GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יהודה שרף: העולים ממרכז אירופה וממדינות המערב הם שונים.
<יהודה שרף: המנטליות היא מנטליות שונה.
<יהודה שרף: להביא היום משפחה מצרפת או משפחה מארצות הברית - - - העלינו מארצות הברית, שוב אני חוזר ומדגיש, כשאני אומר 'העלינו' זה כולנו, מעל 3,000 עולים, אני יודע שיכולנו לחצות את ה-4,000, אני יודע, כי אני יודע כמה תיקים נפתחים אצלנו, אני יודע כמה בקשות יש לנו, כאשר העולים מהמערב מגיעים לארץ, השאלה הראשונה שלהם 'לאיפה אני הולך?' הסוכנות היהודית יכולה לתת מענה מאוד מזערי בקליטה ראשונה בתוך מרכזי הקליטה, מזערי לחלוטין.
<יהודה שרף: מרכזי הקליטה טובים לעלייה של צעירים, בין 18 ל-30, רובם רווקים, שצריכים את רשת ההגנה שפורשים להם כשהם נוחתים בארץ, רוב העולים רוצים קליטה ישירה.
<יהודה שרף: לאיפה הם יגיעו?
<יהודה שרף: אני רוצה לספר לכם מה אנחנו עושים במרכזי הקליטה ואחרי זה להמשיך הלאה.
<יהודה שרף: כאשר עולה, בעיקר צעיר, רוב העולים שלנו הם מאתיופיה והיתר הם מה שנקרא צעירים מגיל 18 עד 30.
<יהודה שרף: כאשר העולים, רובם ככולם, עוזבים את מרכזי הקליטה, אנחנו מעבירים עליהם את כל המידע למי שקולט אותם.
<יהודה שרף: מי שקולט אותם זה הרשויות המקומיות.
<יהודה שרף: ככלל, עבודת קודש נעשית ברשויות המקומיות בקליטת העולים.
<יהודה שרף: אני יודע מה התקציבים העומדים לרשותם, אני רוצה לומר לכם, חלקם נמצאים כאן וחלקם לא, הם לא עובדים, הם שליחים, הם פשוט שליחים.
<יהודה שרף: אני השבוע הייתי בטבריה וזו דוגמה אחת, לראות מנהל רשות קליטה בטבריה מסתובב בשעה 23:00 בלילה, כי הוא שמע שעולה מדרום אמריקה בבעיה והוא הולך אליו הביתה לפתור את הבעיה, זה לא מובן מאליו שפקיד עירייה, ואני לא אומר את זה לשלילה, עושה דבר כזה.
<יהודה שרף: אנחנו מעבירים את כל המידע לרשויות המקומיות, מבנה המשפחה, מה המשפחה, צרכים וכדומה, כדי שהרשות הקולטת תדע את מי היא קולטת.
<יהודה שרף: לגבי הצעירים הרבה יותר קל לנו, כי או שהם הולכים לתכניות המשך, או שהם מתגייסים לצבא, או שהם הולכים לאוניברסיטאות.
<יהודה שרף: דרך מינהל הסטודנטים של משרד העלייה והקליטה הם מקבלים את כל המידע.
<יהודה שרף: הבעיה היא, שוב, אני חוזר, בקליטה הישירה.
<יהודה שרף: לאיפה הולך העולה, איפה הוא מתגורר.
<יהודה שרף: אם המדינה לא תשכיל לדאוג שיהיו דירות בשכירות מסובסדות, ואנחנו הגשנו תכניות בנושא הזה, אין שום בעיה היום לפנות לקבלן, אנחנו לא יכולים לעשות את זה, זה לא המנדט שלנו ואסור לנו גם לעשות את הדברים האלה, לפנות לקבלן ולומר לו 'בוא תעמיד דירה לעולים חדשים, קח מהם שכר דירה לא בעשיקה' ותיכף נדבר לגבי שכר דירה בעשיקה, מה עושים לצעירים העולים במדינה, כשאני אומר 'עושים' זה כולנו, החברה הישראלית, בלי יוצא מן הכלל, הכלל הם צדיקים.
<יהודה שרף: לתת להם דירות בשכר דירה שיוכלו לעמוד בו ואחרי זה ששכר הדירה יירד, אם הוא ירצה לקנות את הדירה, ממחיר הדירה.
<יהודה שרף: זה דבר שאפשר לעשות בצפון, במרכז ובדרום.
<יהודה שרף: לגבי העולים הצעירים, נגעתי בשכר דירה, אני רוצה שתדעו, רבותיי, מה שכתוב בעיתונות על החברה הישראלית שמשכירה דירות לעולים צעירים ועושקת אותם, זה כלום לעומת מה שנעשה במציאות.
<יהודה שרף: אנחנו, יחד עם הרשויות המקומיות ומשרד העלייה והקליטה, מעמידים רכזי קליטה שנותנים מענה לצעירים, שעוזרים להם בלשכור דירה או נותנים להם עצה מה לעשות, איך לעשות וכדומה.
<יהודה שרף: תעסוקה.
<יהודה שרף: אין בעיה של תעסוקה במדינה.
<יהודה שרף: אני אומר לכם שכל עולה שרוצה לעבוד יכול לעבוד, ובמקצוע שלו.
<יהודה שרף: ושוב, אני מצדיע לעולי מדינות חבר העמים שהלכו ועבדו בכל עבודה מזדמנת ואחרי זה בנו את עצמם.
<יהודה שרף: לצערי עולי המערב הם לא כאלה, הם שונים, אז מה?
<יהודה שרף: אבל זו המדינה ואם נדע לתת להם מענה של דיור ומענה של חינוך לילדים ומשרד החינוך לא עושה רבות בנושא הזה, עם כל הכבוד למה שהם עושים, אנחנו רואים היום נשירה של ילדים מבתי ספר.
<יהודה שרף: מה שהוועדה שמעה בזמנו, אדוני היושב ראש, על צרפת זו דוגמית, זה לא רק בנתניה, זה בעוד מקומות וצריכים לתת משאבים לבתי הספר, לרשויות המקומיות, דרך משרד החינוך, לתת תכניות העשרה לעולים.
<יהודה שרף: אני כילד בשנות ה-50 זוכר איך שבית הספר הגליל בתל אביב, בשעות אחר הצהריים ילדי עולים וההורים שלהם קיבלו מה שנקרא אולפן המשך.
<יהודה שרף: אין שום סיבה שלא נסתכל אחורה למה שעשינו בעבר, לנער את האבק, נחדש אותו ונעשה אותו גם היום.
אברהם נגוסה: ד"ר ולדימיר שקלאר, מנהל אגף בכיר לקליטת עלייה במשרד העלייה והקליטה.
<ולדימיר שקלאר: אני לא אחראי על התקנים במשרד העלייה והקליטה, אבל אני חייב לציין שהמשרד מרגיש היטב את גידול העלייה והמשרד עובד נון סטופ.
<ולדימיר שקלאר: אני דווקא רוצה להתייחס לתכניות ולפרויקטים שלנו בנושא קליטה ישירה, כשהקליטה הראשונית של העולים מתבצעת למעשה ברשויות המקומיות.
<ולדימיר שקלאר: בימים הקרובים המשרד מפרסם נוהל תמיכה ברשויות המקומיות עם גידול תקציבי של כ-20% וחשוב לציין שהכסף נמצא בבסיס התקציב, כשלמעשה לא יהיה חוסר ודאות לרשויות מקומיות, הם מראש יידעו איזה סכומים מגיעים להם.
<ולדימיר שקלאר: זה מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: מתי הם יקבלו את הכסף?
יואל רזבוזוב: הם לא מקבלים את הכסף בסופו של דבר, כסף לא מועבר אליהם.
<ולדימיר שקלאר: מה זאת אומרת הם לא מקבלים?
<ולדימיר שקלאר: דרך אגב, במקרה או לא במקרה, בעוד שעה יש ישיבה של ועדת רשויות ששם למעשה אנחנו מחליטים על פרסום הנוהל.
<ולדימיר שקלאר: אנחנו ממשיכים עם תכניות לקליטת עולי צרפת, בלגיה ואוקראינה, שהתחלנו אותן בשנה שעברה, לפי החלטת הממשלה.
<ולדימיר שקלאר: מיליוני שקלים הולכים לרשויות מקומיות.
<ולדימיר שקלאר: אנחנו ממשיכים עם תכניות בתגבור לימוד השפה העברית והתכנית שלמעשה גם התחילה בשנה שעברה, זו התכנית המדוברת של הוואוצ'רים, יש ביקוש גדול לוואוצ'רים ללימוד שפה באולפנים פרטיים.
<ולדימיר שקלאר: אנחנו הולכים לפתוח אולפנים עירוניים בשיתוף עם הרשויות המקומיות, קרי ילדי העולים שמגיעים ארצה יתחילו ללמוד עברית באולפן עירוני, אולפן מרוכז, כמו שהיה בירושלים פעם, ואחרי זה, אחרי חצי שנה, הם ימשיכו לבתי ספר.
<ולדימיר שקלאר: גם לא שכחנו את ארגוני העולים.
<ולדימיר שקלאר: תקציב התמיכה בעמותות ובארגוני עולים גדל פי שניים וחצי ובקרוב גם יתפרסם נוהל תמיכה.
<ולדימיר שקלאר: אנחנו מודעים לגידול העלייה ומטפלים בנושא.
אברהם נגוסה: איציק אוחנה, ממשרד העלייה והקליטה.
<יצחק אוחנה: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, בוקר טוב לחברי הכנסת.
<יצחק אוחנה: אני איציק אוחנה, מנהל אגף בכיר צעירים מזה שנתיים ואני חייב להגיד את זה, לא בגלל שאני בתפקיד, לא במקרה יושבת גם השרה, חברת הכנסת וגם המנכ"ל של המשרד, ולשמחתי הם חזו את פני העתיד גם בהיבט העלייה וגם בהיבט ההיערכות.
<יצחק אוחנה: אלמלא התכנון מתוך התקציב והתקנים של האגף לא היה היום אגף צעירים.
<יצחק אוחנה: זה לא משנה מי יושב בראשותו, זה לא המסר, המסר שלי, לשמחתנו נערכנו והקדמנו את פני הבאות, והרי לכם בשנתיים המדוברות קפיצה מאוד משמעותית ואני ברשות
<יצחק אוחנה: כם אכנס לתהליכים ולפרויקטים שאנחנו מאגמים.
<יצחק אוחנה: יושב לימיני, לצדי, ידידי אלוף משנה, מפקד מיטב, ולשמחתי תהליך שהתחלנו עוד בקדנציה שלכם, נציג מיטב באירופה חי וקיים, ברוך ה', היא התחילה את עבודתה בצרפת, בפריז, ולמעשה זו אחת מהמהויות של הסרת החסמים, לבטים ואי ודאות ובאמת מתן אינפורמציה ממוקדת ואיכותית כדי גם להנגיש את העניין.
<יצחק אוחנה: אני ממשיך ברצף הזה, לשמחתנו בהחלטה של הצבא על אורכי השירות יש פה בשורה, מבחינתי בשורה מאוד משמעותית, גם בהמלצות שאנחנו שלחנו, אבל זה גם משהו שבא מן הסתם מתוך הצבא ומראייה באמת קדימה, זה לעניין שגילאי 22 עד 26 פטורים משירות.
<יצחק אוחנה: ואז אין לנו את הלבטים, שאנחנו גם מבזבזים זמן לגילאים הללו, וגם שירות, אני קורא לו לא אפקטיבי.
<יצחק אוחנה: לא כי אני מזלזל בחצי שנה, אלא מכיוון שבחצי השנה כזו חודשיים זה קורס עברית וחודשיים הכנה ועוד חודשיים, יסלחו לי כולם, מפאת כבודם, גם אם הוא דוקטור למדעי החלל, בחודשיים אין שום שירות אפקטיבי, אז נותנים לו לעשות את התפקידים הרגילים שאפשר לעשות בחודשיים, בקיצור להעביר את הזמן.
<יצחק אוחנה: לשמחתי יש פה בשורה, כי במאפיינים של העולים הצעירים נוכל ישר לרתום אותם לתכניות, בין אם זה השכלה גבוהה ובין אם זה הנגשה ישירות, ורובם מגיעים עם תארים וחלק קטן עם מקצוע.
<יצחק אוחנה: מי שרוצה שירות משמעותי, שלא יובן פה מהדברים, יכול להתנדב לאיזה פרק שהוא רוצה.
עודד פורר: אדוני היושב ראש, כדי להבהיר עד כמה הממשלה לא רתומה לעניין הזה, את התקן של הצבא בצרפת, חצי התקן ממשרד הביטחון, שתקציבו, כמה אדוני, מ-50 מיליארד שקל?
אברהם נגוסה: דווקא הממשלה קיבלה החלטה והיא קיבלה את התקציב.
עודד פורר: לא, מי שמממן את התקן של הצבא בצרפת זה משרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: ומאיפה משרד העלייה והקליטה מקבל את התקציב?
אברהם נגוסה: מהמדינה.
סופה לנדבר: זה למשרד העלייה והקליטה לא נפל מהשמים.
<יצחק אוחנה: הדבר הנוסף, השנה הגדלנו לשמחתי את המכינות, הכנות לעולים לקראת שירות, גם למח"ל, מתנדבי חוץ לארץ, ולעולים חדשים, בין אם זה מצרפת, בין אם זה מכל המדינות, כדי להכניס אותם בנחיתה רכה לתוך השירות.
<יצחק אוחנה: בקטע הזה גם ארגוני העולים וגם הרשויות, יותר ארגוני העולים, רתומים לעניין, והשנה אנחנו כבר פותחים, בעזרת ה', 10 מכינות, כולל רכז ליווי, לטובת העניין.
<יצחק אוחנה: תכניות צעירים.
<יצחק אוחנה: ידידי יהודה מהסוכנות היהודית נגע, אנחנו כבר מדברים על 1,000 צעירים שנמצאים במסגרות, ישר מהמטוס, לצורך העניין, למגורים.
<יהודה שרף: 4,700 ב-2015 צעירים, מתוך ה-31,000 עולים.
<יצחק אוחנה: הגדלת מענק בודדים לחיילים שבאים והחליטו לשרת.
<יצחק אוחנה: אנחנו החודש הגדלנו והתאמנו את המענק, לשמחתי.
<יצחק אוחנה: הדבר האחרון, בהיקף של 4 מיליון שקלים תקציב תמיכה, שהוא תוספתי מן הסתם, לנוהל תמיכה ברשויות המקומיות לטובת טיפול וקליטה לצעירים.
אברהם נגוסה: אתה רואה, חבר הכנסת עודד, הגדילו את ה - - -
עודד פורר: את כל זה אני מכיר מהממשלה הקודמת.
עודד פורר: תשאל אותו אם זה מהממשלה הקודמת.
עודד פורר: אדוני היושב ראש, תבין, זה לא עניין של קואליציה ואופוזיציה, גם הממשלה הקודמת אגב, לא עשתה מספיק.
עודד פורר: אם הממשלה חושבת שאפשר להגיע למספרים של 60,000, 70,000 עולים בתקציבים הקיימים, במספרים האלה, זה לא יקרה.
סופה לנדבר: אי אפשר.
עודד פורר: אם ימשיכו לתת למשרד העלייה והקליטה לשבת לבד ולשאת בנטל, בלי לתקצב את משרד הרווחה, בלי לתקצב את משרד התעסוקה, בלי לתקצב את משרד הביטחון לטובת עידוד עלייה, לא יהיו פה עולים.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד, אתה שמעת מה שהאוצר שלח לנו?
סופה לנדבר: הוא יודע את זה.
עודד פורר: האוצר שולח לך את אותן הטבלאות, שהוא מזיז את האקסלים והוא מראה לך איך הוא הגדיל את התקציב בלי שהתקציב - - - תאמין לי, אני מכיר את התרגילים האלה.
אברהם נגוסה: כולנו רוצים יותר ואנחנו נפעל שיהיה יותר טוב לעולים.
אברהם נגוסה: זו המטרה שאנחנו מקיימים את הדיון, כדי להגדיל ושיהיה יותר טוב בקליטה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נמשיך לשמוע ממשרד השיכון, מר שאול מוצפי, מנהל תחום תכניות סיוע במשרד הבינוי והשיכון.
<שאול מוצפי: בוקר טוב.
<שאול מוצפי: אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה עם יתר משרדי הממשלה והרשויות המקומיות, כמו שאנחנו עושים היום.
<שאול מוצפי: יחד עם זאת יש כמה נקודות שאנחנו חושבים שצריך להעלות.
<שאול מוצפי: הנושא של גידול, להעלות את שכר הדירה לעולים החדשים.
<שאול מוצפי: שכר הדירה נשחק בשנים האחרונות, גם לוותיקים וגם לעולים.
<שאול מוצפי: אנחנו חושבים שיש מקום לתקצב את הנושא הזה.
<שאול מוצפי: נושא של משכנתאות, גם שם יש שחיקה בשנים האחרונות.
<שאול מוצפי: לא היה גידול, לא הייתה תוספת, וכדי שעולים ייקלטו בצורה נכונה וטובה ויגיעו לפתרונות דיור צריכים לעבוד בנושא הזה ולהגדיל את המשכנתאות.
<קריאה: אבל מה המשרד עושה בשביל - - -
<שאול מוצפי: אנחנו לא תוקצבנו בהחלטת הממשלה ב-2015 לגבי העלייה מצרפת, בלגיה ואוקראינה.
<שאול מוצפי: נשמח - - -
סופה לנדבר: יש עולים לא רק מאוקראינה, צרפת ובלגיה, יש עולים מכל העולם.
סופה לנדבר: איך אתם מקבלים את התקציבים ומה אתם מתכוונים לעשות, כמה כסף אתם צריכים כדי להשוות את התנאים בשכירות של ותיקי המדינה עם העולים?
אברהם נגוסה: אם בעוד שבוע תהיה עלייה מצרפת, 10,000 עולים, איך אתם נערכים לתת להם מענה בדיור?
<שאול מוצפי: הפתרונות הקיימים כרגע זה סיוע בשכר דירה, משכנתאות, דיור ציבורי שמתחלק גם לוותיקים וגם לעולים, יש את ההוסטלים, שיש את ההקצאה בין ותיקים לעולים, 50-50 - - -
סופה לנדבר: לא 50, 30 מול ה-50.
סופה לנדבר: השאיפה שלנו היא להגיע ל-50 מול 50.
<שאול מוצפי: אלה כרגע הפתרונות שקיימים.
<שאול מוצפי: אין פתרונות מהרגע להרגע.
מרדכי יוגב: השאלה אם נעשה במשרד דיון הערכת מצב.
מרדכי יוגב: המציאות היא המציאות, אנחנו רואים אותה, היא מבורכת, ברוך ה', נדרשים דיוני הערכת מצב בכל משרד ומשרד.
מרדכי יוגב: יתרה מזאת, אני חושב שחלק מהסיום יהיה צורך שלנו להוציא דרישה לדיון קבינט.
מרדכי יוגב: יש קבינט דיור, קבינט עלייה דחוף.
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, אין דיור ציבורי.
<יהודה שרף: גברתי, מי שהייתה השרה ועודד שיושב לצידה, יודעים כמה יחד התייסרנו, אין דיור ציבורי, לא לעולים ולא לוותיקים.
<יהודה שרף: אין דיור ציבורי.
<יהודה שרף: אצלי במרכזי הקליטה תקועים, סליחה על המילה הבוטה, עולים מבוגרים 6, 7, ו-8 שנים, כי אין להם דיור ציבורי.
<יהודה שרף: וזה לא רק אצלי, גם ברשויות זה ככה.
<קריאה: ואני אוסיף, אם יורשה לי, שגם אין משכנתאות, כי משכנתאות לעולים זה 3%, הריבית היום זה 2.5% בשוק, אז גם משכנתא לעולים אין.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן לך לדבר בתור.
אברהם נגוסה: אני יודע שרשומים נציגי הארגונים, נציגי הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: רק אני מבקש, מי שמדבר ידבר בתמצית ולא להביא את כל המגילה.
אברהם נגוסה: תנסו בתמצית כדי שנגיע לכולם, הזמן שלנו מוגבל.
סופה לנדבר: אני קודם כל רוצה להגיד שאנחנו בשנה הקודמת הגענו לתקציב, עם כל התוספות ועם כל המאבקים, ל-2 מיליארד שקל וכך ישבנו במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: זה לא פלא שיש היום 31,000 עולים שהגיעו למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו, יחד עם הסוכנות ויחד עם משרדי ממשלה, בקדנציה הקודמת עשינו המון דברים, אבל יחד עם זאת קיבלנו החלטה בממשלה ליישם חלק של פרויקט לאומי, צרפת, בלגיה ואוקראינה.
סופה לנדבר: אנחנו הפכנו את משרד העלייה והקליטה למשרד עלייה וקליטה ויחד עם הסוכנות היהודית אנחנו פעלנו כדי להגדיל את מספר העולים שמגיעים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: הגיעו, תודה רבה, אנחנו יכולים לעשות וחייבים לעשות הכול כדי שהמספר יגדל ושקליטתם בארץ תהיה נורמלית ושאנחנו כל פעם לא נחזור לישיבה שאתה היום על מה אנחנו נעשה.
סופה לנדבר: יש מה לעשות, זו חובה של מדינת ישראל לעשות וחובה של הממשלה הנוכחית לעשות הכול כדי שיהיו מרוצים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: הקמת האגף של צעירים הייתה יוזמה שלנו בקדנציה הקודמת.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה אגף הצעירים היחידי במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אני חשבתי שהקליטה של צעירים היא קליטה משמעותית של מדינת ישראל, זה העתיד של המדינה הזאת ובגלל זה ציפיתי שגם במשרדים אחרים יהיה אגף כזה.
סופה לנדבר: אנחנו אמרנו, ואני בישיבת הממשלה אז אמרתי, צרפת ובלגיה ואוקראינה זו התחלה, צריך להיות פרויקט לאומי, להוציא אותו מהמגרות.
סופה לנדבר: אני חשבתי, בישיבה הזאת, שקודם כל צריך להיות שר העלייה והקליטה, הוא חייב להיות כאן, אחרת אנחנו סתם נמצאים בדיבורים.
סופה לנדבר: איפה הפרויקט הלאומי?
סופה לנדבר: הממשלה שנה קיימת, איפה הפרויקט הזה?
סופה לנדבר: לכל עולה שמגיע למדינת ישראל מגיע אותו דבר כמו שמגיע לצרפת ומה שמגיע לבלגיה ולאוקראינה.
סופה לנדבר: ואוצ'רים.
סופה לנדבר: אני יודעת שהוואוצ'רים האלה לא מנוצלים ואם הם מנוצלים, אז אני רוצה לדעת עד כמה ואם הם לא מנוצלים אז להעביר את זה לעולים אחרים שהגיעו למדינת ישראל.
סופה לנדבר: ואוצ'ר זו לא פריבילגיה, ואוצ'ר נותנים כדי שבשלב השני העולה יבחר איפה הוא לומד את השפה העברית, איך הוא לומד, לתת לבן אדם אפשרות.
סופה לנדבר: בקדנציה הקודמת, ואני מאמינה שהממשלה צריכה להמשיך את זה, התחלנו לטפל בעולים בשלט רחוק, כך עשינו בצרפת, כך עשינו בכל המדינות בעולם.
סופה לנדבר: למה בשלט רחוק?
סופה לנדבר: את העולה צריכים להכין לעלייה, לתקופה של קלטה הוא צריך להיות מוכן.
סופה לנדבר: כאשר הוא מגיע עם מקצוע, או בלי מקצוע, הוא צריך לדעת מה הוא עושה כאן, לאן הוא הולך כאן במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו הכנו את הורדת החסמים.
סופה לנדבר: רק עכשיו היינו, לפני שבוע, בישיבה, איפה הפרויקט הזה?
סופה לנדבר: מה קורה עם משרדי הממשלה?
סופה לנדבר: אני מבקשת ממך ישיבה אחרי ישיבה, מול כל משרד ממשלתי, מה קורה במשך שנה.
סופה לנדבר: הורדת חסמים זה משמעותי, לצרפת, לאוקראינה, לכל עולה שמגיע למדינת ישראל.
סופה לנדבר: נאמר כאן על ידי שרף, הוא אמר דבר נכון, הוא אמר תעסוקה ודיור.
סופה לנדבר: אני רוצה לדעת מה קורה עם הקרקע החומה.
סופה לנדבר: זה פרויקט שאישרנו, היה אכלוס בראשון לציון, כפר סבא, קרית אונו.
סופה לנדבר: איפה זה עומד עכשיו בערים במרכז המדינה.
סופה לנדבר: מה נעשה בבנייה הזו, מה נעשה במשרד השיכון ומה נעשה במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: הוא היה המשרד היחידי בין משרדי הממשלה שהתחיל בפרויקט בנייה ציבורית, איפה זה עומד עכשיו.
סופה לנדבר: עכשיו בתעסוקה.
סופה לנדבר: אנחנו שמענו כאן לפני כמה ימים שבהיי טק חסרים 10,000 מהנדסים.
סופה לנדבר: מה, משרד העלייה והקליטה יחד עם המשרדים האחרים לא יכול להכין את כוח האדם המקצועי?
סופה לנדבר: האנשים שם צריכים להגיע למדינת ישראל, יהיה להם מקום פרנסה, יהיה להם מקום מובטח, מקום שייתן לעולים למדינת ישראל, אבל גם ייתן למדינה.
סופה לנדבר: עכשיו אני מסיימת ברדיו רק"ע.
סופה לנדבר: אנחנו ישבנו כאן בחודש יוני.
סופה לנדבר: עד היום אני לא מרגישה - - - אז יכול להיות שכאשר אתה הוצאת אותנו לא בצדק מהישיבה, אבל אני מרוצה שמהסקנדל הזה יכול להיות שלחצנו על משרד האוצר.
סופה לנדבר: אני הייתי ממליצה לשר האוצר להקים יחידת קליטת עלייה ברדיו רק"ע.
סופה לנדבר: זו רשות קליטת עולים בכמה שפות, זו רשות שיכולה להיות בבסיס התקציב של משרד העלייה והקליטה, זה מקום של הרשות הזו ואז אנחנו היינו פותרים המון בעיות שאנחנו רואים אותן.
סופה לנדבר: אני דורשת מהממשלה הנוכחית, הפרויקט של צרפת ובלגיה ואוקראינה, להפוך אותו לפרויקט לאומי, עם תקציבים, עם אישורים, עם בלעדיות על קליטת עלייה.
סופה לנדבר: זה לא רק נמצא במשרד העלייה והקליטה, הוא נמצא בממשלה והאחריות של הממשלה היא אחריות לאומית ואז אנחנו נהפוך את החזון של כולנו למציאות.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו אחראים על אותם עולים שמגיעים למדינת ישראל, מגיעים 31,000, זה גידול משמעותי של 3,000, אנחנו התחלנו, אני התחלתי בקדנציה הראשונה מ-18,000 יחד עם אלה שהגיעו מאתיופיה, כאן, אחרי מהפך שנעשה במשרד העלייה והקליטה, הוא הביא ל-31,000.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה משמעותי, אנחנו חייבים, כוועדת עלייה וקליטה וממשלה קודם כל, לעשות הכול כדי שהעולים האלה שהגיעו למדינת ישראל לא יברחו לצרפת, לבלגיה, לאוקראינה ולעולם כולו.
עודד פורר: אדוני היושב ראש, מי נציג האוצר פה?
אברהם נגוסה: נציגי האוצר לא הגיעו.
<דנה גורדון שושני: הקראנו את עמדת האוצר.
אברהם נגוסה: הם שלחו לנו מכתב.
עודד פורר: אדוני, אם אתה תסתפק במכתבים של משרד האוצר לא יזוז שום דבר.
אברהם נגוסה: אנחנו לא נסתפק, הם שלחו מכתב, קראנו את המכתב, המשרדים הרלוונטיים שקיבלו את התקציב, אנחנו נמשיך לשמוע.
אברהם נגוסה: עד כה שמענו, נמשיך לשמוע.
אברהם נגוסה: אם יש עניין, אנחנו נקיים דיון יותר רחב ואפילו נזמין את שר האוצר ואת השרים הרלוונטיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את הצד הצבאי.
אברהם נגוסה: אלוף משנה, ערן שני, מפקד מיטב.
<ערן שני: הצבא בשנים האחרונות עשה כמה מהלכים כדי לקלוט טוב יותר את העולים, בין היתר על חלק מהמהלכים דיבר פה ידידי איציק.
<ערן שני: אנחנו זיהינו את המגמה של יהדות צרפת ולכן בשיתוף עם משרד הקליטה עשינו מאמצים גדולים לשים נציגה שלנו בקונסוליה בצרפת על מנת לטפל טוב יותר בעולים מצרפת, לאור כל מה שקורה שם.
<ערן שני: בלי שום קשר אנחנו עשינו עוד כמה פעולות, פתחנו קורס חדש בצה"ל, שנקרא קורס מולדת.
<ערן שני: זה קורס שמיועד לאנשים שאנחנו מזהים שיש מידה גדולה של רגישות, או שאלה אנשים שרמת העברית שלהם נמוכה.
<ערן שני: אם רמת העברית נמוכה מאוד אז הם הולכים לקורס העברית, הקורס הוא קורס של 13 שבועות וזה אמור לכסות על הפערים.
<ערן שני: אבל יש אנשים שהעברית שלהם לא רעה, אבל עדיין אנחנו מזהים שיש רגישות גבוהה בכניסה שלהם לשירות, או אנשים שהם בנים לישראלים לשעבר שדיברו עברית בבית ולכן העברית היא טובה מאוד, אבל הם מעולם לא היו פה, הם לא מכירים את מדינת ישראל, הזיקה שלהם למדינה יחסית נמוכה, הם לא למדו פה מעולם ואנחנו בודקים את הדבר הזה לפי קריטריונים שקבענו.
<ערן שני: אנשים שאנחנו מזהים שרמת הרגישות בכניסה לשירות היא גבוהה, אנחנו שולחים אותם לקורס של 13 שבועות, זה נקרא קורס מולדת, שמכין אותם טוב יותר לשירות הצבאי.
<ערן שני: הדבר הנוסף שעשינו, כמו שהזכיר פה איציק ידידי, אנחנו עדכנו את גילאי השירות.
<ערן שני: החלטנו לבטל את השירות של 6 חודשים שהוא שירות לא אפקטיבי.
<ערן שני: קיבלנו הרבה מאוד תלונות מעולים חדשים שאמרו 'תשמע, עד שכבר באתי לארץ ועד שכבר מצאתי מקום עבודה ואני כבר בן 24, אז עכשיו אתה קורא לי לחצי שנת שירות.
<ערן שני: אני צריך להתפטר מעבודה ועד שאני אמצא עבודה עוד פעם'.
<ערן שני: הגענו למסקנה שזה לא יעיל, זה לא אפקטיבי.
<ערן שני: מי שרוצה לשרת בצה"ל, אנחנו כמובן נאפשר לו לשרת בצה"ל, אבל מי שלא רוצה והוא מעל גיל 22 אנחנו לא מחייבים אותו.
<ערן שני: אני חושב שזה תורם לקליטה שלו או שלה במדינת ישראל בצורה טובה יותר.
<ערן שני: אנחנו עושים כל מיני פעולות בשיתוף עם תנועת הצופים, למשל גרעין צבר, בעיקר בצפון אמריקה, אבל כרגע זה מתפשט לעוד מקומות בעולם.
<ערן שני: אנחנו שולחים נציגים - - -
<קריאה: בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: לפני הכול.
<ערן שני: זה נכון, אני מודה.
<ערן שני: אנחנו שולחים נציגים שלנו לחו"ל לראיין את החבר'ה שם, לנסות להתאים להם מה שנקרא חליפה לפי מידה, בצורה הכי טובה והכי רגישה שיכולה להיות.
<ערן שני: אנחנו שותפים שם בערבי הורים, אנחנו עוסקים בהסברה ואנחנו משקיעים בזה לא מעט.
<ערן שני: בגדול, אני חושב שצה"ל ערוך טוב לקליטת העולים.
<קריאה: אפשר לקבל נתונים על גיוסים?
<ערן שני: אני יכול להעביר לך נתונים.
אברהם נגוסה: נציג משרד החוץ נמצא?
אברהם נגוסה: לא, אוקיי, אז אנחנו עוברים למשרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: גב' מיכל אבגנים.
אברהם נגוסה: לא נמצאת?
אברהם נגוסה: אז אנחנו נמשיך עם נציג משרד החינוך, גב' רויטל דותן.
<רויטל דותן: שלום.
<רויטל דותן: אני ממונה על ארגון הלימודים באגף לקליטת תלמידים עולים.
<רויטל דותן: בדרך כלל אין לנו צפי ידוע מראש על מספר התלמידים העולים, מהיכן הם מגיעים והיכן הם יתגוררו.
<רויטל דותן: זה מערים עלינו קושי, מכיוון שגם אם שתי משפחות יגיעו לאותו יישוב ויבחרו בבתי ספר שונים, מבחינתנו זה בעצם לתת את המשאבים באופן כפול.
<רויטל דותן: בכל מקרה המשרד נותן מענה אחיד, שוויוני ושקוף בהתאם לחוזר מנכ"ל בכל הנוגע לקליטת תלמידים עולים.
<רויטל דותן: אנחנו מפעילים מגשרים חינוכיים בין תרבותיים דוברי שפות בשיתוף עם הרשויות המקומיות.
<רויטל דותן: למשל עלה צורך בבני מנשה, אז הכנסנו גם אותם.
<רויטל דותן: היום יש לנו גם מגשרים דוברי בני מנשה, בנוסף לצרפתית, ספרדית, כמובן מגשרים לעולים מאתיופיה וכמובן דוברי רוסית.
<רויטל דותן: אנחנו מפתחים חומרי למידה ותרגול וגם חומרים מתוקשבים, כדי שגם התלמיד העולה הבודד יוכל לקדם את פיתוח השפה שלו.
<רויטל דותן: אנחנו מכשירים מורים לעבודה עם תלמידים עולים, אנחנו מפעילים מערך הדרכה בתוך בתי הספר, שעובד עם הצוותים החינוכיים.
<רויטל דותן: אני חייבת לציין שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד העלייה והקליטה.
<רויטל דותן: בתכנית האסטרטגית של משרד החינוך הכנסנו את הנושא של כשירות רב תרבותית לצוותי החינוך בתוך בתי הספר.
<רויטל דותן: בירידים לעידוד עלייה שמתקיימים במדינות שונות בעולם אנחנו נותנים הסברים טרום עלייה, מדריכים את המנחים לעלייה שם.
<רויטל דותן: עוד מהלך שאנחנו הולכים אליו והוא נראה לנו מאוד חשוב זה לבחור בתי ספר מתמחים בקליטת תלמידים עולים, ביחד עם הרשויות, כדי שבאמת נוכל לעשות איגום משאבים לתוך בתי הספר האלה, להכשיר את הצוותים החינוכיים ובאמת לראות ראייה מתכללת של הנושא ושל התלמידים העולים.
מרדכי יוגב: אם אפשר לשאול שאלת אינפורמציה.
מרדכי יוגב: ברי לי שקשה לי לפני תחילת שנת הלימודים, אבל ברי לי שאפשר לקבל מבתי הספר דוח שבוע אחרי.
<רויטל דותן: כן, אבל העולים מגיעים במהלך כל השנה.
מרדכי יוגב: אז גם דוחות רציפים.
מרדכי יוגב: עד כדי מחשב שעושה היום טיפול פרטני.
מרדכי יוגב: אני יודע שיש לי פה שני עולים מצרפת, או עולה אחד מבלגיה או עולה אחד מדרום אמריקה ואיך ובאיזה הקשר לאותו בית ספר, אם יש צורך בתוספת שעות או בוואוצ'ר שנותן את תוספת השעות האלה לעולה כדי שלא יילך ויידרדר אלא יוכל להשלים חומר ולהיות מצמצם פערים עם כיתתו.
<רויטל דותן: ברור שאנחנו מקבלים נתונים, אבל מבחינת היערכות מראש הדבר הוא יותר מורכב.
מרדכי יוגב: ברור, אני אומר באופן רציף, הזרמת דוחות הדדיים.
<רויטל דותן: זה בוודאי.
מרדכי יוגב: בשביל שלא יהיה נוער בסיכון.
מרדכי יוגב: כמו שיש קב"ס, כך גם הנוער העולה, באופן הרבה יותר ממוקד.
אברהם נגוסה: מר עמוס ארבל, ראש אגף מרשם ומעמד אישי במשרד הפנים.
<עמוס ארבל: אדוני היושב ראש, אני אתאר בקצרה את השותפות של רשות האוכלוסין בתהליך קליטת העלייה.
<עמוס ארבל: מבחינתנו הטיפול מתחלק לשניים, הראשון הוא בהגעת העולים כאן לישראל כעולים חדשים.
<עמוס ארבל: עוד טרם הגעתם שם בטיפול בקונסוליות ומול הסוכנות היהודית אנחנו משתדלים עד כמה שניתן להקל את התהליך עוד בארץ המוצא, על מנת שכל תהליך הראיון וקבלת הוויזה בקונסוליה יהיה כמה שניתן קל, בוודאי לגבי מדינות כמו צרפת ואוקראינה, שיש שם את הבעיות המיוחדות.
<עמוס ארבל: עשינו שם מפגשים שונים ואחרים עם משרד החוץ והסוכנות כדי שהתהליך הבירוקרטי, נקרא לו כך, יהיה עד כמה שניתן פשוט וקל ומהיר והוא יגיע לכאן לארץ בדרך הקלה ביותר.
<עמוס ארבל: לפני כ-5 שנים, בהובלתה ובשיתופה של שרת הקליטה דאז, סופה לנדבר, יצרנו מהלך מאוד מאוד חדשני וטוב ומסייע, שהעולים החדשים יקבלו את תעודת הזהות בנתב"ג.
<עמוס ארבל: צריך לברך על המהלך הזה ואנחנו מרחיבים אותו ומקדמים אותו לפעילויות נוספות, שהעולים החדשים בנתב"ג יקבלו שירותים ואף, עם הרחבת הביומטריה, אני מניח, ב-1 באפריל 2016, לכלל תושבי מדינת ישראל, לתת גם מענה לעולים החדשים בנתב"ג.
<עמוס ארבל: כולם יודעים שאחד הדברים המפחידים את העולים החדשים, גם אותנו כישראלים, זה הבירוקרטיה והמנגנון של משרד הפנים, של לקחת יום חופש כדי לבוא למשרד הפנים ולטפל בבעיות.
<עמוס ארבל: בהתאם לכך אנחנו יוצרים מצב שהעולה, עד כמה שניתן, לא יגיע למשרד הפנים, לא יגיע ללשכה שלנו.
<עמוס ארבל: את השירות הוא יקבל עוד בחוץ.
<עמוס ארבל: נתתי את הדוגמה של העולים שמגיעים באופן ישיר כעולים, אבל יש קבוצה לא מבוטלת שהם משני סטטוס כאן בישראל.
<עמוס ארבל: אין לי כאן את הנתון, אבל אני מניח שבסביבות 4,000 איש עשו את זה במהלך 2015 ולגביהם יצרנו מודל עם צרפת כפיילוט, וציין אותו חבר הכנסת יואל, שהעולים מגיעים בשיתוף עם הסוכנות היהודית, לא מגיעים למשרד הפנים, ממלאים את הטופס באינטרנט, מעבירים את כל מה שצריך, אני לא אפרט כאן יותר מדי את התהליך, הוא מגיע למקום בשיתוף עם הסוכנות היהודית, מחוץ ללשכה, אם זה ספרייה ציבורית, אם זה מרכז קליטה וכן הלאה, ושבוע לאחר מכן פקיד שלנו יוצא אליו החוצה לאותו מרכז ביחד עם נציג הסוכנות ונותן לו תעודת זהות במקום.
<עמוס ארבל: הוא לא צריך להגיע אלינו, הוא לא מחכה בתור, הוא לא צריך לשלם כסף לעורך דין, הוא לא צריך טובות של אף אחד, והתורים אצלנו הם 3 עד 4 חודשים קדימה.
<עמוס ארבל: אני אומר את זה בצער רב, גם לגבי העולים וגם לגבי אחרים.
<עמוס ארבל: אנחנו סיכמנו עם הסוכנות היהודית לפני כחודש שלקראת 1 בפברואר אנחנו נרחיב את זה לכלל המדינות האחרות בעולם, כולל ארצות הברית וקנדה, בשיתוף עם 'נפש בנפש'.
<עמוס ארבל: נשארה קבוצה של נתיב שהיא בעייתית בהקשר של בדיקת הזכאות.