GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חביב קצב: מחולק על פי ערים, בדיוק, מחולק על פי בקשות ביקוש.
יואל רזבוזוב: וכל אחד יכול להיכנס לבדוק - - -
<חביב קצב: כל אחד יכול להיכנס ולראות באינטרנט איפה - - -
יואל רזבוזוב: וכמה דירות ריקות בעיר, אפשר לראות?
<חביב קצב: הוא יכול לדעת בדיוק את מקומו.
<חביב קצב: כל עולה שמגיש בקשה, יש לו את האפשרות להגיש בקשה בשלוש ערים לפתרונות דיור.
קסניה סבטלובה: מעניין אם יש עובדת סוציאלית ואם יש אנשים שבודקים את העניין, כיצד באמת נותנים לאנשים שהם מוגבלים ביכולתם לנוע דירה בקומה רביעית.
קסניה סבטלובה: אני מקבלת כל יום פניות כאלה.
<חביב קצב: זו שאלה אחרת, אנחנו לא נותנים למוגבל דירה בקומה רביעית.
<חביב קצב: אין דבר כזה.
קסניה סבטלובה: עובדה, לא?
קסניה סבטלובה: אנחנו גם טיפלנו, אני יכולה להגיד לך - - -
<חביב קצב: חברת הכנסת, אני אשמח לראות מקרה כזה אחד.
<חביב קצב: אני אשמח.
קסניה סבטלובה: בסדר, אני אעביר לך.
<יובל פרנקל: השאלה אם הוא הוכר.
קסניה סבטלובה: מוכר או לא מוכר, הבן אדם לא יכול לעלות במדרגות, הוא בן 79, הוא חולה ב - - -
<חביב קצב: שאלת שאלה, אני עונה לך.
<חביב קצב: אני עונה לך בהרחבה.
<חביב קצב: על פי ההנחיות שלנו, הברורות ביותר, בלי אישור רופא אי אפשר לתת פתרונות דיור בקומה רביעית, חד וחלק, נקודה.
<חביב קצב: מה קורה?
<חביב קצב: הרבה אנשים שמקבלים דירות, כשהם מקבלים את הדירות הם במצב בסדר ולצערי אחר כך המצב שלהם מחמיר ואז הם מגישים בקשה להחלפת דירה.
קסניה סבטלובה: אני לא מדברת על מקרים כאלה.
<חביב קצב: גברתי, אני אשמח, אני כמנכ"ל המשרד, לדעת על מקרה אחד שהוא מוגבל, שהיה אסור לו לעלות לקומה רביעית ואכן נתנו לו דירה בקומה רביעית.
קסניה סבטלובה: נעביר.
<חביב קצב: אני אשמח לדעת.
קסניה סבטלובה: בסדר, תשמח.
קסניה סבטלובה: זה מצער שאתה תצטרך לדעת על זה.
<חביב קצב: לא, זה לא מצער, אשמח מאוד לדעת.
<חביב קצב: מדובר ב - - -
קסניה סבטלובה: למה שתשמח?
קסניה סבטלובה: אלה דברים גרועים, כולנו מתמודדים עם זה.
קסניה סבטלובה: אנחנו, נבחרי ציבור, מתמודדים עם הדברים האלה כל יום.
<חביב קצב: את שלי אמרתי לך, אני אשמח לדעת על מקרה - - -
יואל רזבוזוב: חביב, היה לנו פה דיון עוד בקדנציה הקודמת, כשחברת הכנסת לנדבר הייתה שרה, היו 180 דירות פנויות - - -
קסניה סבטלובה: למה אתה שמח?
<חביב קצב: אני אשמח כי אני לא מאמין בזה.
<חביב קצב: אני לא מאמין.
סופה לנדבר: מתברר שהיה יותר.
יואל רזבוזוב: נכון, בתחקירים שהיו.
<חביב קצב: אני לא מאמין, אם יש מקרה כזה אני רוצה לדעת.
קסניה סבטלובה: בסדר.
קסניה סבטלובה: את השמחה תשאיר למקרים אחרים.
יואל רזבוזוב: חביב, היו דירות פנויות בשוק, 150-180, האם זה התמלא, לא התמלא, איפה זה?
קסניה סבטלובה: באיזה קומה.
יואל רזבוזוב: בדיון לפני שנה-שנתיים זה עלה.
<חביב קצב: אין לנו דירות פנויות.
<חביב קצב: לצערי, אין לנו דירות פנויות.
<חביב קצב: עכשיו זה לצערי.
<יובל פרנקל: יש דירות שהם יוצאים ונכנסים.
יואל רזבוזוב: כי היה פה בדיון שיש דירות בקרית אתא, באר שבע.
סופה לנדבר: היו דירות, אבל עד כמה שידוע לי, משרד השיכון אימץ את הבקשה שלי לשפץ לפני אכלוס וככה עשו וכמה שם היו?
סופה לנדבר: מאות דירות.
<חביב קצב: הגמישו קריטריונים - - -
סופה לנדבר: פשוט שר השיכון הקודם לא נתן לי את הדירות האלה, בחלוקה לא צודקת בינינו, ואז הם נשארו לקדנציה הזאת וחלק נמכרו במחירים זולים ל - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה להוסיף שאלות לחביב.
אברהם נגוסה: שאלה אחת, מה גודל התור היום, שאלה שנייה, מה מספר הקשישים בתור, שאלה שלישית, מה מספר הקשישים שכבר גרים בדיור לקשישים.
<חביב קצב: מספר הקשישים שגרים בדיור לקשישים אני לא יודע.
<חביב קצב: מספר האנשים שקיבלו פתרון דיור, אני לא יודע, אני צריך לבדוק.
<חביב קצב: אני לא יודע, כי אני לא בודק, אני בודק - - -
יואל רזבוזוב: זה תמיד אינפורמציה סודית, צריך איזה שהוא סיווג מיוחד, נראה לי, לאינפורמציה הזאת.
יואל רזבוזוב: אני כבר שלוש שנים - - - כמה אנשים, כמה סך הכול אנשים גרים במקבצים ובהוסטלים?
יואל רזבוזוב: 50,000, 20,000?
<חביב קצב: לא.
<חביב קצב: אם אתה מדבר בטוטאל, אני אענה לך מיד.
<חביב קצב: אני לא יודע כמה הם עולים, כמה מהם לא עולים, אבל אני יכול להגיד לך כמה יש אנשים שמתגוררים במקום בגרוסו מודו.
<חביב קצב: יש כ-10,500 יחידות דיור במקבצים ויש כ-11,000 יחידות דיור בדיור מוגן, פלוס מינוס.
<חביב קצב: זאת ההערכה שלי.
יואל רזבוזוב: אבל לא בכולם גרים בן אדם אחד, לפעמים שניים.
<חביב קצב: בדיוק, אז אם תוסיף בסביבות 30%-70% זוגות ו - - - זה היום, כי לצערנו הרבה מהאנשים - - -
יואל רזבוזוב: מתוכם יכול להיות 70%-80% עולים, סביר להניח, משהו כזה.
<חביב קצב: לצערנו הרבה מהזוגות שנכנסים כזוג הופכים בסוף יחיד, אז אין את הנתונים המתעדכנים האלה.
<חביב קצב: זה דבר אחד.
<חביב קצב: אם אתה רוצה את הנתון הזה - - -
<חביב קצב: אני מקווה שלא טעיתי הרבה, נכון, אורה?
<אורה דואק: כ-11,500 יחידות דיור וכ-14,000 דיירים.
אברהם נגוסה: האם אתם יכולים לשלוח לנו לוועדה בכתב את מספר הקשישים שגרים היום, שמיועדים לדיור קשישים?
<חביב קצב: את מספר הקשישים שנמצאים במקבצים אני יכול לתת לך.
<חביב קצב: אורה, תעבירי בבקשה את מספר האנשים שמתגוררים בדיור המוגן.
<יובל פרנקל: אני מוכרח רק לתקן את המינוח, אסור להשתמש במינוח 'דיור מוגן' אלא דיור גיל זהב.
<יובל פרנקל: לדיור מוגן יש משמעויות בחוק.
אברהם נגוסה: בסדר, גיל זהב.
<יובל פרנקל: כדאי שהכנסת לפחות - - -
<חביב קצב: יובל, אני יכול להגיד לך, אם כבר אמרת אני אגיד לך משפט אחד.
<חביב קצב: אני מקווה שהמדינה תצליח להעמיד לך עכשיו עוד 10,000 פתרונות ואז בטוח הם יקומו.
סופה לנדבר: אני חושבת שבהזדמנות הזאת צריכים לתת לו מחמאות בגלל שאנחנו נהנינו לעבוד איתו - - -
<חביב קצב: יש לך מקום של כבוד.
סופה לנדבר: הוא בן אדם שיודע לעבוד, הוא בן אדם שיודע לדחוף את הפרויקט ואני חושבת שהקשישים וניצולי שואה ואנשים שגרים מתחת לגג של עמיגור, הם פשוט אנשים מאושרים.
סופה לנדבר: אתה יודע, היו לנו כמה מקרים, זה היה בכפר סבא, שהיינו צריכים לבנות כמה קומות.
סופה לנדבר: זו הייתה בקשה שלי, יוזמה של יובל, הוא הוציא אותם לאילת, לחופש, עד שעשו את העבודות הקשות, שזה לא יפריע להם, הוא לקח תשלומים עבור שכירות חצי שנה שהם לא שילמו שכירות.
סופה לנדבר: הוא עשה כל מיני אירועים על חשבון עמיגור.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד, איך שהוא דוחף את הפרויקטים, איך שהוא מקדם אותם יחד עם חביב, זה פשוט תענוג.
סופה לנדבר: אני חושבת שראשי הערים יכולים להגיע לעמיגור ליום דלת פתוחה כדי לראות ולדעת שכאשר רוצים אין זו אגדה.
סופה לנדבר: הוא פשוט משהו יוצא מן הכלל.
טלי פלוסקוב: אני מצטרפת, אדוני.
טלי פלוסקוב: גם בתור ראש עיריית ערד לשעבר עבדתי עם יובל עוד משם, שם הכרתי אותו.
טלי פלוסקוב: זה באמת טיפול יוצא מן הכלל, יישר כוח.
טלי פלוסקוב: היו לי כמה פניות, כבר בקדנציה הזאת כחברת כנסת וכל פנייה נענתה בתשובה, כן או לא, אבל - - -
סופה לנדבר: אנחנו לא מחלקים עכשיו לעמידר מחמאות בגלל שבעצם אנחנו לא קידמנו איתם פרויקטים.
סופה לנדבר: אני מאמינה שאחרי כמה שנים אנחנו נוכל להגיד שגם הם - - -
אברהם נגוסה: אני גם מצטרף, כי לכל המכתבים שאני כתבתי יש התייחסות מקצועית, עניינית, ואני מצטרף לברכות.
אברהם נגוסה: זכות דיבור אני רוצה לתת לך אחרי נציג העולם, אברהם שרנופולסקי.
<אברהם שרנופולסקי: יש לי שתי שאלות ליושב ראש ולחברי הכנסת שמשתתפים בישיבה.
<אברהם שרנופולסקי: האם לכנסת אין כלים על מנת להשפיע על רשויות מקומיות שלא רוצות לבנות דיור ציבורי בקרקע חומה?
<אברהם שרנופולסקי: זו שאלה ראשונה.
סופה לנדבר: הכלים יש לבוחרים.
סופה לנדבר: הבוחרים, כאשר הולכים לקלפי הם צריכים לדעת אם רוצים אותם או לא רוצים אותם.
סופה לנדבר: אם רוצים אז בונים, אם לא רוצים לא בונים.
סופה לנדבר: ככה בקלפי צריכים לדעת עבור מה הם מצביעים.
<אברהם שרנופולסקי: אבל בכל זאת בכנסת, לדעתי יש כלים.
יואל רזבוזוב: לא, אין כלים.
יואל רזבוזוב: ניסיתי לזמן פה לדיון בוועדה ראש עיר ולא היה לי שום כלי להביא אותו לוועדה.
<אברהם שרנופולסקי: דיברתי כמה פעמים עם ניר ברקת, ראש עיריית ירושלים, והוא אמר לי 'לא, אין לנו טעם לבנות פה בירושלים דיור ציבורי'.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, אז אולי אם הם לא באים אלינו אנחנו נבוא אליהם?
טלי פלוסקוב: כמו שאנחנו עושים ישיבות ועדה ברשויות, אולי כדאי להגיע לשם ושם להגיד להם את כל מה שאנחנו חושבים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו עשינו דיון בחיפה, אתם הייתם פה כולכם כמעט.
סופה לנדבר: אבל בחיפה הוא לא מקדם את זה בגלל שיש שם התנגדות של שכונה.
אברהם נגוסה: כן, אני רק אומר דוגמה.
יואל רזבוזוב: נעשה בירושלים דיון עם ניר ברקת.
סופה לנדבר: אתה יכול ליזום שהם יגיעו לכאן, ראשי הערים יכבדו את הוועדה, תזמין את ראשי הערים נתניה, הרצליה, חולון, תל אביב, ירושלים, שיגיעו לכאן, פתח תקווה.
יואל רזבוזוב: לפה הם לא יבואו, אבל בואו נתחיל מברקת.
אברהם נגוסה: כן, נתחיל מניר ברקת ו - - - אנחנו עשינו בשבוע שעבר באור יהודה ולפני זה ברעננה ולפני זה בחיפה.
אברהם נגוסה: אנחנו עושים את זה באמת, אז נציגים מחיפה הגיעו, הם גם תיכף ידברו.
אברהם נגוסה: אתה צודק, יש בעיה ולנו בשלב הזה אני רואה שאין לנו כלים חוקתיים להכריח אותם, אז אנחנו צריכים לבחון אם יש אפשרות אולי לעשות חקיקה או תיקון חקיקה, בזה נתייעץ.
אברהם נגוסה: תודה על ההצעה שלך.
<אברהם שרנופולסקי: ודבר שני, לדעתנו חלוקת דירות בין משרד השיכון למשרד העלייה והקליטה לא הוגנת.
<אברהם שרנופולסקי: במשרד העלייה והקליטה זכאים לקבלת דיור ציבורי 27,000 אנשים ובמשרד השיכון 2,500.
<אברהם שרנופולסקי: איך מחלקים עכשיו 30 למשרד העלייה והקליטה ו-70 למשרד השיכון?
<ולדימיר קצזניק: לא נכון, זה יותר גרוע.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה מחזק - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו פנינו ודיברנו עם השרים, הנה, גם המנכ"ל היה פה ותשובה אנחנו לא מקבלים.
אברהם נגוסה: מה שאמרת זה מחזק את השאלה ששאלתי, שלא קיבלתי תשובה בעניין הזה, זה כמה גודל התור.
אברהם נגוסה: אני לא מוותר על השאלה.
<חביב קצב: אמרתי.
אברהם נגוסה: לא אמרת.
<חביב קצב: אני אענה לך על גודל התור.
<חביב קצב: התור עומד היום על בסביבות 26,000, מתוכם כ-2,000 משפחות עולים, יש כ-1,500 יחידים והיתרה זה זוגות קשישים וקשישים יחידים.
<חביב קצב: אלה הנתונים המעודכנים לרגע כאשר צריך לקחת בחשבון, מתוך הזוגות הקשישים וקשישים יחידים יש כמות כפולה מזאת שאני מדבר עליה והם מקבלים סיוע מוגדל בשכר דירה ממשרד הבינוי והשיכון ואחת הסיבות שהם לא מגישים בקשה להיות בתור הממתינים במשרד הקליטה, זה שהם רוצים להיות ביחד עם המשפחה שלהם, לגור עם המשפחה שלהם, להשתמש בסיוע בשכר דירה שהם מקבלים לעזור למשפחה שלהם, או בסיוע בשכר דירה או בהחזר משכנתא, או בדברים האלה.
<חביב קצב: צריך להבין, יש היום למעלה מ-50,000 זוגות קשישים ויחידים קשישים שמקבלים סיוע בשכר דירה, שהם כולם חסרי דירה, כולם עונים על ההגדרה של זכאות לדיור ציבורי כאשר בפועל כ-23,500 הם הזכאים.
<חביב קצב: לצערנו חלק מהקשישים האלה מגיעים אחר כך בסוף, ברמה הרפואית, לטיפול, הם צריכים טיפול מוסדי או טיפול אחר, לא עלינו, לצערי, איך אומרים?
<חביב קצב: והם נפטרים מן העולם.
<חביב קצב: זה לא פשוט, חלקם בגילאים מאוד לא קלים, חלקם במחלות לא פשוטות, לא קלות, וההתמודדות הזאת מאוד לא קלה ולא פשוטה בקטע הזה, חלק מהאנשים גרים עם המשפחות שלהם.
<חביב קצב: גם אלה שגרים עם המשפחות שלהם לא בהכרח נמצאים בתנאים טובים, זה לא פשוט לגור ביחד עם המשפחה, עם הנכדים, עם הכלה או עם החתן, לא משנה מאיזה צד, אלה חיים לא פשוטים ולא קלים, אבל החיים הכלכליים מחייבים אותם להתפשר ולעשות את זה בגלל גובה השכירות בשוק הפרטי.
<חביב קצב: כולם מתקיימים מקצבאות קיום, או של ביטוח לאומי או של נכי המלחמה בנאצים.
<חביב קצב: אני שמח שהשנה גם קצבת הקיום שלהם מביטוח לאומי עודכנה, עלתה, זה גם מאוד חשוב.
<חביב קצב: הנקודה הזאת מאוד חשובה, להקל עליהם את הנושא ואני אשמח שהוא גם יעלה עוד יותר.
<חביב קצב: חלקם ברמה הרחבה עונים על הגדרה של נכי המלחמה בנאצים או וטרנים וכו', אנחנו נותנים להם גם קידום בתור.
<חביב קצב: גם הקצבה של ביטוח לאומי הולכת לפי הגיל, ככל שהגיל עולה הם מקבלים יותר קצבת סיוע, הן בשכר דירה והן בביטוח הלאומי וזה גם מקל עליהם יותר, אבל הם לא נמצאים בתנאים טובים, חלקם אפילו לא נמצאים בתנאים סבירים.
<חביב קצב: כואב הלב ללכת לבקר ולראות אותם בתנאים שהם נמצאים בהם.
יואל רזבוזוב: התוספת שנתתם, 47 מיליון שקיבלו אותם - - -
<חביב קצב: 47 מיליון אלה המשפחות, אלה לא הקשישים.
<חביב קצב: מדובר על משפחות עולים שממתינים לדיור ציבורי.
<חביב קצב: יש כ-2,000 משפחות - - -
סופה לנדבר: 47 מיליון, כולם למשרד הקליטה?
<חביב קצב: לא, זה 23 מיליון למשרד השיכון, 24 מיליון שקל למשרד הקליטה.
<חביב קצב: זה מתייחס לאלה שממתינים לדיור ציבורי, של משפחות עולים שהן משפחות חד הוריות, משפחות חולים ונכים שממתינים לדיור ציבורי.
יואל רזבוזוב: יש תכנית לקשישים?
<חביב קצב: יש תכנית לקשישים, דיברנו עליה, זו הולכת להיות אחת הנקודות המרכזיות - - -
יואל רזבוזוב: מה שאמרת, מי שגר בשכירות לבד.
<חביב קצב: נכון, מי שגר לבד.
<חביב קצב: ובנוסף יש לנו מטרה להעלות להם גם את הסיוע בשכר דירה וגם לתת תוספת פתרונות, להתחיל בתוספת פתרונות.
יואל רזבוזוב: מה זה תוספת פתרונות?
<חביב קצב: לבנות, לבנות עוד.
<חביב קצב: בנוסף על מה שנעשה, ביחד עם עמיגור, ה-2,650 יחידות דיור, גם בפתרונות אחרים, המטרה במפורש להוסיף כמה שיותר.
<חביב קצב: זה לא פשוט, זה לא קל להתמודד עם זה, אבל אנחנו חייבים לעבוד ולקצר כמה שאנחנו מסוגלים וזה הרבה משאבים, הרבה תקציבים.
<חביב קצב: אנחנו חייבים את זה.
אברהם נגוסה: אני מצטער שאני צריך ללכת להצביע ולחזור, בינתיים חבר הכנסת יואל רזבוזוב ימלא את מקומי.
יואל רזבוזוב: יובל פרנקל, מנכ"ל עמיגור, בבקשה, התייחסות.
יואל רזבוזוב: קיבלת כל כך הרבה מחמאות היום.
<יובל פרנקל: קודם כל תודה, אני יודע שגם אתה מכיר לפחות את אחד הבתים שלנו, מהיכרות מאוד אישית, אבל כל המחמאות האלה מחייבות אותנו רק לעבוד הרבה יותר קשה.
<יובל פרנקל: כשאנחנו מסתכלים, ובאמת יושב פה חביב קצב, שהוא אדריכל הבנייה, לא במשך השנים האחרונות אלא במשך 20 השנים האחרונות ויצאה חברת הכנסת סופה לנדבר, שהיא דחפה את הדברים האלה בכל הכוח, לכן אני הייתי מציע שהוועדה אולי תעשה את אחת מישיבותיה לא רק בערים הבעייתיות, אלא בערים שעשו דברים והייתי מציע בבית גיל זהב שנפתח בכפר סבא רק לאחרונה ואוכלס, שתבינו את המצוקה, תוך חודש וחצי.
יואל רזבוזוב: הייתי שם בבנייה.
יואל רזבוזוב: הוא כבר אוכלס?
<יובל פרנקל: אוכלס.
<יובל פרנקל: גם הבנייה הייתה מהירה.
<יובל פרנקל: אני רוצה לדבר על הדברים טובים, כפר סבא הייתה עיר שהוציאה היתר תוך שמונה חודשים.
<יובל פרנקל: לפניה גם קרית אונו הוציאה היתר במהירות.
יואל רזבוזוב: הוועדה המחוזית זו אותה ועדה של נגיד נתניה?
יואל רזבוזוב: אלה ועדות שונות?
<יובל פרנקל: לא, שם זה היה בסמכות ועדה מקומית.
יואל רזבוזוב: אז איך הם עשו את זה במקומית וב - - -
<יובל פרנקל: השאלה מה הן זכויות הבנייה.
יואל רזבוזוב: אז אולי שווה ללכת על מספר קטן יותר, בשביל להישאר במקומי?
<חביב קצב: זה בזבוז שטח, הקרקע קיימת, כמה שאתה נותן - - -
<יובל פרנקל: אני חושב שצריך לומר, עוד פעם - - - גם לפני שלוש-ארבע שנים גמרנו עוד קבוצה של 600 יחידות ביחד, שגם הן אוכלסו במהירות, בערים עם ביקוש גבוה.
<יובל פרנקל: הדבר המרכזי, אם אני חושב מה צריך לצאת מפה, זו האפשרות, והיום האוצר נרתם לזה בכל הכוח, של זירוז ההליכים הסטטוטוריים.
<יובל פרנקל: השאלה אם אתה תקבל בבת ים, שאנחנו למשל בתכנית, 60 דירות או 220 דירות, באשדוד, שזו עיר ביקוש, 60 דירות או 250 דירות.
<יובל פרנקל: זה השיקול.
<יובל פרנקל: לכן הדבר המרכזי הבעייתי זה זירוז הגורמים הסטטוטוריים.
<יובל פרנקל: בדירות האלה גם לא יכולות להיות בעיות כמו הבעיות שהועלו כאן, כי כל הדירות הן עם נגישות לנכים, עם מעליות, כך שגם הנושאים האלה יכולים להיפתר.
<יובל פרנקל: אבל אני באמת הייתי מציע, כהצעה קונסטרוקטיבית, שהוועדה תשקול לצאת לאחד מהבתים האלה שהוקמו ולראות אותם, כי אין ספק שזו תוצאה של הדיונים שהיו פה והדחיפה הגדולה שהייתה פה.
<יובל פרנקל: שם גם נספר ונעשה רשימה באיזה ערים ראשי הערים לא מקדמים את זה ולא מאפשרים לנו לבנות מהסיבות שהוזכרו כאן.
יואל רזבוזוב: אנחנו אחרי זה נקיים דיון עם היושב ראש ואני מאמין שאנחנו נלך לכיוון הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם רוצים לדחוף בערים שראשי הערים לא מוכנים לתת את הפתרון ודווקא ללכת למקומות שכן נתנו וגם לשבח.
יואל רזבוזוב: מרגריטה סלבקין, מחיפה, פעילה חברתית, 'פרוגרס'.
<מרגריטה סלבקין: נתחיל מאנג'לה.
<אנג'לה פיינברג: חיפה זאת אני.
<אנג'לה פיינברג: אני רציתי קודם כל לדבר על הנושא הכי רגיש שיש, שקיפות נתונים.
<אנג'לה פיינברג: עד עכשיו אנחנו לא הצלחנו לקבל מידע לפי ערים.
<אנג'לה פיינברג: כולם מדברים על 27,000 שעומדים בתור על מנת לקבל דיור מוגן, האם יש למישהו, האם יש אפשרות לקבל נתונים לפי ערים?
יואל רזבוזוב: לא, המנכ"ל אמר שבאינטרנט אפשר להיכנס ולראות.
<אנג'לה פיינברג: לא, אי אפשר.
<מרגריטה סלבקין: לא, באינטרנט בן אדם יכול לראות רק את התור שלו וזהו.
<אנג'לה פיינברג: וגם, התור שלו, בוא נגיד הוא עומד בתור שנים רבות, פתאום באיזה שהוא שלב הוא מוצא את עצמו במקום תור מספר 30, 500, 150, לא חשוב מה.
<אנג'לה פיינברג: דוחים את התור בלי שום הסבר וללא שום סיבה.
יואל רזבוזוב: חביב, לפי ערים?
יואל רזבוזוב: השאלה איך באמת - - -
<אנג'לה פיינברג: כי אומרים שחסר דיור, צריך לבנות - - -
<חביב קצב: העברת נתונים למישהו, זה מחייב - - - אתה יודע, יש חוק איך אתה מעביר נתונים.
<מרגריטה סלבקין: לא, אם אנחנו רוצים לבנות נגיד בעיר פתח תקווה אנחנו צריכים לדעת כמה אנחנו - - -
<חביב קצב: ראש עיריית פתח תקווה יודע את הנתונים וראש עיריית חיפה יודע את הנתונים.
<מרגריטה סלבקין: אז אני שאלתי ולא קיבלתי תשובה.
<חביב קצב: וסגנית ראש עיריית חיפה יודעת את הנתונים.
<מרגריטה סלבקין: לא בטוח.
<חביב קצב: וחברי מועצה של עיריית חיפה יודעים את הנתונים ומנכ"ל שקמונה בחיפה יודע את הנתונים.
<חביב קצב: כל אותם אנשים שצריכים לבנות יודעים את הנתונים.
<חביב קצב: יותר מאשר יודעים את הנתונים, אנחנו גם מחכים לפעילות שלהם על מנת לזרז את הבנייה.
<אנג'לה פיינברג: מצוין, אז למה היום רק אנשים משנת 95' או 96' מקבלים עכשיו דירות?
<אנג'לה פיינברג: כמה יש אנשים מול כמה דירות?
<חביב קצב: זה את מדברת על משהו אחר, אין דירות.
<אנג'לה פיינברג: אז איך אפשר לדעת אם יש דירות או אין, אם אין לנו נתונים?
<חביב קצב: כל מי שצריך לדעת יודע.
<אנג'לה פיינברג: עוד פעם, אמרנו שאנחנו צריכים ללחוץ כאזרחים, כבוחרים, על ראשי הערים שלנו ועל המועצה שלנו.
<אנג'לה פיינברג: איך אנחנו יכולים ללחוץ אם אנחנו לא יודעים מול מה אנחנו עומדים?
<אנג'לה פיינברג: במשרד השיכון, אתם אמרתם, ממש יודעים את כל המספרים, הכול מפורסם, ממשרד הקליטה משום מה אין שום מספר מפורסם.
<אנג'לה פיינברג: אנחנו לא מבקשים רשימה מלאה, לא מבקשים כמה אנשים לפניי, אחריי, נטו מספר לפי עיר, כי יש כל מיני מקורות.
<אנג'לה פיינברג: בפתח תקווה התקשר חבר מועצה לנציג של משרד הקליטה והתחיל לשאול אותו 'כמה אנשים יש לנו?' מההסבר שלו לא היה ברור כלום, אחר כך הוא קיבל 3,000-4,000, אולי כן נכנסו, יצאו וזה, אז הוא נדהם.
<אנג'לה פיינברג: מה שאנחנו אומרים, למה ראשי ערים לא רוצים לבנות?
<אנג'לה פיינברג: כי הם לא יודעים מול מה הם עומדים, הם לא יודעים את המושג עולה חדש.
<אנג'לה פיינברג: הם שמעו, עולה חדש, כן, עלו מתישהו וזה, אנחנו כן התקדמנו, אין לנו בעיות, אבל להורים שלנו יש בעיות, זה 27,000, כמו שאתם אומרים, ויכול להיות שזה לא 27,000, יכול להיות שזה 5,000, יכול להיות שזה 60.
<אנג'לה פיינברג: מה קשה לפרסם נתונים פר ערים?
<אנג'לה פיינברג: תגידו, 'בפתח תקווה 2,183, בחיפה 210', לא יודעת, זה לא קשה, נכון?
<אנג'לה פיינברג: אנחנו לא מבקשים פה רשימה פרטנית.
קסניה סבטלובה: זו הערה חשובה מאוד.
יואל רזבוזוב: נבדוק את העניין הזה.
<אנג'לה פיינברג: ממידע שאני קיבלתי בחיפה, למשל, הם אמרו לי שיש דירות.
<אנג'לה פיינברג: אז אם יש דירות למה אנשים עומדים בתור 20 שנה?
<אנג'לה פיינברג: מאיזה סיבה?
יואל רזבוזוב: לא, זו התשובה, גם אני שמעתי את הטענה הזאת שאמרו שיש דירות.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע, אני לא בדקתי אותה, אני - - -
<חביב קצב: אני יכול להגיד לך באחריות, לנו אין דירות.
<יובל פרנקל: - - - מילאו את הדירות האלה.
<חביב קצב: לפני שנתיים היה לנו.
<אנג'לה פיינברג: אז אם חסר, לבנות.
<אנג'לה פיינברג: יש קרקע חומה, למשל בחיפה יש מקום, למה לא בונים?
יואל רזבוזוב: לא, בחיפה יש התנגדויות.
יואל רזבוזוב: שכן רוצים לבנות, יש נכונות של העירייה, אבל יש התנגדויות בוועדה של תושבים.
<אנג'לה פיינברג: זה בסדר, אבל כל עוד שאנחנו לא נדע מספרים מדויקים כמה אנשים עומדים בתור אנחנו לא נדע כמה צריך ונוכל ללחוץ - - - (היו"ר אברהם נגוסה)
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים ב-11:00.
אברהם נגוסה: לפני זה יש לי באמת שתי שאלות, חביב.
אברהם נגוסה: אני מחזיק פה את החלטות הממשלה ב-2011 וב-2012.
אברהם נגוסה: בהחלטת ממשלה 3052 מ-27.3.11 נקבע על הקמת 5,000 יחידות דיור.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת כמה כבר הוקמו.
<חביב קצב: זה תחילת דבריי כשדיברתי על קרקע חומה וכשאמרתי בעזרת ה' עד יולי השנה אנחנו נסיים לבצע את החלטת הממשלה בהקמה של 4,000 יחידות דיור.
אברהם נגוסה: לא 5,000.
<חביב קצב: לא, 4,000 יחידות דיור, זה בשנת 2012.
אברהם נגוסה: לא, ב-2012 החלטה 4433, הוקצו מיליוני שקלים - - -
<חביב קצב: 4,000, 110,000 שקל לכל יחידת דיור.
אברהם נגוסה: כמה כבר ניצלתם מזה?
<חביב קצב: זו עלות תקציבית של 440 מיליון שקל, עד יולי השנה, זה בדיוק מה שפתחתי ואמרתי, נסיים את ביצוע החלטת הממשלה.
<חביב קצב: גם החלטת הממשלה דיברה על הליך של ארבע שנים.
<חביב קצב: היינו צריכים לסיים את זה בשנה שעברה, רק בגלל שבשנה שעברה לא היה תקציב זה נדחה לשנה.
<חביב קצב: מאז החלטת הממשלה עברנו שנתיים בלי תקציב, שנת 2013 ו-2015.
אברהם נגוסה: אני רק לא הבנתי למה פחות 1,000 יחידות דיור?
אברהם נגוסה: למה 4,000 במקום 5,000?
<חביב קצב: זה 4,000.
<חביב קצב: בהתחלה דיברו על 5,000, אחר כך כשהוסיפו תקציב דיברו על 4,000.
יואל רזבוזוב: התייחסות אחת.
יואל רזבוזוב: בסוף, אני דיברתי על זה כבר לא פעם, אנחנו כן נצטרך להיכנס, אני לא סתם אומר את זה, אני מקבל המון המון פניות בנושא של השקיפות של אותו תור.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לפשט את זה.
יואל רזבוזוב: אמרת שיש מנגנון, אנחנו ניפגש, צריכים לפשט.
<חביב קצב: בכיף, בבקשה, ברשותך.
אברהם נגוסה: אני אסכם את הדיון בזה שקודם כל יש לנו התחייבות ממשרד השיכון ומשרד האוצר שתוך שבועיים הם יחזרו אלינו בעניין של ההורדה והחזרה של הכסף רטרואקטיבית בעניין הגדלה של השכירות לקשישים.
אברהם נגוסה: זה אנחנו מחכים לעוד שבועיים.
אברהם נגוסה: בעניין של בנייה על קרקע חומה, שמענו גם עכשיו, ליתר ביטחון שאלתי ושאלנו עוד פעם, אנחנו מחכים עד יולי להתבשר על בנייה של 4,000 יחידות דיור - - -
<חביב קצב: לסיים את ה-4,000.
אברהם נגוסה: לסיים, כן.
אברהם נגוסה: זה נמצא במהלך.
אברהם נגוסה: יש בכמה מקומות בעיות משפטיות, אבל אני מקווה, הוא הבטיח לנו לסיים את יולי.
אברהם נגוסה: אבל בינתיים יש גם בשורה שהוא אמר לנו, שיש הגדלה בסיוע לשכר דירה לקשישים שגרים לבד, לא עם בני משפחה.
אברהם נגוסה: לפי הצעתו של יובל פרנקל אנחנו נקיים דיון בבית גיל זהב בכפר סבא בקרוב ואנחנו נזמין את כל מי שרוצה שיצטרף אלינו.
אברהם נגוסה: כן, יש גם פרוטוקול.
טלי פלוסקוב: לא רציתי להפריע, אני רציתי כל הזמן להגיד את זה, אבל כל כך התרשמתי מדבריה של מרינה.
אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו מאוד מודים לכם שקיבלתם אותנו והגעתם לפה.
אברהם נגוסה: אני רוצה גם לברך את חברת הכנסת טלי פלוסקוב, שהיא יזמה את הדיון ולכן אני מאוד מודה לך.
אברהם נגוסה: אני אציג את הצוות שהגענו לפה.
אברהם נגוסה: אני וחברת הכנסת טלי פלוסקוב, דנה גורדון שושני, מנהלת הוועדה, ציפי גלעדי, ראש תחום פרלמנטרי בוועדה, יגאל אמיתי דובר הוועדה ואורי פארדניק, יועץ פרלמנטי שלי וישמבל קפלה, גם יועץ פרלמנטרי שלי, ורשם הפרוטוקול, רפאל נתן, הוא נמצא שם.
אברהם נגוסה: יש גם את נציגי משרד העלייה והקליטה, גב' שפרה קירשנבאום, נציגים ממשרד הכלכלה, וגם הביטוח הלאומי.
אברהם נגוסה: אלה המשרדים.
אברהם נגוסה: אני בטוח שיש גם פה נציגים של המחלקה לעניין עלייה וקליטה.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, אנחנו מודים לך.
אברהם נגוסה: אני אתן קודם, ברשותך, לחברת הכנסת טלי פלוסקוב, ולאחר מכן נשמח לקבל דיווח ממך ונושאים שאנחנו נדון בהם.
<ניסן בן חמו: בשמחה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ולראש העיר, עורך הדין ניסן בן חמו, מנהלת מחלקת קליטה ועלייה, מרינה גלייזר, חברתי היקרה, עבדנו ביחד לא מעט.
טלי פלוסקוב: אתם בטח ראיתם איך אני נכנסתי לכאן, אלה אנשים יקרים שבאמת עשו כאן עבודה בעיר בצורה, בעיניי, נפלאה, יוצאת מן הכלל.
טלי פלוסקוב: בזכות האנשים האלה אנחנו בזמנו הצלחנו לעשות המון דברים ואני שמחה מאוד באמת שזה ממשיך, שיש לזה המשך.
טלי פלוסקוב: למה בעצם עלה הרעיון להזמין את ועדת הקליטה לערד?
טלי פלוסקוב: משתי סיבות, אנחנו כוועדה עוברים עיר עיר ואני חושבת שזו גישה חדשה של כבוד היושב ראש, חבר הכנסת אברהם נגוסה, שהוועדה לא תשב רק בכנסת ותדבר, אלא גם תרגיש ותראה מה קורה בשטח.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו מתוך הוועדה יכולים להשפיע על מה שקורה בערים במדינה והמדיניות של משרד הקליטה אז השגנו את מה שבעצם הצבנו לעצמנו.
טלי פלוסקוב: אחרי הביקור שלנו בחיפה, ושמעתי את המצגת הנפלאה של עובדי מחלקת הקליטה וראיתי את הפרויקט של קליטת העלייה, יש שם שתי פרויקטוריות שעובדות על זה, ואז זכרתי, רגע רגע רגע, היה לי משהו כזה בערד, האם זה נמשך?
טלי פלוסקוב: ואז התברר שלא, ולמה לא?
טלי פלוסקוב: כי ערד כאחת מערי הפריפריה, אין לה משאבים שמשרדי הממשלה כל הזמן מבקשים ואני מדברת על זה בכל ועדה ובכל הזדמנות, המילה הזו שאנחנו כולנו צריכים למחוק אותה מהשיח שלנו, מה זה מצ'ינג?
טלי פלוסקוב: האם מישהו לוקח בחשבון מה העיר צריכה לשים כדי לקבל את הפרויקטים שהמדינה מציעה?
טלי פלוסקוב: כמה פעמים דווקא בערי פריפריה נאלצים לוותר על הסכומים שהמדינה מציעה להם בפרויקטים שונים, ואני מדברת עכשיו על כל משרד ממשלתי, אני מדברת גם על משרד החינוך וגם על משרד הרווחה וגם על משרד הקליטה ומשרד התחבורה, כמה פעמים הרשויות נאלצות להגיד 'תודה, אנחנו לא צריכים את הכסף', כי אין את הכסף הקטן הזה להשלים.
טלי פלוסקוב: הרשויות והאנשים שגרים כאן, הם לא פחות חשובים מהאחרים ולא פחות טובים ולא פחות איכותיים.
טלי פלוסקוב: יש הכול, אבל יש רשויות שהם במצב כלכלי לא פשוט וכל הזמן מצמצמים.
טלי פלוסקוב: כל הסכמי השכר שאנחנו מקבלים החלטות ומתגאים בהם, מי צריך לשלם?
טלי פלוסקוב: הרשויות.
טלי פלוסקוב: מישהו נותן להם כסף לזה?
טלי פלוסקוב: על חשבון מי זה מגיע?
טלי פלוסקוב: על חשבון מה זה מגיע?
טלי פלוסקוב: על חשבון הפרויקטים שהרשויות לא מצליחות לבצע.
טלי פלוסקוב: זה משהו, שוב אני אומרת, אני אומרת את זה לא בפעם הראשונה בוועדה הזאת, אני אומרת בכל מקום, כדי שסוף סוף אנחנו נשנה את השיטה הזאת ואת המילה הזאת נמחק מהלקסיקון שלנו, מצ'ינג.
טלי פלוסקוב: יש משרדים שהשכילו לשנות ולעשות את זה דיפרנציאלי, יש כאלה שרק 25%, יש כאלה ש-10%.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שמשרד הקליטה - - -
<ניסן בן חמו: דווקא משרד הקליטה היה בסדר בחלק מהדברים.
טלי פלוסקוב: נכון, בגלל זה אני אומרת, אדוני היושב ראש, שאני לא מדברת כאן רק על קליטה, אני מדברת כרגע על ערים קולטות עלייה שאחוז העולים בעיר הזאת הוא כ-40% והיחס לרשויות האלה, שוב, אני לא מדברת רק על ערד ורק על קליטה, היות שאנחנו בוועדת קליטה ודנים שם בכל הנושאים, אז אני מרשה לעצמי קצת להרחיב.
טלי פלוסקוב: לכן אני חושבת שאנחנו, אדוני היושב ראש, צריכים לפעול גם מתוך הוועדה, לפנות לכל המשרדים, ואני אגיד בסוף מה אני ממליצה כוועדה לעשות, לרשויות קולטות עלייה, לרשויות שיש אחוז עולים כזה גבוה, לשנות את השיטה הזאת.
טלי פלוסקוב: המצ'ינג, בכלל למחוק אותה.
טלי פלוסקוב: זו הסיבה הראשונה שרציתי שהוועדה תגיע לכאן, והסיבה השנייה זה בדיוק מה שמרינה אמרה, שהפעם האחרונה הוועדה הגיעה לעיר הזאת לפני 20 שנה.