GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוגב קרסנטי: אני אצטרך לצאת יותר מוקדם לאור האירוע הזה, היום מתקיים פורום התיאום הבין משרדי למאבק באנטישמיות בראשות מנכ"ל משרד התפוצות דביר כהנא, במטרה ליצור חיבורים ותיאום בין משרדי הממשלה השונים שעוסקים בנושא ובינם לבין החברה האזרחית.
<יוגב קרסנטי: הפורום הזה יגבש תפיסת עולם, יגבש תפיסת הפעלה ובעצם מדינת ישראל תוכל לדבר בקול הרבה יותר אחיד, ברור, לאגם משאבים וליצור איזה שהיא נקודת מפנה בתחום הזה.
<יוגב קרסנטי: אני יכול להגיד שכבר עכשיו אחד המאמצים הראשונים שהמשרד שלנו הולך להוביל זה הנושא של הנגשת מידע.
<יוגב קרסנטי: כשבאנו לעבודת המטה הזאת ורצינו לעצב מדיניות ממשלתית בנושא המאבק באנטישמיות נתקלנו במידע מסוגים שונים.
<יוגב קרסנטי: כל סוכנות או כל ממשלה הוציאה דוח אחת לשנה, אחת לשנתיים, ובדוח הזה מדדה אנטישמיות בצורה אחת או בצורה אחרת והיה קשה מאוד לדעת מה מצב האנטישמיות האמיתי באותה מדינה או באותו אזור, מה פועל, מה לא פועל, איפה כדאי לשים את הכסף ואיזה מדיניות כדאי לקדם.
<יוגב קרסנטי: אז מה שאנחנו הולכים לעשות זה ליצור איזה שהיא סטנדרטיזציה במדדים האלה, בדרך שאנחנו מפרשים את המדדים ואת הדוחות השונים שהמדינות מפרסמות, אולי אפילו להציע מדד חדש, אנחנו הולכים להנגיש את המידע הזה בכל מה שקשור לתקריות אנטישמיות, לשכלל את הדרך שבה אנחנו אוספים דיווחים על תקריות אנטישמיות ולהפוך את המידע הזה נגיש לכולם, להנגיש את המידע אודות מצב החקיקה במקומות שונים, בדגש על מרחב הסייבר, בדגש גם על חקיקה אנטי ישראלית או חקיקה שמשיקה לגבול הזה שבין אנטישמיות לבין אנטי ישראליות וגם אנחנו רוצים לפרסם איזה שהוא מדד של אכיפה.
<יוגב קרסנטי: ברגע שיהיה לנו את כל הדברים האלה מול העיניים נוכל לגבש מדיניות, לגבש אסטרטגיה ולהוביל אותה יחד כממשלת ישראל בשיתוף המשרדים השונים, כל אחד בתחום מומחיותו.
אברהם נגוסה: מר אשר פרידמן, מרכז תפוצות בכיר, המשרד לנושאים אסטרטגיים.
אברהם נגוסה: לא הגיע, יש נציג שלו?
<שלום ליפנר: נציג שלו?
<שלום ליפנר: אני לא יודע, של המשרד כן.
<שלום ליפנר: תודה ליושב ראש, גם לנוכחים.
<שלום ליפנר: שמי שלום ליפנר, אני מייצג את המשרד לנושאים אסטרטגיים.
<שלום ליפנר: התופעה מוכרת לכולנו, כמובן היא מדאיגה אותנו, אנחנו כולנו עובדים בשיתוף.
<שלום ליפנר: שמעתי את דברי עמיתיי, מה שאני כן יכול להגיד, כמובן שאני סומך את ידיי על הקריאה כאן לתיאום בין הגופים, גם בין הממשלה, גם מחוץ לממשלה.
<שלום ליפנר: מה שכן אני יכול להגיד, לאו דווקא בפלח הספציפי של האנטישמיות, אבל ככל שנוגע לתופעה שאנחנו מכנים אותה דה לגיטימציה המשרד שלנו קיבל באמת מנדט מהממשלה לתכלל את הפעילות, אנחנו גם קיבלנו תקציבים עכשיו, כולם מדברים על תקציבי תיאום, אנחנו קיבלנו תקציב מוגבל לדבר הזה, גם תקנים נוספים, גם המון כסף להשקיע בתחום הזה.
<שלום ליפנר: אני אוסיף שאנחנו הקמנו לפני מספר שנים, ורבים כאן שותפים למהלך הזה, עוד פורום, קואליציה גלובלית למען ישראל שבתוכה יושבים גם משרדי הממשלה, גם מהגופים, נפגשים לעיתים, גם בארץ וגם בחו"ל, עובדים בשיתוף פעולה, מנסים ביחד להוביל יוזמות כדי להילחם בתופעות, להיאבק ביחד.
<שלום ליפנר: הגישה אצלנו לפחות זה כמובן לא לבוא להחליף אף גורם, כי כל אחד כבודו במקומו מונח וגם את ההתמחות הספציפית שלהם, אבל אנחנו גם מרכזים את זה ביחד.
<שלום ליפנר: אנחנו נמשיך לעבוד ככה.
<שלום ליפנר: אם יש נקודת אור אחת, אולי אפשר באמת להגיד, זה שיש ריבוי גופים שעוסקים בתחום הזה, זה אומר שזה משהו שנמצא גבוה על סדר העדיפות ואנחנו כן עושים מאמץ גדול ומרבי לשתף פעולה בין כולנו.
<שלום ליפנר: אני חושב שהדבר הזה כן קיים, כמובן שאפשר תמיד לשפר, אבל בהחלט כן הייתי שם על השולחן שהדבר הזה קיים והוא מוכר לגופים ואנחנו פועלים בהתאם.
<שלום ליפנר: תודה.
אברהם נגוסה: מר יעקב חגואל, סגן יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
<יעקב חגואל: אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה, חברי אברהם נגוסה.
<יעקב חגואל: אין ספק שאנחנו נמצאים בעשור לא פשוט.
<יעקב חגואל: אנחנו צריכים להסתכל על זה בראייה לא רק של השנה מול השנה שעברה או מול השנתיים האחרונות, אנחנו נמצאים על עשור שבו כל שנה יש יותר מקרי אלימות אנטישמית מהשנה שקדמה לה.
<יעקב חגואל: זה, דרך אגב, לא משנה איך סופרים, המגמה היא אותה מגמה.
<יעקב חגואל: כל מי שסופר אומר את אותו נתון וזה דבר שמאוד מדאיג אותנו.
<יעקב חגואל: המגמה הזאת היא מגמה שהולכת ומתגברת.
<יעקב חגואל: אני רוצה לומר פה עוד דבר, נתון שגורם לי בשנה וחצי האחרונות לחשוב המון על העניין.
<יעקב חגואל: זה אותו סקר שעשה האיחוד האירופי בקרב קהילות יהודיות, לא ההסתדרות הציונית, האיחוד האירופי, ובסקר הזה נתון אחד שהולך איתי מאז שקראתי אותו, 74% מהיהודים שנפגעו במקרי אנטישמיות אלימים לא דיווחו עליהם לשום גורם אחר.
<דינה פורת: זה לא נכון.
<יעקב חגואל: זה לא נכון?
<יעקב חגואל: אפשר לבדוק.
<דינה פורת: אני אדבר על זה.
<יעקב חגואל: מאה אחוז, נבדוק אחרי זה.
אברהם נגוסה: את מדברת אחריו, אז תסבירי.
<יעקב חגואל: בשמחה.
<יעקב חגואל: אני אשמח לדעת אחרת, זה מה שאני קראתי.
<יעקב חגואל: אני אשמח שנבדוק את זה.
<יעקב חגואל: אני גם אשתדל לא להפריע לך אחרי זה.
<יעקב חגואל: אני מדבר על נתון שהוא נתון מאוד מדאיג, הוא נתון שקודם כל אומר שהמגמה שאנחנו מכירים אותה היא כנראה מגמה חמורה יותר על מה שדיברתי לפני כן, על הנושא שכל שנה יש יותר מקרי אנטישמיות מהשנה שקדמה לה, והיותר מדאיג אותי זה ההתנהלות שלנו כעם.
<יעקב חגואל: ההתנהלות שלנו בקהילות היהודיות, שאנחנו ממשיכים להתנהג כיהודים גלותיים.
<יעקב חגואל: אנחנו ממשיכים לנהוג כמי שהתרגל לכך שלא נורא אם ילד בן 10 לפני שנה בניו זילנד הולך עם כיפה על הראש וחוטף מכות בדרך אל בית הכנסת, ולא נורא אם יורקים בי או עולבים בי או מרביצים לי, זה משהו שצריך להתרגל אליו.
<יעקב חגואל: זה הדבר שהכי מדאיג אותי.
<יעקב חגואל: זה מדאיג אותי באמת יותר מה-BDS, זה מדאיג אותי באמת יותר מכל דבר אחר, כי זו התנהלות שלנו כעם, כי זה משהו שאנחנו צריכים לקחת על עצמנו ולהתנהג בו בהתאם, לראות איך אנחנו מרימים את הראש בגאווה יהודית, כי אין לי ספק שהפתרון, כשאני מדבר עם ראשי קהילות יהודיות, שאני משדר זה שאנחנו חייבים להרים את הראש בגאווה יהודית, כי אם אנחנו לא נרים את הראש בגאווה יהודית המדרון החלקלק הזה יהיה הרבה יותר חלקלק.
<יעקב חגואל: אני אומר את הדברים באמת מתוך כאב כי לצערי אנחנו לא שם.
<יעקב חגואל: אמר פה חברי הטוב גדעון בכר, שנכון, יש לנו היום בעיה אמיתית ביטחונית.
<יעקב חגואל: אני לצערי בשנים האחרונות לא מסתובב עם כיפה על הראש בהרבה מקומות באירופה, לא כי אני לא גאה בכיפה שלי, אני מאוד גאה בה, אבל אני רוצה לחזור הביתה לילדיי ויש פה באמת סוג של מאבק פנימי אצלנו בין להיות גאים ביהדות שלנו ובין לשמוע על ביטחוננו וזה מאבק אמיתי שלצערנו האחים שלנו מעבר לים חיים אותו יום יום שעה שעה.
<יעקב חגואל: אין ספק שכל הגופים שיושבים פה סביב השולחן הזה נמצאים בתוך העניין הזה וצריך לראות איך אנחנו מצד אחד שומרים על ביטחונם של היהודים שם ומצד שני ממשיכים לשמור על הגאווה היהודית ומחזקים אותה.
<יעקב חגואל: אין לי ספק שאנחנו חייבים בעניין הזה להרים את הראש גבוה גבוה.
אברהם נגוסה: פרופ' דינה פורת, ראש מרכז קנטור לחקר יהדות אירופה בימינו באוניברסיטת תל אביב.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע.
<דינה פורת: תודה לך, היושב ראש, על ארגון האירוע הזה, תודה לפרופ' צ'רלס סמול ולפרופ' קוטלר, חברים ותיקים.
<דינה פורת: ראשית דבר, אם נכנסתי לדבריך, יעקב, אני מתנצלת, אבל אני קודם כל רוצה להסביר את הנתון הזה.
<דינה פורת: גם אותנו, את כולם, הנתון הזה רודף, אבל רק מילה אחת צריך להוריד ממה שאמרת, באמת הסקר של הפר"א, שראיין 6,000 יהודים בשמונה ארצות ועקב לא מהצד של האנטישמים, אלא מהצד של היהודים, מה התחושה ומה קורה הוא באמת סקר ראשון מסוגו וחשוב במיוחד והוא נתן נתונים שבאמת מפילים אותך לרצפה, אבל 74% לא דיווחו, לא על אירועים אלימים, אלא על אירועים בכלל, לא אלימים.
<דינה פורת: האירועים האלימים, בדרך כלל אנחנו יודעים.
<דינה פורת: הלא אלימים, זה נתון מספיק מדאיג ופה אני מסכימה איתך לגמרי.
<דינה פורת: אני מזמינה את כולכם, אנחנו באוניברסיטת תל אביב משנת 92', 23 שנים, עוקבים אחרי אנטישמיות בכל העולם, האתר שלנו, תכתבו קנטור סנטר, מכיל לא רק את הדוחות השנתיים שלנו במסיבת עיתונאים שניתנים במסיבת עיתונאים שאנחנו מקיימים כל יום שואה הלאומי, באפריל או במאי, אלא אנחנו מכניסים לתוכו גם את הדוחות שאנחנו מקבלים מכל העולם, של ארצות וארגונים.
<דינה פורת: כך שמה שאתם רוצים מבחינה זו ישנו שם, פלוס מאמרים וניתוחים.
<דינה פורת: אני מזמינה את כולכם להיכנס ולא ליהנות, אבל בהחלט - - - נקודה שנייה.
<דינה פורת: הנציג הצרפתי הלך?
אברהם נגוסה: כרגע הוא יצא.
<דנה גורדון שושני: הוא יקרא את הפרוטוקול.
<דינה פורת: לא, יש לי הרבה פעמים הרגשה שבארץ אנחנו עובדים ועושים, אולי צריך יותר תיאום ואיחוד, זה ברור, הלוואי שנזכה לראות תיאום ואיחוד בעם היהודי וארגונים מתנהלים תחת קורת גג אחת, אמן סלה, אבל אין לנו, להרגשתי, מספיק קשר עם מי שפועלים בחו"ל, עם יהודים שעושים עבודה נהדרת עם גאווה יהודית עצומה ומרימים ראש בהחלט גם בקהילות וגם בארגונים.
<דינה פורת: בחורה כמו תמי בנג'מין בקליפורניה שנלחמת משפטית למען זכויות של סטודנטים באוניברסיטאות ועושה עבודה ממשית, או קן מרכוס, ואנחנו בקושי מכירים אותם פה, אז אולי העמותה שעכשיו אתם מקימים, שהיא תהיה קשר בין הארץ לבין חו"ל, הלוואי.
<דינה פורת: נקודה שלישית, גדעון הזכיר את ההגדרה נגד אנטישמיות, הגדרת האנטישמיות, הגדרת העבודה.
<דינה פורת: בתוך הגדרת העבודה של אנטישמיות, שהיא כלי מאין כמוהו, במשפט, באכיפה, בתלונות, אי אפשר סתם לבוא למשרדים ולהגיד זה אנטישמי, זה צריך להיות אנטישמי על סמך הגדרה והגדרה מוכרת ויש הגדרה מוכרת מאז פברואר 2005, מלאו לה עשר שנים והיא הייתה על האתר של הפר"א, הארגון שקדם לפר"א הוא זה ששם אותה על האתר והוא הוריד אותה.
<דינה פורת: אז מה, אם הוא הוריד אותה היא לא שווה?
<דינה פורת: היא שווה בהחלט והיא צריכה להיות בכל מקום ואתר.
<דינה פורת: אבל יש בה חמש נקודות שמנסות להגדיר מתי אנטי ישראליות ואנטי ציונות, וה-singling out שלנו וההשוואה שלנו לנאצים וקריאתנו כגזענים והכחשות שואה וכו' וכו', כל זה הוא אנטישמיות.
<דינה פורת: יש שם חמש נקודות וכל אלה שרוממות זכויות האדם בגרונם ורוממות חופש הביטוי בגרונם אומרים 'מה זה?
<דינה פורת: זאת סתימת פיות, אי אפשר לבקר את ישראל'.
<דינה פורת: צריך, אני חושבת, לנסות לקבל מחדש הכרה בהגדרה הזאת, הכרה בינלאומית, ובחמש הנקודות האלה כי מכל מה שאמרתם ומכל המצב עולה ברור שאנטי ישראליות ואנטי ציונות יותר ויותר לובשת נימות אנטישמיות, אתה, ארווין, דיברת על זה, לובשת יותר נימות, סמלים, טונים אנטישמיים.
<דינה פורת: הבכי הזה, שכל מי שמבקר את ישראל מיד קוראים לו אנטישמי זה פשוט לא נכון.
<דינה פורת: מי שמבקר בנימות אנטישמיות הוא אנטישמי, זה עניין אחר, אבל מי שמבקר ביקורת רגילה את המדיניות שלנו במקום מסוים ובזמן מסוים, לפעמים גם אנחנו מסכימים איתו.
<דינה פורת: הדבר הזה, צריך לצאת נגדו וצריך, אם אפשר, לפעול במקומות שונים לקבלת ההגדרה הזאת כולל חמש הנקודות האלה שמשפטית יצאו נגדה באנגליה, בארצות.
<דינה פורת: בלי זה זה לא יזוז.
<דינה פורת: אני מיד אתן דוגמה ובזאת אני אסיים.
<דינה פורת: קיימנו, מרכז קנטור פלוס הארגון הבינלאומי של עורכי דין ושופטים ומשפטנים יהודים באוסטריה, סמינר במשרד המשפטים ופנינו אליהם לקבל את ההגדרה ולשפר את החקיקה באוסטריה לפיה.
<דינה פורת: אנחנו הולכים לעשות את זה גם בשבדיה, אם לא יזרקו אותנו מכל המדרגות, ובגרמניה.
<דינה פורת: אנחנו מקווים להגיע גם לצרפת.
<דינה פורת: אחרי שלוש פניות שנענו בחיוב על ידי פרלמנטים אפשר לפנות לאיחוד האירופי.
<דינה פורת: האוסטרים ענו בחיוב, צריכים לקבל את המכתב הפורמלי, שלוש פניות ואנחנו פונים לאיחוד האירופי לקבל את ההגדרה שהיא כלי עבודה ממדרגה ראשונה.
<דינה פורת: חברים, חייבים להיות תכליתיים, זה שנדבר ככה, זה לא מספיק.
<דינה פורת: צריך להיות תכליתי, משפטי, הגדרתי, וכמובן אם אפשר בתיאום כמה שיותר בין כולנו ולתת כבוד לקהילות היהודיות שהן שנמצאות בקו החזית ולא אנחנו, אנחנו יושבים לנו בתל אביב ובירושלים ובבאר שבע, לתת כבוד לקהילות היהודיות ולעמידה שלהם.
<דינה פורת: הם לא יהודים גלותיים, הם נאבקים, יש להם ארגונים, הם יוצאים החוצה, הם עושים דברים וצריך לכבד אותם קודם כל.
<דינה פורת: תודה.
אברהם נגוסה: אני שוב מזכיר לדוברים, תנסו לצמצם כדי שנגיע לכולם.
אברהם נגוסה: יש הרבה דוברים שרוצים לדבר, בצדק, הם באו לפה, בואו נתחשב באחרים.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מאבינועם בר יוסף, מנכ"ל המכון למדיניות העם היהודי.
<אבינועם בר-יוסף: תודה רבה, כבוד היושב ראש, האורחים המכובדים שפה.
<אבינועם בר-יוסף: אני רוצה להתחיל בשלוש הערות קצרות ואני חושב שמה שבולט פה שהבעיה היא לא ריבוי הגופים אלא ריבוי האג'נדות הארגוניות וזה מתחיל בממשלה, כי היו החלטות, יש צדק בדבריו של מר ליפנר שהמשרד לאסטרטגיה מונה לטפל ב-BDS, אבל כשכל אחד מנציגי המשרדים מדבר הוא לוקח את זה לעצמו וזה כבר בעיה וזה קיים גם בין הארגונים האחרים.
<אבינועם בר-יוסף: פורומים של 1,200 איש זה כינוסים יפים, הם לא מובילים לשום מקום.
<אבינועם בר-יוסף: הדבר הראשון שצריך לצאת מפה זה קריאה לאנשים לא להמציא את הגלגל, לעשות את מה שכל אחד יודע לעשות יותר טוב.
<אבינועם בר-יוסף: אין ספק, אני לא חושב שהדרך להיאבק באנטישמיות זה להוריד את הכיפה.
<אבינועם בר-יוסף: אני מבין את הסכנה, אני בא מעיתונות ופעם כיסיתי את השטחים והיה לי באוטו מצד אחד כפייה שהייתי שם על הדש בורד אם הייתי נכנס לאזורים מסוכנים ובמקומות אחרים כיפה.
<אבינועם בר-יוסף: אז זה טוב לעיתונאי, לא לגוף ממשלתי.
<אבינועם בר-יוסף: אני אומר, ברמת הממשלה, אני חושב שבאמת לעם היהודי יש היום לא רק צבא אלא גם מערכת דיפלומטית שצריכה להיות מתואמת ויש לה תפקיד באמת מרכזי לפעול מול ממשלות.
<אבינועם בר-יוסף: יש ממשלה וקבינט וגופי המודיעין, אני חושב שהם צריכים להביא בפני הקבינט את המידע הרלוונטי ולהזהיר את מי שצריך להזהיר מבעוד מועד וגם הדברים האלה, אני לא בטוח שהם נעשים כפי שצריך.
<אבינועם בר-יוסף: צריך להיות תיאום של ארגוני הפעולה החוץ ממשלתיים שיכולים לעשות דברים שממשלות לא רשאיות לעשות וכמובן שצריך תכנון וריכוז ידיים.
<אבינועם בר-יוסף: אני רוצה רק להציג דבר אחד שאנחנו עשינו, אז אני לא חוזר על שם הארגון, כי כל אחד חוזר על שם הארגון מספר פעמים.
<אבינועם בר-יוסף: אנחנו עשינו בשנה האחרונה, בהערכה השנתית שאנחנו מוציאים, מדד מתכלל על האנטישמיות באירופה והוא מתבסס על שלושה פרמטרים מרכזיים.
<אבינועם בר-יוסף: אני חושב שזה כלי טוב מאוד לתכנון מדיניות, הוא קיים, לא צריך להמציא אותו מחדש.
<דינה פורת: על מה מתבסס המדד?
<אבינועם בר-יוסף: המדד מתבסס קודם כל על מחקרים קיימים.
<אבינועם בר-יוסף: אנחנו לא עושים מחקרים, כי יש המון מחקרים קיימים, המון מחקרים שנעשים והם טובים והם עולים המון כסף וצריך פשוט לנתח אותם.
<אבינועם בר-יוסף: אז אנחנו ביססנו את המדד החדש על דעת קהל כלפי יהודים בשנת 2014 ואנחנו רואים שבדעת הקהל כלפי יהודים בעמדות השליליות כלפי יהודים צרפת מובילה, אחריה גרמניה, בריטניה, והממוצע האירופי יחסית נמוך, מי שמושך את כל התנועה הזאת קדימה זו האוכלוסייה המוסלמית באירופה וזה בולט בצורה חזקה מאוד במדד.
<אבינועם בר-יוסף: הנושא השני זה היקף אירועי אנטישמיות בשנת 2014.
<אבינועם בר-יוסף: פה אנחנו רואים שיש עלייה מאוד גדולה בממוצע של כלל אירופה.
<אבינועם בר-יוסף: גרמניה, על אף הירידה, יש שם אירועים משמעותיים, בצרפת מעט אירועים, אבל לצערנו עם פגיעות מאוד גדולה, בריטניה עם 10 אירועים, כביכול עומדת בראש, אבל באופן מוזר אנחנו נראה שבתחום השלישי שאנחנו בודקים, את תחושת היהודים עצמם כלפי האנטישמיות, יהודי בריטניה מרגישים הרבה יותר בטוחים מאשר יהודים במדינות אחרות וזה מלמד שהם סומכים על הממשלה שלהם, לכן המאמץ צריך להיות מול ממשלות ומול משטרות.
<אבינועם בר-יוסף: זה דבר שלמשרד החוץ יש בו תפקיד מרכזי ורק צריך לקבל את התיאום כדבר חיוני וזאת החלטה של הממשלה את מי הם ממנים לתאם, אבל שכל אחד יעשה את המיטב בתחום שלו.
<אבינועם בר-יוסף: אם כל אחד יעשה את המוטל עליו אנחנו נהיה במצב הרבה יותר טוב.
<אבינועם בר-יוסף: תודה רבה.
אברהם נגוסה: עורך דין כלב מאיירס, מכון ירושלים לצדק.
<כלב מאיירס: תודה רבה.
<כלב מאיירס: אני רוצה להצטרף ולברך את אדוני יושב ראש הוועדה, לא רק על קיום הוועדה החשובה הזאת, אבל גם ובעיקר על מפעל החיים והמלחמה שלך נגד אנטישמיות ול עליית יהודי אתיופיה ולמלחמה למען זכויות אדם, למעשה.
<כלב מאיירס: מכון ירושלים לצדק זה ארגון לקידום זכויות אדם וזכויות אזרח ואנחנו פועלים נגד ה-BDS ונגד האנטישמיות, אנחנו עושים פעילות משפטית בתוך ישראל למען ניצולי שואה, חיילים בודדים, בעיקר חרדים לשעבר שנזרקו מהבתים בגלל ההחלטה לשרת בצה"ל, עולי אתיופיה וקורבנות סחר בבני אדםף.
<כלב מאיירס: המאבק על צדק בתוך ישראל למעשה נתן לנו במה גם במישור הבינלאומי ובמיוחד האקדמי, לקרוא תיגר להפרות של זכויות אדם של הרשות הפלסטינית כלפי הפלסטינאים.
<כלב מאיירס: עלתה פה שאלה טובה, איך אנחנו מנצחים את הקרב הזה, מה אנחנו עושים.
<כלב מאיירס: אני הייתי רוצה להציע היום, אדוני יושב ראש הוועדה, שאנחנו נעבור לשיטה של התקפה ולא רק הגנה, כי רק כך אנחנו נכריע את הקרב.
<כלב מאיירס: אם כולנו רק נגן על מדינת ישראל ונצא למגרש הכדורגל רק עם שוער אז אנחנו לעולם לא ננצח ולא נבקיע גולים, אנחנו צריכים לצאת להתקפה.
<כלב מאיירס: איך אנחנו תוקפים?
<כלב מאיירס: אנחנו חושפים את ההפרות השיטתיות של זכויות אדם על ידי חמאס, הרשות הפלסטינית ומדינות ערב.
<כלב מאיירס: כשאני מדבר על מדינות ערב אני מדבר כמובן על היחס כלפי פליטים פלסטינים במדינות השכנות למדינת ישראל.
<כלב מאיירס: יש אפרטהייד במזרח התיכון, אבל האפרטהייד לא נמצא במדינת ישראל, האפרטהייד נמצא בלבנון ובסוריה ובמצרים, איפה שהפליטים הפלסטינים שנמצאים שם 66, 68 שנים, לא יכולים לקבל עבודה, לא יכולים להיות בעלים של קרקע, אין להם אזרחות, אין להם שירות רפואי, אין להם שירות חינוכי ואנחנו יכולים להגיע לקמפוסים, איפה שמקדמים BDS, ולהגיד 'חברים, הכתובת לקידום זכויות אדם של פלסטינים היא לא רק במדינת ישראל' וכך לאזן את התמונה.
<כלב מאיירס: מה אנחנו עושים בפועל?
<כלב מאיירס: יש לנו תכנית של interns של מתמחים בינלאומיים שמגיעים מרחבי העולם, בין 30 ח-50 interns בשנה ואנחנו מנסים להרחיב את המעגל הזה.
<כלב מאיירס: היו לנו גם מהארוורד ומייל וממוסדות של IVY league ואנחנו שולחים אותם לראיין פלסטינים ברשות הפלסטינית ועורכים דוחות על הפרה של זכויות אדם על ידי הפלסטינים.
<כלב מאיירס: את הדוחות האלה אנחנו מציגים בפני מקבלי ההחלטה בממשלות זרות והמטרה פה היא לא לקרוא להפסקת המימון של הרשות הפלסטינית, אלא התניית המימון של הרשות בקידום של זכויות אדם.
<כלב מאיירס: אנחנו עשינו את זה, דיברנו בפני פרלמנטים בארצות הברית, פינלנד, שבדיה, שוויץ, צרפת.
<כלב מאיירס: כשהגעתי לצרפת אז עשינו דיון עם מאיר חביב והחברים שלו, שכולם נוצרים חוץ ממנו, שהם חברי פרלמנט צרפתיים ונתנו להם הכשרה של איך אפשר לדבר על הנושאים של זכויות אדם של הפלסטינים ולהשתמש בזה כדי להגיד גם שאכפת לנו מזכויות אדם של הפלסטינים.
<כלב מאיירס: כשאנחנו יוצאים ומציגים את ישראל כמדינה מצוינת ומתקדמת, שהיא באמת, תמיד תהיה השאלה, 'אוקיי, אבל מה עם הפלסטינים?' וצריכה להיות לזה תשובה מאוד ברורה ומדויקת ובדוקה.
<כלב מאיירס: אנחנו מציגים את הדוחות שלנו גם באוניברסיטאות ואנחנו הולכים דווקא למקומות שמקיימים שם Israel apartheid week, שבוע זכויות האדם הישראלי, ואנחנו מקיימים כנס כנגד בשם שבוע זכויות האדם הפלסטיני.
<כלב מאיירס: אני מביא לפאנל שכל הזמן איתי פלסטינאים שמוכנים לדבר על הרדיפה של הזכויות שלהם, על מעצרים שרירותיים, על הוצאה להורג ללא משפט, על עינויים בבתי סוהר פלסטינאים, על סתימת פיות.
<כלב מאיירס: אלה פלסטינאים שנמצאים כבר מחוץ לתחום הרשות ולכן הם מוכנים לדבר וזה משכנע.
<כלב מאיירס: אני יודע שזה משכנע, לא רק בגלל שאנחנו מקבלים הרבה תודות ומחמאות מהקהל הבלתי משויך שאנחנו עשינו את האירועים האלה, אלא בגלל שהפעילים הפרו פלסטינים משתגעים.
<כלב מאיירס: לא פעם ולא פעמיים אנשי הביטחון היו צריכים לסחוב החוצה אנשים שהתחילו להתלהם ולצעוק ולהשתולל, כי אנחנו נוגעים בעקב האכילס שלהם ונכנסים ודווקא מחבקים את השיח של זכויות אדם.
<כלב מאיירס: אנחנו מציגים את הדוחות שלנו גם בפני סוכנויות בינלאומיות.
<כלב מאיירס: דיברתי השנה גם בשיתוף פעולה עם הארגון הבינלאומי של עורכי דין יהודיים, בפני המועצה לזכויות אדם של האו"ם.
<כלב מאיירס: כשהיה דיון האם להשאיר את החמאס ברשימת ארגוני טרור, אז היה לנו הרבה מאוד מידע שיכולנו להציג שם, לא רק מידע על כיצד חמאס מהווה סכנה למדינת ישראל, אלא למה חמאס מהווה סכנה פלסטינים בראש ובראשונה.
<כלב מאיירס: הצגנו את הדוחות שלנו ואנחנו גם נוקטים בפעולות משפטיות נגד התקפות אנטישמיות.
<כלב מאיירס: אם אתם שמעתם על אותו מפגין בפולין שחטף הרשעה וקנס על קיום הפגנה נוראית פרו פלסטינית, שהם שם אמרו ש'חבל שהיטלר לא עשה מכולכם סבון ולא סיים את עבודתו' וכו'.
<כלב מאיירס: סטודנט פולני יהודי יצר הפגנה קטנה, 40 איש, קיבל כתב אישום והרשעה על קיום הפגנה בלתי חוקית.
<כלב מאיירס: לקחנו עורך דין פולני, ייצגנו אותו, הצלחנו לבטל ולזכות אותו מכל אשמה וגם לבטל את הקנס.
<כלב מאיירס: הגשנו לפני שבועיים בקשה לתובעת משטרתית להעמיד לדין שוטר בלגי שכתב בדף הפייסבוק שלו, וזה גם דוחות של יעקב חגואל והתפרסם גם בעיתונות, הוא כתב בדף הפייסבוק ש'כל היהודים מטונפים וצריך לחסל אותם אחד אחד'.
<כלב מאיירס: הוא פוטר מעבודתו, אבל לא העמידו אותו לדין בגין הסתה לגזענות ולשנאה.
<כלב מאיירס: אז אנחנו חושבים שאסור להשאיר פצועים בשטח, צריך לטפל אחד לאחד בכל מקרה כזה ואנחנו מקימים רשת של עורכי דין שמוכנים להילחם בתופעות האלה.
<כלב מאיירס: דרך אגב, רוב עורכי הדין ברשת הם לא יהודים וזו עוד נקודה, שאנחנו חייבים, כמו שמאיר חביב אמר, למנף את הקהל האדיר של נוצרים אוהבי ישראל ולגייס אותם לשורותינו להיות שגרירים, בלי לזלזל בכלל בארגונים יהודיים שעושים עבודה נהדרת, אבל אנחנו קטנים ומעטים יחסית לקהל הנוצרי אוהב ישראל.
<כלב מאיירס: הטקטיקה שלנו בנויה על שלוש נקודות.
<כלב מאיירס: אחת, התקפה ולא הגנה, כמו שאני אמרתי, כל הזמן להשאיר את הדיאלוג בצד שלהם, הפגיעה בזכויות אדם של הפלסטינים, BDS, זה באמת חושף את הפרצוף האמיתי של ארגוני BDS.
<כלב מאיירס: אם באמת אכפת לכם מזכויות אדם של פלסטינאים למה אנחנו לא שומעים שום דבר?
<כלב מאיירס: למה אתם לא קוראים תגר כלפי הרשות, כלפי המנהיגים שלכם?
<כלב מאיירס: שקודם כל פוגעים בזכויות האדם של עצמכם.
<כלב מאיירס: אנחנו עושים מיתוג נייטרלי.
<כלב מאיירס: באמת כמו שנאמר, בתור NGO לקידום צדק וזכויות אדם, יש לי במה מיוחדת ושיתוף הפעולה הממשלתי חייב להישאר תמיד מאחורי הקלעים.
<כלב מאיירס: זה מאוד חשוב, אנחנו לא יוצאים לאירועים שלנו עם דגלי ישראל, אנחנו לא מציגים את עצמנו כארגון ציוני, למרות שאני אדם מאוד ציוני וכל הצוות שלנו ציוניים, לא כזרוע של מדינת ישראל, אנחנו ארגון זכויות אדם.
<כלב מאיירס: אנחנו לא מנסים לשכנע את המשוכנעים, אנחנו הולכים ללב לבו של הדיאלוג הליברלי האקדמי.
<כלב מאיירס: היינו בברקלי, היינו באוקספורד ובהלסינקי ואוניברסיטת דיוק וטורונטו, איפה ש- Israel apartheid week התחיל לפני עשר שנים.
<כלב מאיירס: ואנחנו רואים תוצאות בשטח, עם זה אני רוצה לסיים.
<כלב מאיירס: אני חושב שהשיטה שלנו הוכיחה את עצמה ובעצם נותנת איזה שהוא אור בקצה המנהרה.
<כלב מאיירס: אני חושב שיש פה תקווה, אנחנו הפקנו והפצנו סרטי הסברה שמדברים על זכויות אדם של הפלסטינים והתוצאה היא יותר ממיליון צפיות היום בערוץ היוטיוב שלנו.
<כלב מאיירס: אנחנו מפיצים אותם כמובן דרך פייסבוק וטוויטר וכל האמצעים.
<כלב מאיירס: דרשנו בשני אירועים בפני הפרלמנט האירופי לבקר את הכספים שנכנסים לרשות, היינו באירוע אצלם פעמיים ובסוף הם שלחו גוף מבקר באוקטובר 2013 לתוך הרשות הפלסטינית והם חזרו ופרסמו דוח שלפיו מ-2008 ל-2012 התאדו 2.9 מיליארד יורו מכספים שנתרמו לרשות הפלסטינית והם אמרו בסוף הדוח שהמסקנה היא שצריכים ביקורת יותר הדוקה על הכספים שנכנסים לרשות.
<כלב מאיירס: אנחנו באמת מקווים שיעשו משהו עם זה, אבל אנחנו רואים את זה בכל אופן כתוצאה חיובית.
<כלב מאיירס: אנחנו חושבים שמה שנכנס לפרוטוקול.
<כלב מאיירס: הרשות חתמה ביוני 2014 על 15 אמנות זכויות אדם וכמו כל מדינה היא תעלה פעם בשנתיים בפני treaty bodies במועצה לזכויות של האו"ם, ששם יושבים בעלי מקצוע עצמאיים.
<כלב מאיירס: אנחנו כבר מכינים דוחות בכל הנושאים האלה, כל האמנות, כדי להגיש אותם בפני ה- treaty bodies ולהראות כיצד הרשות מפרה באופן בוטה את אותן אמנות שהיא חתמה עליהן.
<כלב מאיירס: עוד תוצאה חיובית, אחרי האירוע שעשינו באוקספורד אגודת הסטודנטים באוקספורד הצביעה האם לתמוך ב-BDS או לא והם הצביעו נגד.
<כלב מאיירס: אז ראינו את זה כניצחון.
<כלב מאיירס: ודבר אחרון.
<כלב מאיירס: עשינו לובי מאחורי הקלעים בממשל הקונגרס ולפני שלושה שבועות הם עשו החלטה בוועדת התקצוב, appropriations committee של הקונגרס, להקפיא 140 מיליון דולר סיוע לרשות הפלסטינית עד שעבאס לא יוצא ומגנה את התקפות הטרור ואת הדקירות והדריסות שמתקיימות לאחרונה.
<כלב מאיירס: זו תוצאה מאוד חיובית מבחינתנו.
<כלב מאיירס: אני קורא בכלל לכולם להתחיל לאמץ גישה יותר התקפית ולא רק הגנתית ואני תומך גם במה שאתה אמרת, יושב הראש הנכבד, להקים פורום של שיתוף פעולה בין משרדי יחד עם NGO'S כמו שלנו.
<כלב מאיירס: תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: יש שאלה של גב' ורדה מהמשמר החברתי.
<ורדה גולדבלט: רציתי לשאול אם במסגרת העדויות שאתם אוספים מהפלסטינאים על הפרת זכויות יש גם עדויות על הפרת זכויות מצד ישראל, מצד חיילי צה"ל, ומה אתם עושים עם העדויות האלה?
<ורדה גולדבלט: לא רק חיילי צה"ל אלא גם מתנחלים וכו'.
<כלב מאיירס: ה-interns שלנו הם מחוץ לארץ, הם מציגים את עצמם כסטודנטים מגרמניה, מאנגליה, מארצות הברית וכו' ורוצים לדבר על הפרות של זכויות אדם.
<כלב מאיירס: תמיד השיחה מתחילה בהפרות זכויות אדם של ישראלים, כי הפלסטינאים רגילים ומוכנים לדבר על זה בצורה קלה, ורק אחרי שרוכשים את האמון של אותו אדם מתחילים לשאול מה באמת לגבי הרשות הפלסטינית ומה שאתם עוברים.
<ורדה גולדבלט: אבל מה אתם עושים עם העדויות על הישראלים?
<כלב מאיירס: עם העדויות על הפרות זכויות אדם של הישראלים יש בערך עוד 100 ארגונים שזה הנושא העיקרי שלהם, אז אני לא מרגיש את הצורך להדגיש את הדברים האלה.
<כלב מאיירס: אנחנו בונים דוחות רק מהצד של הפרות של זכויות אדם.
<כלב מאיירס: כששואלים אותי באירועים מה לגבי ישראל, אני תמיד אומר, 'אנחנו הגשנו הרבה בג"צים בהרבה נושאים של צדק לגבי ישראל, מה עושים לגבי הפרות הצדק ברשות הפלסטינית?
<כלב מאיירס: '
אברהם נגוסה: יש פה נציג של NGO Monitor?
<יהושע ג'וש בקון: כן, אני ראש הדסק הישראלי ב-NGO Monitor.
<יהושע ג'וש בקון: דבר ראשון תודה רבה.
<יהושע ג'וש בקון: רציתי להביא עוד נקודה, אולי בהמשך למה שפרופ' סמול אמר, של follow the money, כלומר הפעילות של ארגונים, בין אם אנטישמיים, ארגוני חרם, הכול עולה כסף, לעשות כינוס עולה כסף, לעשות הפגנה עולה כסף, הכול עולה כסף.
<יהושע ג'וש בקון: במקרים רבים אנחנו ראינו שהכסף מגיע מממשלות ידידותיות באירופה.
<יהושע ג'וש בקון: אני חושב שראוי שגם ארגוני חברה אזרחית, אבל גם גורמים בכנסת במפגשים באירופה או גורמים במשרד החוץ יציבו מול האירופים את השאלה איך יכול להיות שאתם מממנים ארגונים כאלה.
<יהושע ג'וש בקון: התשובה הקבועה היא 'אנחנו מממנים פרויקטים ולא ארגונים', זאת התשובה הקבועה שלהם לכל שאלה בעניין, אבל זאת נקודה שחשוב מאוד להעלות, כי ממשלות אירופה לא היו מעלות על הדעת לממן ארגונים אנטי איסלמיים או שמפגינים גזענות כלפי כל קבוצה אחרת, אתנית או דתית, כך הם צריכים לא להעלות על הדעת גם לממן ארגונים אנטישמיים.
<יהושע ג'וש בקון: אז בכל אופן העניין הזה של לעקוב אחרי הכסף והמממנים הוא חשוב מאוד בלראות את הפעילות של ארגונים אנטישמיים.
אברהם נגוסה: זה היה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: הדוברים הבאים, ממש לקחת את המודל, כדי שנספיק וכולם ידברו.
אברהם נגוסה: ד"ר גלן פדר.
אברהם נגוסה: מצרפת.