GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: החל מספורט, אקדמיה, תחרויות יופי, תחרויות שונות.
עליזה לביא: אלה הכלים החדשים ואנחנו צריכים להיות שם ראשונים.
ענת ברקו: תודה, אדוני יושב הראש, תודה לחברי, חבר הכנסת ד"ר נגוסה, בכלל על הכינוס המרשים הזה.
ענת ברקו: גם לנו יש שדולה ב-6 בינואר ואני מזמינה את כולם להצטרף.
ענת ברקו: חברי, פרופ' קוטלר, מר שרנסקי, אני רוצה ללכת בגישה קצת אחרת.
ענת ברקו: אני חוקרת בתחום של טרור, סגן אלוף במילואים, והמחקרים שלי הם מחקרים שהם פורצי דרך בעולם כי זה פנים מול פנים מול טרוריסטים ואני רק מספר חודשים בפוליטיקה.
ענת ברקו: לא הייתי פוליטיקאית לפני כן ולכן הזדמן לי לחוות הרבה מאוד הפגנות נגדי ופעילות BDS בכל מקום שהגעתי אליו, כי אני חוקרת טרור מתאבדים ומה לעשות, מי שעושה את זה אלה מוסלמים רדיקלים ויש כאלה שתומכים בזה באיזה שהיא צורה כאילו זה איזה שהוא מפגן שחרור.
ענת ברקו: אני יכולה להרגיע את כל היושבים כאן ויש כאן גם את הנציג שלנו, את מאיר מצרפת, שהעולם המערבי הולך לחטוף בצורה שאנחנו נראה, כשאנחנו ראינו את זה בצרפת, אבל זו רק ההתחלה, זה היה רק הפרומו, ואני מניחה שההתמודדות שלו עם הטרור הזה תפגע הרבה מאוד בזכויות אדם והשיח יהיה שונה.
ענת ברקו: בעיניי, להתחיל לשנות טרמינולוגיה, כי מה שקורה, הם תופסים מילים שהן כאלה דו משמעיות, שאפשר להלביש אותן עלינו ואנחנו צריכים גם ליצור מילון משלנו, של העולם החופשי, וזה לא מדינת ישראל.
ענת ברקו: תצאו מזה, זה לא מדינת ישראל, בעיניי כשאני נכנסת להרצות בקמפוס ומגיעים שלושה בריונים לפוצץ לי הרצאה, תרתי משמע, וההרצאה היא אקדמית על ספרים שהם בחיים לא יוכלו להגיע לחומר כזה ואין שם שום דבר פוליטי, אז אני רואה שלושה בריונים שהם בעצם מאיימים על הסטודנטים האחרים, ומי שחושב שיש במערב חופש אקדמי שישכח מזה, אין במערב חופש אקדמי, נקודה.
ענת ברקו: אין דבר כזה.
ענת ברקו: במערב, מה שאני רואה מול העיניים זה את החנונים, the nerds against the savages, ממש ככה.
ענת ברקו: החנונים נגד הפראים שבאים עם האנרגיות, עם הטירוף הזה, עם הלהט, ומפחידים פיזית, פיזית, את הסטודנטים.
ענת ברקו: אז עדיף לחבור אליהם מאשר להילחם בהם.
ענת ברקו: אני יכולה לספר לכם, בהרצאה שלי בגייספילד, שתקפו אותי, קמו כמה חבר'ה כאלה, פתחו את החולצות, אפילו הג'ילבאב, הוא פתאום נפתח בתנועה כל כך חושפנית, והיה כתוב 'כובשים'.
ענת ברקו: ובכל מקום אני מציגה את עצמי גם כסגן אלוף במילואים.
ענת ברקו: כשאני צרחתי עליהם ואמרתי להם 'תשבו, אני אענה לכם על כל שאלה', ולא הפסקתי את ההרצאה, ואמרתי להם, 'אתם תשבו ובסוף ההרצאה שלי, כשאני אסיים אותה ואת המצגת שלי אני אענה על כל שאלה'.
ענת ברקו: במקרה הזה לא היה שוטר בקהל.
ענת ברקו: בכל מקרה, היום בקמפוסים בארצות הברית, חייב לשבת שוטר, כשמדובר במרצָה או מרצֶה יהודים, ולא משנה מאיפה, שמאל או ימין.
ענת ברקו: זה לא משנה בכלל, זה רק הקטע של להיות יהודי, או לדבר בעד המדינה או משהו כזה.
ענת ברקו: ברגע שהם סירבו לעשות את זה, אמרתי להם 'תעופו ומפה ותלכו להפגין בסוריה, עכשיו מפגיזים שם ילדים בחומר כימי'.
ענת ברקו: הסטודנטים קפאו על מקומם, הם לא יכלו לזוז.
ענת ברקו: כי הם פחדו.
ענת ברקו: ואז הם שאלו אותי, השאלה הראשונה, האנשים האלה כל כך התבלבלו מהתגובה שלי שהם התחילו לרוץ לכיוון הפתח, הסטודנטים התחילו להתקשר למשטרה של הקמפוס ולאחר מכן השאלה הראשונה שהייתה, 'איך לא פחדת מהם?' זה מה שמדאיג את הסטודנטים, הם פשוט פוחדים.
ענת ברקו: יש היום את קופאן, יש היום ארגונים נוצריים בתוך הקמפוסים, צריך לדעת לעבוד איתם ביחד, כולנו בסירה אחת.
ענת ברקו: מי שלא מבין את זה, יש לו בעיה, זה יבוא גם לביתו הוא.
ענת ברקו: אני יכולה להגיד שגם אצלנו בארץ יש מספיק אנשים שמזינים את ה-BDS והגיוס, גם של 'שוברים שתיקה', זה בדיוק עובד, אני אגיד לכם את זה בשפה מודיעינית, אני לא יודעת אם כולם מבינים אותה, בהפעלת סוכני השפעה, הפעלת סוכנים, גיוס של סוכנים מתוך אוכלוסייה מקומית ושימוש בהם.
ענת ברקו: זה יכול להיות כמשוטים, כי מישהו מפעיל אותם ומחזקים את האגו שלהם שהם עושים את הדבר הנכון, וזה יכול להיות גם ממניעים אחרים, כולל הכיבודים.
ענת ברקו: נורא כיף לנסוע לחוץ לארץ, נורא כיף להשתתף בכנסים ו כו'.
ענת ברקו: אני חושבת שצריך להשיב מלחמה.
ענת ברקו: הגישה לא צריכה להיות אפולוגטית, מספיק להתנצל, גם אנחנו במדינת ישראל הפסקנו להיות יהודונים.
ענת ברקו: תסתכלו עליי, אני לא הולכת בגישה הזאת בשום דבר בחיים שלי ואני מציעה גם למערב לאמץ את הגישה שלא מדברת על politically correctness שמעוות את המציאות, אלא הולכת בגישה של מה שאני רואה זה מה שאני אומר ומה שאני רואה היום זה איסלמיסטים, אני רואה שימוש בנשים נוצריות שהתאסלמו לצרכי טרור, אני רואה גל של טרור שעובד נגד המערב, ותאמינו לי, הם לא מדברים על היהודים, הם מדברים על מה שמתחיל בשבת, נגמר בראשון וזה המוטו שמלווה אותם כל הזמן.
ענת ברקו: לכן אני מציעה לשים את זה היטב בראשינו ולגשת לעניין הזה כמו שניגשים למלחמה, רק שכאן צריך הרבה מאוד מוחות שיושבים כאן ושיתוף פעולה ואני חושבת שיפה שאנחנו מעלים את זה.
ענת ברקו: אז תודה רבה שהזמנתם אותי, אני רצה לוועדה אחרת.
אברהם נגוסה: ברשימת הדוברים יש לנו הרבה, גם משרדי הממשלה, אנחנו רוצים לשמוע, שיעדכנו אותנו על מה הם עושים.
אברהם נגוסה: לפני שאנחנו פונים למשרדי הממשלה אני רוצה לפנות למר מאיר חביב, חבר האסיפה הלאומית הצרפתית.
<מאיר חביב: בוקר טוב, אדוני הנשיא, יו"ר הסוכנות נתן שרנסקי, מר קוטלר היקר וחברי כנסת נכבדים.
<מאיר חביב: אני אנסה בכמה דקות קצר ולעניין.
<מאיר חביב: אני בתוך פרלמנט עם 577 חברי פרלמנט, למרות שיש 300,000 הרוגים באזור הזה, למרות שבצרפת אצלנו לפני חודשיים הרגו 130 איש עם קריאות 'אללה הוא אכבר', כשדוקרים בירושלים, למרות לצערי "נחגוג", במרכאות בהתחלת ינואר שנה להיפר כשר, כשהרגו יהודים בגלל שהם יהודים בקניות של שבת, אחרי שהרגו שוטרים ועיתונאים ושנתיים אחרי טולוז, יש עוד אובססיה מוחלטת, אובססיה על ישראל.
<מאיר חביב: אומרים 'זה לא נגד יהודים, זה על ישראל'.
<מאיר חביב: בפעם הראשונה בהיסטוריה לפני שבועיים שאלתי שאלה ישירה לראש הממשלה, שראש הממשלה ענה לי.
<מאיר חביב: ה-BDS אסור לפי החוק הצרפתי, אסור, ואז הזכרתי ואני כתבתי שלוש פעמים בשנה האחרונה לשרת המשפטים, שלא עשתה שום דבר, קריסטין טובירה.
<מאיר חביב: למרות שיש חוק שאוסר חרם, היה חרם על אוניברסיטת תל אביב, יש חרם בדואר, יש חרם עם טבע.
<מאיר חביב: הם קוראים בוודאות, אני שלחתי את הכתובות, להחרים את מוצרי טבע בכל בתי המרקחת.
<מאיר חביב: ידידי פטריק דרעי, הבעלים של הוט, אחד מהיהודים הכי מבוססים, שהתחיל מאפס, שני ההורים שלו הם מרצים למתמטיקה במונפוליה בצרפת, שהוא נחשב, למרות שהוא מדבר רק כמה מילים עברית, כיהודי צרפתי.
<מאיר חביב: עכשיו קוראים להפסיק את האספיר, דה פרונס דה לה קום, בגלל שהוא שייך לחברה הכי גדולה, כמו סלקום בארץ, קוראים לזה אספיר.
<מאיר חביב: התקשר אליי סנטור, הוא באותה מפלגה שלי, 'אין לי אף יהודי, אבל יש קריאות בלתי נפסקות עם מגן דוד להפסיק', והממשלה לא עושה שום דבר.
<מאיר חביב: זו הייתה שאלה למנואל ואלס.
<מאיר חביב: ענה לי ישירות.
<מאיר חביב: אתם יכולים לראות את זה, זה היה רגע מאוד חזק.
<מאיר חביב: הוא אמר בצורה הכי ברורה שאפשר, 'בויקוט אסור, אסור לשנוא את ישראל ואנחנו נטפל בזה'.
<מאיר חביב: אבל בחלק השני של השאלה שלי, יש לנו רק שתי דקות לשאלה לממשלה, שזה הרגע הכי מכריע בדו שיח באסיפה הלאומית.
<מאיר חביב: וזו הנקודה וזה הספין ובזה אנחנו צריכים להתרכז.
<מאיר חביב: אני עשיתי את הלינק עם הסימון של ההתנחלויות.
<מאיר חביב: יש עכשיו חוק שעבר בתמיכה של ממשלת צרפת, החוק עושה סימון למוצרי התנחלויות, ואמרתי בשאלה, 'יש בעולם 200 בעיות של טריטוריה בעולם, בקשמיר, בקפריסין, בטורקיה, 200, המקום היחיד שיש אובססיה מוחלטת זה ישראל'.
<מאיר חביב: הוא הבחין בשאלה שלו, הוא לא היה מוכן לחלק השני, הוא היה מוכן לשאלה הראשונה נגד החרם, הוא לא היה מוכן, הוא רצה ללטף את הצד השמאלי.
<מאיר חביב: דרך אגב, השמאל הקיצוני הוא הרבה יותר מסוכן.
<מאיר חביב: אני נגד לה פן, אני כל החיים אלחם נגד הימין הקיצוני, זה בדנ"א שלי, כיהודים, בערכים שלנו זה מה שמלווה אותנו, אבל היום אני חייב להגיד שהשמאל הקיצוני הרבה יותר מסוכן מהימין הקיצוני, או לפחות באותה מידה.
<מאיר חביב: הם אותם אנשים ששמים רחוב על שם טרוריסטים.
<מאיר חביב: אז להיות קצר ולעניין, איך נאבקים.
<מאיר חביב: יש לנו בעיה.
<מאיר חביב: אני אומר איך אפשר, יש בעיה מוסרית.
<מאיר חביב: בכל מקרה אם מחר יהיה שלום, אז מה?
<מאיר חביב: אני אמרתי בשאלה, פוגעים גם בפלסטינאים שעובדים במקומות האלה.
<מאיר חביב: ובוא נגיד שמחר אתם תחליטו, אתם כנסת ישראל וממשלת ישראל, איזה ויתור תעשו או לא תעשו על מנת להגיע לשלום, למרות שבתוך תוכי אני חושב אני חושב שאנחנו בכלל לא במלחמת טריטוריה, אנחנו במלחמה של דת עולמית ובזה צריכים להתרכז.
<מאיר חביב: הנוצרים נעלמים באזור הזה.
<מאיר חביב: אני מאוד קשור לצרפת, כל האיגודים הפרו נוצרים, שנעלמים, בשקט מוחלט.
<מאיר חביב: הם לא רוצים שנקבל אותם כפליטים בצרפת, הם רוצים לגור במקום שישו נולד לפני 2,000 שנה והם מייעצים להם לבוא לכל מיני, זה לא מה שהם רוצים, ולראות מה שקורה, ואני תמיד מזכיר את זה, בבית לחם, לפני הסכמי אוסלו היו 82% מהאוכלוסייה הייתה נוצרית, היום הגענו ל-18%.
<מאיר חביב: זו עובדה, בתוך השטח.
<מאיר חביב: אפילו אצל המתונים הפלסטינאים הם נעלמים.
<מאיר חביב: זו עובדה.
<מאיר חביב: להילחם לבד זה מאוד מאוד קשה.
<מאיר חביב: אסטרטגית אתם חייבים לעשות את זה בשותפות פעילה עם הנוצרים.
<מאיר חביב: למרות שיש לפעמים, אלה שתלויים למשל ברשות, אז בוודאי ש - - - אבל העצמאים מתוכם.
<מאיר חביב: למשל יש לכם את גבריאל נדף, מנצרת, בן אדם שהבאתי אותו לפרלמנט, הסתובבתי איתו פעמיים עם הצלב שלו.
<מאיר חביב: תמיד רגילים לראות אותי, רואים אותי כ'הישראלי', במרכאות, למרות שאני צרפתי לכל דבר והערכים הם אותם ערכים וכשאני נאבק על מה שקורה אצלנו אני נאבק על דמוקרטיה, על זכויות אנשים, כל זכויות המיעוטים וכדומה, אבל - - - איפה הבעיה?
<מאיר חביב: שהממשלה, בעיקר נתניהו צריך להיות - - - זו ממשלת ימין ואין מה לעשות, למרות מה שקרה, למרות טולוז, למרות מה שהורגים בפריז, למרות שזה בהתחלה, אני לא יכול להגיד לכם את הכול, אבל אני סגן נשיא בפרלמנט בוועידה המיוחדת שהוקמה נגד הטרור וכולם, בפורום סגור, השופטים, המשפחות שהולכות להיות ג'יהאד, יש לי מידע שאתם לא יכולים לתאר לעצמכם כמה זה חמור מה שקורה אצלנו בצרפת ובאירופה.
<מאיר חביב: לצערי זה רק ההתחלה.
<מאיר חביב: מי שחושב שגמרנו, זו רק ההתחלה, יש לנו 2,000 ג'יהדיסטים שעכשיו הם צריכים לחזור.
<מאיר חביב: תארו לעצמכם שרק 2% או 3% הופכים להורגים.
<מאיר חביב: אז מה אתם צריכים לעשות היום בישראל?
<מאיר חביב: קודם כל צריך לעשות לינק מובהק, לא להפריד בהתנחלויות.
<מאיר חביב: תבינו, BDS אסור על פי החוק, צריך לעשות קשר, צריך לעבוד משפטית, בגלל שמצד אחד זה מותר, הם אמרו 'צריך כן לסמן', למרות שהמקום היחיד בעולם שמסמנים זה ישראל, למה לא מסיימים במרוקו?
<מאיר חביב: ההיפך, בכוונה אמרו 'לא צריך לסמן'.
<מאיר חביב: אתם יודעים שיש מחלוקת טריטוריאלית עם ספרד, המון מוצרים, לא מסמנים שם, יש בעיה של שטחים.
<מאיר חביב: אז צריך לעשות את זה.
<מאיר חביב: דבר שני, צריך תמיד לעשות קשר עם הנוצרים.
<מאיר חביב: המלחמה הזאת, יכול להיות שיש תיקוני שטחים שצריך לעשות, אתם תחליטו, אתם מדינה עצמאית, אבל בעיקר אנחנו במלחמה של דת ולא אומרים את זה מספיק.
<מאיר חביב: תמיד חוזרים לדבר שמאחד את כולם.
<מאיר חביב: והפחד שלי הגדול, אתה יודע מה הוא?
<מאיר חביב: שהם ירצו שישראל תשלם את המחיר.
<מאיר חביב: כשראש ממשלה לשעבר, פרנסואה פיון, וחבר פרלמנט יהודי, פייר ללוש, שהיה שר לשעבר עם סרקוזי אומרים בוועדת חוץ וביטחון, ועדה מיוחדת, הוא אומר, 'אני יודע שידידי חביב לא יסכים איתי', הוא אומר לרדיו, 'צריך לעשות היום ברית חיבור עם חיזבאללה על מנת להיאבק בדאעש'.
<מאיר חביב: הפסדנו.
<מאיר חביב: כתבתי למחרת, אמרתי בקול, 'הפסדנו במאבק נגד הטרור', הם מבחינים בין טרור לטרור ואני הזכרתי שחיזבאללה הרג 87 חיילים צרפתים, הם המציאו את הטרוריזם האיסלמי, האירנים וחיזבאללה, וראש הממשלה אומר שצריך להתחבר עם חיזבאללה על מנת להיאבק בדאעש.
<מאיר חביב: אני אומר שבעוד כמה חודשים, או שנים, דאעש ייעלם, אני בטוח, תזכרו מה שאני אומר, בעוד שנה לא יהיה דאעש, אבל יהיה משהו חדש, זה מלחמה סונית-שיעית בסך הכול.
<מאיר חביב: וחייבים, עוד פעם, להיות מאוד מאוד מאוד מרוכז.
<מאיר חביב: זה קל מאוד להגיד, 'צריך צריך צריך', אבל באמת צריך קצת להתקדם בנושאים האלה שהם נושאים מהותיים.
<מאיר חביב: כמובן אם יש שאלות אני מוכן לענות אחר כך.
<דינה פורת: הלוואי שדאעש היה רק מלחמה סונית-שיעית.
אברהם נגוסה: המאבק הזה, שהוא מאבק שצריכים לחבר ולשלב כוחות של משרדי הממשלה וארגונים לא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: בחדר הזה נמצאים גם ממשרדי הממשלה וגם מארגונים לא ממשלתיים, לכן מאוד חשוב שנציגי משרדי הממשלה, מהניסיון שלהם, נשמח לקבל הצעות איך משלבים כוחות ואיך אנחנו, גם הארגונים וגם משרדי הממשלה, מביאים לשינוי במאבק הזה.
אברהם נגוסה: לפני שאני פונה למשרדי הממשלה, ד"ר צ'רלס סמול, מהמכון לחקר אנטישמיות גלובלית ומדיניות, אם אפשר בקיצור שתעדכן אותנו.
<צ'רלס סמול: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה רבה, ד"ר נגוסה, היושב ראש, מר שרנסקי, שעזב כרגע, מר קולטר, דנה גורדון, תודה רבה על כך שיצרתם את הפגישה הזאת.
<צ'רלס סמול: זה כבוד גדול, אולי הכבוד הרב ביותר בשבילי להיות דובר בכנסת ישראל.
<צ'רלס סמול: ברצוני גם להכיר ביוגב קרסנטי ממחלקת התפוצות, גדעון בכר ממשרד החוץ, המחלקה למלחמה באנטישמיות והתכנית למחקר אסטרטגי.
<צ'רלס סמול: האנשים האלה נמצאים בחוד החנית של המאבק באנטישמיות כאן בארץ.
<צ'רלס סמול: כמו כן ברצוני להדהד את דברי פרופ' קוטלר.
<צ'רלס סמול: אתם יודעים, אני גדלתי במונטריאול, באוניברסיטת מקגיל, ומתמודד במאבק לשחרור יהדות אתיופיה וברית המועצות ולראות את ד"ר נגוסה ומר שרנסקי פה בעיניי נותן לנו למעשה את התקווה שאם שני האנשים האלה יכולים להגיע מאותן הקהילות, מאותו רקע ממנו הם הגיעו ולהפוך למנהיגים כאן ולהיאבק באנטישמיות המודרנית, הם סוג כזה של דוגמה בפני עינינו ואני בטוח שאנחנו נוכל לנצח במידה שנעבוד ביחד.
<צ'רלס סמול: כמו כן הייתי רוצה גם להכיר בנתן אספה שהגיע למונטריאול והפך לאחי.
<צ'רלס סמול: הוריי הביאו אותו למשפחה והוא גם דוגמה ,הוא הגיע בתור פליט וכרגע הוא מנהיג של קהילה אתיופית פה בארץ ובחברה הישראלית.
<צ'רלס סמול: הוא הפך לפליט בקנדה וכרגע הוא מנהיג קהילתי.
<צ'רלס סמול: אני המנהל של המכון למחקר אנטישמי, אנחנו לא חברה למטרות רווח.
<צ'רלס סמול: המרכז שלנו בארצות הברית ואנחנו מקימים כרגע עמותה גם פה.
<צ'רלס סמול: אני הייתי רוצה להכיר תודה לכל החברים אשר הגיעו מכל העולם על מנת להיות נוכחים כאן.
<צ'רלס סמול: קודם כל הייתי רוצה להודות לד"ר מלה תבורי, מנהלת של המכון פה בארץ, אשר עבדה מאוד קשה על מנת לאפשר את הפגישה הזאת והיא המנהיגה של הצוות של מייקל בס.
<צ'רלס סמול: הוא חוקר בכיר ורואה חשבון שעושה מחקר חשוב מאוד של מחקר ה-BDS, של החרם, גם גלן פדר עובד בפרויקט הזה והוא המנהל של הארגון שלנו בפריז, עמית יקר והוא חבר הבורד של אונ' תל אביב.
<צ'רלס סמול: יש לנו כאן גם את רוברט חסן, רוברטו הוא דירקטור שגר באיטליה בתכנית שלנו באונ' ספיאנצה והוא גם מנהיג של קהילה יהודית ברומא וחבר יקר.
<צ'רלס סמול: ארווין קוטלר גם הוא חבר בבורד של העמותה בארץ.
<צ'רלס סמול: יש פה הרבה מאוד אנשים שעובדים איתנו קשה וכבוד גדול הוא לי להיות חלק מהמאבק ללא לאות באנטישמיות.
<צ'רלס סמול: אני זכיתי לעבוד יחד איתכם.
<צ'רלס סמול: אני גם חבר בוועד הבינלאומי, יחד עם פרופ' דרשוביץ, וגם הייתי רוצה להודות לדינה פורת, חוקרת מובילה בתחום האנטישמיות באונ' תל אביב.
<צ'רלס סמול: הסיסמה שלנו במכון שלנו זה להיאבק באנטישמיות בשדה הרעיונות ואנחנו מנהלים תכנית אקדמית באונ' מקגיל במונטריאול ובהרווארד, קולומביה, סורבון, ספיאנצה, אנחנו הקמנו תכנית אקדמית גם באונ' קייב באוקראינה.
<צ'רלס סמול: כמו כן אנחנו מריצים כרגע תכנית מיוחדת באוקספורד, שנה שנייה רצוף.
<צ'רלס סמול: במהלך הקיץ אנחנו מביאים פרופסורים מכל העולם.
<צ'רלס סמול: בפעם האחרונה היו לנו 20 פרופסורים מ-17 מדינות ואנחנו מדריכים אותם כיצד ללמד אנטישמיות מודרנית.
<צ'רלס סמול: באופן מדעי הדבר הזה לא מתקיים במערכות האוניברסיטאיות, אין קורסים שמוקדשים לאנטישמיות מודרנית באוניברסיטאות באירופה, אמריקה או במדינות אחרות.
<צ'רלס סמול: אנחנו מדריכים ומלמדים פרופסורים אשר יצטרכו להתמודד עם תנאים מסוימים באוניברסיטאות שלהם ואנחנו מלמדים אותם כיצד ללמד קורסים אשר נותנים קרדיט לסטודנטים.
<צ'רלס סמול: אנחנו נמשיך את התכנית שלנו באוקספורד, אנחנו עושים מחקר, כפי שכבר אמרתי בתחום ה-BDS ושם אנחנו מנסים למעשה להעריך ולבנות מה הם האלמנטים האסטרטגיים של ה-BDS.
<צ'רלס סמול: אנחנו מסתכלים כיצד הקהילות מגיבות לתסמינים של BDS, אנחנו צריכים לעקוב אחרי הכסף, כמו שמייקל בס עושה במחקרו, ולבנות את האלמנטים המובנים, כיצד האוניברסיטאות ממומנות באירופה וגם בצפון אמריקה שבה המערכת הכלכלית והממשל שונה, מערכת השוק החופשי לעומת הדמוקרטיה הסוציאלית.
<צ'רלס סמול: אנחנו צריכים למעשה לעקוב אחרי הכסף ואנו מוצאים קשרים ברורים מאוד בין מקורות שונים, אפילו אנשים אשר מקושרים ישירות לטרור והאוניברסיטאות המובילות בעולם, החל מייל וכלה בג'ורג'טאון, הרווארד, אוניברסיטת אוקספורד, שם יש את אחד מהראשים של האחים המוסלמים בין משתתפי הבורד, אדם אשר קורא להמשך המלחמה הזו.
<צ'רלס סמול: פרופ' קוטלר דיבר על האנטישמיות הקוראת להשמדת עם.
<צ'רלס סמול: הוא דיבר על המשך של עבודתו של היטלר והוא אחד מהנאמנים של הבורד בחוק ללימודי איסלם באחת האוניברסיטאות בעולם.
<צ'רלס סמול: אני אדבר על שלושת השלבים באנטישמיות.
<צ'רלס סמול: קודם כל היה השלב הדתי, לאחר מכן השלב הלאומני הגזעני.
<צ'רלס סמול: האנטישמיות הזאת עדיין קיימת אבל היא פחות דומיננטית כרגע, בדומה לאנטישמיות המודרנית שאני טוען שהיא למעשה התקפה כנגד התודעה העצמאית של העם היהודי.
<צ'רלס סמול: זה לא רק ישראל, אלא גם כל התפוצות היהודיות אשר מקושרות באמצעים שונים לישראל ובעלי זיקה לישראל, גם הם הופכים למטרה לאותה אנטישמיות מודרנית, אשר תוקפת את זכותה של ישראל וזכותו של העם היהודי להגדרה עצמית כעם.
<צ'רלס סמול: פרופ' קוטלר טען זאת ויש לנו את התגובה בתנועות רדיקליות איסלמיות וחברתיות.
<צ'רלס סמול: מצד אחד יש המשתמשים באנטישמיות הגזענית בתור דלק על מנת להניע את התנועות החברתיות, ובמקביל ישנו מיצוי וזיקוק של האליטה המערבית באוניברסיטאות הטובות ובמדיה והעיתונאים הטובים ביותר אשר מזקקים את התודעה הזאת והתגובה האנטישמית הזאת כנגד התנועות ההומופוביות והאנטישמיות ואנטי נשים ויש שתיקה.
<צ'רלס סמול: אנחנו מנסים באמצעות המכון שלנו למפות ולפענח את אותם הרגעים הפילוסופיים האינטלקטואליים, מדוע השתיקה, מדוע לפעמים יש אפילו שיתוף פעולה בין אותם הגורמים האנטי דמוקרטיים הריאקציונרים שונאי הנשים, הומוסקסואלים וחופש האדם עם אותם האינטלקטואלים הפוסט מודרניים, ומה שאנחנו עושים, אנחנו לוחמים בשדה הקרב של הרעיונות.
<צ'רלס סמול: אנחנו מאמינים שזה דור מלחמה וזו מלחמה כנגד העם היהודי, כנגד הערכים הדמוקרטיים והמנהגים הדמוקרטיים.
<צ'רלס סמול: בדומה לאויבינו אותם המדענים והחוקרים אשר הם חלק מהקנון הדומיננטי בתחומי מחקר רבים באוניברסיטאות רבות במערב.
<צ'רלס סמול: הילדים שלנו לומדים שנאה עצמית, לומדים את השנאה כלפי העם שלהם ועוד דור נוסף מחונך על מנת להפוך את ישראל לשטן הקטן וליצור דה לגיטימציה של ישראל.
<צ'רלס סמול: האינטלקטואלים האלה התכנסו אצלנו על מנת להילחם בדה קונסטרוקציה, להילחם ולנצח בשדה הרעיונות, להבין את האופן המבני של השנאה כנגדנו באמצעות החוקרים המובילים אשר יעזרו לארגונים לא ממשלתיים להילחם באנטישמיות.
אברהם נגוסה: מר גדעון בכר, מנהל המחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ.
<גדעון בכר: תודה רבה על ההזמנה להשתתף בכינוס החשוב הזה.
<גדעון בכר: אני רוצה להגיד כמה דברים, אני אגיד אותם בקיצור רב.
<גדעון בכר: בראשית דבריי אני רוצה להביע תודה והערכה לחברי ד"ר אשר צ'רלס סמול, שמוביל את ISGAP בהצלחה רבה כבר הרבה שנים ואנחנו רואים כיצד העבודה שלו ושל הארגון שלו כל הזמן תוספת נפח, יעילות, הוא עושה עבודה טובה מאוד בשם העם היהודי ובשמה של מדינת ישראל.
<גדעון בכר: אני רוצה להגיד, נקודה ראשונה, שהאנטישמיות כבר 15 שנה נמצאת במגמת עלייה, בעיקר באירופה, ואנחנו רואים את זה כל הזמן.
<גדעון בכר: אם ניקח את 2014, ב-2014 היו קרוב ל-100% יותר תקריות אנטישמיות מאשר בשנת 2013.
<גדעון בכר: יותר נכון, 74% יותר מאשר 2013.
<גדעון בכר: כאשר אנחנו מסתכלים על ששת החודשים הראשונים של 2015 ומשווים אותם לתקופה המקבילה בשנת 2014, בשתי מדינות בלבד, צרפת ובריטניה, בהן מצויות שתי הקהילות הגדולות ביותר.
<גדעון בכר: אני יכול להגיד שבצרפת נרשמה עלייה של 84%, בבריטניה עלייה של 53%.
<גדעון בכר: כך שהמגמה של התקריות האנטישמיות והאנטישמיות בכלל באירופה נמצאת במגמה מתמשכת.
<גדעון בכר: מה זה גורם לקהילות היהודיות?
<גדעון בכר: חשוב, כאשר באים ומדברים על אנטישמיות מעבר לנושא של המספרים, איך זה קורה ומה זה קורה, מה זה עושה לקהילות היהודיות.
<גדעון בכר: אנחנו מאבחנים היום ארבע תופעות עיקריות, אחת זה פחד.
<גדעון בכר: פחד גובר בקרב הקהילות היהודיות באירופה.
<גדעון בכר: תופעה שנייה זו הגירה, יהודים לא מעטים שוקלים להגר מאירופה או כבר חלקם עושים זאת.
<גדעון בכר: התבוללות, יהודים מורידים סממנים דתיים.
<גדעון בכר: יהודי שהולך כיהודי מזוהה ברחוב הרבה פעמים הוא מותקף.
<גדעון בכר: יהודים מורידים כיפה, יהודים מורידים מזוזות מהבתים, יהודים מכניסים את המגן דוד לתוך החולצה, יהודים במקומות מסוימים נמנעים מלהקים סוכות וכדומה.
<גדעון בכר: תופעה נוספת ואחרונה היא הסתגרות, קהילות יהודיות מסתגרות ונכנסות לתוך עצמן.
<גדעון בכר: אנחנו רואים את זה היום, גם בעקבות ההגנה שהיא מאוד נחוצה לקהילות היהודיות, חיים יהודיים באירופה מתקיימים היום יותר ויותר באופן שאנחנו לא מוכנים לקבל, מאחורי חומות מגן, מאחורי חיילים חמושים ומאחורי הגנה פיזית, שהיא מאוד נחוצה.
<גדעון בכר: אם לא הייתה ההגנה הזו החיים היהודיים היו באיום הרבה יותר גדול.
<גדעון בכר: מה הצפי שלנו?
<גדעון בכר: הצפי שלנו שהתופעה שהזאת תלך ותחריף.
<גדעון בכר: אנחנו עדים היום לשינויים דמוגרפיים מאוד משמעותיים באירופה של הגירה מסיבית, של מאות אלפים ומיליוני אנשים מהיבשת.
<גדעון בכר: אנחנו כבר רואים כיצד מפלגות של ימין קיצוני הולכות ומתחזקות באירופה וכיצד גם המרכז באירופה זז יותר ימינה.
<גדעון בכר: מפלגות של ימין קיצוני בהכרח יש בחלקן גם אנטישמיות ושנאת ישראל ושנאה של היהודים ואנחנו רואים כיצד התופעה הזו עולה.
<גדעון בכר: גם המהגרים שמגיעים מהרבה מאוד מדינות, לשעבר מדינות עימות של מדינת ישראל, כמו סוריה, כמו עירק ומדינות אחרות, אפגניסטן ופקיסטן, בהם הם היו חשופים במשך עשרות שנים לתעמולה אנטי ישראלית, יש להניח שכפי שקורה היום בהרבה מדינות באירופה, גם הם, לא כולם, חייבים להדגיש, לא כולם, וזו הנחה, גם הם יהיו מקור בעתיד לאנטישמיות.
<גדעון בכר: מקור מרכזי ומאוד חשוב לאנטישמיות זה הרשתות החברתיות.
<גדעון בכר: אדוני היושב ראש, אתה הזכרת את זה בדבריך, חייבים להבין שאין אנטישמיות וירטואלית ברשת.
<גדעון בכר: כל מה שקורה ברשת, אל"ף, הוא עולם אמיתי בפני עצמו, ובי"ת, הוא מתורגם באופן מעשי לשטח.
<גדעון בכר: הסתה לרצח יהודים, דמוניזציה של יהודים, דה לגיטימציה של מדינת ישראל.
<גדעון בכר: כל אלה מתורגמים.
<גדעון בכר: אנחנו נמצאים בראשיתו של דיאלוג עם חברות אינטרנט מסוימות, עם פייסבוק ואחרות.
<גדעון בכר: חשוב שאנחנו כמדינת ישראל נבוא ונגיד לחברות הגדולות, פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם, יוטיוב, 'רבותיי, מה שקורה היום ברשתות החברתיות מסכן את העם היהודי, פוגע בנו כמדינה ואנחנו מבקשים שלא תאפשרו חומרים אנטישמיים וחומרים מהסוג הזה ברשתות שלכם.
<גדעון בכר: יש לכם את הכלים ויש לכם את היכולת הטכנולוגיות למנוע מהדברים האלה לעלות, ואם הם כבר עלו, אתם מסוגלים להוריד את הדברים האלה מאצלכם'.
<גדעון בכר: אני רק אציין, לבקשתך, כמה פעולות שעשינו.
<גדעון בכר: לפני כעשרה ימים חזרנו מדיאלוג, התשיעי במספר, עם האיחוד האירופאי בנושא מאבק באנטישמיות וגזענות וקסנופוביה.
<גדעון בכר: זה היה בבריסל.
<גדעון בכר: היה לנו דיאלוג ברמה מצוינת, פגשנו אנשים מאוד בכירים, את סגן יושב ראש הנציגות האירופאית, את שרת המשפטים של האיחוד האירופאי.
<גדעון בכר: אנחנו רואים שאכן ישנה הבנה באירופה שהאנטישמיות איננה רק בעיה יהודית, היא בעיה עבורם, היא בעיה גלובלית, היא בעיה שפוגעת בערכים הדמוקרטיים ואחרים שלהם.
<גדעון בכר: דבר חשוב שאנחנו צריכים לעשות זה להתעקש על אימוץ הגדרת העבודה של האנטישמיות שהייתה באיחוד האירופאי עד לפני שנתיים.
<גדעון בכר: זו הגדרה מאוד חשובה של ה-fundamental rights agency.
<גדעון בכר: השנה כינסנו גם בשיתוף עם משרד התפוצות את הפורום הגלובלי, החמישי, למאבק באנטישמיות.
<גדעון בכר: 1,200 איש השתתפו בו, מחציתם, אם לא יותר, מרחבי העולם, פרופ' ארווין קוטלר היה שם ורבים וטובים אחרים ממי שנוכחים בפורום הזה היו, אשר צ'רלס סמול, פרופ' דינה פורת, הם יושבי ראש בפורום הזה, וזו באמת צורה של שיתוף פעולה בין ממשלות, בין ארגונים לא ממשלתיים, בין חברה אזרחית, קהילה בינלאומית וכדומה.
<גדעון בכר: אני רק אסיים ואומר שבשביל להפחית את האנטישמיות, למגר את האנטישמיות וכן הלאה, זה לא יכול להיות שזה יישאר רק אתגר של העם היהודי ושל מדינת ישראל.
<גדעון בכר: זו בעיה גלובלית, זו בעיה בינלאומית, וככל שיהיו לנו יותר שותפים בעולם הרחב ככה אנחנו נצליח יותר במאבק הזה.
<גדעון בכר: תודה לך.
אברהם נגוסה: תודה לך.
אברהם נגוסה: יש לי שאלה, כדי שנגיע לדברים מעשיים, אנחנו יודעים שהיום יש הרבה גורמים שהם מתארגנים ונלחמים, האם אתה רואה את הצורך של תיאום או הקמת גוף שיתכלל את כל הפעילויות האלה כדי שיהיה תיאום גם בין משרדי הממשלה וגם ארגונים לא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: היום בממשלה יש לנו שלושה משרדים, משרד התפוצות, משרד ההסברה והתפוצות וגם המשרד לנושאים אסטרטגיים וגם משרד החוץ.
<דינה פורת: ולשבוע הבא הזמינו את כולנו לדיון דומה, פה בכנסת.
אברהם נגוסה: אז יש ארגונים לא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: האם אתה, כמי שמרכז את העניין במשרד החוץ ומנהל אותו, רואה צורך להקמת גוף מתאם או מתכלל בנושא הזה?
<גדעון בכר: אני חושב שבהחלט צריך יותר תיאום בין הגופים.
<גדעון בכר: יכול להיות שצריך לשקול הקמה של רשות למאבק לאומי באנטישמיות.
<גדעון בכר: אני אגיד, גם כמי שמייצג את משרד החוץ שאני חושב שמשרד החוץ הוא הגוף שצריך לרכז את הטיפול בנושא הזה מעצם העובדה שלמשרד החוץ יש את הכלים הרבים ביותר כדי להתמודד עם הבעיה, הוא מיוצג באמצעות 113 נציגויות, שגרירויות, שגרירים ניידים בחו"ל, הוא הגוף המוסמך לקיים דיאלוגים מדיניים עם גורמי חוץ, כמו שציינתי, עם האיחוד האירופאי, עם ממשלות ומדינות נוספות.
<גדעון בכר: הפורום הגלובלי, שאנחנו מכנסים פעם בשנתיים, הוא בהחלט דוגמה למקום שבו נעשה הדיאלוג.
<גדעון בכר: אבל לי אין ספק שחייב להיות יותר תיאום וחייבת להיות יותר השקעה של משאבים מצדה של מדינת ישראל כי המצב נמצא, כפי שאמרתי, במגמת החרפה והצפי הוא, לדעתנו, שיהיה יותר קשה.
אברהם נגוסה: נציג משרד התפוצות, מר יוגב קרסנטי.
<יוגב קרסנטי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חברי כנסת, פרופ' קוטלר, פרופ' סמול, פרופסורים נכבדים, קולגות.
<יוגב קרסנטי: אני רוצה להמשיך בדיוק מהמקום שבו הסתיימה השאלה שלך, אדוני היושב ראש, ולהמשך לתת תשובה בדיוק על זה.
<יוגב קרסנטי: זו תשובה שגם ממשיכה את הדברים שהעלו פה חברות הכנסת והעלה יושב ראש הסוכנות.
<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות סיים לאחרונה עבודת מטה ארוכה, שותפים לעבודת המטה הזאת היו חלק מהיושבים כאן מסביב לשולחן וארגוני חברה אזרחית מהארץ ומחו"ל, כמובן משרדי הממשלה השונים, בין אם זה משרד החוץ, המשרד לעניינים אסטרטגיים, משרד המשפטים ומשרדים אחרים שעוסקים בתחום, או שהתחום שלהם משיק באופן כזה או אחר לנושא של מאבק באנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: אחת המסקנות העיקריות של עבודת המטה הזאת הייתה שצריך לאחד כוחות בקרב שורות הממשלה קודם כל ומשם גם לצאת לכיוון הארגונים האזרחיים והחברה האזרחית.