GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: אנחנו לא מתייחסים על מהלך השירות, אנחנו מתייחסים אחרי שהם סיימו את השירות, אבל אני חושבת שחוץ ממשרד העלייה והקליטה הגורם המרכזי צריך להיות משרד הביטחון.
סופה לנדבר: הם נתנו למשרד הביטחון, הם נתנו למדינת ישראל, משרד הביטחון צריך לקחת חלק.
סופה לנדבר: זה לא סיום של שירות.
סופה לנדבר: משרד העלייה והקליטה אחראי על העלייה, אבל משרד העלייה והקליטה, במקרה של חיילים בודדים צריך שתהיה לו משענת ושיהיה לו גב כלכלי של משרד הביטחון.
סופה לנדבר: כך אני דורשת.
<איציק אוחנה: במיוחד שיש חיילים בודדים שהם לאו דווקא עולים.
<איציק אוחנה: חצי מהחיילים הבודדים אלה חיילים שהם - - -
חיים ילין: אני אימצתי גם חיילת בודדת שהיא צברית, אז מה?
חיים ילין: אנחנו יודעים את זה, יש, נו מה?
<איציק אוחנה: לא, זה לא רק משרד הקליטה, לכן זה משרד הביטחון.
אברהם נגוסה: כן, בהחלט.
אברהם נגוסה: אנחנו לא משחררים אף גורם, כל משרד רלוונטי צריך להתייחס לנושא ואם יש תכנית אז נשמע למה התכנית לא פועלת.
אברהם נגוסה: אם אין תכנית, בואו נצא עם תכנית, זה כל הנושא.
אברהם נגוסה: אז איציק, משרד הקליטה, בבקשה.
אברהם נגוסה: אם יש תכנית, תסביר לנו מה התכנית, מה היא עושה, נכשלה, לא נכשלה, הצליחה, בוא תסביר לנו.
<איציק אוחנה: בוקר טוב לכולם, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, כל האורחים.
<איציק אוחנה: אל"ף, אני מברך על הוועדה, אני גם חייב להגיד שוועדת המשנה של חוץ וביטחון דנה בכלל בכל המכלול של טיפול בחיילים עולים בודדים ומח"ל וגם שם סקרנו וכמדומני בעוד חודש או משהו כזה היא צריכה להתכנס שוב, כדי לראות שבאמת נותנים את כל הנדבכים התקציביים כדי לקיים את התכנית האמורה.
<איציק אוחנה: אני תיכף אסביר, אני לא אכנס לכולה, כדי לא לבזבז גם את הזמן, לגורמי הסוכנות היהודית, על הפלטפורמה של תכנית כנפיים, וכמובן אני באמת מברך על הפילנתרופיה וקרן מיראז' פה ויש עוד קרנות נוספות, אני מדבר במקרה הזה של תכנית כנפיים, שכבר עשר שנים משקיעה מיליונים לטובת העניין ואין ספק, כמו שכולכם אמרתם, וכולכם חושבים, לדעתי, שזה צריך להיות נחלתו של הממסד בקטע הזה.
<איציק אוחנה: הזכרתם את 'צוק איתן', אז אמרה חברת הכנסת סופה לנדבר, שהייתה עד לא מכבר שרה, אני רוצה להתחיל בזה, היו לנו עשרות של נפגעים מקרב החיילים העולים הבודדים.
<איציק אוחנה: אף אחד לא דגם, זה לא סטטיסטיקה, זה רק אומר דבר מאוד פשוט, שהם נמצאים בחוד החנית ובלחימה בכל המקומות.
חיים ילין: הם לא באים לפה להיות באפסנאות, ואני לא מזלזל באפסנאות.
<איציק אוחנה: אני יודע, יש גם כאלה, אדוני, שבאים והפרופיל או משהו כזה - - -
חיים ילין: לא, זה משהו אחר.
<קריאה: גם תומך לחימה מבורך.
<איציק אוחנה: גם תומך לחימה הוא מכובד וכל תפקיד שעושים הוא מכובד, אבל רובם נמצאים שם, אתם יודעים איפה הם נמצאים.
<איציק אוחנה: לעצם עניין התכנית.
<איציק אוחנה: יש תכנית שהיא כבר - - - חבל להמציא, לטעמי, אי ממליץ, וזה מה שאנחנו הולכים להציג, על פלטפורמה קיימת, שהיא תכנית כנפיים שעושה תהליך של - - -
אברהם נגוסה: כנפיים זו תכנית לחיילים בודדים, או לחיילים משוחררים?
<איציק אוחנה: חיילים עולים בודדים.
אברהם נגוסה: שמשוחררים.
אברהם נגוסה: אז בואו תתמקדו לאחר שחרורם, אל תיכנסו לשירותם.
אברהם נגוסה: אין לנו טענות, יש מעטפת סיוע, יש - - -
סופה לנדבר: גם בשירותם הם צריכים תמיכה.
אברהם נגוסה: כרגע אני לא רוצה שנלך לאיבוד בדיון, אני רוצה שנתמקד עכשיו רק לאלה ששוחררו.
אברהם נגוסה: כשיוצאים מהחממה, מהמעטפת של הצבא, הם נמצאים וחסר הכול.
אברהם נגוסה: לחייל בודד שהשתחרר לפני חודש, יש תכנית שאתה - - -
<איציק אוחנה: יש תכנית.
אברהם נגוסה: אז תתמקדו בזה.
<איציק אוחנה: את פירוט התכנית אני אשאיר להציג ל - - - אני אגיד מה האלמנטים שקיימים.
<איציק אוחנה: מה שקיים כרגע באלמנטים, היא מתייחסת או מטפלת ב-700 או 800 חיילים עולים בודדים, למרות שהמספרים הם ידועים, סדר גודל של 1,300 עד 1,500 חיילים עולים בודדים משתחררים כל שנה, חלקם חוזרים לטיול, לביתם וכו', בעתיד הם גם באים - - -
סופה לנדבר: כמה אחוזים חוזרים הביתה?
<איציק אוחנה: אני לא יודע להגיד, אין מחקר כזה, אבל ממה שאני לקחתי ובדקתי ב-2010, לקחתי בכוונה משוחררי 2010 ראיתי כניסות ויציאות וראיתי סדר גודל של 30% מהמאגר שקיים במשרד העלייה והקליטה חוזרים והם נמצאים בחו"ל מעל שנה.
<איציק אוחנה: האם הם חוזרים בחזור?
<איציק אוחנה: זה כבר דיון אחר, אנחנו נעשה בדיקה גם על העניין הזה.
חיים ילין: בין 70% ל-80% לפחות מגרעיני צבר, זה מה שאנחנו יודעים, נשארים פה.
<איציק אוחנה: נכון מאוד.
<איציק אוחנה: אלה המספרים שאנחנו מקבלים.
<יהודה שרף: יש לנו גם נתון גם על חוזרים בשנים האחרונות.
<איציק אוחנה: לעצם התכנית.
<איציק אוחנה: כרגע בתכנית, מבחינת המרכיבים של התכנית של הסוכנות היהודית וקרן מיראז' וכמובן בשיתוף עם צה"ל יש את הכנס רגע לפני, כי הוא חשוב בהיבט של החשיפה והירתמות לתכנית, ירחיבו פה על התכנית, שוב, לא להיכנס ולא לעשות כפל דברים, אבל השורה התחתונה, צריך להעצים את הסיפור של הליווי והמנטורים, גם ברמה הפרטנית, ותיכף יסבירו איך, וגם ברמה הקבוצתית, של סדנאות ותכניות העצמה כדי לתת להם את הנדבך שעד הרגע הייתם בחממה ועכשיו מה נדרש מכם וגם להמשיך ללוות אותו.
<איציק אוחנה: אנחנו מדברים על תכנית של שנתיים מיום השחרור, כי זה זמן לטעמי סביר, לפחות, הכי טוב כמה שצריך שנים, אבל אי אפשר לקפוץ, לטעמי, מעל הפופיק באורך של הזמן.
<איציק אוחנה: הדבר דורש עוד שני אלמנטים שהם לא קיימים, או צריך למסד אותם, האחד זה דמי קיום מחיה, והדבר השני זה הסיוע בשכר דירה או מקומות מגורים.
<איציק אוחנה: אלה שני אלמנטים שהם פער מאוד משמעותי ויש להם נגזרות תקציביות וצריך לתת על זה את הדעת.
<איציק אוחנה: אני ממליץ שכמו שחברת הכנסת סופה לנדבר אמרה קודם, זה אמור להיות במקשה אחת וברצף של הטיפול של משרד הביטחון, כמו שנותנים את כל שאר הסיועים לחייל המשוחרר.
<איציק אוחנה: אני חושב שפה זה נעוץ בתקציב והתקציב נמצא.
<איציק אוחנה: זה הכול עניין של סדרי עדיפויות, לא צריך להסביר לכל - - -
חיים ילין: מה זאת אומרת נמצא?
חיים ילין: איפה?
סופה לנדבר: במשרד הביטחון יש כסף.
<איציק אוחנה: באוצר, לא במשרד הביטחון.
<איציק אוחנה: אני לא מחלק תקציבים, אני לא רוצה להיכנס לשם כי זה לא הדיון.
<איציק אוחנה: הדיון, לטעמי, צריך להיות שצריכים להצביע, זה לא הרבה כסף ביחס לתקציבים האחרים.
חיים ילין: ידידי, אני ביקשתי את הדיון הזה במשרד הביטחון, פתחתי ואמרתי את זה, הם זרקו אותי מכל המדרגות.
חיים ילין: הם יזרקו אותנו מכל המדרגות גם בנושא התקציב.
<איציק אוחנה: רגע, אני לא אמרתי - - -
חיים ילין: כשאין כסף אז יודעים בדיוק לנווט אותו.
חיים ילין: כשיש עודף כסף לא יודעים מה לעשות איתו.
<איציק אוחנה: אני לא נכנס לאם זה נגזרת של תקציב הביטחון או לא, מי אני בכלל, וזה לא הדיון.
<איציק אוחנה: הדיון שהכסף נמצא וצריך לעשות סדרי עדיפויות.
עודד פורר: כמה כסף צריך, איציק?
<איציק אוחנה: הערכה, בהרחבה של תכנית כנפיים, תחת ההנחה שאני לא מחליף כסף בכסף בהיבט של פילנתרופיה, אבל כדי לתמוך בשני המרכיבים - - -
סופה לנדבר: אבל כנפיים זה הסוכנות היהודית, זה לא רק פילנתרופיה, נכון?
<איציק אוחנה: לא, יש קרן מיראז'.
<איציק אוחנה: לצורך העניין, כדי לשים את האלמנטים, ואני אגיד, גם לא קפצנו מעל הפולפיק, זה לא חוכמה לזרוק מספרים של כסף, יצאנו מנקודת ההנחה שהמעטפת שמקבלים בתוך השירות, החייל הבודד, באשר לשכר דירה, 1,500 שקל חודשיים, ודמי קיום עוד סדר גודל של 1,100-1,500, גילמנו, הכפלנו במתווה שקיים כרגע - - -
חיים ילין: כמה זמן?
<איציק אוחנה: שנתיים.
<איציק אוחנה: בשנה הראשונה 24 מיליון על שני המרכיבים, בשנה השנייה, כי נוספים מן הסתם אותו מכפיל של אנשים, זה 48 מיליון כמדומני.
עודד פורר: אתה מבין על איזה סכומים מדובר בהיבט של מערכת הביטחון?
עודד פורר: אני מבטיח לך שהם מבזבזים את זה עשר פעמים על שטויות.
<איציק אוחנה: אני לא נכנס ל - - -
עודד פורר: אתה לא, אנחנו כן.
<איציק אוחנה: אני אגיד רק ברשותכם, וזה כן חשוב, הגם שאדוני היושב ראש לא נכנס לתוך השירות ואין לי כוונה לחזור לאחור, אני רק אגיד שני מרכיבים משלימים.
<איציק אוחנה: האחד, זה אותו עדכון של דמי קיום בסך גובה המענק הניתן בשירות הצבאי, לא משכורת, מענק חייל בודד בנוסף למשכורת, 540, אנחנו נותנים חודש בחודשו לכל תקופת השירות.
<איציק אוחנה: אנחנו, זה משרד העלייה והקליטה.
חיים ילין: כמה אתם נותנים?
<איציק אוחנה: 540, בנוסף למענק חייל בודד, 540 בצבא, ובנוסף למשכורת הצבאית לפי רמות הכוננות.
<איציק אוחנה: ולשכר דירה כמובן שאני נותן לצבא, ואני אומר, עדיין זה לא - - -
חיים ילין: אני זוכר את הסכום שהייתי מקבל כל שלושה חודשים, 800 שקל ישנים.
<איציק אוחנה: הדבר השני, מינהל הסטודנטים נמצא בתוך האגף שלי, מינהל הסטודנטים תומך בכל סיפור המלגות, מלגות הלימודים לתארים, מנכים את תקופת השירות הצבאי, אי אפשר לספור את זה בתחולת הזכאות ומבחינתנו חמש שנים מיום העלייה עולה רשאי לקבל מענק לימודים מלא, כולל מעטפת תמיכה חברתית, שהיא כוללת שיעורי עזר, אנגלית, פסיכומטרי, כל מה שקשור בזה.
<איציק אוחנה: זה אחרי.
חיים ילין: גם אם הוא רוצה ללמוד מקצוע ולא ללכת לתואר?
<איציק אוחנה: גם לצורך העניין - - -
חיים ילין: אם הוא רוצה ללמוד טכנאות או לא יודע מה.
<איציק אוחנה: גם אם זה לא מקצוע והוא רוצה ללכת להיות ספר, אני בכוונה מפליג בזה, לא שאני מזלזל בספרים, ובכל שאר המקצועות, עד 7,000 שקל, מורי דרך, מה שאתה צריך, ואוצ'ר לטובת העניין.
<קריאה: רק שיהיה מוסד מוכר.
<איציק אוחנה: כמובן, מסודר, רשמי, בהיבט של סדר מינהל תקין, לא בגלל שאני מחפש - - -
אברהם נגוסה: סכם.
<איציק אוחנה: זה בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את גב' חמדה מרק, מנהלת הקרן באגף להכוונת חיילים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שתעשי לנו סדר, גם מבחינת הנתונים, ואנחנו רוצים לשמוע בדיוק.
<חמדה מרק: תודה רבה.
<חמדה מרק: אני חושבת שהנושא של הבודדים הוא נושא מאוד רגיש וראוי לכנסת לקיים את הדיונים ואני מודה על כך.
<חמדה מרק: אני נמצאת ארבע שנים בתפקיד ומרגע שהגעתי, הייתי יועצת כלכלית למערכת הביטחון, הגעתי מתחום אחר לגמרי, אבל נושא הבודדים מיד תפס אותי בצורה מאוד חזקה, מיד חשבתי מה עושים ואיך עושים ואיך מטפלים.
<חמדה מרק: אתה מגדל את הילדים שלך ולחשוב על ילד בודד שבא.
<חמדה מרק: אגב, יש גם חיילים בודדים שהם בארץ, הם ילידי בארץ, זאת אומרת סדר גודל של למעלה מ-2,000 משתחררים מדי שנה וכאשר הם נמצאים תחת הקרן והיחידה להכוונת חיילים משוחררים, החוק שלנו הוא טיפול חמש שים, זאת אומרת יש סדר גודל של 12,500 חיילים בודדים שנמצאים בקריטריון הזה.
<חמדה מרק: מה זה הקריטריון הזה?
<חמדה מרק: זה אומר שיש לו תעודה שצה"ל ניפק לו אותה וזה מאפשר לו מסלול ירוק בכל הדברים.
<חמדה מרק: לכל הגורמים שאנחנו נותנים את ההטבות שלנו, הם נדרשים להביא הוכחות על טופסי 106, הכנסת הורים, גם אם הם גרושים וגם לא, יש די הכבדה מבחינת המערכת כדי לעקוב איך הכספים מגיעים ולאן הם הולכים.
<חמדה מרק: בנושא הבודדים דבר חשוב שייאמר פה זה מסלול ירוק, הוא מציג את התעודה הזאת וזה VIP מבחינתו.
<חמדה מרק: אם הוא בא למכינות והוא לומד במכינות קדם אקדמיות, אז אם ה-100% שחייל משוחרר רגיל מקבל 1,250 הם מקבלים 1,850 לחודש כדי שהם יוכלו ללמוד בשקט עד כמה שניתן, ובנוסף לזה את שכר הלימוד ומעטפת נוספת שניתנת במסגרת הלימודים.
<חמדה מרק: אני סכמתי את הפעילות שלנו.
<חמדה מרק: הפעילות היא מגוונת, היא לא רק במסגרת חוק חיילים משוחררים שנותן לכל חייל משוחרר ולהם, אמרתי, זה מסלול ירוק, זה המכינות - - -
סופה לנדבר: מה זה מסלול ירוק?
סופה לנדבר: מה הוא מקבל?
<חמדה מרק: לא נדרש להציג ולעמוד בוועדת סיוע ולהציג כדי שהוא יעמוד בקריטריונים.
<חמדה מרק: הקריטריונים הם משהו מוועדת צדוק, שמשרד החינוך בזמנו קבע, ועדת צדוק קבעה כללים ועל פי הכללים האלה הקרן עובדת בכל דבר שצריך לתת מלגה.
<חמדה מרק: הם לא צריכים לעמוד בזה, זה מסלול ירוק, ברגע שהוא מציג את התעודה הזאת מצה"ל, יש לו תעודה מיוחדת של חייל בודד, זה גם רשום במחשבים שלנו, אז כל אחד יודע, בין אם הוא נכנס ללשכת ייעוץ והכוונה שלנו בחיפה, בבאר שבע, בירושלים או בתל אביב, הוא יודע שהוא מקבל את מה שמגיע לו.
<חמדה מרק: במכינות ובהנדסאי ובמסלולי הכשרות מקצועיות ולימודים אקדמיים וכו' במשך חמש שנים היו 2,454 שלמדו וקיבלו 46 מיליוני שקלים.
<חמדה מרק: זה פן אחד של הדברים.
<חמדה מרק: זה במסגרת החוק.
<חמדה מרק: מה שלא במסגרת החוק, וזה גם שאני ראיתי שהוא דבר מאוד חשוב, זה לפנות לכל הוועדות, לוועדה שמטפלת בנושא של עיזבונות והאפוטרופוס הכללי, כדי לקבל כספים גם מהם, כדי שזה לא יהיה רק ללימודים, שיהיה אפשר לתת להם מה שנקרא שכר דירה ראשוני והסתדרות ראשונית.
<חמדה מרק: אז גם להגיש בקשות ולהביא הסברים ולנמק בפני הוועדות האלה, אנחנו יודעים להעביר את זה לחיילים המשוחררים הבודדים, שזה יגיע אליהם ישירות כמה שניתן ומהר.
<חמדה מרק: אגב, אנחנו זוכים לקבל בשנתיים האחרונות סכומים די יפים וגם עכשיו זכינו לקבל, אבל הכסף עוד לא הגיע.
<חמדה מרק: זה כסף שאושר כבר ב-2015 אבל עוד לא עבר אלינו והבודדים ממתינים לו.
<חמדה מרק: זה 8 מיליון שקלים - - -
חיים ילין: יש לי שאלה, אם כל כך טוב, איך יש חיילים או חיילות אחרי צבא שאוספים בקבוקים בשביל לקבל פיקדון.
חיים ילין: אני שומע את כולכם ואני מבין שהכסף רק מחכה שיבואו ויקטפו אותו בשביל לחלק אותו.
עודד פורר: יש לי שאלה למשרד הביטחון.
עודד פורר: בואי תיתני לנו גם פירוט, בבקשה, על שיתוף הפעולה שלכם עם הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה וכמה אתם יושבים ביחד כדי לעבור על כל הנושא של הבעיות של החיילים, כי בסוף הפניות מגיעות אליהם.
עודד פורר: כמה פעמים אתם נפגשים פגישות שוטפות, מול הסוכנות, מול משרד הביטחון, כדי לענות על הצרכים.
<חמדה מרק: איציק היה אצלנו, הוא ישב עם ג'וני, שהוא מרכז אצלי את הפעילות באוכלוסיות ייחודיות.
<חמדה מרק: גם אצלי הוא גם נכנס ודיברנו איך באמת אפשר לחשוב על דברים נוספים.
עודד פורר: והסוכנות?
<חמדה מרק: אני רוצה לעשות סדר רק מבחינת - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו גם חבר הכנסת מייקל אורן.
אברהם נגוסה: תתייחסי גם לכמה חיילים נשארו בארץ, כמה ירדו.
<חמדה מרק: זה אין לנו.
סופה לנדבר: לאף אחד אין נתונים.
<חמדה מרק: אין לי מישהו שמעביר לי נתון על הדבר הזה.
<חמדה מרק: יש לי אותו - - -
עודד פורר: את ישבת עם הסוכנות?
אברהם נגוסה: אולי צה"ל יכול להגיד לנו את זה?
אברהם נגוסה: תיכף נשמע מצה"ל.
עודד פורר: אומרים שלא ישבתם, שאתם לא יושבים ביחד.
<חמדה מרק: קודם כל אני רוצה לעשות סדר מבחינת התקציבים, שיהיה ברור לכם.
<חמדה מרק: כשהוקמה הקרן לקליטת חיילים משוחררים, ב-1994, עשו חומות סיניות בין תקציב הביטחון לבין ניהול הקרן.
<חמדה מרק: לקרן שמו הנהלה ציבורית, בראשה עומדת תת אלוף במיל' דבורה חסיד והיא יושבת ראש של הקרן, יש מועצה ציבורית, יש נציגי כל משרדי הממשלה, שישה משרדי ממשלה, כולל משרד הביטחון, אני המנכ"לית מטעם שר הביטחון לנושא הספציפי הזה.
סופה לנדבר: מי מטעם הביטחון מגיע לוועדה?
<חמדה מרק: ונציגי ציבור.
<חמדה מרק: כלומר זו קרן שהיא נמצאת בחצר הביטחון, אבל היא לא יושבת בסעיף 17, שזה תקציב הביטחון.
<חמדה מרק: יש חומות סיניות, לא מעבירים כספים מתקציב לתקציב ואני ממומנת על ידי האוצר ישירות.
<חמדה מרק: כל פעולה שאני רוצה לעשות זה דרך משרד האוצר, אני לא פונה למשרד הביטחון, משרד האוצר הוא הפטרון שלנו.
סופה לנדבר: כמה כסף יש בקרן?
<חמדה מרק: בקרן - - -
חיים ילין: את מבינה שיש פה כשל ניהולי?
חיים ילין: יש פה כשל ניהולי, כל מה שאמרנו נפל עכשיו, החומה הסינית נפלה.
עודד פורר: מה שאמרת עכשיו הוא הרבה יותר חמור מהמצב שהיה.
<חמדה מרק: למה חמור?
חיים ילין: ככה, כי היינו בטוחים שהכול במשרד הביטחון.
סופה לנדבר: אם יש כסף ואם יש טיפול אז למה אין טיפול?
אברהם נגוסה: רגע, תנו לה לסיים.
אברהם נגוסה: אמנם לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול שאלות באמצע, אבל לא ביחד, שלושה-ארבעה ח"כים, אי אפשר לשמוע .
אברהם נגוסה: אחד אחד אתם תשאלו אותה.
אברהם נגוסה: תמשיכי, בבקשה.
<חמדה מרק: בקרן יש כ-2 מיליארד שקלים.
<חמדה מרק: 1.3 מיליארד שקלים זה הפיקדון שלהם.
<חמדה מרק: שוב, יש גם חומות סיניות בתוך התקציב עצמו.
<חמדה מרק: זה הולך לפיקדון עם תום השחרור שלהם, לכל אחד מגיע על פי איכות השירות שהוא עשה.
<חמדה מרק: אם הוא היה לוחם, מגיע לו סדר גודל של 29,000 שקל, אם הוא היה תומך לחימה מגיע לו סדר גודל של 22,000 שקל ואם הוא היה חייל - - -
עודד פורר: אבל זה לא הדיון.
<חמדה מרק: מה שאני רוצה לומר, הכספים האלה, שאתה שומע 2 מיליארד שקלים ואז נדמה לך שאפשר - - -
עודד פורר: 1.3 מיליארד זה הפיקדון, 700 מיליון שקל מה?
<חמדה מרק: 650 מיליון שקלים הולכים למענקים.
<חמדה מרק: מה זה אומר מענק?
<חמדה מרק: שתוך 60 יום מיום השחרור של החייל הוא מקבל בדחיפה לתוך חשבון הבנק שלו את הנתח שנקרא מענק, במענק הזה הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.
<חמדה מרק: להבדיל מהפיקדון, שהוא מוכוון ל - - -
סופה לנדבר: למה 60 יום, ומה בתוך 60 יום הוא צריך לעשות?
<חמדה מרק: הוא לא צריך לעשות כלום, אנחנו מקבלים מהצבא את הרשימות שלהם - - -
עודד פורר: מה שאת מדברת זה לחיילים בודדים בלבד?
<חמדה מרק: לא.
עודד פורר: אז לא מעניין אותו פה.
עודד פורר: באמת, סליחה על העניין הזה כבר.
<חמדה מרק: שאלתם על התקציב.
עודד פורר: לא, השאלה היא מה עושים עם החיילים הבודדים.
עודד פורר: את אומרת שאין בעיה ושיש תקציב לחיילים הבודדים.
עודד פורר: עכשיו תיארת לי 1.950 מיליארד שקל שכולם הולכים לכלל החיילים ולא לחיילים הבודדים.
עודד פורר: אז כמה כסף הולך לחיילים הבודדים?
<חמדה מרק: זה גם לחיילים בודדים.
עודד פורר: לא, מעבר לחייל הרגיל.
עודד פורר: הרי מה שאנחנו מדברים זה על מה חייל בודד מקבל, שחייל שאינו חייל בודד לא מקבל.
חיים ילין: אז יכול להיות שאנחנו מדברים לא על חומה סינית, סינית אנחנו מדברים.
עודד פורר: תקציב של 2 מיליארד שקל, 1.950 מיליארד זה לכלל חיילי צה"ל, נשאר 50 מיליון שקל לחיילים הבודדים?
חיים ילין: - - - ופה מדברים על מיליארדים.
אברהם נגוסה: גב' מרק, אני מבקש, תתמקדי בחיילים בודדים משוחררים, עולים.
<חמדה מרק: קודם כל אני חייבת לומר ככה - - -
סופה לנדבר: וגם תספרי לנו כמה פעמים בשנה הזאת ישבתם עם משרד העלייה והקליטה, ישבתם עם בסוכנות היהודית, עם מיראז' כדי לגבש יחד וכדי שהכסף שיש לך יגיע לחייל הבודד וכסף שיש לך יגיע לטיפול בחייל בודד.
אברהם נגוסה: אני אנסה לעזור לך.
אברהם נגוסה: את אמרת לנו שכל שנה משתחררים 2,000.
<חמדה מרק: לא בהכרח עולים, גם מהארץ.
אברהם נגוסה: מתוך 2,000 כמה זה עולים בודדים?
<חמדה מרק: אין לנו סימול - - -
עודד פורר: למה?
<חמדה מרק: צה"ל מסמל את זה.
<חמדה מרק: אני מקבלת נתונים, יש פה נציג צבא, תשאל אותו.
עודד פורר: סליחה, הצבא, אתם לא יודעים להפריד בין - - -
חיים ילין: הבן אדם שנקרא צביקה הלוי לא נמצא פה, הוא הכי חשוב.
חיים ילין: הוא מכיר כל אחד, הוא ייתן לך את כל המספרים, הוא יגיד לך בדיוק איפה הוא גר, איך מאמצים משפחות, איך עושים את הכול.
חיים ילין: צביקה הלוי מקיבוץ יפעת.
חיים ילין: תתקשרי אליו ותקבלי את כל הנתונים.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתסכמי ואז חברי הכנסת רוצים להתייחס.
<חמדה מרק: יזמתי שולחן עגול וזימנתי את כל הגורמים בממשלה, פניתי לכל מנכ"לי משרדי הממשלה, אמרתי 'בואו נשב כולנו ביחד ונראה איפה ניתן ומה ניתן', שתהיה מפת דרכים, לפחות באתר שלנו ובלשכות שלנו לחיילים בודדים וכינסנו באמת, לא את מרביתם, את חלקם, מי שהגיע, והגיעו מהסוכנות היהודית ומשרד הכלכלה ומשרד העלייה והקליטה ומשרד הרווחה, גם הצבא כמובן.
<חמדה מרק: מה שאני יכולה להגיד, בשורה התחתונה, כשהסתכלנו וכולנו מסביב לשולחן אמרנו שבסך הכול הנושא של הבודדים, לא ייחדו להם כספים.
<חמדה מרק: בקרן אצלי החוק לא סימן לי בודדים ולא תעדף אותם.
<חמדה מרק: אנחנו נתנו להם, בתוך הקרן, לפי התקנון של הקרן, היה אפשר לתת להם תעדוף.
<חמדה מרק: אין תעדוף, החוק לא עשה את זה.
<חמדה מרק: זה רעיון מצוין, לדעתי, לעשות איזה שהוא תעדוף וגם לתת תקציבים.
איציק שמולי: במענקים הם לא מקבלים יותר?
<חמדה מרק: במענקים לא, הם מקבלים אם הם לוחמים, אז הוא מקבל כמו לוחם.
איציק שמולי: לא, אני שואל מעצם היותם בודדים.
<חמדה מרק: בדמי הקיום, במכינות הקדם אקדמיות - - -
איציק שמולי: בפיקדון ובמענק.
<חמדה מרק: הנה, זו נקודה שאפשר - - -
<קריאה: צריך פה חקיקה שתיתן להם זכויות יתר.
<חמדה מרק: אני רק רוצה להגיד לכם את הסכומים שסכמתי אותם עם כל המלגות החוץ האלה, של גורמי חוץ, של האפוטרופוס.
<חמדה מרק: המכינות הקדם אקדמיות ולימודים וכל השאר, פעילות בסדנאות שלנו לקראת שחרור והטבות נוספות כמו אבחונים תעסוקתיים, פסיכומטרי, רישיון נהיגה וכו', הגעתי בחמש שנים ל-70 מיליון שקל ל-35,000.
<חמדה מרק: פה זה רק בודדים.
חיים ילין: 35,000 מה?
<חמדה מרק: 35,197, בחמש שנים.
חיים ילין: אני רוצה להגיד לך שאין לך יותר מ-2,000 חיילים בודדים בשנה, לדעתי.
<קריאה: אתה מבלבל בין חיילים בודדים עולים וחיילים בודדים שאינם - - -
<חמדה מרק: לא, כל חייל בודד.
אברהם נגוסה: אני חושב שמבחינת הנתונים נפנה לצה"ל, בצה"ל ייתנו לנו את הנתונים, כמה עולים בודדים משתחררים מהצבא מדי שנה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקבל את זה, אני מבקש שתסיימי את זה, אני רוצה לקבל את הנתונים מהצבא ואז חברי הכנסת רוצים להתייחס.
<חמדה מרק: אני רוצה להסביר משהו.
<חמדה מרק: אחד יכול לקבל כמה פעמים, הוא יכול לקבל מכינה, הוא יכול לקבל אחר כך מלגה, הוא נספר.
<חמדה מרק: זה לא שאני עושה לו עכשיו הבחנה ואומרת בשנה הראשונה הוא יכול לקבל את זה, אחרי זה הוא יכול ללכת למכינה והוא יקבל את זה.
<חמדה מרק: זה 35,000 פעמים הם קיבלו את הדברים האלה, את כל מגוון הדברים שסיפרתי.
<חמדה מרק: זה סך הכול.
אברהם נגוסה: אני מבקש מהצבא, מי רוצה לדבר?
אברהם נגוסה: אני רואה שיש כמה נציגים, תחליטו מי ידבר.
<גיל בן שאול: אני ראש מחלקת פרט בצה"ל.
<גיל בן שאול: אנחנו עוסקים בחיילים הבודדים במהלך השירות שלהם בצבא.
<גיל בן שאול: קצת נתונים, יש בצבא 6,359 חיילים בודדים, מתוכם 3,687 זה חיילים עולים, בכל המסלולים.
<גיל בן שאול: חשוב להבין שבין מסלולי ההגעה לצה"ל יש גם מסלולים שלא כוללים עלייה, כלומר לא מדובר באזרחי מדינת ישראל, מדובר באנשים שהם אזרחים של מדינות אחרות, שהוא משרת בצה"ל ובתום השירות חוזר לארץ המוצא שלו.
אברהם נגוסה: מבקשים שתחזור על המספרים.
<גיל בן שאול: בשמחה.
<גיל בן שאול: יש 6,359 חיילים בודדים בצה"ל, מהם 3,687 חיילים שהגיעו מחו"ל לצורך השירות הצבאי.
<גיל בן שאול: כמו שאמרתי קודם, חלק מהם הם אנשים שהם אזרחי מדינת ישראל, חלק מהם הם אנשים שעשו עלייה לצורך השירות הצבאי וחלק הם אנשים שהגיעו לכאן מבלי לעשות עלייה, משרתים במסלול שנקרא מח"ל, מדובר בכמה מאות מדי שנה.
<גיל בן שאול: בתום השירות שלהם הם חוזרים חזרה לארץ שממנה הם הגיעו, אלה אנשים שבאו לפה רק לשרת בצבא.
אברהם נגוסה: כמה מהם חוזרים?
<גיל בן שאול: אנחנו לא מחזיקים נתון על מה קורה עם האנשים לאחר השירות הצבאי, אין לנו מעקב כזה.
איציק שמולי: למה?
<גיל בן שאול: אנחנו עוסקים בחיילים במהלך שירותם הצבאי.
איציק שמולי: אני יודע, אבל בפעם האחרונה שבדקתי אתם צבא העם.
<עדי בובליל: מה הקשר?
איציק שמולי: מה הקשר?
איציק שמולי: אני אסביר מה הקשר.
איציק שמולי: כאשר הצבא כל כך נוכח בחיי האזרחים כאן לא יכול להיות שאם 60% מהחיילים הבודדים, כפי שהוא אומר, אלה חיילים שבאים מחו"ל, מכל קצוות תבל, ומדינת ישראל באה ואומרת להם 'תבואו, תנו שלוש שנים מהחיים שלכם כדי לשרת בצבא ההגנה לישראל' ויום אחרי השחרור צבא ההגנה לישראל אומר לאותו חייל 'תודה רבה' - - -
<עדי בובליל: לא אומרים לו תודה רבה.
<עדי בובליל: תסלח לי, אדוני, יש פה משרדים ממשלתיים.
איציק שמולי: לא, אז אני לא מקבל את התפיסה הזאת.
<גיל בן שאול: אנחנו לא מחזיקים סטטיסטיקה לגבי מה קורה עם החיילים לאחר שחרורם.
<גיל בן שאול: חלק מהחיילים נוסעים לבקר את המשפחות, חלק נוסעים לטיול בחו"ל וחוזרים לארץ, כל אחד עושה מה שהוא רוצה, כמו כל חייל משוחרר.
אברהם נגוסה: אני אשאל אותך שאלה, אתה אמרת שמתוך ה-6,359 3,687 בודדים.
אברהם נגוסה: מתוך זה אמרת, חלק הם אזרחים של מדינה אחרת, חלק עולים חדשים.
אברהם נגוסה: האם יש לך את הנתון הזה, החלק הזה?
<גיל בן שאול: כן, יש לנו את כל הנתונים.
אברהם נגוסה: אז תסביר לנו, אז אנחנו יכולים לחשוב שהחלק הזה חזר או נשאר.
<גיל בן שאול: מיד ידבר נמרוד, נמרוד הוא אחראי על מערך הגיוס לצה"ל והוא יודע לתת את הנתונים מי הגיע מאיפה.
<גיל בן שאול: אם יש עוד שאלות לתחום הפרט והטיפול בהם במהלך השירות אני אשמח לעזור.
אברהם נגוסה: לא, במהלך השירות זה לא הנושא.
אברהם נגוסה: הנושא הוא אחרי ולכן אנחנו רוצים לקבל כמה מהם - - -
<נמרוד ארזואן: אני רק אומר דבר אחד, מדי שנה מתגייסים לצה"ל כ-1,200 עד 1,400 עולים חדשים, כ-300 עד 350 מתוכם הם עולים במסלול שנקרא מח"ל והמסלול הזה הוא מסלול שמלכתחילה לא נועד לעשות עלייה, למרות שהסטטיסטיקות של משרד העלייה והקליטה מלמדות ש-50% מתוכם נשארים אחר כך בארץ ועושים עלייה בעקבות השירות בצה"ל.
<גיל בן שאול: נוסעים וחוזרים כעולים.
<נמרוד ארזואן: מתוך המספר הגדול הזה, מאחר שזה מכיל את כל שלוש השנים, ומח"ל עושים 18 חודשים, יש בכל זמן נתון סדר גודל של כ-500 מח"לים שנמצאים בשירות בצה"ל.
<נמרוד ארזואן: אלה המספרים פחות או יותר.
<נמרוד ארזואן: כל שנה משתחררים אותו היקף של מתגייסים, אז סדר גודל של כ-300 מח"ל משתחררים מדי שנה.
אברהם נגוסה: אין להם תקציב שמלווה את החייל הבודד שמשתחרר מצה"ל, אחרי שחרורו, שהוא צריך לקבל סיוע, אם זה בשכר דירה, אם זה בשירותים אחרים?
אברהם נגוסה: את משרד הביטחון אני שואל.
<חמדה מרק: בקטע שלי לא, אין לנו, זה מה שאמרתי.
<חמדה מרק: החוק לא נתן את דעתו, הוא נתן רק ל - - -
<גיל בן שאול: מה שעומד לרשותם זה סל קליטה - - -
אברהם נגוסה: חבר הכנסת איציק שמולי, בבקשה.
איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
איציק שמולי: בסופו של דבר אני לא מקבל את הנחת העבודה שמונחת כאן על השולחן, כאילו הצבא, משרד הביטחון, לא אוסף נתונים כי החייל - - - בוא נסכים על זה שבמהלך השירות הצבאי הצבא עשה כברת דרך בטיפול בחיילים הבודדים והיום ניתן לומר, לפחות לפי המסמך שהונח לחברי הכנסת על השולחן בכנסת הקודם, שהטיפול שאתם נותנים לחיילים במהלך השירות הוא טיפול טוב מאוד.
איציק שמולי: על זה תבורכו.
איציק שמולי: אבל התפיסה הזאת שבאה ואומרת שאתם במשך שלוש שנים עוזרים לחיילים הבודדים בשכר דירה, בתלושי מזון, בפטורים מחשמל, בפטורים מארנונה, עוזרים להם, נותנים להם מעטפת, ויום אחרי השחרור הם פשוט נופלים מהצוק לתהום ב - - - תוך כמה זמן הם צריכים לעזוב את בית החייל?
<חמדה מרק: חצי שנה.
איציק שמולי: אני מניח שלא יימצא מנהל של בית חייל, ותסלחו לי על הביטוי, שייתן בעיטה בתחת לחייל בודד ויזרוק אותו לספסל ברחוב, אבל עצם המחשבה שיש חייל בודד שיושב לו פה עכשיו במחשבה בראש שתוך חודש או שלושה חודשים הוא צריך למצוא עבודה, הוא צריך למצוא דירה, הבן אדם לא יודע - - - אני לא ידעתי מה זה ביטוח לאומי, איך הבן אדם הזה יכול עכשיו להסתדר עם כל הגופים האלה?
איציק שמולי: הוא לא יודע איך נראה חוזה שכר דירה, הוא לא יודע מה זה המוסד לביטוח לאומי, הוא לא יודע איך מחפשים עבודה.
איציק שמולי: מה שאני בא ואומר, הפיל באמצע החדר זה זה שצבא ההגנה לישראל, שאתם עושים דברים נפלאים, שלא תמיד קשורים לבטחון תושבי מדינת ישראל בהגדרה, אתם עושים פרויקטים בתחום החינוך, אתם עושים פרויקטים בתחום אוכלוסיות מיוחדות, למה אתם עושים את זה?
איציק שמולי: כי אתם מבינים שאתם, אנחנו, זה צבא העם, לכם יש אחריות גדולה יותר מלספק ביטחון יומיומי לתושבי המדינה.
איציק שמולי: אז לא ביקשתי, כפי שאמרו פה באמירת אגב, שתחליפו את משרדי הממשלה, אבל אתם נמצאים בקצה השנה של המטוטלת, כשאתם באים ואומרים שהחייל, ביום שהוא משתחרר מצה"ל לא ענייני יותר.
איציק שמולי: זה לא סביר, הדבר הזה לא סביר, פשוט לא סביר.
איציק שמולי: אין שום ספק ששלושה הצרכים המרכזיים שיש פה על השולחן, כפי שאמר מקודם הנציג של משרד הקליטה, זה הדיור, זה התעסוקה וזה דמי הקיום, ואני מכניס גם את העניין של הנט וורקינג, שיש פה יוזמות וארגונים כמו איתי, שבוודאי ידבר בהמשך, שלקחו על עצמם את כל היוזמות האלה של ללוות את החיילים הבודדים.
איציק שמולי: בסופו של דבר לא יכול להיות מצב שבו אנחנו אומרים לחיילים הבודדים ביום שאחרי שהם משתחררים, 'לכו תתחילו לאסוף בקבוקים, לכו תלמדו בעצמכם'.