GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יובל טלר: אז זה לגבי העניין של מס הרכישה.
<יהונתן טיילור: אני עדיין לא הבנתי למה אי אפשר להמשיך לתת הטבה - - -
יואל רזבוזוב: אין הטבה, כי היום זה אפס.
יואל רזבוזוב: אף אחד לא משלם.
יואל רזבוזוב: אין בכלל מס.
<יהונתן טיילור: אבל גם מעל 1.4 מיליון, הוא מתחיל לשלם.
<יהונתן טיילור: אז אני אומר, אז למה?
<יהונתן טיילור: פעם הרי מה שהיית משלם מעל, אז לעולה חדש זה היה ממשיך - - -
יואל רזבוזוב: זה היה ממשיך.
<יהונתן טיילור: זה היה ממשיך.
<יהונתן טיילור: לתת מדרגות.
<יהונתן טיילור: כמו שהיה פעם.
יואל רזבוזוב: מה שהיה פעם נשאר.
<יהונתן טיילור: נכון, אז אני אומר שאין שום סיבה לא להמשיך לתת לעולה חדש - - -
יואל רזבוזוב: לא, לא הבנת.
יואל רזבוזוב: מעל 1,470,000 שקלים, הצבר משלם 8% לפי מה שהוא אמר עכשיו.
<מרב תורג'מן: לא, 3.5%.
<מרב תורג'מן: יש מדרגת ביניים מ-1,470,000 עד 1,750,000 הוא משלם 3.5%.
<יהונתן טיילור: אז אין סיבה שעולה לא ימשיך.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לקחת את ההטבה הזאת ולחשוב איך להיטיב עם העולה ולהגיש את זה לרשות המסים.
יואל רזבוזוב: כוועדה אנחנו נעשה את זה.
<יובל טלר: לגבי העניין של המשכנתאות, במסגרת חוק ההסדרים סוכם על הפחתה של ריבית הניתנת לזכאים - גם שאול, איש משרד הבינוי יוכל להרחיב על כך בהמשך - על הפחתה של חצי אחוז מתחת לשיעור הריבית הממוצע במשק.
<יובל טלר: מדובר פה בשתי בשורות.
<יובל טלר: בשורה אחת שבאה ואומרת עד היום שיעור הריבית היה מקובע ל-3%, לא משנה מה שיעור הריבית הממוצעת.
<יובל טלר: עכשיו בא החוק במסגרת חוק ההסדרים ושינה את זה שהמשכנתאות שניתנות על ידי המדינה ניתנות בשיעור ריבית ממוצע, פחות חצי אחוז.
<יובל טלר: לצורך העניין, היום שיעור הריבית הוא במקרה גם 3%, גם שיעור הריבית הממוצע הוא 3%, אבל לפני חצי שנה שיעור הריבית הממוצע היה-.
<יובל טלר: לצורך העניין, מחר יורד שיעור הריבית הממוצע ל-2.5%, אז שיעור הריבית שהמדינה נותנת הוא חצי אחוז מתחת, הוא יהיה 2% ולא יהיה 2.5%.
<יובל טלר: לא מדובר עוד בריבית פיקס לכל המלווים.
אברהם נגוסה: זה רק לשנת 2016.
<יובל טלר: זה בהצעת החוק.
<יובל טלר: זה נכנס במסגרת חוק ההסדרים לבסיס הצעת חוק הלוואות לדיור שקובע מה גובה הריבית שמשולמת על ידי הזכאי.
<יובל טלר: בנוסף לזה, במסגרת חוק ההסדרים קודמו גם שני דברים שהם מאד משמעותיים מהבחינה הזאת.
<יובל טלר: אחד, באו ואמרו לא עוד ריבית ממוצעת שמכוונת רק ל-25 שנה - עד היום משרד השיכון היה נותן הלוואות ל-25 שנה - אלא גם הלוואות שיהיו לתקופות קצרות יותר.
<יובל טלר: עכשיו, בהלוואות לתקופות קצרות יותר, גם הריבית הממוצעת הניתנת על ידי הבנק היא בריביות נמוכות יותר.
<יובל טלר: לצורך העניין, הלוואה לתקופה של 10 שנים, הריבית הממוצעת שלה יכולה להיות נמוכה אפילו בשלושת רבעי האחוז, אולי אפילו אחוז שלם מתחת לריבית הממוצעת ל-25 שנה.
<יובל טלר: היום, אחרי תיקון החוק, הזכאי יכול לבוא למשרד השיכון ולבוא ולהגיד אני לוקח הלוואה ל-10 שנים, אני קצת אתאמץ יותר באיך שאני מחזיר, אבל הריבית שאני משלם היא הרבה יותר נמוכה מהריבית שאני יכול לקבל על ידי הבנק לתקופה של 25 שנה.
<יובל טלר: בנוסף לזה, עוד תיקון שנעשה בחוק ההסדרים, גם צומצם מספר הנקודות שעבורו מתקבלת הלוואה.
<יובל טלר: אם עד היום מספר הנקודות שמשרד השיכון חויב לתת על פי החוק היה 1,000 נקודות, היום זה ירד ל-700 נקודות, מה שמכניס הרבה אוכלוסיות נוספות לאוכלוסיית הזכאים.
<יובל טלר: בנוסף לזה, ואולי אני אשאיר לאולגה גם לדבר.
אברהם נגוסה: לא, לא, תמשיך.
<יובל טלר: בנוגע לסיוע בשכר דירה.
אברהם נגוסה: כן, כן, תמשיך ואחר כך הוא ישלים.
<יובל טלר: לא, אולגה תגיד.
אברהם נגוסה: כי הכסף זה ממך.
סופה לנדבר: יואל רזבוזוב החליט לקנות דירה, הוא עולה חדש, הוא הולך לבנק מקבל את כל הכספים בבנק.
סופה לנדבר: אז למה הוא צריך ללכת למשרד השיכון?
סופה לנדבר: זה לא כדאי לו לקחת משם כסף, אין שם שום הטבה.
<יובל טלר: היום, אחרי חוק ההסדרים, הוא מקבל חצי אחוז פחות מהריבית הממוצעת.
סופה לנדבר: חצי אחוז?
סופה לנדבר: אז מסכום 1.4 מיליון איזה סכום הוא מקבל?
<יובל טלר: אני לא יודע.
אברהם נגוסה: זה לא קשור ל-1.4 מיליון.
אברהם נגוסה: זה לא מס רכישה.
סופה לנדבר: לא, אני מבינה, אבל דירה ראשונה, דירה בינונית שהוא רוכש אותה, נגיד 1.5 מיליון, כמה כסף הוא יכול לקחת בבנק ובאיזה ריבית של הבנק, וכמה כסף הוא יכול לקחת והאם כדאי לו לקחת או לא כדאי לו לקחת?
אברהם נגוסה: אתה תסביר.
אברהם נגוסה: אני אגיד מה שהבנתי.
אברהם נגוסה: כשבאנו לתקן את החוק הבנו שהמדינה משכנתא לזכאים באשראי, אבל המדינה לוקחת ריבית גבוהה מהבנק.
אברהם נגוסה: ואז אנחנו אמרנו שהמדינה מרוויחה על גבם של הזכאים, ולצערי צריך לתקן את זה.
אברהם נגוסה: אז הגשנו הצעת חוק ואז בצורה מזורזת, במסגרת של חוק ההסדרים, אנחנו הגשנו הצעה לפיה יהיה פחות אחוז אחד מהממוצע, אבל לא הסכימו כי זה 1.7 מיליארד, אז האוצר אמר שאין את השאר לשנת 2016, והציע לחלק את זה – חצי אחוז לשנת 2016, חצי אחוז לשנת 2017.
סופה לנדבר: אתה מבין?
סופה לנדבר: נניח לפני מספר שנים, כאשר התחיל גל העלייה הגדול, היו כל מיני הטבות שהמדינה באמת נתנה.
סופה לנדבר: נניח היו 50,000 שקלים שהמדינה נתנה כמענק בתנאי של 15 שנה.
סופה לנדבר: אם 15 שנה הוא חי, לא בדירה הזאת, אבל נמצא במדינת ישראל, הוא מקבל את המענק בתנאי והמענק זה מענק.
סופה לנדבר: זו מתנה.
סופה לנדבר: מה שקורה היום, המדינה לא נותנת שום דבר.
סופה לנדבר: זאת אומרת הוא צריך ללכת לבנק, כמו כל אזרח, ולקחת את הכספים בבנק ואנחנו בדיוק יודעים מה קורה עם הבנקים.
סופה לנדבר: אז אני רוצה להבין, עד איזה סכום הוא יכול לקחת במשרד השיכון?
סופה לנדבר: מ-1.5 מיליון, אנחנו ניקח דירה רגילה.
סופה לנדבר: 1.5 מיליון, איזה סכום הוא יכול לקחת מהיום, עם כל ההטבות שהחוק נתן?
<שאול מוצפי: אני אסביר.
<שאול מוצפי: שמי שאול מוצפי, אני נציג משרד הבינוי.
<שאול מוצפי: הסיוע הוא פרי ניקוד שהאדם צובר, תלוי בנתונים שלו.
<שאול מוצפי: היום זה בניקוד הנמוך בין 60,000 לניקוד הגבוה, 160,000.
<שאול מוצפי: יש עוד תוספות שזה שירות צבאי, שירות מילואים, זה נותן לו עוד קצת נקודות.
סופה לנדבר: אבל אנחנו בדיוק יודעים, אני נלחמתי בקבינט הדיור בממשלה.
סופה לנדבר: אמרתי שעולים חדשים צריכים לקבל את זה באופן אוטומטי, בגלל שעולים חדשים לא היו כאן בצבא.
סופה לנדבר: הם הגיעו אחרי הצבא.
סופה לנדבר: זאת אומרת את הניקוד שמקבלים ותיקים שיש להם משפחה גדולה וכן הלאה והלאה, הם לא מקבלים.
סופה לנדבר: הם לא שירתו בצבא, אז תגידו לנו את הנקודות שאנחנו צריכים לתקן, משום שאחרת זה סתם בלוף.
סופה לנדבר: זה לעבוד על עולה חדש.
סופה לנדבר: יהונתן הציג את הדברים הנכונים.
סופה לנדבר: אנחנו עובדים על העולים החדשים שמגיעים למדינת ישראל ולעומת מה שלוקח צעיר של מדינת ישראל וותיק של מדינת ישראל, הם לא מקבלים הטבות מיוחדות ואנחנו דואגים.
סופה לנדבר: יחזור להיות שאנחנו צריכים להחזיר לעולה החדש מענק או לדאוג שהוא יקבל במקום ה-50 שהיו בשנות ה-90 מענק של 100,000.
סופה לנדבר: זאת אומרת המדינה צריכה לתת לו משהו.
סופה לנדבר: המדינה לא נותנת לו קורת גג מעל הראש בגלל שהמדינה היום לא בונה דיור ציבורי, המדינה לא נותנת לו הטבות, המדינה לא נותנת לו שום דבר.
סופה לנדבר: כלום.
סופה לנדבר: אז אם עולה לוקח על עצמו לקנות ולרכוש דירה ולשלם, אז המדינה גם צריכה להשתתף בהטבות.
אברהם נגוסה: עולה חדש שרוצה לקנות דירה, נניח משפחה עם שלושה ילדים - - -
סופה לנדבר: כמה הוא צריך להביא מהבית, 40%?
אברהם נגוסה: כשאנחנו מגדירים אותו זכאי, כמה משכנתא או מקבל?
<שאול מוצפי: סדר גודל של 100,000 שקלים.
<שאול מוצפי: זו המשכנתא שהמשרד נותן.
<מרב תורג'מן: רק בשל היותו עולה?
<מרב תורג'מן: זאת אומרת מספיק שהוא עולה, הוא מקבל את הנקודות שמקנות לו את ה-100,000 שקלים?
<שאול מוצפי: זו הקבוצה שמקפיצה אותו, בניגוד לוותיקים, ישר לקבוצה של ה-100,000 שקלים.
<שאול מוצפי: ותיקים מתחילים ב - - -
<מרב תורג'מן: ויש לעולה חדש אפשרות לקבל יותר מ-100,000 שקלים?
<שאול מוצפי: הוותיקים מתחילים ב-60,000 שקלים והעולים מתחילים ב-100,000 שקלים.
<שאול מוצפי: אנחנו גם חושבים שזה סכום נמוך, גם לוותיקים, אבל זה האילוצים התקציביים.
סופה לנדבר: תגיד, הוא מקבל 100,000 שקלים לעשר שנים, כמה החזר כל חודש?
<שאול מוצפי: בסביבות 800.
<שאול מוצפי: תיכף אגיד לך.
יואל רזבוזוב: רגע, 100,000 שקלים זה ערבות או מענק?
<שאול מוצפי: לא, לא, הלוואה.
<שאול מוצפי: אין יותר מענק.
<שאול מוצפי: הלוואה למשכנתא.
סופה לנדבר: אתם צריכים להגיד, אם אני נניח עולה חדשה, אני הלכתי היום למשרד השיכון, קיבלתי לפי נקודות – שזה גם לא נראה לי נקודות בהשוואה לוותיקי המדינה – קיבלתי 100,000 שקלים.
סופה לנדבר: כמה אני מחזיר כל חודש?
<שאול מוצפי: על 100,000 שקלים זה החזר של 500 שקלים בערך.
סופה לנדבר: ואם אני אקח את ה-100,000 שקלים בבנק, כמה אני אחזיר?
<שאול מוצפי: תלוי לאיזו תקופה.
סופה לנדבר: לאותה תקופה.
<מרב תורג'מן: אבל זה תלוי בריבית ולמה זה מוצמד.
<שאול מוצפי: יש פרישה גם ל-25 שנים אצלנו.
<קריאה: למה זה צמוד?
<קריאה: למדד?
סופה לנדבר: אני יודעת מה שאני שואלת.
סופה לנדבר: האם כדאי ללכת למשרד השיכון?
סופה לנדבר: אני רוצה ללכת לבנק רגיל, כמה החזר נותנים היום בבנק רגיל?
<שאול מוצפי: זה תלוי.
יואל רזבוזוב: לא, אבל חייבים ללכת למשרד השיכון כי זו הלוואה, כי בבנק אתה צריך לבוא עם הון עצמי.
יואל רזבוזוב: הבנק לא ייתן לך את ה-30-40% האלה.
סופה לנדבר: גם משרד השיכון.
סופה לנדבר: אם הוא הלך לבנק הוא צריך את הסכום הגלובאלי.
סופה לנדבר: כמה כסף קודם כל הוא מביא מהבית, השתתפות עצמית, 40%?
<יובל טלר: לדעתי פחות.
<קריאה: 35%.
<קריאה: 25%.
סופה לנדבר: זאת אומרת שבבנק הוא יכול לקחת 75%.
סופה לנדבר: ואזרח רגיל?
<שאול מוצפי: אותו דבר.
<שאול מוצפי: אין הבדל בין עולה לוותיק.
<שאול מוצפי: זה בנק.
סופה לנדבר: אבל משרד השיכון נותן לו בסכום של 25% הוא יכול לקחת 100,000 שקלים במשרד השיכון, כדי שההון העצמי שלו יהיה פחות גדול?
אברהם נגוסה: 40% צריך להביא הון עצמי.
אברהם נגוסה: בדירה ראשונה זה 25%, אבל לדירה שנייה צריך - - -
סופה לנדבר: לא, אנחנו מדברים על דירה של עולה חדש, שזה בדרך כלל דירה ראשונה.
אברהם נגוסה: 25%.
אברהם נגוסה: כן, אסתר.
<אסתר בלום: כן, תודה רבה.
<אסתר בלום: אתה אומר 25% אין הבדל בין העולה לוותיק?
<אסתר בלום: שמי אסתר בלום, מועצת ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: את מציגה שאלה?
<אסתר בלום: כן.
אברהם נגוסה: שאיש האוצר לא יברח לנו.
<יובל טלר: אני רק אגיד שאני לא רוצה לברוח, יש דיון מקביל פשוט בוועדה.
<אסתר בלום: יכול להיות שזה קשור לאוצר, אני לא יודעת אם זה קשור לאוצר.
<אסתר בלום: אל תברח.
<אסתר בלום: 25% אתם אומרים שבעצם אין הבדל בין עולים לוותיקים ופה זה כל ה-ISSUE, שהעולה החדש בדרך כלל, ברוב המקרים, מלבד אלה שקונים באזורים היוקרתיים, אין להם את ה-25% האלה.
<אסתר בלום: אם מגדילים להם את האפשרות, זה לא צריך להיות 25%.
<אסתר בלום: 15% כמו שהיה פעם, פעם זה היה 15%.
<אסתר בלום: לא היה צריך להביא הון עצמי.
<אסתר בלום: אז השאלה אליך?
<יובל טלר: זה לא אלי ולא אליו, זה לבנק ישראל.
סופה לנדבר: שאלה לממשלת ישראל.
סופה לנדבר: הרי אנחנו העברנו חוק של חברת הכנסת אורלי לוי, בתמיכה של מפלגת ישראל ביתנו, שלכלל האזרחים יהיו 90%.
<אסתר בלום: ממילא הם משלמים את שכר הדירה, ממילא הם עומדים בהחזרים, הם עומדים בתשלום חודשי.
סופה לנדבר: אבל הממשלה לא תמכה וגם היום לא תומכת.
יואל רזבוזוב: יש לי הצעה, יובל, כל עוד אתה כאן.
יואל רזבוזוב: מה שאנחנו רוצים לעשות, את החצי אחוז לפחות שלא תהיה הטעייה של עולה שבמקרה בא ומשלם מס רכישה – אני מדבר על מס רכישה.
יואל רזבוזוב: אז במקום שאנחנו נתחיל עכשיו להוציא מכתבים לשר האוצר, לראש הממשלה, אתה יכול לעשות את זה?
יואל רזבוזוב: הרי אתה גם יושב ב - - -
<יובל טלר: אני מאגף תקציבים.
<יובל טלר: צריך פה את רשות המיסים לנושא הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לפנות לרשות המיסים?
<יובל טלר: אני אדבר עם רשות המיסים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שכדאי, כדי שלא תהיה פה עבודה כפולה וגם אתה יכול לעשות את זה בנוהל הרבה יותר מהיר.
יואל רזבוזוב: אם אתה צריך את העזרה שלנו, אנחנו נפנה, אבל אני חושב שאתה פשוט יכול לבוא ולדבר.
<יובל טלר: אני אבדוק גם את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: זה חשוב, כדי שלא תהיה הטעייה.
אברהם נגוסה: משרד השיכון, אתה רוצה להמשיך בעניין הסיוע לדיור וגם בעניין שכר הדירה.
<שאול מוצפי: אנחנו גם חושבים שהסיוע באמת נמוך והוא נשחק ביחס למחירי השכירות ואנחנו בעד להגדיל את הסיוע, לא רק לעולים, גם לוותיקים.
<שאול מוצפי: ואם המציאות התקציבית תאפשר לסייע רק לעולים, אנחנו לא נתנגד.
<שאול מוצפי: אפילו נשמח.
סופה לנדבר: כמה כסף אתם מחזירים כל שנה ברזרבה?
סופה לנדבר: כמה כסף לא מנוצל?
<שאול מוצפי: פה אין לנו רזרבה.
<שאול מוצפי: בשכר דירה התקציב של הסיוע הוא 1.4 מיליארד שקלים לוותיקים ועולים.
<שאול מוצפי: זה חצי חצי בערך.
<שאול מוצפי: חצי עולים, חצי וותיקים.
סופה לנדבר: והכל מנוצל?
סופה לנדבר: מנוצל ב-100%?
אברהם נגוסה: מבחינת הנתונים אתה מסכים, אין מחלוקת.
<שאול מוצפי: אין מחלוקת.
<שאול מוצפי: רק כדי לחדד, הקבוצה הזאת שזכאית לסיוע הנמוך הזה, שיהונתן ציין, היא הקבוצה ששנה ראשונה זה סל קליטה, הסיוע מגולם בסל הקליטה.
<שאול מוצפי: שנה שנייה, שלישית ורביעית זה הסיוע הנמוך שאנחנו מדברים עליו ולאחר מכן העולה יוצא מהמאגר של הסיוע שלנו ואז בודקים אותו לפי הפרמטרים שלו.
<שאול מוצפי: אם זו קבוצה של קשישים, נכים, הבטחת הכנסה, חד הוריות – אז הם מקבלים את הסיוע כמו הוותיקים.
<שאול מוצפי: זאת אומרת בין 700 ל-1,400 שקלים, זה הסיוע.
<שאול מוצפי: אבל אנחנו מסכימים שבשנים הראשונות זה באמת סיוע נמוך.
<אולגה דדון: אני רוצה להתייחס.
אברהם נגוסה: בבקשה, אולגה דדון ממשרד הקליטה.
<אולגה דדון: כאמור, כמו ששאול אמר, מדובר בסיוע אוטומטי שמקבל כל עולה חדש באשר הוא בחמש השנים הראשונות, ללא כל קשר לזכאותו לדיור ציבורי, למבחן הכנסה, לקצבאות למיניהן.
<אולגה דדון: כל עולה חדש.
<אולגה דדון: עד היום הסיוע התחיל משנה שנייה עד שנה חמישית, בהתאם לחלוקה שפרטתם.
<אולגה דדון: נכון, אכן מסכימים כולנו שהסיוע הוא נמוך וצריך לעדכן אותו.
<אולגה דדון: אנחנו נמצאים כרגע בתהליכי סיכום וביצוע מול משרד האוצר.
<אולגה דדון: יש כבר החלטות, פחות או יותר.
<אולגה דדון: אנחנו מקווים ושואפים שזה יקרה ממש ב-1 בינואר 2016.
<אולגה דדון: הסיוע יוגדל, יוכפל בשנה ראשונה, שנייה, שלישית ורביעית לכל קבוצות העולים ויהיה משולם החל מחודש שמיני בארץ, לא מהשנה השנייה, אלא מחודש שמיני.
<אולגה דדון: לדוגמא, מי שמקבל 400 שקלים יקבל 800 שקלים, מי שמקבל 200 שקלים יקבל 400 שקלים.
<אולגה דדון: הלוואי שאפשר היה להגדיל יותר, אבל זה האילוצים וזה מה יש.
<אולגה דדון: אנחנו קיבלנו תוספת לבסיס התקציב של 30 מיליון שקלים בנושא הגדלת הסיוע.
<אולגה דדון: אני מאמינה שגם זו בשורה טובה, מן הסתם.
<יהונתן טיילור: זה יוכפל פר שנה?
<יהונתן טיילור: הדרגות?
<אולגה דדון: מהשנה השנייה, שלישית ורביעית.
<אולגה דדון: אני לא מדברת על השנה הראשונה ולא על השנה החמישית.
<יהונתן טיילור: זה יהיה אותו סכום?
<אולגה דדון: זה גם יהיה מדורג בטבלאות, אבל אני לא רוצה כרגע להגיד סכומים מדויקים, כי זה עדיין נמצא בשלבי סיכום, אבל זה פחות או יותר יוכפל.
אברהם נגוסה: זו יכולה להיות בשורה טובה לעולים.
<אולגה דדון: אני חושבת שכן, לא?
אברהם נגוסה: להכפיל זה אומר?
<שאול מוצפי: במקום 400 שקלים 800 שקלים.
<אולגה דדון: לדוגמא, יחידים שמקבלים היום 223 שקלים, יקבלו 400 שקלים בשנה שנייה, שלישית ורביעית.
<אולגה דדון: אני לא מדברת על שנה חמישית.
<אולגה דדון: כרגע אין החלטה לגבי שנה חמישית.
<אולגה דדון: המשפחות, במקום 400 שקלים יקבלו 800 שקלים בשנה השנייה.
<אולגה דדון: בשנה השלישית זה עדיין 600 שקלים, אני חושבת, אבל זה כמעט הכפלה.
<אולגה דדון: אמרתי לכם, כרגע זה נמצא בשלבי סיכום ואנחנו בתהליכי ביצוע.
<אולגה דדון: ב-1 בינואר אני אבשר את הבשורה.
אברהם נגוסה: מ-1 בינואר יתחילו?
<אולגה דדון: אנחנו שואפים לכך.
<אולגה דדון: זה גם תלוי במשרד האוצר.
אברהם נגוסה: אין סיבה, התקציב כבר עבר.
<אולגה דדון: כן, כן.
<מרב תורג'מן: מה אמרת לגבי החודש השמיני?
<אולגה דדון: החל מחודש שמיני, לא משנה שנייה בארץ, החל מחודש שמיני יתחילו לקבל סיוע בשכר דירה.
<מרב תורג'מן: הבנתי.
<אולגה דדון: זה לא מה שקורה היום.
<מרב תורג'מן: ומה קורה היום באותם 4 חודשים?
<אולגה דדון: סל קליטה.
<אולגה דדון: סיוע בשכר הדירה מגולם בסל הקליטה היום, ולכן קיבלו החל מהשנה השנייה.
רועי פולקמן: וארבעת החודשים של השנה הראשונה יהיו בתקציב הגבוה יותר של השנה השנייה למעשה?
<אולגה דדון: לא, שנה ראשונה תהיה כמו שהיא היום והתוספת היא החל מהשנה השנייה.
<אסתר בלום: אבל את אומרת עד חודש שמיני.
<אסתר בלום: זאת אומרת בשנה הראשונה הרי מה שקרה זה שכל הכסף נכנס לתוך סל הקליטה ואז כשנגמר סל הקליטה העולים היו צריכים לקחת - - -
<קריאה: בדרך כלל מתי הוא נגמר?
<אסתר בלום: הוא נגמר בחודש השמיני פחות או יותר, אז זה לא שנה שנייה.
<אולגה דדון: לא, עכשיו מינואר 2016 אנחנו ניתן סיוע מחודש שמיני.
<אולגה דדון: זאת אומרת סל הקליטה מסתיים - - -
<אסתר בלום: רטרואקטיבית?
<אולגה דדון: לא, לא, ממש לא.
<אולגה דדון: החל מחודש שמיני בארץ.
<אולגה דדון: זה תוספת תקציב.
<אולגה דדון: מי שנמצא היום בתהליך הוא כן ייכנס לתוספת, אבל לא רטרואקטיבית, כמובן שלא.
<מרגריטה סלבקין: לדוגמא זוג זקנים, זוג קשישים - - -
<אולגה דדון: אנחנו לא מדברים כרגע על קשישים.
<אולגה דדון: שימו לב, מי שזכאי לסיוע בשכר דירה, ושאול גם יכול לתקן אותי, על פי מבחני הכנסה ומקבל קצבאות של ביטוח לאומי, הוא לא נכלל בקטגוריה הזאת.
<אולגה דדון: הוא מקבל סיוע אחר.
<שאול מוצפי: הוא כבר מקבל את הסיוע המוגדל.
<אולגה דדון: הוא מקבל סיוע מוגדל.
<מרגריטה סלבקין: כמה?
<אולגה דדון: תלוי, כל אחד לפי הזכאות שלו.
<מרגריטה סלבקין: זוג קשישים.
<אולגה דדון: אוקיי, לא זוג קשישים, משפחה.
<אולגה דדון: משפחת עולים הגיעה לארץ, מתחילה לקבל סל קליטה, החל מחודש שמיני היא תתחיל לקבל סיוע בשכר דירה, מה שהיא לא מקבלת היום.
<אולגה דדון: שנה ראשונה – 402 שקלים.
<אולגה דדון: החל מהשנה השנייה היא תקבל 800 שקלים וכך הלאה.
<אולגה דדון: התוספת היא כפולה.
<אולגה דדון: מה שאמרתי זו הכפלת תוספת ותוספת חודשים מהחודש השמיני עד סוף השנה הראשונה.
<יהונתן טיילור: אולגה, תהיה התייחסות להרכב המשפחתי?
<אולגה דדון: מה זאת אומרת?
<יהונתן טיילור: זוג מול משפחה עם שבעה ילדים.
<אולגה דדון: כרגע החלוקה היא יחידים, משפחות ומשפחות חד הוריות.
<אולגה דדון: זאת כרגע ההתייחסות.
<אולגה דדון: אם תהיה חלוקה בעניין ילדים, אני לא יודעת להגיד.
<אולגה דדון: אני מוכנה לבדוק.
<מרגריטה סלבקין: אפשר לשאול שאלה?
<מרגריטה סלבקין: בקשר לזוג קשישים, עדיין לא הבנו.
<מרגריטה סלבקין: הפנסיונרים האלה אחרי שהם יעברו את התקופה וכבר יפסיקו להיות עולים חדשים, עדיין הם יהיו בין החלשים במדינה שלנו.
<מרגריטה סלבקין: לאיזה קטגוריה הם שייכים כדי לבדוק את הזכויות שלהם ואת כל מה שמגיע להם?
<מרגריטה סלבקין: מה הסיוע כאן בשכר דירה?
<מרגריטה סלבקין: האם כעולים חדשים?
<מרגריטה סלבקין: למי הם שייכים בכלל?
<אולגה דדון: אוקיי, אז אני יכולה להתייחס.
<מרגריטה סלבקין: קשישים עולים.
<אולגה דדון: אנחנו לא מדברים כרגע על סיוע אוטומטי.
<אולגה דדון: קשישים גם זכאים לסיוע אוטומטי, כמו כולם, אבל מה שקורה בפועל, מאחר שמדובר כמו שאת אמרת בעצמך, באוכלוסייה הכי חלשה שחיה על קצבאות הביטוח הלאומי, באופן אוטומטי הם מקבלים סיוע מוגדל במשרד השיכון, לזכאי - - -
<מרגריטה סלבקין: הם מקבלים את הסיוע אחרי שנה?
<אולגה דדון: אחרי שנה, כן, כן.
<אולגה דדון: את הסיוע המוגדל.
<אסתר בלום: זה מוכח שזה מוגדל?
אברהם נגוסה: זה הסיוע.
<אסתר בלום: אבל הסיוע הוא גבוה יותר ממה שמקבלים במשרד הקליטה?
<שאול מוצפי: זה מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים.
<מרגריטה סלבקין: אז מי שהוא עולה חדש ולא קשיש - - -
<אולגה דדון: שנייה, אני רוצה לסיים להתייחס לקשישים.
<אולגה דדון: כרגע כמו שנאמר על ידי נציג משרד השיכון, הקשישים מקבלים בין 700 ל-1,400 שקלים.
<אולגה דדון: זה תלוי בקבוצת הגיל של כל אחד.
<אולגה דדון: הדבר הנוסף שאנחנו גם כרגע רוצים לבצע אותו, זה תוספת סיוע בשכר דירה לעולים קשישים המתגוררים לבד, ללא משפחה.
<אולגה דדון: גם החל משנת 2016 והתוספת תהיה בין 120 ל-150 שקלים ליחידה משפחתית, בנוסף לבין 700 שקלים ל-1,400 שקלים, מה שכולם מקבלים.
<אולגה דדון: שוב פעם, אנחנו כרגע בדיון סופי ומסכם עם משרד האוצר ומקווים שזה ייצא לפועל בתקופה הקרובה.
<מרגריטה סלבקין: זאת אומרת שגם במשרד השיכון תהיה תוספת לאותם עולים קשישים, כמו לעולים שהם לא קשישים.
<מרגריטה סלבקין: תהיה תוספת במשרד השיכון?
<אולגה דדון: לגבי הוותיקים אני לא רוצה להתייחס לגבי משרד השיכון.
<מרגריטה סלבקין: לא ותיקים.
<מרגריטה סלבקין: כמו שאת אמרת, אחרי שנה, מי שלא קשיש עדיין מקבל את הסיוע המורחב - - -
<אולגה דדון: האוטומטי עד חמש שנים.
<מרגריטה סלבקין: אוטומטי עד חמש שנים, מוגדל, את אומרת?
<מרגריטה סלבקין: והקשישים עוברים ל - - -
<אולגה דדון: אבל אל תקראי לזה סיוע מוגדל.
<אולגה דדון: זה יהיה סיוע רגיל.
<אולגה דדון: זאת אומרת לא מוגדל.
<אולגה דדון: הסיוע הולך לגדול.
<אולגה דדון: מעודכן.
<מרגריטה סלבקין: וקשישים עוברים אצלנו למשרד השיכון?
<אולגה דדון: לא, למה?
<אולגה דדון: כל הסיוע מגיע ומשולם על ידי משרד השיכון.
<אולגה דדון: משרד הקליטה לא משלם.
<אולגה דדון: כל הסיוע טכנית משולם על ידי משרד השיכון.
<אולגה דדון: יש ותיקים ויש עולים חדשים, למשל את לא יכולה להגיד לוותיקים שהם מקבלים תוספת בחמש שנים.
<אולגה דדון: מאיפה?
<אולגה דדון: הם לא עולים.
<אולגה דדון: אבל עדיין הם מקבלים ממשרד השיכון את הסיוע.
<אולגה דדון: גם הקשישים, הם מקבלים ממשרד השיכון את הסיוע, אבל הם נמצאים בתוך זכאות של משרד הקליטה.
<מרגריטה סלבקין: נכון.
<אולגה דדון: אז מה השאלה?
<מרגריטה סלבקין: אז השאלה אם זה יהיה אותו דבר?
<מרגריטה סלבקין: האם גם לקשישים תהיה תוספת - - -
סופה לנדבר: היא שואלת כמה קשיש מקבל.
סופה לנדבר: כמה מקבל קשיש בודד וכמה זוג.
<מרגריטה סלבקין: כי כרגע מה שיש לי, עדיין, אנחנו מדברים על זה וכל הזמן אנחנו מדברים על זה שתהיה תוספת, אבל אתם יודעים שזוג שחי על 5,000 שקלים בחודש, בדירה שעולה 3,000 שקלים ויקבלו אפילו את התוספת המוגדלת או לא מוגדלת, אני לא יודעת, זה בסופו של דבר 5,000 עכשיו עם סיוע לשכירות, אז הוא יחיה חודש על 2,000 שקלים.
<מרגריטה סלבקין: לפי דעתי זה ממש לא סביר.
אברהם נגוסה: כמה הוא מקבל עכשיו.
<אולגה דדון: כמה סיוע הוא מקבל היום?
<מרגריטה סלבקין: הסיוע היום, שוב פעם, יש טבלה מגיל 70 עד גיל 74 - - -
<אולגה דדון: מה שאמרנו, מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים.
<מרגריטה סלבקין: כן, בדיוק, מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים, שזה נגיד לזוג.
<אולגה דדון: אז כאן תהיה תוספת של בין 120 ל-150 שקלים ליחידה משפחתית.
אברהם נגוסה: אז נניח מי שמקבל כעת 700 שקלים, הוא יקבל 850 שקלים.
אברהם נגוסה: זה מה שאולגה אומרת.
<אולגה דדון: כן, שוב פעם, אבל חשוב להגיד שאנחנו מדברים על קשישים שחיים לבד, ללא בני משפחה.
אברהם נגוסה: קשישים שגרים לבד, אוקיי.
אברהם נגוסה: ומי שמקבל 1,400 שקלים יקבל 1550 שקלים.
אברהם נגוסה: זה ההגדלה.
<אולגה דדון: לא, מה שהיא מדברת זה על מה שדיברו במשך שנים רבות, שצריכים להשוות את ההשתתפות בשכירות של עולים – מי שזכאי – עם הוותיקים.
<אולגה דדון: זאת אומרת אם קשיש ותיק נמצא במשרד השיכון, כמה הוא מקבל?
<אולגה דדון: 700?
<שאול מוצפי: גם, אותו דבר.
אברהם נגוסה: אין הבדל?
<שאול מוצפי: אין.
<שאול מוצפי: קשיש יחיד מקבל 790 שקלים וזוגות 1,042 שקלים.
<שאול מוצפי: זוגות בגיל יותר גבוה – 1,342 שקלים.
<שאול מוצפי: זוגות יותר – 1,440 שקלים.
<אשר רוכברגר: שמי אשר רוכברגר.
<אשר רוכברגר: יש לי שאלה כללית לגבי הסיוע הכספי לשכירות, ולא ניכנס עכשיו לפרטי הפרטים.
<אשר רוכברגר: במידה ומי שמקבל אותו, נגיד משפחה, צריכה לפנות כדי לקבל הנחה כלשהי, נגיד באגף לסיוע משפטי, נגיד במקומות אחרים שיש מבחן הכנסה, האם הסיוע הזה נחשב כהכנסה או לא?
<אשר רוכברגר: כי מצד אחד הוא מקבל את זה כאיזה שהוא מענק מהמדינה, מצד שני הוא לא נמצא בחיסכון שלו בבנק, כי למעשה זה כסף שמועבר אוטומטית וזה כסף מה שנקרא כסף ייעודי, כסף צבוע לשכירות.
<אשר רוכברגר: אז האם זה נחשב כהכנסה?
<אולגה דדון: לא, זה לא נחשב כהכנסה.
<שאול מוצפי: לא עושים מבחני הכנסות.
<אשר רוכברגר: לא מבחן הכנסה.
<אשר רוכברגר: כשבן אדם מגיע למקום שדורש ממנו להצהיר על הכנסותיו, האם הסיוע הזה נחשב הכנסה?
אברהם נגוסה: ממה שאני הבנתי את השאלה, נניח מגיע לו 1,555 ₪ לדוגמא והוא מגיע לאיזה שהוא משרד ומבקש הנחה, אז אומרים לו תביא את ההכנסה החודשית שלך.
אברהם נגוסה: האם הסיוע שהוא מקבל בשכר דירה נחשב כהכנסה חודשית?
<שאול מוצפי: אני לא יודע.
<שאול מוצפי: זו השתקפות של - - - זה לא הכנסה.
סופה לנדבר: הוא צריך להציג את המסמכים האלה.
סופה לנדבר: למשל לגבי ארנונה, אוטומטית הוא מקבל פטור מהארנונה בעירייה.
<אשר רוכברגר: למשל ביחידת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, זה הדבר הראשון.
<אשר רוכברגר: אפשר למצוא עוד מקומות.
<אולגה דדון: צריך לבדוק את זה, למרות שמי שמקבל סיוע בשכר דירה בדרך כלל נתמך ביטוח לאומי.
אברהם נגוסה: לעניות דעתי לא צריכים לחשב את זה.
<אשר רוכברגר: אתה צודק שלא צריכים.
<אשר רוכברגר: השאלה שלי אם באמת זה נחשב או לא.
<אולגה דדון: אנחנו נבדוק.
<אולגה דדון: להערכתי לא, אבל אנחנו נבדוק את זה.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה יבדוק וגם משרד השיכון יבדוק ויתנו לנו תשובה ואנחנו נעדכן אותך ונעדכן גם את האחרים.
אברהם נגוסה: אם יש לך ניסיון, דוגמא, אז אנחנו נשמח שתציג לנו.
<אשר רוכברגר: יש לי דוגמא מהחבר שלי, שהוא מקבל סיוע רגיל, לא כעולה חדש, כי הוא כבר לא נמצא בהגדרה.
<אשר רוכברגר: ביחידה לסיוע משפטי במשרד המשפטים חישבו לו את הסיוע שהוא מקבל בתור נכה – כהכנסה.
<אולגה דדון: רגע, סיוע שהוא מקבל בתור נכה מביטוח לאומי או שהוא מקבל סיוע בשכר דירה ממשרד השיכון?
<אשר רוכברגר: בשכר דירה ממשרד השיכון.
<אשר רוכברגר: הוא מקבל השתתפות של משרד השיכון וחישבו לו את זה כהכנסה.
<אולגה דדון: אנחנו נבדוק את זה.
אברהם נגוסה: זה מוזר, אבל אני חושב שניתן לבדוק את זה.
<מרב תורג'מן: זה לא נכלל בחלף הכנסה.
<מרב תורג'מן: חלף הכנסה זה קצבאות מהביטוח הלאומי.
<מרב תורג'מן: קשה לי להאמין שזה נחשב חלף הכנסה, אבל אפשר לבדוק את זה.
<אשר רוכברגר: יכול להיות שזה לא מעודכן.
<אשר רוכברגר: זאת אומרת אנחנו כולנו מבינים שזה לא צריך להיות מוגדר כהכנסה ויכול להיות שזה פשוט הלך לאיבוד איפה שהוא בין הכיסאות, לא יודע מה, וזה לא מעודכן.
אברהם נגוסה: אתה צודק.
אברהם נגוסה: ניתן לבדוק את הנושא.
אברהם נגוסה: אני מקווה שתעדכנו אותנו אחרי שתבדקו אותנו.
אברהם נגוסה: אסתר, אני עצרתי אותך קודם, בבקשה.
<אסתר בלום: אני רציתי לחזור לנושא של מספר הנקודות שעלה כאן.
<אסתר בלום: לא הבנתי בדיוק איך אנחנו מנסים כן למצוא פתרון לעולים, הרי זה ברור, כי בנקודות של משרד השיכון יש גם חישוב של מספר נפשות במשפחה, אם יש אחים ואחיות בארץ, או עולה שבעצם מגיע לבד עם המשפחה שלו, או זוג.
<אסתר בלום: אז בעצם אין לו נקודות על כך שאין לו כאן משפחה, כאשר זה צריך להיות הפוך לחלוטין, כי בעצם כשאין לך קורת גג, אם יש לך פה הורים אז אתה אולי חודש-חודשיים, כמו שנהוג בארץ וזה טוב שכך, אתה יכול ללכת לגור אצל ההורים, ופה אין להם.
<אסתר בלום: אז לא רק שזה לא נחשב להם, הם גם מקבלים פחות נקודות זכות.
<אסתר בלום: השרה לשעבר סופה לנדבר הזכירה את העניין של הצבא.
<אסתר בלום: יש כאלה שעושים צבא בארץ, יש הרבה, ויש כאלה שבגלל שהם מגיעים לארץ והם לא חייבים לעשות צבא, אז הם לא עושים צבא.
<אסתר בלום: אנחנו באים ואומרים אוקיי, אז אנחנו ניתן לכם את הרף, קצת יותר מישראלי, אבל אנחנו יודעים שבסופו של דבר הם רחוקים מלקבל אותה משכנתא מזו שהישראלי מקבל.
<אסתר בלום: מה משרד השיכון יכול להציע בדבר, כדי לשנות את המצב?
<אסתר בלום: בסופו של דבר העולה החדש צריך לקבל את המצב הזה.
<אסתר בלום: אנחנו יודעים שאנחנו גם צריכים לעזור לאוכלוסייה הישראלית, אבל זה נושא אחר.
<אסתר בלום: אנחנו מדברים על אנשים שבאים לפה ואין להם פה קורת גג, אין להם פה על מי לסמוך, אין להם לאן ללכת.