GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתן מדמוני: אני רוצה לפרגן למשרד לביטחון פנים, אני שותף לעבודה שחודשים מוביל יואל ואני נמצא אתו בכל דיון.
<איתן מדמוני: אני לא אמון על התחום הזה, על תחום הנשק אמון יואל.
<איתן מדמוני: אני בודק מסוכנות בנשק במשטרה.
<איתן מדמוני: נעשתה כאן עבודה מאוד יסודית ומקצועית כדי לתרגם, כדי להנגיש, כדי לעשות את זה לפני שבאנו לדיון.
<איתן מדמוני: אנחנו שותפים מלאים לדיון כי זה משרת את האינטרס של כולנו.
<איתן מדמוני: אבל אני אגיד ברמה האישית, יש לי קרוב משפחה, לא נעים להגיד את זה כאן, שהוא לא הכי בריא, לא קל לי להגיד את הדברים, אבל אני חושב שחובה להגיד.
<איתן מדמוני: אם אותו קרוב משפחה יקר שלי יקבל נשק ואני גם אותו בנאדם שחותם עליו, דעתי לא תהייה נוחה.
<איתן מדמוני: לכן החוק שנחקק כאן במוסד הזה נועד לעשות סדר.
<איתן מדמוני: התפקיד שלנו עם הכללים החכמים, כמו שחכם ממני ומנוסה ממני בעולם התוכן המקצועי, לעשות סדר כדי שמי שצריך לשאת נשק יישא אותו.
סופה לנדבר: אבל אנחנו לא מתווכחים לא אתך ולא אתם.
סופה לנדבר: אנחנו מתווכחים על זה שחייב להיות תרגום לשפות - -
אברהם נגוסה: לזה יש הסכמה.
<איתן מדמוני: גברתי, לזה הסכמנו ולזה נערכנו, לא אני אלא המשרד, כדי לתת את המענה.
<איתן מדמוני: תודה רבה.
אברהם נגוסה: מר משה סיימת?
<איתן מדמוני: איתן.
<איתן מדמוני: כן, תודה אדוני.
<איתן מדמוני: עורך הדין רפי עציון יש לך מה להתייחס?
<רפאל עציון: כל הדברים נאמרו.
אברהם נגוסה: בבקשה מילת סיכום.
יואל רזבוזוב: מילת סיכום.
יואל רזבוזוב: אנחנו יוצאים בסופו של דבר מרוצים כי זה מה שרצינו.
יואל רזבוזוב: אם באמת מתחילת השנה תהייה הזדמנות לאותם עולים שהשפה שלהם היא ברמה בסיסית, להשתלב בשוק העבודה, לקבל רישיון לנשק.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי שוויון הזדמנויות, אנחנו שמחים ואנחנו באמת רוצים להודות - - -
סופה לנדבר: מתחילת השנה, ממתי, מ-1 בינואר?
יואל רזבוזוב: רגע, שנייה.
יואל רזבוזוב: אני גם רוצה להודות גם לאנשי המשטרה, לאנשי המשרד לביטחון פנים ולכל מי שעוסק במלאכה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כמדינה נמצאים במצב רגיש מאוד ואתם עושים את המלאכה ובסוף האחריות היא עליכם.
יואל רזבוזוב: רק להודות.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת בבקשה.
סופה לנדבר: רציתי לשאול באיזה תאריך, תחילת השנה - -
יואל רזבוזוב: הם אמרו, סוף דצמבר השנה.
אברהם נגוסה: יש מי שרוצה לדבר ולא נתנו לו?
אברהם נגוסה: אם אין אני מסכם את הדיון בזה שיש הסכמה בין כל הגורמים שצריך להתחשב בשפה ולתרגם את החומר לכל השפות לפי הצורך.
אברהם נגוסה: על זה יש לנו הסכמה ואנחנו פה בוועדה מצפים לקבל את התוצאות בסוף החודש כפי שהבטחת לנו.
אברהם נגוסה: התכנסו היום לדון בנושא: הפגיעה הצפויה בטיפול נפשי לעולים ובני עולים במסגרת הרפורמה בבריאות הנפש.
אברהם נגוסה: גם חברת הכנסת קסניה סבטלובה ביקשה את הדיון הזה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות הביא לידיעתי שמטרת הרפורמה בבריאות הנפש, בעצם העברת השירותים לקופות החולים ולקהילה היא הנגשת שירות בריאות הנפש לאוכלוסיית העולים החדשים במסגרתה.
אברהם נגוסה: בו זמנית פנו אלי גורמים אחרים מתוך חשש שצפויה פגיעה בעולים ובני עולים, מאחר שללא אבחנה פסיכיאטרית לא ייתן להם טיפול גם במקרים קלים, לכמה שצריכים טיפול קצר מועד שעשוי למנוע החמרה במצבם.
אברהם נגוסה: הטיפול לעולים, ידוע שרבים מהם חווים משבר עלייה.
אברהם נגוסה: קיימת לכאורה סכנה שעולים חוששים להיות מתויגים כבעלי אבחנה פסיכיאטרית וכתוצאה מכך יוותרו על טיפול נפשי מכיוון שלא יוכלו לממן טיפול נפשי פרטי.
אברהם נגוסה: יתכן שמשבר העלייה ללא קבלת טיפול גורם לעלייה בשיעור אובדנות בקרב עולים צעירים ובני עולים.
אברהם נגוסה: נמצא אתנו מר צח בן-יהודה ממרכז המחקר והמידע שהכין לישיבה זו מסמך.
אברהם נגוסה: אבקש ממנו להציג את עיקריו.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נשמע את כל הגורמים הרלוונטיים.
אברהם נגוסה: אני פונה למר צח להציג לנו את הנתונים.
<צח בן-יהודה: בוקר טוב ליושב ראש הועדה.
<צח בן-יהודה: שמי צח בן-יהודה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<צח בן-יהודה: לקראת הישיבה הכנו מסמך שסוקר קצת את רפורמת בריאות הנפש ונתונים לגבי עולים הפונים למסגרות בריאות הנפש.
<צח בן-יהודה: במאי 2012 פורסם צו ביטוח בריאות ביטוח ממלכתי שהחיל את רפורמת בריאות הנפש.
<צח בן-יהודה: הצו נכנס לתוקפו שלוש שנים אחר כך, ביולי האחרון 2015.
<צח בן-יהודה: הצו הגדיר את שירותי האשפוז והשירותים האמבולטוריים בתחום בריאות הנפש שקופות החולים תספקנה למבוטחיהן החל מיולי 2015, לאחר שנות הערכות שניתנו להן.
<צח בן-יהודה: לפי משרד הבריאות המטרה של הרפורמה בבריאות הנפש הייתה להגדיל את האיכות, הזמינות ואת נגישות שירותי בריאות הנפש בישראל באמצעות פתיחת מרפאות לבריאות הנפש ברחבי הארץ על ידי קופות החולים, והגדלת מספר אנשי המקצוע בתחום, קיצור ימי ההמתנה לטיפול וגם לצמצם את הסטיגמה החברתית כלפי המתמודדים עם מצוקה נפשית.
<צח בן-יהודה: נבקש לציין שבמסגרת הדיון הנוכחי אנחנו לא נסקור את כל הבירוקרטיה הכרוכה בטיפולים הנפשיים שהמטופלים צריכים לעסוק בהם מול קופות החולים.
<צח בן-יהודה: בפני וועדת העלייה והקליטה הוצגו עמדות של גורמים שונים בנוגע לרפורמת בריאות הנפש ועל כך שמשברי חיים כגון: עלייה, גירושין, אונס, פיטורין, תאונות עבודה וכיוצא בזה הוצאו מהרפורמה ויותר לא מזכים בטיפול נפשי, כך שאוכלוסייה שנמצאת במצוקה, למשל עולים, עלולה שלא לקבל טיפול או שתאלץ לפנות לגורמי טיפול פרטיים או שאפילו מצומצם ההיצע שניתן לאוכלוסיות אלה.
<צח בן-יהודה: מבחינת משרד הבריאות, רופאי הנפש אינם מטפלים במשברי חיים אלה רק בתוצאות שלהם, ככלל שהאבחנות האלה הן אבחנות פסיכיאטריות, ולכן משברי חיים לא נכללו ברפורמת בריאות הנפש ואינם באחריות קופות החולים.
<צח בן-יהודה: משרד הבריאות הדגיש בפנינו כי במסגרת הרפורמה הועברה האחריות הביטוחית בתחום בריאות הנפש מידי הממשלה לידי קופות החולים ללא שינוי בזכאויות או בתנאים שהיו קיימים לפני הרפורמה, זאת, ללא פגיעה בתושבי המדינה או בעולים בכלל.
<צח בן-יהודה: עוד נמסר לנו כי כל תושב, אם הוא חש מצוקה או שהוא סובל מהפרעה או מחלה נפשית או מחשד למצבים אלו, זכאי לקבל שירותים בתחום בריאות הנפש.
<צח בן-יהודה: הטיפול במסגרות בריאות הנפש נעשה בהתייחס למצבו הנפשי של הפונה במטרה לשפרו.
<צח בן-יהודה: כפי שנאמר, מסגרות בריאות הנפש אינן מטפלות במשבר החיים עצמו טרם להתעוררות המצב הנפשי.
<צח בן-יהודה: בעקבות צו הבריאות הממלכתי, שנחתם ב-2012 הקצו משרד האוצר ומשרד הבריאות סכום של כ-1.9 מיליארד שקל לסל שירותי הבריאות לתחום שירותי בריאות הנפש, זאת לתקופה של שלוש שנים.
<צח בן-יהודה: 300 מיליון שקל הוקצו כתוספת תקצוב רב-שנתי לבסיס של סל הבריאות.
<צח בן-יהודה: כן ניתן סכום של 200 מיליון שקל באופן חד-פעמי שנחלק: 150 מיליון שקל תוספת לשיפוץ מחלקות קיימות ותוספת מיטות חדשות, ו-50 מיליון שקל לשיפוץ מרפאות ממשלתיות פסיכיאטריות.
<צח בן-יהודה: מנתוני משרד הבריאות עולה שנפתחו מאז תחילת הרפורמה על ידי קופות החולים 64 מרפאות חדשות לבריאות הנפש.
<צח בן-יהודה: בעוד שלפני הרפורמה, בשנת 2014, היו 36 מרפאות לילדים ונוער ו-63 מרפאות למבוגרים, כיום יש 64 מרפאות לילדים ובני נוער ו-99 מרפאות למבוגרים.
<צח בן-יהודה: נציין שאין בידנו נתונים על ההיקף של השירותים הניתנים במרפאות האלה, שעות הפעילות, פירוט מספר המטופלים או המטפלים שעובדים, ושפנו למרפאות האלה.
<צח בן-יהודה: במענה לפנייתנו למשרד הבריאות נמסרו לנו נתונים לגבי אשפוזים פסיכיאטריים טרם כניסת הרפורמה לתוקף, יולי 2015.
<צח בן-יהודה: נבקש לציין שלאור פרק הזמן הקצר שחלף מאז כניסתה של הרפורמה אין עדיין נתונים עדכניים.
<צח בן-יהודה: יש קושי לקבוע מה הייתה הצריכה של שירותי בריאות נפש של עולים לפני כניסת הרפורמה, אין נתונים על הקבוצה הזאת כקבוצה מובחנת במשרד הבריאות.
<צח בן-יהודה: שרירותית הוגדרו העולים, כמי שעלה 15 שנה לפני הנתונים שקיבלנו.
<צח בן-יהודה: כמובן שהתמונה היא מורכבת וניתן להציג את הנתונים גם בדרכים נוספות.
<צח בן-יהודה: כחלק מהפנייה שלנו למשרד הבריאות נמסר שאין למשרד הבריאות מספר לגבי מספר המטופלים במרפאות הנפש כיום ולא מנוהל מאגר מידע מרכזי לגבי מטופלים אמבולטוריים.
<צח בן-יהודה: אין למשרד הבריאות כיום מידע ממוחשב בנוגע למטפלים דוברי שפות שונות בבריאות הנפש.
<צח בן-יהודה: יחד עם זאת מפרסם משרד הבריאות מידע בשפות שונות בערוצי תקשורת שונים.
<צח בן-יהודה: באתר משרד הבריאות ישנם מידעונים בשפות: אנגלית, ערבית, רוסית, צרפתית ואמהרית.
<צח בן-יהודה: בהקשר לבריאות הנפש יש מקום להרחיב גם אודות התאבדויות וגם ניסיונות התאבדות.
<צח בן-יהודה: חוקרים מציינים שבישראל קבוצות בעלות סיכון להתנהגות אובדנית גבוהה במיוחד כולל את אוכלוסיית העולים מברית המועצות לשעבר ואוכלוסיית העולים מאתיופיה.
<צח בן-יהודה: בדצמבר 2013, בעקבות החלטת ממשלה שבמסגרתה נקבע שמניעת התאבדות היא אינטרס לאומי הוקמה התכנית למניעת אובדנות.
<צח בן-יהודה: לבקשת מרכז המחקר והמידע קיבלנו עדכונים מעודכנים לגבי ההתאבדויות שעדין לא התפרסו.
<צח בן-יהודה: מהם עולה ששיעורי התאבדות בקרב עולים גובה בהשוואה לקבוצות אוכלוסייה אחרות.
<צח בן-יהודה: בעשור האחרון, כשליש מההתאבדויות בישראל היו של עולים.
<צח בן-יהודה: כרבע מהתאבדויות הם של עולי ברית המועצות לשעבר שעלו משנת 1990 ו-3% עד 8% של עולי אתיופיה שעלו מאז שנת 1980.
<צח בן-יהודה: שיעור ניסיונות ההתאבדות המתוקנן בקרב עולי ברית המועצות הוא גבוה, הוא גבוה פי 1.35 בהשוואה לשאר האוכלוסייה שלא כוללת את העולים.
<צח בן-יהודה: שיעור הניסיונות בקרב עולי אתיופיה עומד 85.1 ל-100 אלף נפש כאשר השיעור באוכלוסייה הכללית הוא 95.
<צח בן-יהודה: 2 ל-100 אלף נפש.
<צח בן-יהודה: במסגרת הסקירה לקראת הדיון היום סקרנו את האתרים של ארבעת קופות החולים, אני מניח שנמצאים פה נציגים שלהן שיכולו להרחיב.
<צח בן-יהודה: אנחנו רק נציין שבאתרים של קופות החולים אין מידע אודות בריאות הנפש בשפות זרות מלבד בעברית.
<צח בן-יהודה: יחד עם זאת, בעקבות הפניות לקופות החולים, לפחות מחלקן, נמספר שהן עובדות בימים אלה על תרגום מידעונים לשפות נוספות.
<צח בן-יהודה: אם הם ירצו שירחיבו.
<צח בן-יהודה: תודה רבה.
אברהם נגוסה: תודה רבה צח בן-יהודה מה-ממ"מ של הכנסת.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מיכל בירן.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה יזמה את הדיון, את רוצה כעת?
קסניה סבטלובה: ממש במשפטים ספורים כי אנחנו באנו בעיקר לשמוע וללמוד את הנושא הזה.
קסניה סבטלובה: להזכיר, אין עוררין שעלייה היא חוויה לא פשוטה, מימיני יש את חברי יושב ראש הוועדה חבר הכנסת אברהם נגוסה ומשמאלי חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שלושתנו עלינו ויודעים שעלייה של כל דבר- - - <קריאה:> ואימא שלי עלתה.
קסניה סבטלובה: ואימא שלך עלתה ואת יושבת כאן.
קסניה סבטלובה: לעלות קשה, לעלות את העלייה להר זה קשה מאוד ולעלות לארץ חדשה זה קשה עוד יותר.
קסניה סבטלובה: זו חוויה טראומטית שנמשכת לאורך זמן, כך שזה לא מוגבל לעשר שנים או לחמש עשרה שנה שמגבלים את ההגדרה של עולה.
קסניה סבטלובה: זה גם עניין של בדידות, זה גם ניתוק מהמסגרת המוכרת, מהחברים ומהחוג המשפחתי, זה גם הסתגלות למציאות חדשה, זה גם הפלייה שלצערי הרב עולים עדיין נתקלים בה.
קסניה סבטלובה: גם עכשיו כשאנחנו כבר 30 שנה אחרי תחילת העלייה האתיופית, 25 שנה אחרי העלייה מחבר העמים אנחנו נתקלים בזה כמעט מדי יום, גם אנחנו הנציגים בכנסת.
קסניה סבטלובה: המצבים הנפשיים הקשורים בכך הם רבים, מגוונים וקשים מאוד.
קסניה סבטלובה: כשמדובר בעולים, בלאו הכי כשדובר בעולים שמרגישים את הניכור הזה כשהם באים בהתמודדות עם מערכות שונות ובין היתר גם עם המערכת הפסיכיאטרית וגם בקרב הצברים.
קסניה סבטלובה: במיוחד בקרב העולים, אני יכולה להעיד על עולי ברית המועצות, שמרגישים שאין דבר יותר מפחיד מאשר הפנייה לשירות פסיכיאטרי כאשר באים בהתמודדות עם איזה מצב של לחץ נפשי.
קסניה סבטלובה: לכן ההתניה לטיפול נפשי ברפורמה, קיומה של אבחנה פסיכיאטרית משמע שכל אותם עולים חדשים יאלצו להשלים עם הדבקה ותיוג של אבחנה פסיכיאטרית למרות שאין להם.
קסניה סבטלובה: יש מצבים שהם לא רק אובדניים, מצבים של דיכאון, מצבים של סטרס, של לחץ שצריך להתמודד איתם.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שהתיוג הזה גם יפריע בשילובם בחברה הישראלית, יפריע להם בכלל לחשוב על האופציה לקבל עזרה, זה לא דבר של מה בכך.
קסניה סבטלובה: אותנו לא לימדו שצריך לפנות לקבלת עזרה כאשר אנחנו באים בהתמודדות עם מצבי לחץ.
קסניה סבטלובה: זה משהו שנרכש, זה משהו שאנחנו לומדים אותו לאט לאט, שאפשר לבקש עזרה ואפשר גם לשפר את מצבך בעזרת האנשים המקצועיים.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שהרפורמה הזאת תפגע באוכלוסיית העולים.
קסניה סבטלובה: אנחנו כאן מדינה של עולים, אנחנו מדינה של קיבוץ גלויות ואל לנו לשכוח את זה כשאנחנו מחוקקים חוקים שנוגעים לכלל האוכלוסייה ובין היתר גם לאוכלוסייה של עולים.
אברהם נגוסה: בבקשה חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
יואל רזבוזוב: אני זוכר שבקדנציה הקודמת עשינו דיון בנושא ודווקא ברכו על הרפורמה שהובילה אז שרת הבריאות לשעבר יעל גרמן שתקצבה את העניין, כפי שאני זוכר, בסכום של כ-60 מיליון שקל.
יואל רזבוזוב: עכשיו אם אנחנו מכירים, ואנחנו מכירים, את הסטטיסטיקה ואנחנו רואים לפי כל המחקרים שלעולים יש יותר נטייה למצבים דיכאוניים או חלילה להתאבדות, אני פשוט רוצה להבין במשפט האם הרפורמה שתוקצבה, היו פה באמת הרבה ברכות שסוף סוף ישנו כסף, האם הכסף מחולק איך שצריך והאם הוא מיועד, אם יש בעיה והאם הוא צבוע לקבוצות סיכון אם יש קבוצות סיכון.
יואל רזבוזוב: זה מה שאני הייתי רוצה לשמוע.
אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת מיכל בירן.
מיכל בירן: טוב אני מתעסקת באופן יסודי ברפורמה הזאת בכל הוועדות.
מיכל בירן: אני שמחה על זה שגם כאן בחרתם באחד ההיבטים.
מיכל בירן: יש וועדת משנה בראשות נורית קורן שמתעסקת בזה לעומק.
מיכל בירן: אחת הטענות, שוב, יש בעיה עם כל הרפורמות, אבל זה לא העניין שלנו פה היום, אני חושבת שהעניין כפי שקסניה, גם את הערת עליו בדברייך, הוא מאיר בדיוק את עניין הזכאות.
מיכל בירן: הייתה הבטחה שלא תהייה פגיעה בזכאות, אבל בסופו של דבר בלי אבחנה פסיכיאטרית לא יינתן יותר שירות בחינם.
מיכל בירן: בעניין של העולים זה באמת דוגמה מובהקת למה שאנחנו קוראים, בסוף אלה החיים עצמם.
מיכל בירן: בסוף קליטה וקשיי קליטה זה דבר אחד, אבל גם אדם שיש לו גירושין נוראיים, אדם שיש לו קשיי קליטה בעבודה, אגב זה גם בקורלציה גבוהה עם להיות עולי חדש.
מיכל בירן: כל הדברים האלה, תשמעו, הם מצבי חיים, אין אבחנה פסיכיאטרית שתתאים להם.
מיכל בירן: מה יהיה המצב, המצב בסופו יגרום לזה, בשביל לקבל את זה בחינם יודבקו אבחנות פסיכיאטריות שלא הולמות, אני מניחה שלא ימצאו משהו לא קשור, אבל יקצינו משהו שהוא בערך בכיוון.
מיכל בירן: בסופו של דבר, היום, במציאות שבה המעסיק שלך יכול לבקש וויתור על סודיות רפואית, נבחרת שחייה, אני חושבת שיואל רזבוזוב יודע שילד שהולך לנבחרת שיחה מבקשים שההורים שלו יוותרו על סודיות רפואית והדברים האלה כן כתובים שם, יהיה נזק, זה ידביק את הסטיגמה, זה יעמיק את קשיי ההסתגלות.
מיכל בירן: אני חושבת שזאת עוד דוגמה שהרפורמה הזאת פשוט לא טובה.
מיכל בירן: אנחנו מנסים לתקן אותה ואני מודה לכם על המאמץ.
מיכל בירן: אני מתנצלת מראש שלא אוכל להישאר לכל הדיון כי יש עוד כמה דיונים שקורים במקביל.
אברהם נגוסה: עכשיו נשמע מנציג משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: מר דני בודובסקי, מנהל תחום אמבולטורי בבריאות הנפש במשרד הבריאות.
<דני בודובסקי: בוקר טוב.
<דני בודובסקי: תודה לך על ההזמנה חבר הכנסת דוקטור אברהם נגוסה יושב ראש וועדת הקליטה ולחברי הכנסת שמשתתפים בדיון.
<דני בודובסקי: תודה לך חברת הכנסת קסניה שהעלאת את הנושא שהוא מאוד חשוב.
<דני בודובסקי: רק כשהכותרת של הדיון, בראייתי, הרפורמה בבריאות הנפש, השלכות לטיפול עולים ולא משהו שהוא מראש מגמתי.
<דני בודובסקי: אני מתחיל עם "טנה אסטלן" כברכת השלום האתיופית המסורתית, משמעותה זה 'שאלוהים ייתן לכם בריאות בשמי'.
<דני בודובסקי: כשמדברים על בריאות מדברים על בריאות פיסית ובריאות נפשית יחד, אין שם את האבחנה.
<דני בודובסקי: זאת בעצם - - - <קריאה:> המשרד פה - - -
<דני בודובסקי: אני אשמח אם אני אוכל לדבר את המעט הדקות שנותרו לי ללא הפרעות.
<דני בודובסקי: סקירה מאוד קצרה, 20 שנה ל"חוק בריאות ממלכתי".
<דני בודובסקי: עיקרי החוק מדברים על ביטוח בריאות ממלכתי: "שיהיה מושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית תוך מחויבות להספקה סל בריאות עם זכות יסוד לשירותי בריאות, כאשר קופות החולים מבטחות ואחראיות לבריאות האוכלוסייה.
<דני בודובסקי: שירותי הבריאות יינתנו באיכות סבירה, תוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח".
<דני בודובסקי: אבל, לפני 20 שנה שירותי בריאות הנפש נותרו מחוץ לסל מתוך כוונה להכניסם לסל תוך שנים ספורות.
<דני בודובסקי: זאת מסיבות פוליטיות, בעיקר כלכליות.
<דני בודובסקי: כמו שציין צח מהכנסת, ב-2012 הייתה החלטת ממשלה לאשר את צו הרפורמה, צו שהוצא על ידי שר הבריאות דאז חבר הקואליציה, והממשלה בראשותו של בנימין נתניהו החליטה במאי 2012 לאשר את צו הרפורמה.
<דני בודובסקי: מה המשמעויות שלה – העברת האחריות הביטוחית על שירותי הנפש מהממשלה לקופות החולים בדיוק כמו שעברו שירותי בריאות הגוף לפני 20 שנה, איחוד בריאות הגוף והנפש תחת קורת גג ביטוחית אחת.
<דני בודובסקי: הקופה אחראית על בריאותנו הגופנית וכעת גם הנפשית.
<דני בודובסקי: נקודה נוספת, העברת סל השירותי המרפאה במלואם,AS IS לאחריות קופות החולים.
<דני בודובסקי: קיומם של שני מסלולי טיפול, כאשר ראשית יש להציע למטופל את הטיפול הראשון, את האפשרות הראשונה, שירותים ללא השתתפות עצמית או תשלום רבעוני נמוך.
<דני בודובסקי: זאת אומרת, כל הסל כמות שהוא.
<דני בודובסקי: זכאי כל מטופל לקבל בדיוק כפי שקיבל לפני הרפורמה ללא השתתפות עצמית, בין אם זה שירותי פסיכותרפיה או בתשלום רבעוני כמו שאני משלם כשאני הולך לרופא שניוני, לרופא אורתופד, רופא לב, אני הולך לרופא פסיכיאטר – זו השתתפות רבעונית נמוכה, 25, 26 עד 32 שקל כל שלושה חודשים.
<דני בודובסקי: מסלול נוסף שאישרה וועדת הכספים של הכנסת, היא חלק נוסף מהרפורמה, הם שירותי פסיכותרפיה אצל מטפל עצמאי, לא דרך מרפאה של הקופה.
<דני בודובסקי: זאת בהשתתפות עצמית שהיא גבוהה משמעותית, היא נקבעה והיא אחידה לכלל קופות החולים, סדר גודל של כ-130 שקל למפגש.
<דני בודובסקי: הקופה מחויבת קודם כל להציע את המסלול הראשון, את המסלול החינמי לכל אדם, וזו זכותו של אדם לקבל.
<דני בודובסקי: אם בנאדם אומר: 'אני לא רוצה לקבל שירות במרפאה.
<דני בודובסקי: אני רוצה ללכת למטפל פרטי עצמאי במרפאה, בקליניקה שלו' – זו זכותו המלאה לעשות את זה, אבל חייבים לדעת שקודם כל מוצעת לו האפשרות לטיפול החינמי.
<דני בודובסקי: נקודה נוספת ברפורמה, המשך הזכאות לקבל סל שירותים בריאות הנפש ללא כל שינוי.
<דני בודובסקי: מה שעמד בכללי הזכאות, למקבל שירותי בריאות הנפש לפני הרפורמה, מקבל אותם גם אחרי כן ללא כל שינוי.
<דני בודובסקי: את זה חשוב מאוד להבהיר כי הדברים שנאמרו הם לא מדויקים ואין כל שינוי – אני מדגיש את זה.
<דני בודובסקי: המשך הפעילות של המרפאות הממשלתיות הוותיקות והמשך מתן שירותים למטופלים הוותיקים, זאת עוד נקודה שעולה מהרפורמה, זאת במימון קופות החולים, טופסי 17.
<דני בודובסקי: כאשר הפנית חדשות מהקופות הן בהסדרי בחירה.
<דני בודובסקי: כמה מילים על נושא של הזכאות, זה נושא מאוד מרכזי שעלה כאן.
<דני בודובסקי: אני רוצה לתקן אותך צח, לא מדובר על משברי חיים אלא על מצבי חיים.
<דני בודובסקי: או.קיי.
<דני בודובסקי: ישנם מצבי חיים שיכולים לגרום למצוקה נפשית משמעותית.
<דני בודובסקי: כגון: אונס, גירושי הורים, בוודאי ובוודאי עלייה.
<דני בודובסקי: דוגמה של עולי אתיופיה עם המצוקה הנוראית.
<דני בודובסקי: אלה שעלו לפני 30 שנה במבצע משה, עם היציאה מסודן, היא נוראית ואת המחירים שלה מרגישים אותם עד היום.
<דני בודובסקי: נמצא אתנו פה מישהו שעוסק בטיפול באותה אוכלוסיית מצוקה, לצערי לא במסגרת משרד הבריאות.
<דני בודובסקי: כל הנושא הזה של מצבי חיים שיכולים לגרום למשברי חיים נכנסים תחת דבר שנקרא קוד Z, זה לצורך ההבהרה.
<דני בודובסקי: מי שמטפל במצב החיים הוא לא משרד הבריאות.
<דני בודובסקי: משרד הבריאות לא מטפל בעלייה, משרד הבריאות לא מטפל באונס, משרד הבריאות לא מטפל בגירושי הורים.
<דני בודובסקי: הוא מטפל בתוצאות הנפשיות של אותם מצבים.
<דני בודובסקי: אדם שעלה, כמו שאנחנו יודעים היטב, ודרך אגב גם אני עולה, לא חדש, אבל עולה.
<דני בודובסקי: יש עולים שחווים מצוקות שדורשות סיוע, יש מצבים של עולים שמצליחים להתמודד עם מערכת התמיכה המשפחתית העצמית ועם מערכת התמיכה הממשלתית הרגילה ללא צורך בפנייה לבריאות נפש.
<דני בודובסקי: בוודאי ובוודאי שיש אנשים שנמצאים במצוקה משמעותית והם זקוקים, הם זכאים לקבל את השירות.
<דני בודובסקי: בשורה התחתונה, כמו בעבר גם היום כל מי שזכאי, כל מי שמרגיש שיש לו מצוקה, שנמצא במצב של מצוקה נפשית, זכאי לקבל את השירות.
<דני בודובסקי: זה לא משנה מה המקור שלו, מה המצב החיים שממנו זה נבע.
<דני בודובסקי: בוודאי עלייה, אונס, גירושי הורים או כל מצב דומה, המצוקה היא זאת שמכתיבה את הצורך.
<דני בודובסקי: אבחנה היא כלי.
<דני בודובסקי: אבחנה במערכת רפואית, כמו שאנחנו נלך לאורתופד - - -
מרדכי יוגב: שלום רב.
מרדכי יוגב: שלום רב חברי הכנסת, מוטי יוגב.
<דני בודובסקי: כמו כל אדם שמגיע לרופא, הרופא או הפסיכולוג חייב לעשות איזו הערכה של מה מצבו, מה האבחנה שלו ולאור זאת להחליט מה הטיפול הנדרש.
<דני בודובסקי: אבחנה היא כוח ואבחנה היא צורך בכל המערכת הטיפולית הרפואית.
<דני בודובסקי: יש מגוון שלם של אבחנות, לא כל אבחנה היא מחלות נפש קשות.
<דני בודובסקי: יש מגוון של אבחנות קלות שרבים מאתנו פונים וחשים אותן.
<דני בודובסקי: שיעור הפונים למרפאות ראשוניות רגילות, לרופא משפחה, כשיש להם בסופו של דבר מצוקות נפשיות הוא גבוה מאוד.
<דני בודובסקי: לצערי, מאז הרפורמה מעט מאוד היו מגיעים.
<דני בודובסקי: מה שיקרה בעקבות הרפורמה, מצד אחד, מאחר ושירותי הבריאות האלה יושבים בהרבה מקרים בתוך מרפאות של קופות חולים, מצד שני האחריות של הקופה היא עכשיו לשני הצדדים, גם לבריאות הנפשית וגם לבריאות הגופנית – יהיו ממשקים הרבה יותר טובים בין רופא המשפחה, רופא הילדים לבין בריאות הנפש.
<דני בודובסקי: איפה שיש ותוכל להתבצע הידברות של הרופא ביחד עם הבנאדם שהוא מרגיש שהוא במצוקה ולעודד אותו לפנות לאיש בריאות הנפש שנמצא ליד.
<דני בודובסקי: אנחנו רואים שיש הגדלה משמעותית במשך שלוש השנים האחרונות, מאז תחילת הרפורמה, של מספר המרפאות שפתחו קופות החולים.
<דני בודובסקי: מרפאות חדשות של קופות החולים בנוסף למרפאות הקיימות.
<דני בודובסקי: אנחנו רואים גם שיש הגדלה משמעותית של מספר המטופלים במרפאות האלה.
<דני בודובסקי: מה המשמעות למתמודדים עם מצוקה נפשית ובכללם גם עולים – יותר איכות, יותר נגישות, פחות סטיגמה, נפתחו יותר מרפאות חדשות, יש צמצום של זמני ההמתנה, יש פיזור גיאוגרפי גדול יותר, זרימת המידע בין הרופאים טובה יותר לטובת בריאותם של האנשים.
<דני בודובסקי: תנסו לחשוב אם יש תגובות בין תרופתיות שרופא א' נותן למטופל פסיכיאטרי שמקבל תרופות, תרופה שיכולה לפגוע בו בגלל שהרופא לא ידע שהוא מקבל טיפול פסיכיאטרי, המידע חייב לזרום.
<דני בודובסקי: יש היצע שעות נרחב, יש חדשנות, יש מודלים שונים בקופות השונות, המרפאות של הקופות משולבות.
<דני בודובסקי: זאת אומרת, יושבים ביחד במכלול אחד, במתחם אחד, יש הפחתה משמעותית של הסטיגמה.
<דני בודובסקי: אנחנו רואים מרפאות שמיועדות גם לחרדים שאנחנו יודעים ששם הסטיגמה היא מאוד קשה, מגיעים אליהן רבים מאוד מהאוכלוסייה שלא טופלו.
<דני בודובסקי: מבחינה זאת הנגישות לעולים וההשלכות של נגישות לעולים היא מאוד משמעותית לחיוב ולטובה.
<דני בודובסקי: כמה מילים על מסלולי הטיפול שציינתי קודם, אני חוזר ומדגיש אותם.
<דני בודובסקי: שירות מרפאתי הוא שירות בו ניתן הטיפול הנפשי במרפאות בריאות נפש של קופות חולים, במרפאות ממשלתיות, במרפאות של בתי חולים ובמרפאות אחרות, איתן הגיעו להסדרים לרכש שירותים.
<דני בודובסקי: השירות הזה ניתן בחינם או בהשתתפות עצמית רבעונית נמוכה.
<דני בודובסקי: שוב פעם תחשבו, סדר גודל של עד 32 שקל לכל שלושה חודשים, לא לכל פגישה, לכל שלושה חודשים.
<דני בודובסקי: שירותי פסיכותרפיה, זה המסלול השני, שירותי פסיכותרפיה אצל מטפל עצמאי.
<דני בודובסקי: הקופות תוכלנה להציע את השירות על ידי מטפלים עצמאים שלא במרפאה לבריאות נפש אשר יתנו אף הם את השירות, אבל בהשתתפות עצמית מוגדלת של מקסימום 130-132 שקל לפגישה.
<דני בודובסקי: הפנייה, הקופה יכולה להפנות למסגרת הזאת לאחר שהיא דיברה עם האדם והאדם יודע שיש לו את האפשרות לקבל את הטיפול הזה בחינם, לא צריך ללכת למסלול היקר יותר.
<דני בודובסקי: כמה מילים לסיום על הקשר בין גוף ונפש.
<דני בודובסקי: יש פתגם אתיופי מאוד מוכר וידוע, (פתגם באמהרית), יסלחו לי חבריי יוצאי אתיופיה שהמבטא שלי לא מי יודע מה.
<דני בודובסקי: המשמעות היא: 'הבטן רחבה מכל העולם למי שיש לו סבלנות' – תנסו לחשוב מה קורה לבטן כשהיא מתמלאת וכבר לא יכולה לסבול יותר.
<דני בודובסקי: זה ביטוי שחשים שמגיעים איתה לרופאים, שבגללה נשלחים לא מעט יוצאי אתיופיה למגוון בדיקות שלא לצורך רפואי כשבסופו של דבר זה ביטוי למצוקה רגשית, אחד מהביטויים, דברים שאנחנו יכולים למצוא גם במסגרות אחרות ולכן אנחנו מחויבים.
<דני בודובסקי: החיבור שקיים היום בין גוף לנפש גם בקופות החולים במקביל לפעולות שנעשות היום בתחום של ההנגשה התרבותית, בעקבות של חוזר משרד הבריאות, חיבור של אחריות - - -
קסניה סבטלובה: איך הנגשה אם אין תרגום - - -
<דני בודובסקי: אני מיד אתן לך.
<דני בודובסקי: הנגשה תרבותית לשונית, יש גיוס של 9 עובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה במימון משרד העלייה והקליטה לעבודה במסגרת.
<דני בודובסקי: זה טיפה בים.
<דני בודובסקי: יש הכשרה לפסיכיאטרים ולבריאות הנפש בהנגשה תרבותית במימון המשרד.
<דני בודובסקי: יש שם מרצים ממגוון עדות כולל יוצאי אתיופיה שמדברים ומכשירים.
<דני בודובסקי: פרס מנכ"ל לעידוד הנגשה תרבותית לשונית, פעולות בקופות להנגשה תרבותית לשונית.
<דני בודובסקי: האם זה מספיק?
<דני בודובסקי: – יש עוד הרבה מה לעשות בדברים האלה.
<דני בודובסקי: אני אסיים עם ביטוי באתיופית(פתגם באמהרית) - שפירושו קור עכביש אחד שזור בקורים רבים חזק מספיק לקשור אריה.
<דני בודובסקי: המסר שלנו, אנחנו צריכים פה למצוא את הכוחות להתאחד, כל אחד בדרכו להאיר את הנקודות שדורשות את השיפור ולא להגיד 'לא טוב, לא טוב' אלא להגיד איפה אפשר לעשות, מה לעשות כדי לשפר.
<דני בודובסקי: אני מאוד מודה לכם.
קסניה סבטלובה: מותר שאלה?
קסניה סבטלובה: למרות הפתגמים באמת היפיפיים, רשמתי לעצמי ואני מקווה ללמוד בעל פה.
קסניה סבטלובה: אני בעצם לא קיבלתי מענה לכך שבנאדם שנאלץ עכשיו ללכת לאבחנה פסיכיאטרית מבלי שהוא בעצם נזקק לכך.
קסניה סבטלובה: מה קורה איתו, בנאדם שקשה גם כך ללכת לקבל עזרה.
קסניה סבטלובה: אני בעצם לא הבנתי מה אתם מציעים.
קסניה סבטלובה: בעיניי זה בהחלט נהייה יותר גרוע.
קסניה סבטלובה: אני מייצגת בדיוק את אותה אוכלוסייה שעכשיו תהייה במצוקה גדולה, האם בכלל ללכת לשם או לא כי יתייגו אותך כחולה פסיכיאטרי שיש לו דיאגנוזה כשבעצם הוא לא קרוב לשם בכלל.
קסניה סבטלובה: לגבי הנגשה, כמו שאמרתי, כמות העובדים הסוציאליים, קבעו את האנשים שיכולים לדבר בשפתם של אותם עולים, היא מזערית.
קסניה סבטלובה: מדוע זה קורה כך לאחר שעברו כל כך הרבה שנים, כמה זמן נצטרך עד שזה ישתנה?
קסניה סבטלובה: אני גם לא קיבלתי מענה לשאלות האלה.
<דני בודובסקי: קודם כל אני צריך להזכיר מה שהיה לפני כן, היו מרפאות לבריאות נפש שלשם היו מגיעים אנשים.
<דני בודובסקי: אנשים קיבלו שם את האבחנות הפסיכיאטריות והגיעו.
<דני בודובסקי: ברשותכם, היום ממשיכים - - -
<קריאה: ממש לא נכון.
אברהם נגוסה: אני אתן לכם לדבר, רק שהוא יענה לשאלה שחברת הכנסת שאלה אותו.
<דני בודובסקי: היום האפשרות להגיע היא הרבה יותר נגישה כי יש הרבה יותר מרפאות והפעולה נעשית, שוב פעם, דרך מרפאות של קופות חולים ששם ישנה אפשרות לעבור את ההערכה.
<דני בודובסקי: במידה ויש מישהו שמרגיש שיש לו מצוקה, מדובר על מצוקה נפשית, תבוצע לו הערכה ותינתן לו האבחנה המתאימה כמו שהיה לפני כן.
<דני בודובסקי: אני מדגיש, כמו שהיה לפני כן.
<דני בודובסקי: במקרה הזה צריך לזכור, אבחנות פסיכיאטריות יש מגוון.
<דני בודובסקי: יש מחלות שהן מאוד קשות, - - -
קסניה סבטלובה: אבל שמים מחסומים בפני האנשים האלה, הם לא רוצים - - -