GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלן פדר: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה רבה.
<גלן פדר: השם שלי הוא גלן פדר, אני ראש ISGAP בצרפת.
<גלן פדר: תודה על הכבוד שנתתם לי לדבר פה היום.
<גלן פדר: אני רוצה לדבר על המצב הנוכחי של היהודים בצרפת, המדינה שבה אני חי כבר 15 שנה, מדינה שהייתה הראשונה באירופה ששחררה את היהודים, מדינה שהיא הממציאה של זכויות אדם.
<גלן פדר: קשה להבין למה הקהילה היהודית הגדולה באירופה כיום סובלת כל כך.
<גלן פדר: הזוועות של ימי הביניים ומלחמת העולם השנייה היו צריכים לייצר קהילה שמוגנת על ידי החברה והחוק הצרפתי, אבל בצרפת עכשיו הרבה יותר קשה להיות יהודי, בין אם אתה ציוני חילוני או יהודי דתי.
<גלן פדר: הצורות הבסיסיות של הזהות היהודית נדחות.
<גלן פדר: יש יותר פעילות אנטישמיות בצרפת.
<גלן פדר: יחד עם הקיפאון החברתי ואי שביעות הרצון הכלכלית אני רואה רק סיכוי לעלייה של כמות היהודים הצרפתיים אשר יגיעו לארץ.
<גלן פדר: בעבר הם הופנו למדינות אחרות, כרגע יש לנו את הברכה של לחזור לישראל.
<גלן פדר: ישראל שם בשעת מצוקה ואני מאמין שהחזרה תהיה פורייה גם לישראל.
<גלן פדר: יהודי צרפת מגיעים עם אהבה וגאווה במדינה וזה מה שיעזור לצמיחת ישראל בעתיד.
<גלן פדר: ישראל אשר פותחת דלתות לצרפת, אני רואה גם, וזה אולי מה שנאמר במיינסטרים הרבה פעמים על המצב הנוכחי, אני רואה גם את הדלת הנפתחת בצרפת לישראל.
<גלן פדר: בחשבון שלאחר מלחמת אלג'יר, כאשר דה גול עבר שינוי מוחלט של יחסים עם ישראל, אשר נראתה כקוץ אשר נעוצה בתהליך הפיוס הערבי צרפתי, מאז הציבור הצרפתי והמדיה הציגו את הנרטיב האנטי ישראלי בצורה נמרצת, והיא הוצגה כמדינת אפרטהייד דכאנית וכפי שכבר דיברנו היום בין האשמות רבות אחרות, אשר אתם כולכם מכירים טוב מדי.
<גלן פדר: למעשה אחד המיקודים שלנו זה על הפרויקט שממפה ומפענח מה הם הקמפיינים המרושעים ביותר כנגד העם היהודי וישראל, תנועת ה-BDS.
<גלן פדר: לראשונה מזה עשורים אנחנו רואים שינוי איטי, במיוחד לאחר ההתנקשות המחרידה בצ'רלי הבדו ובחודש האחרון.
<גלן פדר: צרפת לאחרונה הצליחה להעביר חוק ייחודי, חוק של ללוש, אשר הופך את BDS לבלתי חוקי.
<גלן פדר: דיברנו על כך, החל מהפוליטיקה ועד האוניברסיטאות למדיה יש קרן שמש חלשה אשר בוקעת ומכירה בכך שייתכן שצרפת וישראל סובלות מאותו האיום.
<גלן פדר: נוכחות נראית לעין של חיילים ובדיקות תיקים בכניסות למקומות ציבוריים, טקטיקה שישראל משתמשת, לא נראית כל כך דרקונית בצרפת, אשר הופכת לשגרה לעין הצרפתית מכיוון שזה הוא חלק מחיי היומיום בפריס.
<גלן פדר: לראשונה אני שומע את הצרפתים הלא יהודים ודמויות בתקשורת מדברות על הצורך והחשיבות של האמצעים הביטחוניים האלה.
<גלן פדר: אפילו באוניברסיטאות ישנו עניין.
<גלן פדר: ISGAP התחילו תכנית ראשונה למניעת אנטישמיות בסורבון.
<גלן פדר: בתקשורת מזמינים אותי לדבר בטלוויזיה הצרפתית לעיתים קרובות, בתור עמדה פרו ישראלית, וכרגע יש כבר, ולא רק לפעמים, זכות להשמיע את הקול הפרו ישראלי.
<גלן פדר: והמילים הנוקבות למדי שנשמעו אי פעם באליזה, הודעות אנטישמיות בזמני משבר, מולידים שינויים, לשנות את הנרטיב השקרי הזה, לחנך ולהסביר כאשר האמת היחידה לא ניתנת להכחשה, כולנו לוחמים באותו איום ריאקציונרי חברתי סוציאלי וגלובלי.
<גלן פדר: התנועה הרדיקלית האיסלמית אשר לא רק לא סובלת מיעוטים אחרים ויהודים, אלא למעשה אינה סובלת את הציביליזציה והדמוקרטיה הליברלית.
<גלן פדר: אני מקווה שאנחנו נמשיך יחד עם הנציגים הישראליים להשתמש באותן קרני שמש של תקווה על מנת להחזיר את החברות והקרבה בין ישראל לצרפת בחזרה ולאפשר לעולים חדשים ולתפוצה לחיות בגאון ובכבוד כיהודים גאים.
אברהם נגוסה: יש לנו עכשיו מהקונגרס היהודי הישראלי, מר ארסן אוסטרובסקי.
<ארסן אוסטרובסקי: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית):
<ארסן אוסטרובסקי: אני רוצה לומר שזה כבוד רב לדבר פה ולהיות באותו חדר יחד עם פרופ' קוטלר ונתן שרנסקי ובכך להכיר במנהיגותכם.
<ארסן אוסטרובסקי: תודה על כל העבודה שאתה עושה.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו פה בימים האחרונים של 2015 ובאותה השנה אנחנו מציינים לא רק את סוף השנה אלא גם את השנה הבאה.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו חגגנו 70 שנה לסיום השואה, 70 שנה אמרנו לעולם לא והנה שוב אנחנו כאן אומרים 'לעולם לא', ההבדל היחידי היום שזה לא רק מתקפה כנגד יהודים בודדים אלא למעשה מתקפה נגד העם היהודי, הלאום היהודי, הדמוניזציה והדה לגיטימציה של המדינה היהודית, כאשר אנחנו רואים אולי את הדוגמה הטובה ביותר, זה תנועת ה-BDS.
<ארסן אוסטרובסקי: הייתי רוצה למקד את ההערות שלי במצב באירופה כאשר מרבית המאמצים ומרבית האתגרים מרוכזים כרגע, אנחנו יודעים שהמצב הוא רע, אבל הקהילות היהודיות יודעות את זה.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו לא צריכים עוד פגישות ועוד דוחות, אנחנו צריכים צעדים מוחשיים ואמיתיים, אנחנו צריכים מעשים.
<ארסן אוסטרובסקי: מה שהייתי רוצה לעשות פה זה לשקול כמה רעיונות.
<ארסן אוסטרובסקי: אני רציתי להתחיל עם החדשות הטובות.
<ארסן אוסטרובסקי: בחודש האחרון האיחוד האירופי מינה מתאם מיוחד למאבק באנטישמיות בדומה לארצות הברית.
<ארסן אוסטרובסקי: כרגע יש איש קשר מיוחד באירופה וכמובן דבר זה יצליח במידה שתהיה תמיכה פוליטית בכל הכלים על מנת למלא את התפקיד הזה.
<ארסן אוסטרובסקי: ישנו דיון להגדרת האנטישמיות, דבר חיוני ביותר.
<ארסן אוסטרובסקי: אם אנחנו לא נצליח להגדיר במה אנחנו נלחמים כיצד נוכל לנצח?
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים לנסח מחדש את ההקשר של המאבק באנטישמיות, וזה לא רק הבעיה היהודית, זו בעיה רחבה הרבה יותר, גלובלית וכלל אירופאית.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו יודעים ואנחנו רואים שזה לא מתחיל ביהודים ואף לא נגמר ביהודים.
<ארסן אוסטרובסקי: ל-13 ממדינות אירופה יש חוקים נגד הכחשת שואה.
<ארסן אוסטרובסקי: זה חצי פחות או יותר ממדינות האיחוד האירופי.
<ארסן אוסטרובסקי: הם אמנם עושים זאת לפי חוק, אבל אנחנו צריכים לשנות את האנומליה הזאת, לפעמים צריכים לנקוט צעדים נגד שפת שנאת חינם והסתה ואנחנו יודעים שזה מוביל לאלימות ישירה ברחוב.
<ארסן אוסטרובסקי: הייתי מתרכז פה לא רק בהסתה במיינסטרים, אלא גם במיוחד בכל מה שקשור לאמצעים של תקשורת חברתית באינטרנט.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים לגייס את הפעילות הפרלמנטרית עם מנהיגים כמו ואלס ומרקל שמדברים ומשמיעים את קולם.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים לרכז יותר מאמצים ביצירת שיתופי פעולה ובריתות עם קבוצות לא יהודיות אשר יכולות להציג את המאבק באנטישמיות ותמיכה בזכויות האדם.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים כמו כן גם להכיר בכך שהשואה לא התחילה עם אושוויץ, היא נסתיימה באושוויץ, זה התחיל במילים.
<ארסן אוסטרובסקי: האנשים לא נולדו לשנוא, הם למדו לשנוא.
<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים לשקול חוקים באירופה בכל מה שקשור לשואה וכל מה שקשור לזכויות אדם ולגזענות.
<ארסן אוסטרובסקי: אני שמחתי לשמוע דיון כאן ואתם העליתם פה את הצורך לשתף פעולה בתוך הממשלה הישראלית והרשויות השונות, ליצור סוכנות להיאבק באנטישמיות וזה מאוד קריטי כמובן וכמובן לעבוד עם הקהילות בשטח אשר נמצאות בחזית במאבק הזה כנגד האנטישמיות.
<ארסן אוסטרובסקי: לסיום הרשו לי לומר מילים אחרונות כאשר השנה הזאת מתקרבת לסיומה והזמן עובר וצריך להפסיק לדבר על אנטישמיות.
<ארסן אוסטרובסקי: המילים לא מספיקות, חיבה ואהדה לא מספיקים, הזמן הוא למעשים וזה מה שאנחנו צריכים לעשות היום.
אברהם נגוסה: עורך דין עזרא בריס, יושב ראש פורום המשפט הבינלאומי בלשכת עורכי הדין.
<עזרא בריס: תודה רבה, אדוני היושב ראש ויתר הנוכחים הנכבדים.
<עזרא בריס: אני נציג לשכת עורכי הדין ויו"ר פורום המשפט הבינלאומי בלשכה.
<עזרא בריס: אנחנו מברכים על העלאת נושא חשוב זה ומבקשים להעמיק את המעורבות של לשכת עורכי הדין במלחמה בגילויי האנטישמיות.
<עזרא בריס: אני פונה כאן לכבודכם ולנציגי הארגונים השונים היושבים כאן ומציע את הסיוע והמעורבות שלנו.
<עזרא בריס: אני רוצה לציין בקצרה שלוש נקודות.
<עזרא בריס: אחת, אנחנו מציעים לרתום את המומחיות המשפטית של עורכי הדין בלשכה כדי לסייע בחזית המשפטית של המאבק באנטישמיות.
<עזרא בריס: שתיים, ללשכה יש שיתופי פעולה מקצועיים עם ארגונים של עורכי דין אחרים בעולם, אנחנו נפעל לרתום קשרים אלה לטובת העניין.
<עזרא בריס: שלוש, פקולטות למשפטים.
<עזרא בריס: הזכירו כאן את העבודה בקמפוסים.
<עזרא בריס: אנחנו מציעים לרתום וליצור שיתופי פעולה עם נציגים יהודיים ולא יהודיים בפקולטות למשפטים השונים בעולם כדי לפעול גם בחזית החשובה הזו.
<עזרא בריס: לסיכום, נשמח לאחד כוחות ולפעול יחד עם יתר היושבים כאן בנושא חשוב זה.
<עזרא בריס: תודה רבה.
אברהם נגוסה: שמוליק דהן, מקק"ל.
<שמואל דהן: אדוני היושב ראש, תודה רבה על הדיון החשוב.
<שמואל דהן: דבר לא פחות חשוב שעשית בתחילת הישיבה זה שהצבת לה מטרה.
<שמואל דהן: אני לא יודע אם רוב החברים פה זוכרים, המטרה הייתה לראות מה ניתן לעשות פרקטית.
<שמואל דהן: אכן, כל המתדיינים פה דיברו על הסימפטומים של הבעיה, כל אחד מהזווית שלו.
<שמואל דהן: אני כנציג קק"ל יכול, רק בשביל לסבר את האוזן, לומר לכם שמולנו פועלים למעלה מ-140 ארגונים פרו פלסטינים שיש להם מטרה אחת, לחסל את קק"ל במתכונתה הנוכחית מתוך מניעים לאומיים של בעלות על הקרקע.
<שמואל דהן: אבל בסוף בסוף כל הסימפטומים, שלי וכל אחד מהנציגים שדיברו פה באופן פרטני מהזווית שלו, כולם מובילים לסוג של בעיה שורשית שלדעתי צפה פה, ככל שהדיון התקדם, והיא חוסר התיאום הממשלתי.
<שמואל דהן: כל אחד מהנציגים של המשרדים שהיו פה דיבר על דבר אחד, על בעלות.
<שמואל דהן: משרד החוץ דיבר על המהות, שזה בעצם מהותו, הוא צריך לקחת את הבעלות על הנושא.
<שמואל דהן: משרד התפוצות, שהנציג שלו כבר הלך, כי המנכ"ל בדיוק עכשיו יושב ועושה עבודה חשובה, והמשרד לאסטרטגיה, שבא ואמר בצדק שהוא קיבל סוג של מנדט מהממשלה.
<שמואל דהן: אבל כולם נתנו תחושה, לפחות לאוזן המוסיקלית שלי, שהם לא בכיוון שלך, זאת אומרת של המטרה שאתה התווית.
<שמואל דהן: לדידי, אם אני הייתי בתחילת הדיון חשבתי שאולי המשרדים יבואו ויתנו לנו סוג של התוויית דרך, שכולנו נוכל, כולם מדברים פה על סוג של אחדות, לבוא ולהירתם אליה.
<שמואל דהן: למרבה הצער, שוב פעם, ככל שהדיון התקדם, ראינו שדווקא הגורמים האחרים, הארגונים האחרים, היו פה את ISGAP ואת המכון לירושלים לצדק ואנחנו פועלים בצורה שלנו, אולי בגלל הפן ההישרדותי שלנו, שאנחנו חייבים לפעול בדרך הזאת ולכן התחושה פה הייתה פה שאנחנו קצת מקדימים, בלשון המעטה, את הממשלה בהקשר הזה.
<שמואל דהן: ויש לי רעיון, בשביל שגם אני לא אחטא לסיפור הפרקטי, ולכן ביקשתי את רשות הדיבור, כי הלוא סתם להגיד עוד משהו זה לא כדאי, ולי יש רעיון.
<שמואל דהן: אולי אתה, אדוני היושב ראש, תחת רשותך, בוא נייצר פה סוג של תת ועדה, תבחר אתה מספר גורמים שהם בשלים בזמן הזה, הם לא צריכים - - - ישב פה נציג משרד התפוצות ואמר שהם נמצאים בסטנדרטיזציה והם לומדים.
<שמואל דהן: אנחנו לא נמצאים בשלב של למידה, אנחנו נמצאים, כמו שאמר הנציג של מכון ירושלים, אנחנו בשלב ההתקפה.
<שמואל דהן: נתן פה נציג הלשכה רעיון נפלא, השימוש הפרקטי בלשכת עורכי הדין הוא דבר שהוא לדעתי חסר בהרבה הרבה ארגונים אחרים בשלב של ההתקפה.
<שמואל דהן: תיצור אתה גוף קטן שייתן התוויה מיידית, אפילו תיתן פרק זמן מוגדר, תקופה מסוימת, שאנחנו נבוא עם סוג של הצעה, עם פעולות, ואני חושב שהממשלה, בין אם היא תרצה או לא תרצה, הכנסת כבר ידעה להוביל תהליכים ואני חושב שהדבר הזה יכול ללכת.
<שמואל דהן: לנו, כמו שאתם רואים פה, יש המון רצון, המון רצון לשיתוף פעולה והוא גם קורא.
<שמואל דהן: אני חושב שאם יש רצון תימצא הדרך.
אברהם נגוסה: אנחנו פתחנו בדובר הראשון שלנו, פרופ' ארווין קוטלר, ואנחנו נסכם בגב' אריאלה קוטלר.
<אריאלה קוטלר: תודה רבה.
<אריאלה קוטלר: אני רציתי להעלות נקודה שיש בה אולי בכיוון של פתרון, אבל גם בכיוון של הערה.
<אריאלה קוטלר: בתוך פעילות עם קמפוסים וסטודנטים בקנדה ובהלל אינטרנשיונל הדאגה שלי היא מההשפעה של השפה, הרטוריקה, ההתנהלות, של גורמים בארץ וההשפעה שלה על מה שמתרחש בעולם, כדוגמה אחרונה, רק להשתמש באמירה הנוראה אתמול נגד שרה בממשלת ישראל, נגד חוק, צודק או לא צודק, אבל אמירה של פרופסור בפייסבוק פרטי, או לא פרטי, שימוש בביטויים כמו תועבה נאצית, טינופת וכדומה.
<אריאלה קוטלר: אם זה היה קורה באיזה שהוא מקום אחר בעולם אנחנו כולנו היינו זועקים עד לב השמים, זה קורה בתוכנו.
<אריאלה קוטלר: איזה מין chilling effect יש לאמירה נוראה כזו על סטודנטים בחו"ל, על הרצון שלהם להיות מעורבים, על החשש שלהם מה יאמרו הקולגות הלא יהודים שלהם.
<אריאלה קוטלר: אפילו בארץ, אפילו בכנסת, מתוך הבית הזה, ההתנהלות של חברי הכנסת בתוך הבית הזה, התבטאויות מתוך הבית הזה, במיקרופון הבינלאומי שיוצא מכאן, הם חלק לא קטן במה שמתרחש כלפי חוץ ובהשפעה שיש לדברים הקשים האלה על המעורבות של הקהילות היהודיות ובאופן מיוחד בקמפוסים של הסטודנטים.
<אריאלה קוטלר: אני חושבת שכדאי וחשוב לתת על הדברים האלה את הדעת.
אברהם נגוסה: אני אמנם אמרתי שנסכם עם אריאלה, אבל אתה עכשיו - - -
<יצחק הילדסהימר: מבקש משפט אחד.
אברהם נגוסה: תציג את עצמך.
<יצחק הילדסהימר: יצחק הילדסהימר, עיתונאי ועוסק בפעילות בתפוצות.
<יצחק הילדסהימר: כמי שמסתובב לא מעט באירופה, בחודשים האחרונים הייתי באוקראינה ובאנגליה, אני מתנגד לדעה שהביע ידידי יעקב חגואל מההסתדרות הציונית.
<יצחק הילדסהימר: אני לא מוריד את הכיפה הגדולה שלי אף פעם ולדעתי, אם מישהו חושש מזה שהוא מסתובב בתפוצות עם כיפה הוא צריך לדאוג לדרכים אחרות של הגנה.
<יצחק הילדסהימר: הביטוי של פחד שגורם להורדת הכיפה יכול לגרום ליתר אנטישמיות וליתר שנאה.
<יצחק הילדסהימר: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם, לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: לאחר ששמענו מנציגי משרדי הממשלה, מנציגי הארגונים השונים הפועלים בתחום, במאבק באנטישמיות וב-BDS, אני מסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו רואים, יש לנו מנהיג, יש כתובת והוועדה קוראת לראש הממשלה להקים ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה שתתכלל ותתאם את העבודה בנושא ה-BDS שנעשית כיום על ידי משרדי הממשלה השונים.
אברהם נגוסה: הוועדה התרשמה שתכלול ותיאום המהלכים האסטרטגיים של ממשלת ישראל יביאו לריכוז המאמצים וליתר אפקטיביות אל מול האיום הנוכחי.
אברהם נגוסה: לאחר הקמת הוועדה הזו אנחנו גם דורשים ממנה לאחד ולשתף את הארגונים הלא ממשלתיים השונים והפועלים בתחום.
אברהם נגוסה: לא רק משרדי הממשלה, אלא גם את הארגונים הממשלתיים הפועלים, כדי שיהיה לנו תיאום ויהיה מעשי.
אברהם נגוסה: אני מודה על ההצעה שלך, נבחן את ההצעה שלך, אבל אני חושב שבראש ובראשונה יש ממשלה ואנחנו פונים לממשלה ואנחנו מקווים שגם לראש הממשלה וליתר השרים הנושא הזה חשוב ועומד בראש האג'נדה והנושאים שהם מטפלים.
אברהם נגוסה: לכן הוועדה תדחף שהדברים האלה יתקיימו ואז אם הוועדה שתקום תראה בצד גוף שנקים כדי לסייע בעבודתה אז אנחנו נשקול את הצעתך.
אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים, תודה רבה לפרופ' ארווין קוטלר.
אברהם נגוסה: בוקר טוב, חבריי חברי הוועדה, חבר הכנסת יוגב, חברת הכנסת סופה לנדבר, אנחנו מתחילים את הדיון.
אברהם נגוסה: היום אנחנו התכנסנו לדון בהיערכות משרדי הממשלה והרשויות המקומיות לקליטת העולים מהתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו עושים את זה לאור התגברות העלייה בשנת 2015 ומתוך היערכות להגעת עולים השנה.
אברהם נגוסה: חבר הוועדה, חבר הכנסת מוטי יוגב, ביקש לקיים את הדיון ואנחנו החלטנו לקיים את זה על פי בקשתו במטרה לבחון את ההיערכות לקליטת עולים הן מבחינת משרדי הממשלה והן מבחינת השלטון המקומי והרשויות המקומיות, שהן קולטות את העולים החדשים בפועל.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים בדיון היום ובמיוחד לאורחינו מבלגיה, גב' קוקי גרטנר, שנמצאת פה, שעמדה בעבר שנים רבות בראש הקהילה היהודית בבלגיה ותרמה לה רבות ועלתה לישראל.
אברהם נגוסה: מנתונים שהעבירו לנו הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה עולה כי בשנת 2015 עלו באמצעות הסוכנות היהודית כ-31,153 עולים.
אברהם נגוסה: לאחר שנשמע את חברנו חבר הכנסת מוטי יוגב אבקש לשמוע מכל משרדי הממשלה, כמובן גם מנציגי הרשויות המקומיות, על קליטת העולים, אלה שהגיעו ב-2015 והיערכותם לקלוט ב-2016.
אברהם נגוסה: חשוב לנו לשמוע בתחום הזה כדי שנראה איפה אנחנו יכולים לעזור על מנת לעשות יותר טוב בתהליך הקליטה לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: קיבלנו את עמדת משרד האוצר, אני אבקש, לפני שאנחנו מתחילים, ממנהלת הוועדה להקריא לנו את עמדת האוצר בעניין התקציב.
<דנה גורדון שושני: רפרנטית רווחה ועלייה באגף התקציבים כתבה לוועדה שהיערכות הממשלה לנושא קליטת העולים מצרפת, בלגיה ואוקראינה הוסדרה במסגרת החלטת ממשלה 2446 מה-15 בפברואר 15'.
<דנה גורדון שושני: החלטת הממשלה הקצתה תקציב בסך 170 מיליוני שקלים לשנים 2015-2016, התקציב הוקצה למשרדים על פי דרישתם באופן מלא.
<דנה גורדון שושני: בנוסף תקציב משרד הקליטה גדל בין 2014 ל-2016 מתקציב של 1.4 מיליארדי שקלים לתקציב של 1.78 מיליארדי שקלים.
<דנה גורדון שושני: מדובר בגידול תקציבי של 27% בתקציב המשרד.
אברהם נגוסה: זו עמדת האוצר בנושא ואני מבקש עכשיו מחבר הוועדה, חבר הכנסת שיזם את הדיון, מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: אני לא בא להאריך, כי אנחנו יותר רוצים לשמוע.
מרדכי יוגב: ברוך הבא גם לחבר הכנסת עודד פורר.
מרדכי יוגב: ברשות יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אברהם נגוסה וכל הבאים, חבריי חברי הכנסת, אנחנו עומדים בפני מספרים מופלאים, וזו כבר שנה שנייה עם עלייה נוספת ולפני תופעות רחבות מאוד בעולם ובפני ארצות שונות ומגוונות ממדינות חבר העמים ועד מדינות דרום אמריקה, ממרחב אירופה, צרפת ומדינות נוספות, ויהודים מאתיופיה ומארצות אחרות, במספרים גדולים מאוד של אלפים ובמספרים קטנים יותר של מדינות אחרות.
מרדכי יוגב: סברתי שראוי שהוועדה פה, לא כישיבה חד פעמית, אלא כישיבות שניצור להם ישיבות מעקב שאולי אחת לחצי שנה ראוי שתתבונן, גם על המספרים וגם על הפעולות המבוצעות על ידי משרדי הממשלה והרשויות בכדי שאכן נקלוט את העולים הללו.
מרדכי יוגב: יש פה סוגיות של תעסוקה, סוגיות של רווחה וסוגיות של חינוך וסוגיות של עלייה וקליטה וסוגיות בחברה וסוגיות בצבא, ואנחנו גם ערים, ואין לי את המספרים, אולי בפעם הבאה, אם ניתן לראות את זה בפרספקטיבה ארוכה יותר, של כאלה שכעבור שנה או שנתיים או שלוש לא מצאו כאן את ביתם ממצוקה זו או אחרת ורצוי היה, אם דרך המשרדים או אם דרך הסוכנות או דרך מחקר של הכנסת, נקבל את הנתונים הללו ונדע לעמוד על נקודות תורפה של קשיים שונים.
מרדכי יוגב: כמו שעמדנו על הקושי, למשל, של דיפלומות רפואיות, או נערים ונערות שעולים בסוף גילאי התיכון ואינם מצליחים להגיע פה לבגרות ומתקשים בהשתלבות בצה"ל.
מרדכי יוגב: מצאנו ושמענו גם, אני לא בטוח בנתונים, שדווקא מדרום אמריקה יש כאלה שחוזרים ואינם מצליחים בקליטתם.
מרדכי יוגב: מטרת כולנו לעזור בקליטתם ולראות מה עושים המשרדים או מה מבחינתנו ראוי היה שייעשה עוד כדי שהקליטה הזאת תהיה הטובה ביותר, ש-100% מהעולים ואף להגדיל את ה-100 הזה ליותר, אכן ייקלטו בישראל ויראו פה את ביתם.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חבר הכנסת עודד פורר וחבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: האם חברי הכנסת, אתם רוצים להתייחס או שאתם - - -
סופה לנדבר: אנחנו רוצים פשוט לדייק.
סופה לנדבר: אנחנו הגענו בקדנציה הקודמת ל-2 מיליארד תקציב של עלייה וקליטה.
סופה לנדבר: נאמר כאן 1.4 פלוס גידול ב-27%, אני רוצה שמישהו ממשרד העלייה והקליטה האחראי על התקציבים - - -
אברהם נגוסה: רגע, נגיע לזה.
מרדכי יוגב: זו שאלה אינפורמטיבית.
עודד פורר: אני רוצה להתייחס.
סופה לנדבר: לא, אני רוצה לשמוע.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר.
עודד פורר: אל"ף, אני רוצה לברך על היוזמה של הדיון, אבל חלילה מלפגוע גם בכבוד כל מי שיושב כאן, אני חושב שהדיון הזה צריך להתקיים ב-level יותר רחב.
עודד פורר: מדינת ישראל נמצאת היום בנקודת מבחן, היא נמצאת בנקודת מבחן גם כלפי העולים שנמצאים כאן וגם כלפי העולים שאולי עוד יבואו.
עודד פורר: המצב באירופה לא הולך להיות יותר טוב.
עודד פורר: אם אני צריך לצייר מה נראה לי, וזה תהליך הידרדרות של עשור כבר, נראה שבשנתיים האחרונות הוא הידרדר מאוד בעיקר בצרפת, ואנחנו רואים את זה במספרי העולים.
עודד פורר: אז אם אנחנו מדווחים על זה שעד 2013 ממוצע העולים מצרפת היה כ-1,800 בכל שנה, הוא הגיע ב-2014 ללמעלה מ-7,000 והשנה הוא חצה את ה-8,000 עולים.
עודד פורר: יתקנו אותי, אם אני טועה במספרים.
עודד פורר: אנחנו מדברים על קפיצה משמעותית.
עודד פורר: אם אנחנו מסתכלים על מספר העולים מאוקראינה, גם הוא עמד על כ-2,000 עולים עד 2013 מאוקראינה בממוצע, ב-2014 הוא חצה את ה-5,000 עולים, אני לא יודע מה הנתון לגבי 2015, אבל אני מניח שהוא די דומה.
עודד פורר: צריך לזכור, אם אנחנו מסתכלים על נתוני מספרי עולים, אז ב-2015 חצינו את ה-30,000 עולים שבתוכם אין עלייה מאורגנת.
עודד פורר: כשנדבר על עלייה מאורגנת, אז היינו רגילים בעשור האחרון שכל שנה הגיעו כ-2,000 עולים מאתיופיה בתוך המספרים של ה-18,000 עולים שהציג משרד העלייה והקליטה.
עודד פורר: זאת אומרת שמשרדי הממשלה נדרשים לתת שירותים לפי שניים עולים ממה שהם הורגלו בעשור האחרון.
עודד פורר: האם היה שינוי במשרדי הממשלה כדי לתת שירות לפי שניים עולים?
עודד פורר: אני אומר לכם פה, התשובה היא חד משמעית לא, באף משרד.
עודד פורר: אף משרד לא קלט דוברי צרפתית, אם נשווה את זה, עכשיו כשאנחנו מדברים על גידול בעלייה מצרפת.
עודד פורר: אפילו במשרד העלייה והקליטה, אם זיכרוני אינו מטעה אותי, יש בערך בין 12 ל-13 עובדים שהם דוברי צרפתית בכל המשרד.
עודד פורר: צריכה להיות היערכות שונה לגמרי לקליטה.
עודד פורר: אם המצב יימשך ככה יש לנו מצד אחד פוטנציאל להגיע למספרים של 50,000 ו-60,000 עולים בשנה ב-4-3 השנים הקרובות.
עודד פורר: היתרונות של זה למשק הם ברורים, אבל אם לא תהיה היערכות נכונה מצד מדינת ישראל ומצד ממשלת ישראל, אז אנחנו נראה את המספרים פשוט יורדים ולעולים האלה יש אלטרנטיבות.
עודד פורר: הם יכולים לבחור להגר לקנדה, לארצות הברית, לאנגליה, למרות שאני חושב שגם מאנגליה אנחנו צפויים לעוד גל של עלייה.
עודד פורר: בשורה התחתונה, אדוני היושב ראש וחבר הכנסת יוגב שהגיש את ההצעה לדיון מהיר, אני חושב שהפורום צריך להיות הרבה יותר רחב.
עודד פורר: אני חושב שאם ממשלת ישראל לא תניח תכנית חירום שתתוקצב גם בהתאם ולא יספרו לנו על מספרים של תקציבים שהיו והגדילו וכל פעם עושים לנו את התרגילים של הטבלאות.
עודד פורר: אדוני, אם המדינה רוצה לקלוט 50,000-60,000 עולים בשנה היא צריכה לתקצב את זה ומדובר בתקציב לא של עשרות מיליונים, אלא של מאות מיליונים.
עודד פורר: התקציב הזה, ראוי שהוא יינתן, גם לטובת הצמיחה במשק והתועלות שאנחנו מקבלים מהעלייה, וגם לטובת הגשמת החזון הציוני שהמשמעות שלו היא להיות בית לאומי ליהודים מרחבי העולם שירגישו פה בטוח.
עודד פורר: יש יהודים מצרפת שלא חשים שם בטוח, אבל לא עולים כי הם לא חשים בטוח בלעלות לישראל, לא ברמת הביטחון האישי, אלא ברמת איך הם ייקלטו פה מבחינת תעסוקה, מבחינת לימודים, מבחינת מגורים.
עודד פורר: מדינת ישראל ידעה לקלוט למעלה ממיליון עולים ממדינות ברית המועצות לשעבר, היא בוודאי יכולה ליישם תכנית כדי לקלוט 300,000-400,000 עולים בשנים הקרובות ממדינות מערב אירופה.
אברהם נגוסה: תודה, חבר הכנסת עודד פורר.
יואל רזבוזוב: קודם כל תודה על הדיון.
יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים לכל מילה שנאמרה כאן על ידי חבריי, על ידי חברי עודד פורר.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו כולנו יודעים כאן שלהעלות עולים עולה כסף וצריך לשלם כסף.
יואל רזבוזוב: מהדיון הזה זה צריך לעלות למעלה ואני לא מצליח להבין למה זה לא עלה למעלה לפני.
יואל רזבוזוב: אני מדבר עם מנהלי אגפי קליטה ברשויות מקומיות.
יואל רזבוזוב: יש הרבה הבטחות, אומרים להם 'תקבלו תקבלו תקבלו' והם לא מקבלים כלום.
יואל רזבוזוב: אין להם כסף.
יואל רזבוזוב: עולים הרבה עולים, עולים ילדים, צריך לבנות מעונות, צריך להכניס אותם לכיתות, כל זה עולה כסף.
יואל רזבוזוב: פתאום רשות מקומית שמקבלת אלפי עולים מוצאת את עצמה בלי שום דבר, בלי תשתיות, בלי כלום.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים מבחינת המשרדים, גם המשרדים צריכים עוד תקנים.
יואל רזבוזוב: יושב פה חברי עמוס ארבל, ממרשם האוכלוסין, גם הם צריכים עוד תקנים.
יואל רזבוזוב: באים עולים, העולים נכנסים למשרד הפנים, לא יכולים להיכנס לשם, מעמיסים, אין מקום בלשכה.
יואל רזבוזוב: עשינו את הפיילוט בשנה שעברה, היינו בנתניה עם הצרפתים עם הסוכנות היהודים.
יואל רזבוזוב: זה עבד יפה, צריך לתת את זה לכל הארץ, אבל צריך תקנים.
יואל רזבוזוב: כל מקום שאנחנו ניגע, שהעולים מגיעים לשם, אנחנו צריכים עוד תקנים ועוד כסף.
יואל רזבוזוב: בינתיים שומעים רק הבטחות ורק דיבורים.
יואל רזבוזוב: אני באמת דיברתי רק היום בבוקר עם אחד ממנהלי אגפי הקליטה ברשות מקומית, הוא אומר 'שומעים הבטחות הבטחות הבטחות ושום כסף לא מגיע'.
יואל רזבוזוב: בסוף על מי זה נופל?
יואל רזבוזוב: זה נופל על התושבים, על הארנונה, הם משלמים מסים, הם משלמים הרבה כסף, הרשויות לא יודעות מה לעשות, המשרדים הממשלתיים לא יודעים מה לעשות, הגעתי עם עולים לשדה תעופה, הם לא יכלו לקבל תעודת זהות בשדה התעופה.
יואל רזבוזוב: בסוף פתרנו את זה, אבל למה?
יואל רזבוזוב: כי לא היו מספיק, היה תקן אחד, שני תקנים.
יואל רזבוזוב: אותם העולים, 100, 150 עולים שהגיעו, היו צריכים למחרת לחזור ברשויות המקומיות למשרד הפנים, בלי לדעת שפה, נכנסו, ישבו בתור.
יואל רזבוזוב: קיבלתי תלונות אחרי זה שאמרו להם לבוא עוד פעם.
יואל רזבוזוב: זה מצב אבסורדי, העולה מגיע ואין לו אבא ואמא, אין לו כלום, הוא צריך לקבל את השירות הטוב ביותר.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן צריכים לדאוג לזה ואני, עוד פעם, מסכים עם חברי עודד פורר, זה צריך לעלות למעלה וזה צריך להיות מיידי וצריכה להיות תכנית חירום.
יואל רזבוזוב: גל העלייה עולה ועולה ועולה ואנחנו רואים מה קורה בעולם וחייבים לפתור את זה עכשיו.
יואל רזבוזוב: באמת, יש המון דיבורים, המון הבטחות ושום דבר לא נעשה.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה, 31,153 עולים עלו בשנת 2015 על ידי הסוכנות היהודית - - -
סופה לנדבר: זה לא רק על ידי הסוכנות, זה על ידי משרד העלייה והקליטה והסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו את הנתונים מהסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: גם ממשרד הקליטה כמובן.
עודד פורר: אגב, הנתונים של משרד הקליטה מדויקים יותר, כי שם יש גם את משני המעמד, שעלו שלא במסגרת הסוכנות היהודית ויש כאלה שבאים לפה ועושים את שינוי המעמד פה.
עודד פורר: אני חלילה לא מוריד מהתרומה של הסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: אני אומר שאנחנו הולכים לשמוע ממר יהודה שרף, מנהל היחידה לעלייה, קליטה ומשימות מיוחדות בסוכנות היהודית.
<יהודה שרף: בוקר טוב לאדוני היושב ראש, בוקר טוב לכולם.
<יהודה שרף: ראשית, כולם שותפים בנושא של העלייה.
<יהודה שרף: גם כאשר אנחנו חידשנו יחד עם עמוס ארבל את הנושא של שינויי הסטטוס בארץ לכל העולים, ולאו דווקא מצרפת, ללא עזרת משרד הפנים ומשרד העלייה והקליטה לא היינו יכולים לעשות את זה, כך שהקרדיטים מחולקים בצורה שווה לכולם.
<יהודה שרף: לגבי העלייה, אנחנו צריכים להבין דבר אחד, אנחנו יכולים לעשות המון.
<יהודה שרף: כשאני אומר 'אנחנו' זה לא הסוכנות היהודית, זה כולנו.
<יהודה שרף: אנחנו יכולים לעשות המון בנושא של עידוד עלייה, אז מה?
<יהודה שרף: העולה מגיע לשדה התעופה עם המזוודה ולאיפה הוא הולך ומי קולט אותו.
<יהודה שרף: האמירות שלי הן חס וחלילה לא נגד משרד העלייה והקליטה, להיפך, הם כואבים את הכאב בדיוק כמוני.
<יהודה שרף: אם המדינה הזו רוצה להביא מסה של עולים, אנחנו השנה הבאנו קרוב ל-32,000 עולים, כי עדיין אין את הסיום של משני הסטטוס, המדינה יכולה להביא בעזרת משרדי הממשלה והסוכנות היהודית, לשלש ולהכפיל את מספר העולים.
<יהודה שרף: יש רצון גדול בכל העולם לעלות לארץ וההבדל בין העלייה של השנים האחרונות לבין העליות הקודמות שאנחנו מדברים על עלייה מבחירה, העולה בוחר לבוא לבנות את ביתו במדינת ישראל.
<יהודה שרף: מה מפריע לו?
<יהודה שרף: מפריעים לו שלושה דברים, וזה לא משנה כרגע הסדר, דיור, חינוך, תעסוקה.
<יהודה שרף: אוקיי, נחתִּי בשדה התעופה, לאיפה אני הולך?
<יהודה שרף: אני מצדיע ומכבד את עולי מדינות חבר העמים.
<יהודה שרף: במנטליות שלהם, ואני אומר את זה בפרגון, אני אומר את זה פוזיטיבית, חס וחלילה לא נגטיבי, במנטליות שלהם, כאשר הם עלו לארץ וכאשר הם עולים לארץ, אין להם שום בעיה לגור משפחה עם משפחה עם משפחה, אבא, סבתא, ילדים, דודים, להצטופף בחדר אחד ולגור ומשם לפרוץ החוצה, והם עולים היום מבחירה, הם לא עולים מבריחה.