ממשלה, משרד החוץ הוא גוף ממשלתי, משרד התפוצות ממונה מטעם הממשלה למאבק הזה, ההסתדרות הציונית שייכת לפורום למצבי חירום בקהילות, שם יש את הסוכנות, את ההסתדרות, גופים אחרים.
<יוגב קרסנטי: אז בהחלט הדברים מתואמים וצריך לשים לב ולהתייחס לעניין הזה.
<יצחק הילדסהימר: עוד הערה אחת, רצוי מאוד שהדברים יובאו לידיעת הציבור והתקשורת, העניין הזה של התיאום, כי אני עוקב אחרי הטיפול באנטישמיות כבר שנים רבות ולא הרגשתי שתמיד יש תיאום.