GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עופר דהן: אני רוצה להתייחס לסעיף 3, להערה "לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל".
<עופר דהן: יש פה זכויות רבות ואני הייתי גם חלק מהזכות הזו בסוכנות היהודית.
<עופר דהן: אבל יש גם גופים אחרים שמטפלים בעלייה למדינת ישראל.
<עופר דהן: אני רוצה להזכיר את "נפש בנפש", את ארגון תהילה, את ההסתדרות הציונית, את גבהים, את הקרן לידידות, את התאחדויות העולים.
<עופר דהן: רבים מהם משתתפים כאן היום לכן להזכיר ארגון אחד ולא להזכיר ארגונים אחרים, יש בזה לדעתי טעם לפגם.
סופה לנדבר: לאן אתה מוביל את זה.
סופה לנדבר: על איזה סעיף אתה מדבר?
<עופר דהן: אני מדבר על סעיף 3(ב).
<עופר דהן: "שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית".
<עופר דהן: כמו שציינתי, יש ארגונים רבים שעוסקים בעלייה.
יחיאל חיליק בר: לא הבנתי את הבעיה.
אברהם נגוסה: הוא טוען שמציינים רק את הסוכנות וההסתדרות הציונית וצריך לציין גם ארגונים יהודים אחרים בתחום העלייה.
יחיאל חיליק בר: לדעתי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית הם הגופים שהכי מזוהים עם העלייה ההיסטורית מרוסיה מרוקו וכו'.
יחיאל חיליק בר: אז תכתוב את "נפש בנפש" וארגון שני לא תכתוב?
<קריאה: אלה שני הגופים היחידים שיש אמנה אתם.
<קריאה: לכן הם ייחודיים.
יחיאל חיליק בר: הטענה של עופר לא מקובלת מבחינתי.
יחיאל חיליק בר: מאוד דמוקרטי ונכון להגיד או כולם או כלום.
יחיאל חיליק בר: אבל קודם כל אתה לא יודע על כולם, גם אם תביא לי את כל רשימת הארגונים שעוסקים בעלייה אני אוכל להמציא לך עוד כמה ארגונים שעושים את זה.
יחיאל חיליק בר: אין חולק על זה שהסוכנות היהודית מזוהה עם המאמצים של כל העליות וההסתדרות הציונית היא כמובן חלק מהמערך הזה.
יחיאל חיליק בר: לכן אם בגלל שלא תציין את כל העמותות תוציא מהחוק הזה גם את הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, אני חושב שיעשה עוול.
יגאל גואטה: אנחנו רוצים שתוסיף.
יחיאל חיליק בר: לא נוכל להכניס את כל הארגונים, אין מה לעשות.
יחיאל חיליק בר: אני לא לוביסט של הסוכנות אבל אני יודע שהסוכנות היהודית מזוהה מאוד עם העלייה וראוי שהסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית יהיו בחוק הזה.
יחיאל חיליק בר: אם תצליח להגיע להסכמה בעם ישראל על כל הארגונים שמזוהים עם זה באופן רשמי, אז בבקשה, נכניס אותם, לדעתי לא תצליח להגיע לזה ולכן כדאי להשאיר את הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.
יגאל גואטה: אולי כדאי להוסיף "וכן עם שאר הארגונים הפועלים".
<מרב תורג'מן: יש סמכות רחבה לשר העלייה והקליטה לקבוע פעולות נוספות שיקוימו במדינת ישראל ומחוץ למדינת ישראל.
<מרב תורג'מן: הפעולות מחוץ למדינת ישראל יכולות להיעשות בשיתוף פעולה עם הסוכנות ועם ההסתדרות.
יגאל גואטה: או עם שאר הארגונים.
<מרב תורג'מן: אין חובה לקיים את הפעולות עם הסוכנות היהודית.
יגאל גואטה: אז אפשר להוסיף "או עם שאר הארגונים" לכבד אותם, זה הכול.
<מרב תורג'מן: זו סמכות שקיימת.
<מרב תורג'מן: זה ממילא קיים.
<מרב תורג'מן: הנוסח מאפשר את שיתוף הפעולה כי מישהו ימצא לנכון לשתף אתם פעולה.
יחיאל חיליק בר: ראוי לציין שלממשלה יש אמנה רשמית עם הסוכנות על שיתוף פעולה בענייני עלייה והם פועלים בשיתוף פעולה הזה כבר משנת 1952, מה שעוד יותר נותן לך תירוץ רשמי להוסיף את השם שלהם בחוק.
סופה לנדבר: לא חשבתי שעל החקיקה הזו יהיו כל-כך הרבה ויכוחים.
אברהם נגוסה: זה מעודד את הפעילות שלנו שהרבה גורמים רוצים להצטרף.
אברהם נגוסה: זה טוב, זה חיובי.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת אנחנו צריכים ללכת עם מה שמתאים בחוק.
אברהם נגוסה: לדעתי, כמו שאמר חבר הכנסת חיליק בר, יש אמנה בין ממשלת ישראל לסוכנות היהודית ולהסתדרות הציונית לכן נישאר עם האמנה הזאת ולא נפרוץ את זה.
אברהם נגוסה: זה לא יהיה החוק הראשון.
אברהם נגוסה: בכל זאת הייתי שמח לשמוע עמדה של משרד המשפטים בנושא.
<חנן ארליך: הנושא הזה עלה בישיבה הקודמת של הוועדה ונתבקשנו לשקול את העמדה שלנו.
<חנן ארליך: אז הבענו התנגדות ראשונית ונתבקשנו לשקול את העמדה.
<חנן ארליך: שקלנו את העמדה ואנחנו סבורים שלא צריך להוסיף לנוסח שאושר בוועדת השרים לחקיקה את התוספת שנמצאת ב-3(ב) לעניין שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית.
<חנן ארליך: הנימוקים העיקריים, שחלקם עלו פה, הם קודם כל שהתוספת הזאת לא מוסיפה למעשה שום דבר כיוון שגם בלעדיה, לפי נוסח הסעיף שהנוכחי שאושר בוועדת השרים, שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה.
<חנן ארליך: ברגע שאתה כותב את זה אתה מאפשר לו גם פעולה עם ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית וגם עם כל מיני גופים אחרים וגם בלעדיהם.
<חנן ארליך: הנוסח רחב, כוללני, הוא מספיק ובדיוק על זה נאמר:
<חנן ארליך: כל המוסיף גורע.
אברהם נגוסה: כלומר אתם מתנגדים לתוספת שהציעו.
<חנן ארליך: מתנגדים לאזכור של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית.
סופה לנדבר: אבל היוזמים של החוק החליטו שכך זה יהיה.
<חנן ארליך: הנוסח שאושר בוועדת השרים לחקיקה לא כלל את התוספת הזאת.
<חנן ארליך: כפי שציינה היועצת המשפטית של הוועדה ועדת השרים שהחקיקה תקודם בהסכמות משרדים שונים, ביניהם אנחנו, לכן אנחנו אומרים את עמדתנו.
אברהם נגוסה: תסלחו לי, אני חייב ללכת להצביע.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת סופה לנדבר תחליף אותי.
<חנן ארליך: אני אמשיך בנימוקים למה אנחנו מתנגדים.
<חנן ארליך: האזכור המפורש של גופים מסוימים יכול ליצור מעין טענות - - -
סופה לנדבר: אבל יש אמנה.
<חנן ארליך: משפטית טענות להסדר שלילי.
<חנן ארליך: כלומר דווקא מי שנזכר ואחרים לא, במיוחד בנוסח הזה.
<חנן ארליך: שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות, רק הם ולא אחרים, דבר שיכול להעלות טענות בהמשך.
סופה לנדבר: השר יכול להחליט שגם אחרים.
<חנן ארליך: אפשר לטעון שזה כובל את ידיו של שר העלייה והקליטה.
<חנן ארליך: אפילו נוסח של "לרבות" שזה נוסח שלא כל-כך מקובל בחקיקה, אבל אפילו אם הוא יהיה, גם הוא יוכל לבלבל.
<חנן ארליך: דבר שני, אופי החוק הוא אופי כללי שקובע עקרונות, קובע כיוונים כלליים, הוא לא נכנס לפרטי הפעולה אם תעשה ואיך תעשה.
<חנן ארליך: גם פה, ברגע שאתה נכנס לדברים אתה מצמצם במידה מסוימת את החוק.
<חנן ארליך: זה עלול להימצא כמצמצם.
<חנן ארליך: הוזכר חוק המעמד, חוק שנותן את המעמד של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל תשי"ג-1952 וגם האמנות שנקבעו לפיו, האמנה עם הסוכנות והאמנה עם ההסתדרות, זו המסגרת המשפטית הנורמטיבית שבה הוסדר מעמדן ותפקידיהן של המוסדות הלאומיים האלה.
<חנן ארליך: יש ועדת תיאום משותפת לממשלה ולכל אחד מהגופים.
<חנן ארליך: זה הפורום וזה המנגנון שבאמצעותו מוטלים תפקידים, נערכים שיתופי פעולה עם הגופים האלה, ולא באמצעות קביעה בחוק אחר, או בכלל בחקיקה ראשית, של תפקידים או מטלות נוספות.
<חנן ארליך: צריך לציין שתקנות חובת המכרזים מאפשרות התקשרות ופטור ממכרז עם הגופים האלה בהתאם לאמנות בהם הממשלה התחייבה לאפשר הקלה בהתקשרות עם הגופים ופעולה אתם.
<חנן ארליך: אלה המסגרות הנורמטיביות שקיימות להוראות מהסוג הזה ולא חוק אחר שלא מן העניין הזה.
<חנן ארליך: לכן, מהסיבות האלה אנחנו מתנגדים לתוספת.
אברהם נגוסה: מנכ"ל הסוכנות היהודית בבקשה.
<יהושע שוורץ: עם כל הכבוד שיש לי למשרד המשפטים, העמדה של משרד המשפטים קצת משונה לי.
<יהושע שוורץ: מאז קום המדינה ועוד לפני קום המדינה, מי שהביא לפה שלושה מיליון עולים זו הסוכנות היהודית.
<יהושע שוורץ: מי שהביא שנה שעברה 32,000 עולים זו הסוכנות היהודית.
<יהושע שוורץ: אנחנו משלמים על הטיסות ובודקים את הזכאות בכל העולם, חוץ מחב"מ.
<יהושע שוורץ: לכן, אמנה שנחתמה בין ממשלת ישראל לסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, קובעת שהסוכנות היהודית אחראית על ארגון פעילות העלייה למדינת ישראל.
<יהושע שוורץ: אנחנו עושים את זה.
<יהושע שוורץ: יש גופים אחרים שגם מתעסקים בזה, גם עוזרים, אבל מי שאחראי מטעם ממשלת ישראל לפי חוזה ואמנה זו הסוכנות וההסתדרות.
<יהושע שוורץ: לכן אין לעשות חוק עלייה בלי הסוכנות היהודית.
<יהושע שוורץ: זו גם עמדה של משרד העלייה והקליטה שהוא המשרד שאמון על הנושא מטעם ממשלת ישראל.
<יהושע שוורץ: ברור שיש ועד על התיאום.
<יהושע שוורץ: אני מזכיר הוועד על התיאום, המזכיר השני נמצא פה גם, הוא מההסתדרות הציונית העולמית.
<יהושע שוורץ: אנחנו מתאמים את הכול עם מדינת ישראל.
<יהושע שוורץ: אבל איך אפשר שהגוף שהביא לפה שלושה מיליון עולים, שממשיך להביא את העולים, לא יארגן יחד עם משרד העלייה והקליטה פעילות בחוץ לארץ.
<יהושע שוורץ: אנחנו רוצים חוק שיצוין גם בקהילות היהודיות בעולם.
<יהושע שוורץ: אנחנו רוצים חוק של יום העלייה גם בקהילות היהודיות, שיעודד עלייה, שהקהילות תהיינה מעורבות בזה.
<יהושע שוורץ: לכן הנימוקים ששמעתי מאוד משונים לי.
<שרי פייר: ד"ר שרי פייר, מנהלת תחום חינוך במשרד העלייה והקליטה.
<שרי פייר: המשרד מצדד בהחלט בעמדה שהוצגה פה כעת מהסוכנות ומההסתדרות הציונית.
<מרב תורג'מן: נשמעות פה עמדות שונות מטעם משרדי ממשלה.
<מרב תורג'מן: זה לא אמור להיות.
<מרב תורג'מן: זה לא הקוורום לבצע את הוויכוח מול משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: מה הדעה שלך, היועצת המשפטית?
<חנן ארליך: העמדה שלנו עברה למשרד הקליטה ומוכרת להם.
<מרב תורג'מן: הצעת החוק צריכה להיעשות בתיאום.
<מרב תורג'מן: נשמח לקבל עמדה אחידה מטעם משרדי הממשלה לגבי הצעת החוק.
יחיאל חיליק בר: אדוני היושב-ראש, כשיצאת, משרד המשפטים הביע את דעתו על סעיף 3(ב).
יחיאל חיליק בר: אני חייב לומר לך שהטיעונים לא רציניים.
יחיאל חיליק בר: זה לא לוקח שום דבר מהסמכויות של שר העלייה והקליטה.
יחיאל חיליק בר: רשום פה שהוא רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה וזה אומר שהוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.
יחיאל חיליק בר: אני חושב שמעבר לזה שחשוב שהטקסט הזה על הסוכנות היהודית יהיה פה מבחינה חוקית, יש פה גם משהו הצהרתי, אפילו מעט מכבד.
יחיאל חיליק בר: יש הרבה הצעות חוק, אתה יודע את זה טוב ממני, שהם הצהרות חוק.
יחיאל חיליק בר: כמובן שזה לא המקרה הזה.
יחיאל חיליק בר: אבל בפעם הראשונה בהיסטוריה חוק עלייה, שמתייחס לעלייה ואין מוסד יותר מזוהה עם העלייה מאשר הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, גם אם לצירוף שלו פה אין משמעות אדירה מבחינת הסמכויות או חלילה נטילת הסמכויות ובטח זה לא הופך את זה לשלילי כמו שאולי רמזת, ולו בכדי שהכבוד ההכרה וההצהרה שאנחנו רואים בחלק שלהם במשך עשרות שנים בהעלאת מיליוני עולים.
יחיאל חיליק בר: אגב, אותי זה קצת מעודד שעמדות משרדי הממשלה שונות, מה שאומר שאין אחדות דעים.
יחיאל חיליק בר: אנחנו מחוקקים חוק כזה פעם אחת.
יחיאל חיליק בר: בחוק העלייה והקליטה צריך אזכור של הסוכנות היהודית, גם אם זה רק מן הכבוד.
יחיאל חיליק בר: אגב, הוא נותן פה סמכויות לשר הקליטה לעשות אירועים מתקציב המדינה גם בחוץ לארץ וגם בקהילות יהודיות שיש לנו אינטרס להעלות אותן לארץ ואין ארגון שמזוהה יותר עם הדבר הזה.
יחיאל חיליק בר: לכן אני מאוד מבקש שסעיף 3(ב) והתיקון שמוצע בו יהיה כלשונו.
יחיאל חיליק בר: גם לי יש המון כבוד למשרד המשפטים.
יחיאל חיליק בר: הטיעונים שלכם בקטע הזה לא דרמטיים, כמו אגב הטיעונים האחרים שלכם שיש בהם היגיון על האחדות וכו', אבל אני מבקש להתנגד להתנגדות הזו של משרד המשפטים.
מכלוף מיקי זוהר: גם חבר הכנסת גואטה ואני מצטרפים לבקשה שהתוספת תישאר.
<ראובן שלום: מעבר לזה שהחוק מזכיר אותנו כסוכנויות שפועלות לקליטת העלייה, אני חושב שציון יום העלייה בתפוצות הוא גם מכשיר לעידוד העלייה.
<ראובן שלום: פה בארץ זה להבנת המשמעות של העלייה, בתפוצות, בקרב העולים כשהם יודעים שמדינת ישראל וההסתדרות הציונית והסוכנות מציינות את זה ביום מיוחד, זה מכשיר לעלייה.
<ראובן שלום: לכן אני חושב שכן יש חשיבות וזה תומך בזה שאנחנו חייבים להיות שותפים כי אנחנו מטפלים, בסוכנות ובהסתדרות הציונית בעולים, בעלייה, בארגון העלייה, על-פי חוק, על פיה אמנה וזה מכשיר שיעזור לנו.
<יעל גויסקי: עורכת-דין יעל גויסקי, אני מייצגת את המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
<דנה גורדון שושני: את צריכה גם לציין לפרוטוקול שאת שדלנית.
<יעל גויסקי: אמרתי שאני עורכת-דין ומייצגת, עורכי דין רשומים כשדלנים.
<יעל גויסקי: בכל אופן אני כאן על תקן יועצת חקיקה לעניין החוק לא לעניין יתר הדברים.
<יעל גויסקי: אני מדברת על סעיף (ב), כפי שאמרה גם סמנכ"לית המועצה, שלצערה לא יכלה להגיע היום, לכן אני מדברת בשמה, שקיימת חשיבות מאוד גדולה איך מתבצע החוק, במיוחד במערכת החינוך.
<יעל גויסקי: המועצה לשימור אתרי מורשת מפעילה הרבה אתרים לציון העלייה, בין אם זה מחנה מעפילים, בין אם שחזור מעברות, כדי להבין איך היה כאן בישראל.
<יעל גויסקי: כדי שיהיה משהו נכון מבחינת הביצוע של החוק, אנחנו רוצים הילדים והנוער היום יבינו מה עברו העולים, גם בעבר וגם בהווה, חשבנו לעשות לפחות ברמת הפרוטוקול, כדי שיהיה ברור, שזה "לרבות ביקורים", איך שהשר יחליט יחד עם משרד החינוך, לאותם אתרים שמופעלים היום ברמה מסוימת על-ידי המדינה, כולל ביקור במוזיאונים לציון אותה עלייה.
<יעל גויסקי: בקשנו בהתחלה לכלול את המילים "לרבות ביקורים" בפעולות של השר.
<יעל גויסקי: אני רואה שזה לא הוסף בעקבות הדיון הקודם.
<יעל גויסקי: אבל אפילו לתת דוגמאות או לכתוב בדברי ההסבר שזה יכלול את זה.
<יעל גויסקי: שלא תהיה זו רק מורה שמגיעה לכיתה בשיעור ואומרת שהיום יום העלייה, אני אספר לכם קצת ובזה זה נגמר.
<יעל גויסקי: הילדים ישתעממו, לא יראו כלום ולא ירגישו את זה באופן מוחשי.
אברהם נגוסה: אני אסביר.
אברהם נגוסה: הבעיה שהיא מדברת בשתי שפות.
מכלוף מיקי זוהר: זאב אלקין לא מתנגד.
אברהם נגוסה: תקשיב לי, אני אעשה לך סדר.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה מסכים לאזכור במטרה, מה שאתה רצית.
אברהם נגוסה: משרד המשפטים מתנגד לזה.
מכלוף מיקי זוהר: שיתנגד.
מכלוף מיקי זוהר: אז מה?
אברהם נגוסה: דבר שני, בעניין של בית הנשיא, כולם מתנגדים.
סופה לנדבר: אנחנו בעד בית הנשיא, רק באותו תאריך.
אברהם נגוסה: אתה מוותר?
מכלוף מיקי זוהר: לא כולם מתנגדים.
אברהם נגוסה: כולם מתנגדים.
מכלוף מיקי זוהר: חברי כנסת?
אברהם נגוסה: לציון פעמיים?
מכלוף מיקי זוהר: הוא אמר שהוא בעד, אני בעד, טלי בעד.
אברהם נגוסה: לציון פעמיים של היום?
יגאל גואטה: לא לציין את זה כשני תאריכים.
יגאל גואטה: רק לציין י' בניסן בהסבר החוק.
יגאל גואטה: אם יהיו שני תאריכים זאת תהיה קטסטרופה.
מכלוף מיקי זוהר: יש מישהו שמתנגד לציון י' בניסן במטרת החוק מבין חברי הוועדה?
סופה לנדבר: אני בעד תאריך אחד.
מכלוף מיקי זוהר: לא שני תאריכים, שזה יצוין במטרת החוק לציון יום העלייה.
מכלוף מיקי זוהר: את מתנגדת לזה?
סופה לנדבר: בטח.
מכלוף מיקי זוהר: למה?
מכלוף מיקי זוהר: כי חלילה יש לזה קשר דתי?
אברהם נגוסה: ההסבר של משרד המשפטים הוא שזה מבלבל.
סופה לנדבר: אני יהודייה וסבתא שלי יהודייה וסבתא של סבתא שלי הייתה יהודייה.
סופה לנדבר: כולנו היינו יהודים.
סופה לנדבר: אני יהודייה לא פחות ממנו.
מכלוף מיקי זוהר: אולי יש לך כעס על העניין הזה.
אברהם נגוסה: ההסבר של משרד המשפטים הוא שאם רואים י' בניסן ובמשפט אחר-כך רואים ז' בחשוון זה מבלבל.
מכלוף מיקי זוהר: מה אכפת לי מה הם אומרים?
מכלוף מיקי זוהר: אתה יודע עוד כמה דברים הם יגידו.
מכלוף מיקי זוהר: זה התפקיד שלהם לומר והתפקיד שלנו הוא להתעלם ממה שהם אומרים.
<רות דיין מדר: אדוני היושב-ראש, הבעיה של י' בניסן זה שהילדים נמצאים בחופשה.
מכלוף מיקי זוהר: זה יהיה יום אחד, ז' בחשוון בלבד.
סופה לנדבר: אתה לא יכול לכתוב תאריך אחד במטרת החוק וציון יום בתאריך אחר.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע חוות דעת של היועצת המשפטית.
<מרב תורג'מן: נושא המועד הוא לגמרי לא עניין משפטי.
אברהם נגוסה: מה הפשרה של משרד המשפטים?
<חנן ארליך: זו לא פשרה, בהנחה שהוועדה תתמוך בזה, הניסוח צריך להיות אחר.
<חנן ארליך: למשל אני מציע כחברה רב תרבותית ולציון יום הכניסה של עם ישראל לארץ ישראל בתאריך י' בניסן.
מכלוף מיקי זוהר: מצוין מתאים לי.
<מרב תורג'מן: מה זה "עם ישראל"?
מכלוף מיקי זוהר: את קוראת את זה כל שנה בהגדה של פסח.
<מרב תורג'מן: אני מדברת במובן המשפטי לא במובן הפוליטי.
אברהם נגוסה: תחזור על המשפט בבקשה.
<חנן ארליך: הניסוח שהצעתי לא מחייב.
<חנן ארליך: מכיוון שבספר יהושע מסופר על כך שעם ישראל נכנס לארץ ישראל והמונחים האלה הם מונחים מקראיים ו-י' בניסן זה תאריך שמופיע במקרא, אז צריך לנסח את התוספת באופן שיובהר שזה ציון של אירוע בהתאם למה שנזכר בתנ"ך.
סופה לנדבר: מה קשור התנ"ך לזה?
מכלוף מיקי זוהר: קשור.
מכלוף מיקי זוהר: הכול קשור.
מכלוף מיקי זוהר: אותי שכנעת.
<חנן ארליך: הניסוח צריך להיות כזה, לא של ציון יום העלייה, שזה בדיוק מה שמופיע אחרי זה, אלא אזכור או ציון יום הכניסה לארץ ישראל.
<חנן ארליך: אפשר לוותר על המילים "עם ישראל", אם זה גורם - - -
סופה לנדבר: זו לא כניסה זו עלייה.
יגאל גואטה: אדוני היושב-ראש, אפשר לבקש להפסיק את שידור הוועדה, שלא יראו שאנחנו מתעסקים בשטויות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את דעתם של חברי הוועדה לניסוח הזה.
יחיאל חיליק בר: חברת הכנסת לנדבר, אני מבין מה את אומרת, אבל אני רוצה להגיד שלחוק יש שני דברים.
יחיאל חיליק בר: הדבר העיקרי הוא ציון יום העלייה, שזה האקט החילוני לא המקראי, שאנשים עלו לארץ ישראל, למדינת ישראל מאז הקמתה ואנחנו מציינים את זה והסכמנו על זה ב-ז' בחשוון.
יחיאל חיליק בר: אם במטרת החוק, בניסוח מסוים, נעלה על נס את זה שב-י' בניסן עם ישראל נכנס לארץ ישראל באותו אירוע מקראי מפורסם, זה עונה על שני הדברים, זה לא סותר.
יחיאל חיליק בר: זה לא פוגע ביום העלייה שמתקיים בכל המוסדות, כולל בבית הנשיא לצורך העניין ב-ז' בחשוון.
יחיאל חיליק בר: אבל חשוב שבנאומים שלהם יזכירו גם את היום הזה.
יחיאל חיליק בר: זה פתרון מעולה שמשרד המשפטים מצא ואם חבר הכנסת זוהר מסכים לו אז הגענו להסכמה.
סופה לנדבר: אני מתנגדת.
יחיאל חיליק בר: אבל למה?
מכלוף מיקי זוהר: היא מתנגדת כי ליברמן החליט נגד דתיים, נגד חרדים ונגד הדת.
מכלוף מיקי זוהר: זה קו פוליטי ברור.
סופה לנדבר: מפני שאני מכבדת אותך אני אשמור על שתיקה בנושא הזה.
סופה לנדבר: אנחנו מכבדים את ליברמן ובנושא של קליטת עלייה אני חושבת שתרם הרבה למדינת ישראל.
מכלוף מיקי זוהר: מה זה קשור.
מכלוף מיקי זוהר: זה הקו של ליברמן, צריך ללכת עם הקו.
מכלוף מיקי זוהר: למה נגד הדת כל הזמן?
מכלוף מיקי זוהר: לא מצביעים לו דתיים?
אברהם נגוסה: בוועדה הזו אין אופוזיציה ואין קואליציה.
אברהם נגוסה: כולם יחד.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע למה חברת הכנסת לנדבר מתנגדת.
סופה לנדבר: אני מתנגדת משום שזה מכניס בלבול.
סופה לנדבר: אם חברי הכנסת ירצו לדבר על החודש הזה או על חודש אחר או על תאריך שקשור לתנ"ך הם יעשו את זה, לא צריך לפגוע באינטליגנציה בשביל זה.
סופה לנדבר: במשמעות זה צריך להיות תאריך אחד.
יחיאל חיליק בר: מבחינה פרקטית זה תאריך אחד.
יחיאל חיליק בר: זה לא פוגע.
סופה לנדבר: אתה יכול להכניס את זה בהסבר.
סופה לנדבר: זו לא מטרת החוק.
סופה לנדבר: אתה מבלבל בתאריכים וזה פשוט חסר היגיון.
אברהם נגוסה: זה מזכיר את ההיסטוריה.
<מרב תורג'מן: אני אקריא את הנוסח.
<מרב תורג'מן: אני מזכירה שזו הכנה לקריאה ראשונה.
<מרב תורג'מן: בעת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית שוב נבחן את הנוסח הזה, נבחן חלופות לאותו רעיון.
<חנן ארליך: אנחנו מתנגדים עדיין לכל התוספת.
<חנן ארליך: ככל שהוועדה תחליט על כך, לפחות שיהיה ניסוח מוודא.
<מרב תורג'מן: מלבד ההתנגדות המהותית לציון היום של י' בניסן, הם גם מתנגדים לציון המילה "עלייה".
<מרב תורג'מן: כדי שזה לא ייצור בלבול - - -
מכלוף מיקי זוהר: - -
סופה לנדבר: זה חוק של עליה.
סופה לנדבר: מה הקשר לכניסה?
מכלוף מיקי זוהר: לא שמעת על י' בניסן?
מכלוף מיקי זוהר: זה כתוב בתנ"ך.
סופה לנדבר: אני לא מומחית לתנ"ך וזה לא משנה מה שאני מאמינה כאן.
סופה לנדבר: מה קשור מה שאני מאמינה לחוק הזה?
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי זוהר, למה אתה מושך אחורה אנחנו רוצים להתקדם.
מכלוף מיקי זוהר: מבחינה בין-לאומית יש שלוש הצדקות לקיום שלנו.
מכלוף מיקי זוהר: יש את ההצדקה התרבותית, אנחנו עם, קבוצה מזוהה של אנשים.
מכלוף מיקי זוהר: יש את ההצדקה הטבעית שלכל אחד יש את האפשרות להצדיק את עצמו ויש את ההצדקה ההיסטורית.
מכלוף מיקי זוהר: על מה התבססנו בהצדקה ההיסטורית?
מכלוף מיקי זוהר: על התנ"ך.
מכלוף מיקי זוהר: בא בן גוריון, לקח את הספר ואמר הנה ההצדקה ההיסטורית של עם היהודי לזכות בארץ.
מכלוף מיקי זוהר: באותו ספר כתוב את המועד י' בניסן.
מכלוף מיקי זוהר: אז מה הבעיה שבחוק הזה נציין משהו שכתוב בספר הזה שאתו הצדקנו את הקיום שלנו כעם.
מכלוף מיקי זוהר: סך הכול כתוב שהכניסה לארץ ישראל הייתה ב-י' בניסן.
מכלוף מיקי זוהר: איפה הבעיה?
מכלוף מיקי זוהר: אני לא מצליח להבין איפה הבעיה?
סופה לנדבר: כמו שב-9 במאי רצית לעשות את זה לא לפי תאריך לועזי, כאשר כל העולם חוגג את היום הזה, אתה החלטת לעשות את זה לפי התנ"ך.
מכלוף מיקי זוהר: הסכמתי ל-ז' בחשוון.
מכלוף מיקי זוהר: קבלתי כבר את רוע הגזירה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנתקדם.
אברהם נגוסה: היועצת המשפטית תקרא את הנוסח ואנחנו נצביע.
<מרב תורג'מן: "ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל ביום י' בניסן".
מכלוף מיקי זוהר: מצוין.
סופה לנדבר: אני מתנגדת לזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נצביע.
סופה לנדבר: למי יש זכות הצבעה?
<דנה גורדון שושני: חבר הכנסת חיליק בר יכול להצביע במקום חברת הכנסת קסניה סבטלובה או במקום חבר הכנסת יצחק הרצוג.
אברהם נגוסה: אני רוצה להצביע קודם כל על מיזוג שלושת הצעות החוק ולאחר מכן נצביע על החוק.
<חנן ארליך: יש לנו הערה נוספת ל-3(ב).
סופה לנדבר: משרד המשפטים יודע שהחוק עבר איך שעבר בממשלה אבל בוועדות אנחנו יכולים ורשאים לשנות את הדברים.
אברהם נגוסה: יש עוד את ההכנה לקריאה שנייה ושלישית.
<חנן ארליך: הערה נוספת אם אפשר לגבי אזכור פעולות מחוץ לישראל.
<חנן ארליך: הסעיף כרגע בנוסחו כפי שהוצע על-ידי הוועדה הוא "לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל".
<חנן ארליך: גם בנושא הזה בישיבה הקודמת הערנו שייתכן ויש פה בעייתיות הן במובן של הסמכות הטריטוריאלית והן במובן של רגישות שתיתכן ביחסים בין-לאומיים.
<חנן ארליך: בקשנו לבדוק את העניין עם הגורמים העוסקים בכך אצלנו ואכן בדקנו את העניין גם במחלקה הבין-לאומית בייעוץ וחקיקה שבדקו מצדם גם מול משרד החוץ.
<חנן ארליך: הבקשה היא להשמיט את המילים "שיתקיימו מחוץ לישראל".
<חנן ארליך: גם פה הן גריעה מסמכותו של שר העלייה והקליטה.
<חנן ארליך: אפשר לכתוב "לרבות פעולות" או אפילו רק "לרבות".
<חנן ארליך: הורדת המילים "שיתקיימו מחוץ לישראל".
סופה לנדבר: אבל זה משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: למה הרחבנו את המשרד הזה מקליטה גם לעלייה?
סופה לנדבר: עשינו את זה לעידוד העלייה.
סופה לנדבר: הוא אחראי עכשיו גם על עלייה.
אברהם נגוסה: מקובל עליך אם נגיד "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית"?
סופה לנדבר: אני מכריזה על רביזיה, נצביע ביום אחר.
סופה לנדבר: אני מכריזה על רביזיה.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שמשנים עכשיו את כל החוק ואתה אומר שנצביע עליו.
אברהם נגוסה: זה לא פוגע בסמכויות של שר הקליטה לעשות פעולות בארץ ובחו"ל, צריך רק להוריד את המילה "מחוץ לישראל", ואז "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה".
סופה לנדבר: פה כתוב: "שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספת לציון יום העלייה", מה אחר-כך?
<מרב תורג'מן: "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית".
<מרב תורג'מן: אם יש להם סמכות לפעול מחוץ לישראל אז כמובן שהסמכות הזו נותרת בעינה.
<מרב תורג'מן: אין פה פגיעה בסמכות.
<חנן ארליך: בדברים שאמרתי אין בזה כוונה שאין לו סמכות לפעול גם בחוץ לארץ, רק לשם הזהירות.
<מרב תורג'מן: בהתאם למנדט שאותם גופים קבלו ממדינת ישראל לפעול.
<מרב תורג'מן: בוודאי שזה כפוף לאמנה.
אברהם נגוסה: הצבעה למיזוג שלושת ההצבעות.
אברהם נגוסה: מי בעד?
אברהם נגוסה: מי נגד?
סופה לנדבר: על איזה שלוש הצעות?
<מרב תורג'מן: על שולחן הוועדה מונחות שלוש הצעות חוק.
<מרב תורג'מן: האחת יום העלייה של חבר הכנסת מיקי מכלוף זוהר שמספרה 1856/20.
<מרב תורג'מן: הצעת החוק השנייה שבראשה עומד חבר הכנסת רוברט אילטוב וקבוצת חברי כנסת ומספרה 1738/20 והצעת חוק שלישית ביוזמת היושב-ראש שמספרה 1857/20.
<מרב תורג'מן: המיזוג שעולה להצבעה הוא מיזוג לפי סעיף 79(ג) לתקנון הכנסת שקובע שוועדה רשאית למזג שתי הצעות חוק או יותר באותו נושא שהועברו אליה אחרי הדיון המוקדם ולהביאם כהצעת חוק אחת לקריאה ראשונה.
אברהם נגוסה: בעד – רוב
אברהם נגוסה: נמנעים – אין
אברהם נגוסה: אושר פה אחד.
אברהם נגוסה: נעבור להצבעה על הנוסח.
<מרב תורג'מן: אמנם הקראנו את הצעת החוק בדיון הקודם אולם מכיוון שהיו כמה נוסחים שהתגלגלו במהלך הדיון, לדעתי יהיה נכון להקריא שוב את הנוסח.
<מרב תורג'מן: "הצעת חוק יום העלייה, התשע"ו-2016.
<מרב תורג'מן: מטרה.
<מרב תורג'מן: מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לשם הכרה בחשיבותה של העלייה לארץ ישראל, המהווה בסיס לקיומה של מדינת ישראל, להתפתחותה ולעיצובה כחברה רב תרבותית ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל ביום י' בניסן".
סופה לנדבר: אני מתנגדת, זה צריך להיות יום עליה ולא יום כניסה.
יחיאל חיליק בר: אולי תוסיף "וכן לעלייה".
סופה לנדבר: זו לא כניסה.
סופה לנדבר: אישור לכניסה יש רק ליוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: כל העולים עושים "עלייה" ולא "כניסה".
יחיאל חיליק בר: אבל מציינים פה משהו תנ"כי מקראי חשוב שלא פוגע במהות העניין.
סופה לנדבר: צריך להיות כתוב "יום עליה".
אברהם נגוסה: זו רק הכניסה לארץ.
סופה לנדבר: אז אתה תכנס לארץ, אני אעשה עלייה לארץ.
אברהם נגוסה: תמצא לנו מילה במקום הכניסה.
<חנן ארליך: "לציון יום הכניסה לארץ ישראל שחל בתאריך י' בניסן".
סופה לנדבר: "יום עליה שחל", אז אני אסכים.
<מרב תורג'מן: הטענה שזה מבלבל, שיום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון.
סופה לנדבר: אבל אנחנו מציינים יום עלייה ולא יום כניסה.
סופה לנדבר: תכתוב "לציון יום העלייה לארץ ישראל שחל - - -" אחרת זה מאבד משמעות.
<מרב תורג'מן: זה מאריך את המשפט.
סופה לנדבר: אז שיאריך את המשפט.
סופה לנדבר: אחרת זה מאבד את כל המשמעות.
<מרב תורג'מן: ברישא של הסעיף יש את חשיבותה של העלייה לארץ ישראל, המהווה בסיס לקיומה.
<מרב תורג'מן: את מבקשת שיהיה כתוב "ולציון יום העלייה לארץ ישראל שחל - - - " עמדת נציגי הממשלה היא שלציין שוב את יום העלייה כאשר בסעיף 2 כתוב שיום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון, עלול לגרום לבלבול.
<מרב תורג'מן: הרעיון להשתמש במונח שונה מ"יום העלייה" כדי שידעו לעשות את האבחנה.
<מיכל שטרית-רבל: סעיף 2(א) הוא בעצם הסעיף העיקרי בחוק הזה והוא כבר קובע שיום העלייה יצוין מידי שנה ב-ז' בחשוון.
<מיכל שטרית-רבל: הסעיף הראשון של המטרות מדבר על מטרות כלליות, מה זה בא לציין וכו'.
<מיכל שטרית-רבל: משום שחבר הכנסת מיקי זוהר מאוד רצה לציין את התאריך אז מצאנו דרך להכניס את זה בדרך אחרת.
סופה לנדבר: מקובל, כמו שהוא אמר שחל בתאריך כזה וכזה, אבל לא יום הכניסה, אלא יום העלייה.
<מיכל שטרית-רבל: אולי נאמר "שהתרחש", כדי להצביע על העבר.
סופה לנדבר: להתרחש זה בסדר.
<מרב תורג'מן: זה לא פותר את ההתנגדות שלה כי היא מבקשת שייכתב יום העלייה.
<מרב תורג'מן: אתם רוצים להשאיר את יום הכניסה?
<מיכל שטרית-רבל: כן.
<מיכל שטרית-רבל: יום הכניסה שהתרחש, בעבר.
<מיכל שטרית-רבל: זה משנה כי "חל" זה נשמע גם הווה ואנחנו רוצים לציין משהו שקרה בעבר לא עכשיו.
<מרב תורג'מן: "לציון מועד הכניסה לארץ ישראל שהתרחש ביום י' בניסן".
אברהם נגוסה: אנחנו מצביעים על סעיף 1 סעיף המטרה.
אברהם נגוסה: סעיף 1 אושר פה אחד.
<מרב תורג'מן: "2.
<מרב תורג'מן: מועד ציון יום העלייה.
<מרב תורג'מן: יום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון (להלן – יום העלייה).
<מרב תורג'מן: חל יום העלייה ביום שישי, יצוין יום העלייה ביום - - -" בנוסח המקורי דובר על יום חמישי, עלתה הצעה שזה יחול ביום רביעי, למרות שיושב-ראש הכנסת, אני מניחה, יש לו סמכות להקדים דיון ליום כנסת מן הסתם.
יגאל גואטה: אבל אם אנחנו רוצים שזה יהיה באותו יום, יהיו כאלה שיעשו ביום חמישי ובכנסת זה יהיה ביום חמישי.
יגאל גואטה: אז תקבעי יום רביעי.