GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמעון אלקבץ: אנחנו נמצאים היום בנקודת זמן שבה אנחנו אמורים לשדר ולעשות את העבודה שלנו, ומצד שני, אנחנו אמורים לעשות את זה עם פחות כוח אדם ועם פחות אמצעים.
<שמעון אלקבץ: אתם שואלים אותי אם אנחנו עומדים במשימה?
<שמעון אלקבץ: אז אנחנו עומדים במשימה.
<שמעון אלקבץ: אתם שואלים אותי אם זה קשה ואם זה כמעט בלתי אפשרי?
<שמעון אלקבץ: אז התשובה היא כן לשתי השאלות – אבל איזו ברירה יש לנו?
<שמעון אלקבץ: אנחנו חייבים להמשיך ולשדר.
<שמעון אלקבץ: אנחנו מוצאים את עצמנו עם דוגמאות - - -
קסניה סבטלובה: הברירה היא להילחם למען העובדים, לא?
<שמעון אלקבץ: כן, אני חושב שזה גם כן עוד פקטור מאוד חשוב ותכף אני אתייחס לזה, כי בסוף מי שעושה את "קול ישראל" ומי שעושה את השידור – כי בעולם כולו קיימות 24,000 תחנות רדיו באינטרנט, אבל מה שעושה תחנת רדיו שונה זה האנשים, והאנשים היו ב-80 השנים האחרונות והם גם ימשיכו להיות בתאגיד החדש, והשידור, לא רק שהוא לא יפגע, הוא גם יצליח.
קסניה סבטלובה: למה הכוונה?
קסניה סבטלובה: אתה יכול להרחיב על זה?
קסניה סבטלובה: "אנשים ימשיכו להיות" – זאת אומרת שיש התחייבות כלפי העובדים שעובדים כרגע?
טלי פלוסקוב: גם שמעתי על דרישות של ההסתדרות, אולי תעדכן אותנו גם על זה.
<שמעון אלקבץ: תראו, אנחנו נמצאים היום בסיטואציה ש-31 במרס הוא יום התחילה.
<שמעון אלקבץ: יום התחילה הוא יום שבו אמור לעלות תאגיד השידור הישראלי עם שמונה תחנות הרדיו, שלושה ערוצי הטלוויזיה ואני לא חושב שאני נמצא במקום שבו אני יכול להגיד אם זה יהיה במועד הזה או לא.
<שמעון אלקבץ: יש תאריך, כרגע נעשות ההכנות ומתקיימים כל המפגשים, כי בסופו של יום יש שאלה מאוד מרכזית גם לגבי המיקומים וגם לגבי כוח האדם.
<שמעון אלקבץ: לגבי כוח האדם, הרי לכאורה שפת החוק מדברת על זה ש-25% מעובדי רשות השידור אמורים יהיו להיקלט בתאגיד השידור החדש, הסכם בין ההסתדרות לאוצר למשרד התקשורת בזמנו דיבר על זה שאותם עובדים יגיעו גם עם התנאים הקיימים שלהם, אבל בדיוק על הדברים האלה גם מדברים היום.
<שמעון אלקבץ: אני לא הייתי בישיבה, אני קראתי את מה שהיה כתוב בעיתון כמוכם, שניסנקורן, מזכ"ל ההסתדרות, דיבר על כך שהוא רוצה ש-90% מעובדי רשות השידור יגיעו לתאגיד החדש, קראתי גם שהיתה שם אמירה על 50%.
סופה לנדבר: התנאים יהיו פחות טובים בתאגיד החדש?
<שמעון אלקבץ: אני חושב שלחלק מהעובדים התנאים בתאגיד החדש יהיו אולי טובים יותר.
סופה לנדבר: אז בשביל מה לגרור את התנאים שהיו להם?
<שמעון אלקבץ: לא, לא בטוח שזה יהיה, אני מניח שהכול יהיה על שולחן הדיונים, זה לא משהו שהוא מובטח.
<שמעון אלקבץ: נמצאים פה גם את נציגי האוצר, אפשר יהיה גם לשמוע אותם.
<שמעון אלקבץ: אני, לפחות על סמך מה שאני מתרשם, כרגע מדברים על הכול, בשים לב שאולי יש איזו הפסקה עכשיו כי היה איזה פיצוץ בישיבה, ההסתדרות אומרת כך, משרדי התקשורת והאוצר אומרים כך, אבל יש פה את האנשים, הם יוכלו להגיד.
<שמעון אלקבץ: אני צריך להתמודד עם דבר אחד, אני צריך להוציא את המיטב ולנהל בתבונה את השידור בפירוק.
<שמעון אלקבץ: בכל מסמך – זה עצוב – כתוב: "קול ישראל - רשות השידור בפירוק".
<שמעון אלקבץ: אנחנו בפירוק.
טלי פלוסקוב: גם אומרים בשידור, אומרים בפירוש.
<שמעון אלקבץ: אריה גולן הפסיק להגיד "בפירוק".
טלי פלוסקוב: הפסיק להגיד?
טלי פלוסקוב: אני שומעת את זה כל הזמן.
קסניה סבטלובה: זה כבר התפרק מבחינתו?
<שמעון אלקבץ: אני אומר, אין פה היום סיטואציה – וזה הדבר החשוב ביותר שלדעתי אפשר לצאת אתו מפה – שמדברת על סגירה בלבד ומישהו בצורה ערטילאית אומר: יהיה בסדר בעתיד.
<שמעון אלקבץ: נפתח תאגיד שידור חדש, החל את צעדיו הראשונים, פועל במלוא המרץ לקיום השידורים גם ברדיו וגם בטלוויזיה, תהיה מסירת שרביט בצורה מסודרת והשידור הציבורי ו"קול ישראל מירושלים" ימשיך להיות משודר.
<שמעון אלקבץ: זה לא משנה אם כל התחנות יהיו מהלני המלכה או מבניין חוטים או שימצא מקום אחר בירושלים, זה לא משנה, מה שחשוב ומה שקובע ומה שצריך לצאת מפה – שהשידור של "קול ישראל" ימשיך.
<שמעון אלקבץ: לגבי המצוקה שקיימת ברקע, אני מתנצל שאני אומר את אותם דברים שאמרתי גם בישיבה הקודמת אבל המצוקה היא לא – הדבר משול לבית ובבית יש שמונה ילדים, מה שיש על השולחן לאכול הוא לשמונת הילדים, הקושי הוא אצל כולם.
<שמעון אלקבץ: אני לוקח שדרנית מרשת ג' שמשדרת 12 שנה מוסיקה ותוכניות ואני אומר לה: גברתי, את היית בעברך כתבת בערוץ הכנסת ואני מבקש ממך, מהיום את כתבת בבית הנשיא ומסקרת לי גם את עיריית ירושלים.
<שמעון אלקבץ: אתה לוקח עורך מוסיקה שזה כל מה שהוא ידע לעשות אבל הוא מספיק מוכשר ואתה אומר לו: ערן, אתה לא רק עורך את המוסיקה היום, אתה גם עושה הפקות כי אין מי שיפיק.
<שמעון אלקבץ: אין לי מי שיפיק.
<שמעון אלקבץ: אני לוקח תחנות רדיו חינוכיות בפריפריה, בעמק יזרעאל ובספיר ואומר: אנחנו פותחים שם נקודות שידור כדי להקל על המצוקה של הטכנאים ואני משדר גם משם.
<שמעון אלקבץ: אני מעביר שידור לפריפריה, שתמיד היה מסורתית מירושלים.
<שמעון אלקבץ: יומנים, יומני אקטואליה משודרים מבאר שבע וחיפה.
<שמעון אלקבץ: מצד אחד זה מחזק את הפריפריה, מצד שני, זה רק מעיד באיזה קשיים אנחנו נמצאים במובן הזה שאני צריך כל הזמן לחשוב בצורה יצירתית איך אנחנו מוציאים שידור עם כוח האדם הקיים.
<שמעון אלקבץ: אתם רוצים לשמוע משהו?
<שמעון אלקבץ: כוח האדם הקיים ברובו עושה פשוט דברים מופלאים.
<שמעון אלקבץ: אני לא מדבר על פיגועים חלילה ואני לא מדבר על אירועים גדולים.
<שמעון אלקבץ: אני אומר לכם, חטיבת החדשות של הטלוויזיה של הערוץ הראשון עושה דברים מופלאים, "רשת ב'" עושה דברים מופלאים, "קול המוסיקה", עם האמצעים שלו, עושה דברים מופלאים וכל תחנה עושה את מה שהיא צריכה לעשות עם הרבה, אבל הרבה, פחות אנשים.
<שמעון אלקבץ: אנחנו מקווים שאנחנו הולכים לאופק חדש.
<שמעון אלקבץ: האופק הזה אמור להיות בעוד חודשיים-שלושה ואני מקווה ששם היכולת שלנו תבוא לידי ביטוי בצורה הרבה יותר גדולה למרות מצוקת כוח האדם, כי יכול להיות שגם יהיו פתרונות טכנולוגיים שיאפשרו לאנשים לעשות שידור מסוים בלי מעורבות של עוד בן אדם נוסף אבל שאותו בן אדם נוסף לא יהיה בבית, אותו בן אדם נוסף יהיה בשידור במקום אחר, כי חסרים לי היום צוותים שיוצאים החוצה, אין לי אותם.
<שמעון אלקבץ: אין לי אותם.
<שמעון אלקבץ: אני העברתי את הקריינים של השפה הרוסית - - -
אברהם נגוסה: אתה יכול להתייחס כמה אתה צריך?
טלי פלוסקוב: יש לנו את זה במסמך.
קסניה סבטלובה: זה נורא חשוב אבל אנחנו באנו לדבר על רק"ע באופן ספציפי, אני חושבת שאנחנו חוזרים על אותם דברים באמת והמהות לא נשמעת.
<שמעון אלקבץ: כמה אני צריך?
<שמעון אלקבץ: בואו אני אגיד לכם כמה אני צריך: אני העברתי מסמך מסודר כבר בשבוע הראשון, אני יודע שהחיים יותר חזקים מכול מסמך.
<שמעון אלקבץ: אני אומר פה, כל סיוע שנקבע, בין אם זה ברמת פרילנסרים ובין אם זה יהיה ברמה של תמיכה כספית כזו או אחרת, מבחינתי יתקבל בשמחה.
סופה לנדבר: ברדיו רק"ע, עד כמה שזכור, אתה ביקשת תשע משרות לתקופה הזאת.
קסניה סבטלובה: אתה מדבר על שמונה ילדים אבל אם יש ילד עם צרכים מיוחדים אז נכון שמשקיעים בו יותר.
<שמעון אלקבץ: אני גם ריאלי, חברת הכנסת, אני ריאלי.
<שמעון אלקבץ: לגייס עכשיו, חודשיים לפני שאנחנו יוצאים לתאגיד החדש, רק לפסם את המכרזים, לצאת החוצה ולעשות תהליך קליטה – אנחנו עברנו את החודשיים האלה, צריך לחשוב על פתרון יותר פרקטי.
סופה לנדבר: אבל יכול להיות כאלה שיצאו לפנסיה, אפשר לקחת אותם בחזרה לתקופת מעבר.
<שמעון אלקבץ: אז אני רוצה להגיד בעניין הזה לגבי הפנסיונרים, בקטע הזה האוצר קשוב לנו ואנחנו - - -
אברהם נגוסה: רגע, אולי תשאיר את זה, אני רוצה את ההצעה שלך.
אברהם נגוסה: אמרת שאם אנחנו נתחיל עכשיו לקלוט וכו' זה אוטוטו יסתיים, אז אני רוצה לדעת: מצד אחד, אתה מגדיר מצוקה, מצד שני, אנחנו רוצים לדעת בדיוק, כדי למנוע את המצוקה, עד התאריך הקבוע - - -
קסניה סבטלובה: וגם אחריו.
אברהם נגוסה: אחריו זה תאגיד חדש.
סופה לנדבר: עד שיפתח חדש.
קסניה סבטלובה: יש עובדים שרוצים לדעת מה יהיה אתם.
<שמעון אלקבץ: אבל זה לא רק העובדים של רק"ע, כל העובדים, כל ה-1,000 עובדים שלנו שואלים את עצמם מה יהיה אתם.
<שמעון אלקבץ: כולם אבל כולם, אין אחד שלא שואל.
קסניה סבטלובה: בסדר, אבל במקום שהוא עם פחות שומנים מלכתחילה גם צריכות להיות תשובות אחרות, עם כל הכבוד.
<שמעון אלקבץ: לא, זה לא עניין של שומנים, פשוט כולם הולכים הביתה מבחינת החוק.
קסניה סבטלובה: זה כן, אם יש תחנה שיש בה 80 עובדים ותחנה אחרת שמשדרת את אותה כמות שעות עם 17 עובדים אז נכון שזה דורש התייחסות שונה קצת.
טלי פלוסקוב: אני רק רוצה להבהיר דבר אחד, אדוני היושב-בראש, רק משפט אחד אני רוצה להעביר לשמעון.
טלי פלוסקוב: אני באמת רוצה לחזק אותך, אני יודעת, נמצאים פה גם עובדי רק"ע ואני שומעת "רשת ב'" ואני באמת רוצה לחזק אותם כי אני יודעת שאתם עובדים בתנאים מאוד מאוד קשים.
טלי פלוסקוב: אתה נמצא כאן לא בוועדת הכלכלה וזה ההבדל.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שהיה דיון בוועדת הכלכלה, הייתי בדיון הזה ושמעתי את הדברים האלה.
טלי פלוסקוב: כאן הנושא – ויושב-ראש הוועדה גם הקריא את הנושא – הוא רדיו רק"ע.
טלי פלוסקוב: לכן, אני מבקשת מכם, בואו ננסה לשים את כל הבעיות של "קול ישראל" – עם כל זה שאנחנו מוקירים אותם ואנחנו מחזקים אתכם ואנחנו מוכנים גם להתווכח – לוועדה אחרת.
טלי פלוסקוב: פה, בוועדה הזאת, אנחנו רוצים להיות מכוונים בדיון לגבי רשת קליטת עליה, זה מה שחשוב כאן.
קסניה סבטלובה: לזה התכנסנו.
טלי פלוסקוב: ולכן, תנסה בכל אופן – אני מבינה איך אתה רואה את זה וזה טוב, אתה אבא לשמונה ילדים – אבל בוא ננסה לטפל במה שלשמו התכנסנו, כאן הנושא הוא רדיו רק"ע.
טלי פלוסקוב: אני מבינה, וגם דיברתי עם שר האוצר וגם עם שר הקליטה - - -
<שמעון אלקבץ: גברתי, כתבתי את זה במסמך.
אברהם נגוסה: אנחנו מכירים את המסמך, נאמר פה שכדי שנציגת האוצר ואחרים ישמעו ניתן לך את האפשרות להסביר.
אברהם נגוסה: אבל אני רוצה ללכת בכיוון אחד, קודם כל תסביר לנו מה אתה רוצה, כלומר, מה ההצעה שלך?
סופה לנדבר: הוא כבר כתב את ההצעה שלו.
<שמעון אלקבץ: אדוני היושב-ראש, תראה, אני העברתי מסמך מסודר באותו שבוע שהתקיימה הישיבה, זה היה ב-29 בנובמבר 2015, מבחינתי אני הגדרתי 9.5 משרות עם עלות של 143,000 שקלים לשידורים בשפה הרוסית כמובן.
<שמעון אלקבץ: יש פירוט נוסף ליתר השפות שמדבר על כ-478,000 שקלים, כי אנחנו מדברים על שידורי רק"ע ורק"ע זה השידורים בשפה הרוסית ועוד 13 שפות נוספות אחרות.
<חיה גולדברג בראל: אני יכולה להתעכב רגע רק על המספר כי שמעון פה טעה רק בדבר אחד – זה 143,000 לחודש לרוסית ו-335,000 לשאר השפות, ביחד זה 478,000.
<שמעון אלקבץ: אוקיי, הורדת, הבנתי.
קסניה סבטלובה: גם היו לנו לא למעט שאלות לגבי זה כי רק"ע משדר הרבה יותר שעות.
סופה לנדבר: לפני שהתאספנו כאן, כאשר קיבלנו את המסמך, היינו צריכים לעשות ישיבה, אתה אמרת ששר האוצר ושר העלייה והקליטה באים עם בשורה אז בואו נשמע את הבשורה.
קסניה סבטלובה: הנה, הגיע איש הבשורה.
אברהם נגוסה: השר הגיע, תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני שוב מחדד את השאלה שלי: כיוון שאתה אמרת שאם אנחנו נלך על קליטת העובדים החדשים, עד שאנחנו קולטים אותם, המועד הקבוע מגיע, לכן אמרת: בואו נמצא פתרון אחר.
<שמעון אלקבץ: פרקטי, כן.
אברהם נגוסה: כן, פרקטי.
אברהם נגוסה: אז אני שואל אותך: מה הוא הפתרון הפרקטי הזה?
<שמעון אלקבץ: פתרונות פרקטיים הם באופן הבא: שנוכל לקלוט בחזרה פנסיונרים, שכמובן לא קיבלו את התנאים המיטביים, לא פרשו בגיל פרישה מוקדם וקיבלו את כל הפיצויים, אני מדבר על 67, יש לא מעט כאלה, אנחנו יכולים לרתום אותם אלינו.
<שמעון אלקבץ: זה סוג של פתרון אחד.
<שמעון אלקבץ: אגב, האוצר אפשר לנו לעשות את זה בעבר ואמור להתקיים דיון בעוד 10 ימים עם האוצר על כלל הבקשות שלנו בתקופת הפירוק וזאת אחת ההצעות שאנחנו מציעים.
<שמעון אלקבץ: זה דבר אחד.
אברהם נגוסה: אז למה אתם לא מבצעים את זה אם האוצר הסכים, אם אישר להם?
<שמעון אלקבץ: מה שהאוצר אישר והסכים היה למכסה מסוימת שהיתה נכונה לנובמבר 2015, הוא המועד שבו נסגרה כל תוכנית התנאים המיטביים, ומאז אנחנו מסתדרים עם מה שיש, עם אותם פנסיונרים קיימים וזהו.
סופה לנדבר: הפנסיונרים הקיימים הם לא עובדים עכשיו במערכת, הם יצאו לפנסיה, אתה יכול לתקופה מסוימת להחזיר אותם לעבודה, כן?
<שמעון אלקבץ: נכון, כן, כמובן בכפוף לזה שהאוצר יסכים.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה להתמקד.
טלי פלוסקוב: הגיע הזמן לשמוע את האוצר.
אברהם נגוסה: חברים, אני יודע למה אני מכוון, אני רוצה לדעת: אם נתנו לך אישור עד נובמבר, האם אתה ביקשת להאריך את זה והאוצר סירב, או שאם הם עכשיו יתנו לך אתה יכול להאריך את הדבר הזה?
<שמעון אלקבץ: אני אענה: האישורים שלנו היו עד נובמבר, מעבר לנובמבר לא יכולנו לגייס עובד אחד, בין אם זה פנסיונר, בין אם זה שעתי, לא יכולנו.
קסניה סבטלובה: אבל ביקשתם, כן?
אברהם נגוסה: אני שואל: ביקשתם מהאוצר?
<שמעון אלקבץ: תראו, אני לא מנהל את הדיאלוגים עם האוצר בצורה ישירה.
<שמעון אלקבץ: יש מנהל מיוחד שהוא הרפרנט שלנו, יש סמנכ"לית - - -
קסניה סבטלובה: אז הוא יצר אתם קשר?
קסניה סבטלובה: הוא ביקש?
אברהם נגוסה: הוא יצר אתם קשר?
<שמעון אלקבץ: אני אומר עוד פעם: את הנקודה הזו, האם אותו פנסיונר שאנחנו רוצים אותו, אם כן ביקשנו או לא ביקשנו – אז אתה יודע מה?
<שמעון אלקבץ: אני לוקח על עצמי אחריות ואומר: נגיד שלא ביקשנו, נגיד שלא ביקשנו.
אברהם נגוסה: לא ביקשתם, אוקיי.
סופה לנדבר: סליחה, לעזור לך – מה שרלוונטי זה שבמסמך שהוא הכין הוא ביקש לרדיו רק"ע ברוסית תשע משרות, אם יש כסף אז הם ימצאו פתרון עם האוצר ומשרד התקשורת, הם ימצאו את הפתרון עם אישורים שאנחנו נדרוש כוועדה.
סופה לנדבר: בינתיים אנחנו צריכים כסף לאותן משרות.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה להגיע לאוצר.
<שמעון אלקבץ: חוץ מהפנסיונרים יש גם את האפשרות להגיד: טוב, הסיפור של התקנים הוא מאוד בעייתי עכשיו, עד שנגייס וכו', אז אולי לבקש, לבדוק, לבחון מול האוצר אפשרות שנגדיל תקציב פעולות, אפילו במסגרת התקציב הקיים, ונסיט תקציבים למקומות שבהם אנחנו חושבים שיש צורך, אבל שנקבל את האישור הזה.
<שמעון אלקבץ: ואז, לחודשיים וחצי שנותרו עד ליום התחילה, נגדיל את התקציבים בכמה שצריך ונגייס כוח אדם בהתאם לדרישות של המנהלים שלי.
אברהם נגוסה: אוקיי, אז אם האוצר יסכים אתה יכול להחזיר את הפנסיונרים ולהמשיך את זה, הבנתי.
קסניה סבטלובה: מדובר פה באמת בפירורים.
אברהם נגוסה: נציגת האוצר היתה צריכה לדבר אבל השר צריך לצאת ולכן אנחנו ניתן קודם לשר.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו גם חבר הכנסת רוברט אילטוב.
אברהם נגוסה: כבוד השר, בבקשה.
זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אני אקדים ואומר שאני מודה לך על ההזמנה לדיון הזה, דווקא באופן חריג אני מופיע כאן פחות כחבר ממשלה שמדבר על התחום שהוא מופקד עליו – כי אני לא מופקד על רדיו רק"ע – אלא כחבר ממשלה שמייצג את ציבור הצרכנים.
זאב אלקין: מבחינתנו רדיו רק"ע הוא כלי מאוד מאוד חשוב בתהליך של קליטת העלייה ולכן נכנסתי לסיפור הזה כבר במשך כמה חודשים בניסיון להביא פתרון, מתוך החשש שהשירותים שניתנים כרגע לקהל העולים נמצאים על קצה גבול היכולת.
זאב אלקין: אם אני מבין נכון את המצב – אני לא מדבר כרגע מה יקרה מה-1 באפריל, מהפעלת התאגיד החדש, גם זה נושא חשוב וראוי לדיון ואני בטוח שתהיה פה התקדמות בקרוב, יהיה נכון שהוועדה תדון גם על זה כי זה בסוף העיקר.
זאב אלקין: ל-31 במרס נגיע, השאלה מה יקרה מה-1 באפריל ואיך יראה רדיו רק"ע מה-1 באפריל מבחינת הקיפי המשאבים.
זאב אלקין: עוד לא התקיים על זה דיון וחשוב שיתקיים, זה עוד מוקדם קצת אבל אני בטוח שתוך חודש, חודש וחצי, התמונה תתבהר ויהיה חשוב לתאם כאן את הדיון.
זאב אלקין: אני אשמח להיות מוזמן, כמו שאני מוזמן הפעם, להציג את תפיסתנו, כי אני חושב שהרדיו, אפילו במתכונת שלו לפני הרפורמה, סבל מתת-תקנון משווע, טענתי את זה תמיד.
זאב אלקין: כשמשווים את זה לכל תהליך מקביל בהיקפים של כמות השידור, מורכבות השידור, חדשות, תוכניות תוכן וכל מה שכרוך בכך, אין מה להשוות בין הסטנדרטים הקיימים ברשות השידור לפני הרפורמה לבין מה שהיה ברדיו רק"ע.
זאב אלקין: לכן, אסור להסתפק ביעד לקראת העתיד להביא את רדיו רק"ע למצב שהוא היה לפני תחילת הרפורמה והפרישות, זה לא יפתור שום בעיה.
זאב אלקין: זה אולי יאפשר לו לשרוד אבל לא לתת שירות נכון, בוודאי כשמדובר על יעד – שאני אגב, שמעון, מאוד מברך עליו – לעבור ל-24 שעות שידור באופן מלא.
זאב אלקין: אני חושב שזה נכון אבל זה כמובן ידרוש משאבים הרבה יותר משמעותיים ממה שהיה לרדיו רק"ע בעבר.
זאב אלקין: אני חושב שאסור לשכוח את זה.
זאב אלקין: אנחנו כל הזמן עסוקים בשאלה מה קורה היום והיום מתקדם ואנחנו מתקרבים ל-31 במרס ולא עסוקים בעיקר.
זאב אלקין: עוד חודש, חודש-וחצי, אני חושב שכבר יהיה זמן לקיים דיון בעיקר כדי שלא נגיע ל-1 באפריל ונגיד מה קורה.
זאב אלקין: לגבי תקופת המעבר, צוינו כאן מספר הבעיות הקיימות, הן בעיות מערכתיות של כל תהליך הרפורמה, אפשר לדבר על זה, אני לא חושב שזה המקום והזמן, יש פה הרבה דברים שנפלו בין הכיסאות בתהליך המעבר הזה, גם כנראה בגלל התכנון מלכתחילה וגם מעצם התארכותו מעבר למצופה.
זאב אלקין: ספציפית בהקשר של רדיו רק"ע וספציפית במיוחד בהקשר של השידורים בשפה הרוסית, ברור שנוצר כאן
זאב אלקין: מצב חריג כי ממצב של תת-תקנון להגיע לכ-50%, אם אני לא טועה, שמעון, של פרישה, זה אומר שזה בכלל נס שהם מצליחים להחזיק את השידור עד היום והיה ברור שנדרש פתרון.
זאב אלקין: גם אם הפתרון הוא לא הקנייה של תקנים נורמליים, כי באמת כבר אין טעם לקחת בן אדם לתקן כשאולי תוך חודשיים או שלושה הכול יתחיל מחדש, הם היו צריכים משאבים להעסיק אנשים באופן זמני – אם זה פורשים למיניהם שיכלו לחזור ולעבוד כפרילנסרים או אנשים אחרים שיש היום בשוק התקשורת בשפה הרוסית שאפשר למצוא.
זאב אלקין: אמנם זה לא אותם תנאי העסקה אבל בכל זאת זה מאפשר לרדיו לתפקד במשך כמה חודשים ולתת את השירות לציבור, ולאחר מכן, כמו שאמרתי, צריך לדאוג לתקנון נכון של הרדיו הזה בתאגיד השידור החדש.
זאב אלקין: כדי להגיע לדבר הזה, די מהר התברר לי – ושוב, אני לא ממונה על זה אבל ראיתי את חובתי להיכנס כאן לתמונה – שצריך בשביל זה כמה תנאים: אחד, צריך, ואתה ציינת כאן בשאלות לשמעון, את הבקשה.
זאב אלקין: האוצר לא יכול לתת תשובה חיובית למשהו שלא מבקשים ממנו.
זאב אלקין: עוד לא ראיתי מעולם את האוצר מתנדב לתת כסף או תקנים לפני שביקשו.
זאב אלקין: לכן, היה צורך בהחלטה גם של הרדיו, ויותר נכון של כל תאגיד השידור הקיים, במסגרת הפניות שלו לאוצר במצב המשברי של הרפורמה, להגיד את זה כאחד מהצרכים הדחופים, כי זה נכון שיש הרבה בעיות אבל בסוף מי שמופקד על הגדרה של מה סדר העדיפויות בבעיות האלה זה הם ועד שהם לא יגדירו את רדיו רק"ע גבוה בסדר העדיפויות של הבעיות האוצר לא מתערב פנימה.
זאב אלקין: הוא לא יגיד: קחו לזה ולא לזה – למרות שיש פה בסיס משפטי לגישה כזאת, אני רוצה לציין, כי כמו שאתם יודעים עבר בזמנו תיקון לחוק, ואני הייתי אפילו שותף פעיל בהעברה של התיקון הזה, שקבע תקצוב ייחודי לרדיו רק"ע בשתי שפות, ברוסית ואמהרית, אין את זה בשום נושא אחר של פעילות הרדיו.
זאב אלקין: המחוקק כאן נתן את דעתו לגבי התאגיד הישן של רשות השידור, שיש מצב ייחודי לשידור בשתי השפות האלה ורצה להבטיח את תקצובן כדי שהן יהיו ברמה נאותה.
זאב אלקין: זה נכון שהיום, במצב של פירוק, אי אפשר לדרוש קיום של החוק – אני מחזיק פה את החקיקה הרלוונטית – כי מצב של פירוק למעשה שינה את כל המצב המשפטי הפורמלי.
זאב אלקין: אבל, אין ספק שהמחוקק התכוון, ואני חושב שיש פה הנחיה לניהול של רשות השידור הישנה, שתינתן תשומת לב מיוחדת והקצבה מיוחדת לנושאים האלה.
זאב אלקין: לכן אני חושב ששגיתם שלא הגדרתם את זה באופן מידי כצורך דחוף, בין הצרכים הראשונים, עוד בחודשים אוקטובר-נובמבר, כשהתברר מה עוצמת - - -
<שמעון אלקבץ: זה היה בנובמבר, המסמך שאני הוצאתי.
זאב אלקין: אבל הוצאת אותו לפה, לא לאוצר.
<שמעון אלקבץ: אבל על פי בקשת היושב-ראש העברתי אליו והוא הלך עם זה לאוצר.
קסניה סבטלובה: העברנו את זה לאוצר.
זאב אלקין: אתם העברתם.
זאב אלקין: תבינו דבר מאוד מאוד חשוב - - -
קסניה סבטלובה: אבל, שמעון, אתה לא כתבת שם תעדוף של המערכת הרוסית, של כל השפות גם, חצי מיליון שקל.
אברהם נגוסה: צריך להבהיר פה גם לגבי ההצגה שלך בכתב, מה שכתבת, שלא - - -
סופה לנדבר: אבל הוועדה ביקשה ממנו, הוא הציג כדי שאתם תעבירו את זה למשרד האוצר.
זאב אלקין: לא, סופה, זה לא עובד בצורה כזאת.
אברהם נגוסה: לא הצעת, כמו שעכשיו אמרת, להחזיר את הפנסיונרים והדברים האלה, הצגת סכום.
זאב אלקין: לא, זה לא משנה, ברגע שנותנים לו סכום ותקנים הוא היה כבר יודע מה לעשות עם זה.
זאב אלקין: זאת לא השאלה.
זאב אלקין: אברהם, זו לא שאלה מי מגיע, אם יגיע פנסיונר או יגיע מישהו צעיר יותר, הלוואי שזו תהיה הבעיה, שנהיה שם.
זאב אלקין: את זה כבר הם יפתרו.
זאב אלקין: השאלה היא שתהיה לו עצם היכולת.
זאב אלקין: זה שקיבלתם והעברתם לאוצר זה ברור, אבל אני יודע איך הדברים מתנהלים במדינת ישראל, הגוף המבקש הרי צריך לפנות ישירות למשרד האוצר.
זאב אלקין: אתם גורם מסייע, הכנסת, אבל הכנסת לא גורם שבאופן ישיר פונה עם בקשות ולכן אני חושב שחבל שזה לא היה גם בפניה ישירה.
זאב אלקין: אני אגיד לך במה אני נתקלתי כשהתחלתי לעסוק בסוגיה הזאת – עסקתי בזה קודם מול השר הממונה על רשות השידור, הוא פרש מתפקידו בהקשר הזה אז התחלתי לעסוק בזה באופן ישיר מול שמעון – כשפניתי למנכ"ל משרד האוצר והוא עשה בירורים, התשובה הראשונה שקיבלתי ממנו היתה: לא ביקשו ממני, אם לא ביקשו ממני אז אין בעיה.
רוברט אילטוב: גם להוריד מע"מ לא ביקשו ממנו אבל הוא הלך על זה.
קסניה סבטלובה: אנחנו העברנו.
סופה לנדבר: אנחנו כן ביקשנו.
רוברט אילטוב: כבוד השר, אתה מדבר על פורמליסטיקה.
זאב אלקין: לא, אני לא מדבר על פורמליסטיקה, אני רוצה להגיד לך, רוברט, מה יקרה: אם האוצר יקצה משאבים בלי החלטה של רשות השידור שהיא רוצה אותם לרק"ע, יגיעו המשאבים האלה ורשות השידור תשתמש בהם לפי שיקול דעתו של המפרק של סדרי עדיפויות.
זאב אלקין: לכן, עד שלא תהיה החלטה שלהם שזה בראש סדר העדיפויות אז כל מה שהאוצר יביא לא ילך לזה, ילך למשהו אחר.
זאב אלקין: ולכן היה חשוב פה להבטיח סגירת מעגל משני הכיוונים: נכונות של האוצר לתת ונכונות שלהם להגדיר את זה גבוה בסדר העדיפויות.
זאב אלקין: אני מקצר, לא אלאה אתכם בתהליך המסובך של השיחות שהיו לי רק בחודש האחרון עם כל הנוגעים בדבר, פינג-פונג כזה, מי פנה למי ומי מוכן לתת למי.
זאב אלקין: לפי מיטב הבנתי היום – והשיחות האחרונות היו היום בבוקר עם כולם, כולל מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד התקשורת, שמעון וכל מי שמעורב בעניין הזה – אני מבין היום שיש החלטה ברמה של מי שמייצגים את הרדיו ואת רשות השידור להגדיר את הצורך הזה כצורך חיוני ולבקש פה פתרון מהאוצר לצורך התקנים הדרושים להעסקה במתכונת של פרילנסרים לתקופת המעבר הזאת עד 31 בחודש.
זאב אלקין: מצד שני, משיחות שהיו לי – שירה יושבת פה, היא צריכה להגיד את דברה כי זה לא תמיד עובד, השיחות המקדימות לא תמיד עוזרות, אבל לפחות מה שנאמר לי, גם על ידי מנכ"ל משרד האוצר וגם על ידי נציגי אגף התקציבים, כולל היום בבוקר, שיש נכונות של משרד האוצר ואגף תקציבים להקצות את הפתרון הנדרש כדי לאפשר לעבור את התקופה הזאת של חודשיים וחצי.
זאב אלקין: בואו נשמע את זה משירה אבל אני לפחות סוף סוף היום בבוקר, פעם ראשונה, קיבלתי קצת אופטימיות אחרי הרבה מאוד שעות ושיחות וימים בפינג-פונג הזה של מי ביקש ומי לא ביקש וכו'.
זאב אלקין: עד כאן דברי, כמובן שתכף נשמע מה יש לה לומר אבל אני מתכוון להמשיך להוביל ולעקוב אחרי התהליך הזה כי הוא חשוב לנו ביותר.
זאב אלקין: בסוף אנחנו נפגעים, כמשרד הקליטה, אם הרדיו לא יוכל לתת את שירותיו עד 31 בחודש, וכאמור, עיקר האתגר הוא אחרי 31 במרס.
אברהם נגוסה: תודה, כבוד השר.
<שמעון אלקבץ: אני רוצה, אדוני היושב-ראש, לומר עוד משפט אחד לפני שהאוצר ידבר.
אברהם נגוסה: בבקשה, עוד רגע.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ציפי לבני, שרת הקליטה לשעבר.
קסניה סבטלובה: זה מצב ייחודי שיש כאן שלושה שרי קליטה, אחד בהווה ושניים בעבר.
<שירה גרינברג: אני מציעה גם שיתנו לנו לדבר.
<שמעון אלקבץ: רק משפט אחד לפני שהאוצר ידברו.
<שמעון אלקבץ: תחנת השידור בשפה הרוסית מייצרת ארבעה מיליוני שקלים בשנה, מסוגלת גם מבחינת הפוטנציאל – יושבת פה סולי אברמוב, סמנכ"לית השיווק של הרשות, היא מדברת על גישה שמרנית שכשאנחנו נעבור, וזה יהיה ממש בימים הקרובים, ל-24 שעות ביממה אז אנחנו נוכל להגיע לסדרי גודל של שישה מיליון, אני מאמין אפילו הרבה יותר.
<שמעון אלקבץ: לכן, גם מעבר לערכים שדיברנו עכשיו לשידור, שערכם לא יסולא בפז בכל מה שקשור לקשר עם המאזינים בארץ ובתפוצות, אני מדבר גם על כך שהתחנה מייצרת בעצמה הכנסה כספית של 4 מיליוני שקלים וזה סכום שאף אחד לא היה רוצה לא לראות אותו אצלנו.
אברהם נגוסה: שאלה, בבקשה.
קסניה סבטלובה: שאלה קצרה לכבוד השר.
קסניה סבטלובה: תודה שכיבדת אותנו בנוכחותך, אני חושבת שזה חשוב מאוד שאתה בא לפה, זו גם איזושהי אמירה למאזיני רדיו רק"ע, שזה חשוב להם מאוד, שאנשים ברמה הכי גבוהה במדינת ישראל באמת מודעים ומטפלים בעניין הזה.
קסניה סבטלובה: השאלה היא כזאת: אנחנו מתכנסים פה בעניין הזה מחודש יולי, מחודש יולי דנים במצב שהוא קרוב לקריסה ובאמת מצב בלתי רגיל, כמו שאתה בעצמך ציינת עכשיו, שהיה תת תקנון ועכשיו אנחנו התדרדרנו למצב שכבר אנשים לא יכולים לנשום, לא יכולים להחזיק את הראש מעל המים.
קסניה סבטלובה: נציגים של משרדך כמובן היו פה והיו מודעים לעצם העניין והשאלה שלי היא שאלה אולי נאיבית אבל אני חושבת שהיא רלוונטית מאוד: האם בעצם לא יכולנו לנצל את הזמן הזה כדי לעבוד יחד עם משרדך על איזשהו פתרון יצירתי שגם משרד הקליטה, שהרי בא לשרת את העולים, היה משתתף בו?
קסניה סבטלובה: בסך הכול מדובר בתקופה שהיא קצרה מאוד, יש פה סוף מועד ואחרי זה יש כבר אחריות מוחלטת של משרד האוצר ומשרד התקשורת.
זאב אלקין: לשאלתך, הבעיה פה היא לא משרד הקליטה, הוא לא שייך לזה באופן ישיר, סופה גם מכירה את זה.
זאב אלקין: גם אף פעם לא ניתן כשיש בעיה תקציבית, ולא היתה פניה למשרד הקליטה, תנו קצת כסף כדי לפתור את הבעיה.
זאב אלקין: הבעיה היתה פורמלית - - -
<שמעון אלקבץ: דווקא מהבחינה הזאת משרד הקליטה כן סייע גם בעבר בתסכיתים כשתרגמנו - - -
קסניה סבטלובה: אז אולי צריך להמשיך לעזור לו.
זאב אלקין: גם המשרד כמשרד וגם הכנסת, כמו שאמרתי, הקצתה כסף ישיר.
זאב אלקין: הבעיה היתה ברמת פורמלית, ברגע שרשות נמצאת במצב פירוק אי אפשר בלי אישור של משרד האוצר בכלל – גם אם יש לכאורה תקציב מגורם שלישי – לפתור את הבעיה.
סופה לנדבר: אולי אנחנו נשמע את התייחסות של משרד האוצר ומשרד התקשורת?
זאב אלקין: דבר שני לגבי שאלתך, קחי בחשבון שעצם זה שזה התארך עד 31 במרס לא היה ברור ביולי, כשהדיון היה ביולי היה עוד בתוקף חוק שכבר מזמן היה צריך לפעול תאגיד חדש.
זאב אלקין: לכן, כל פעם החלטה על גורל הרפורמה משפיעה גם על המצב של הרדיו.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את נציגת האוצר.
<שירה גרינברג: קודם כל, אני מסכימה עם הדברים שנאמרו לפני, גם על ידי יושב-ראש הוועדה, שר הקליטה, גם שמעון מנהל הרדיו ובעצם נציג הכנ"ר ברשות השידור בוועדה.
<שירה גרינברג: אני רוצה לחדד כמה נקודות: אחת, אנחנו רואים, במשרד האוצר, חשיבות עליונה בזה שתישמר האיכות של השידור הציבורי, שזה גם רדיו וגם טלוויזיה.
<שירה גרינברג: אנחנו לא נכנסים לנעלי הכנ"ר או הגוף עצמו שמפעיל את רשות השידור, אנחנו יושבים אתם בישיבות שונות כדי להבין את הבעיות השונות שיש ברשות השידור ועל מנת לתת את המענה הראוי – ומצאנו פתרונות יצירתיים גם בעבר, כפי שנאמר כאן – אנחנו ציינו שאנחנו גם נסייע במקרה הזה כדי למצוא את הפתרונות על מנת לעזור בנושא.
<שירה גרינברג: אני רוצה להגיד שגם בנושא של פרישת העובדים, סוכמו עם ההסתדרות תנאים, תנאים מיטביים, העובדים לא אולצו לפרוש, העובדים פרשו מרצון.
<שירה גרינברג: עדיין נתנו כן לכנ"ר אפשרות להגיד איפה יש מוקדים קריטיים שהפרישה מרצון תיפגע באיכות השידור הציבורי ושם, דרך אגב, יש באמת 40 עובדים שהכנ"ר לא נתן להם לפרוש למרות שהם היו מעוניינים.
סופה לנדבר: נשארו ברדיו רק"ע 17 איש.
קסניה סבטלובה: אולי באמת תתייחסי ספציפית לרדיו רק"ע?
קסניה סבטלובה: אנחנו לא מדברים על "קול ישראל", זו לא ישיבה על "קול ישראל", זו ישיבה על רשת קליטת עליה.
קסניה סבטלובה: ועדת עליה מתעסקת ברשת קליטת עליה.
סופה לנדבר: תתייחסי לרדיו רק"ע, אנחנו לא כאן לדבר על כלל הבעיה.