GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סלי מרידור: אין עדה שאנחנו מגייסים את העם היהודי לטווח ארוך להיות מעורב בקליטה שלה.
סלי מרידור: חבר-הכנסת גאגולה דיבר קודם על מצוקות נוראיות גם בקרב עדות אחרות.
סלי מרידור: אין עדה שאנחנו נשארים אתה בשם העם היהודי לאורך זמן, ובצדק, כמו העדה של יהודי אתיופיה.
סלי מרידור: אני רוצה לומר משהו לגבי האופי המיוחד של העלייה מאתיופיה, ולכן כנובע מזה גם תהיה תשובתי.
סלי מרידור: אנחנו עוסקים בזכאי עלייה.
סלי מרידור: כל מי באתיופיה שמוגדר על-ידי מדינת ישראל, לא על-ידינו, כזכאי עלייה, אנחנו חותרים להעלות אותו מייד לארץ.
סלי מרידור: טרם היותו זכאי עלייה אנחנו לא מטפלים בו, אנחנו לא ארגון שמטפל באנשים שיש להם טענה לזכאות עלייה, אנחנו מטפלים בזכאי עלייה שמדינת ישראל הגדירה אותם כזכאי עלייה, ומבחינתנו אין סיבה להשאיר זכאי עלייה באתיופיה רגע אחד.
סלי מרידור: לכן לא תמצאו טיפול של הסוכנות היהודית באתיופיה מעבר לטיפול בארגון העלייה וסיוע לעולים לבוא לארץ, וכמובן אחר-כך הטיפול בהם בארץ.
סלי מרידור: אנחנו לא נמצאים היום במצב שאין עלייה מאתיופיה.
סלי מרידור: אנחנו לא נמצאים היום במצב שיש מחנות מעבר בסודאן.
סלי מרידור: אנחנו נמצאים היום במצב, ברוך השם, שכל מי שמוגדר על-ידי מדינת ישראל כזכאי עלייה, יכול לעלות לארץ ואנחנו מביאים אותו לארץ.
סלי מרידור: לכן אין פה שום סוגייה של הפליה בעיניי מכל סוג שהוא.
סלי מרידור: הדבר השני.
סלי מרידור: תרגמה חברת-הכנסת את המספר שאני אמרתי, של חצי מיליון עולים, אני מקווה לפחות, בעשור הקרוב, מתוכם לפחות 300,000 מברית-המועצות לשעבר, ל-30,000 בשנה.
סלי מרידור: אני רוצה להדגיש שהיא צודקת בממוצע, אבל זאת ההערכה שלי לממוצע של העשור ואני מניח שהעשור צריך להתחיל בסדר-גודל של 40,000 לשנה ועשוי להיגמר בסדר-גודל של 20,000 לשנה, ומכאן לא הייתי רוצה שייווצר הרושם שציפיית העלייה שלנו בשנים הקרובות מברית-המועצות לשעבר היא 30,000 עולים לשנה.
יצחק גאגולה: אין לכם צפי ליותר מזה?
סלי מרידור: אמרתי שיש מקרים יותר קשים שבהם אנחנו יכולים לצפות למספר גדול משמעותי מזה.
סלי מרידור: אמרתי, במקרה שלא יהיו התפתחויות קיצוניות לא לכאן ולא לכאן, זאת ההערכה שלי נכון לרגע זה.
סלי מרידור: לשאלה שהעלה חבר-הכנסת בריילובסקי, שקשורה לשינויים שאנחנו מקווים לעשות בתוך הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: שאלת אותי בסוף איך אני מסביר את הטענות.
סלי מרידור: אני מצטער לומר שאני חושב שחלקן מונעות על-ידי שיקולים לא ענייניים ואני אחזור תכף למהות, וגם מלוות לפעמים בתיאורים לא מדויקים.
סלי מרידור: צר לי לומר את זה, אבל לצערי כך אני רואה את המציאות, ואני לא רוצה להסתיר את העובדה שיש היום מאמצים כאלה.
סלי מרידור: הסוכנות היהודית, לדעתי, ואני מקווה שאתם תסכימו אתי, נמצאת בשנים האחרונות בתהליך של התחזקות.
סלי מרידור: יש לנו תוכנית אסטרטגית ברורה, עם התמקדות על הדברים שבאמת חשובים לעם היהודי ולמדינת ישראל.
סלי מרידור: יש לנו ברוך השם בשנים האחרונות מצב פיננסי יותר סביר, יש לנו סגל מקצועי אדיר ומתחזק, ואנחנו מוכרחים להעצים את המסגרת הציבורית של הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: כי בסופו של דבר המבחן של הסוכנות היהודית ושלנו הוא עד כמה נוכל לגייס את האנרגיות הציוניות האדירות שקיימות במדינת ישראל ובעם היהודי לעבודה ציונית, או לבנין העם היהודי.
סלי מרידור: אנחנו עוברים תהליך, ואני מקווה שנצליח בו.
סלי מרידור: אנחנו רוצים להבטיח שנוכל לשתף בסוכנות היהודית גורמים מתוך החברה הישראלית, העם היהודי, שהם בעלי משקל ובעלי השפעה ושמוכנים לתת את נשמתם, זמנם ומרצם לקידום סדר-היום הלאומי-יהודי.
סלי מרידור: אני מדגיש, זה לא משנה שום דבר בפרופורציות בתוך הסוכנות היהודית בין הגופים השונים, למרות שיש טענות כאלה.
סלי מרידור: נכון, זה מבטיח במידה רבה שיהיו לפחות שליש מהסוכנות היהודית ישראלים.
סלי מרידור: אני מקווה יותר קרוב ל-40% מאשר שליש.
סלי מרידור: מי שלא מבין את זה לדעתי לא מבין את המציאות של החיים היהודיים.
סלי מרידור: רוב האנרגיות שאפשר להפוך אותן היום לזמינות לטובת העם היהודי, זה אולי הניצחון הגדול ביותר של הציונות ושל מדינת ישראל.
סלי מרידור: ואם לא נדע לרתום את כל הרבדים של החברה הישראלית לסדר-היום הציוני ונהיה ארגון של חבורה שיושבת מסביב לשולחן ורבה עם עצמה, או עושה דברים גדולים עם עצמה, לא נעמוד באתגרים שאנחנו חייבים בהם ולא ניתן לעם היהודי סוכנות הכי חזקה שאפשר לתת.
סלי מרידור: זה המהלך שאנחנו רוצים לעשות.
סלי מרידור: צר לי על הטענות ששמעת.
סלי מרידור: אני יכול להניח מאיפה שמעת אותן, אבל אני חושב שכל אחד מהאנשים שיושבים פה רוצה לראות סוכנות יהודית יותר חזקה עם חברה ישראלית שמתחברת לסוכנות היהודית ותורמת למעשה הציוני שכל-כך חשוב לנו לקדם אותו.
סלי מרידור: עכשיו אני רוצה לעבור לנושא האחרון ואני מקווה שאני לא מדלג פה על דברים שהם חשובים לאנשים, ואם היושב-ראש רק ירשה אני אשמח לחזור – והוא האתגר של החינוך, שגם חוזר לשאלת המקרו ששאל היושב-ראש בתחילת הישיבה לגבי המשמעות של האחריות בעם היהודי.
סלי מרידור: אני מסכים לגמרי, וזה גם לא שונה מדברים שאמרתי בסקירה, שאנחנו נמצאים בפני איום ענק.
סלי מרידור: אני אמרתי, חבר-הכנסת הלפרט, שלפי הערכות דמוגרפים, תוך חמישים שנה יהיו בעם היהודי בין 12 ל-17 מיליון יהודים, שחמישה מיליון מהם בסכנה.
יצחק גאגולה: זו ממש שואה.
סלי מרידור: הסכנות הן אדירות ולא לכולן יש לנו תשובה.
סלי מרידור: כי הכוחות האדירים שפועלים על יהודים בגולה ימשכו אותם החוצה, אין לנו יכולת לבטל אותם.
סלי מרידור: כל מה שאנחנו יכולים לעשות זה לנסות לייצר כוחות שימשכו אותם פנימה ולהתחרות ולהתגבר על הכוחות שמושכים החוצה.
סלי מרידור: יש שתי תשובות לענין הזה.
סלי מרידור: 1.
סלי מרידור: חינוך.
סלי מרידור: עלייה.
סלי מרידור: אין תשובות אחרות.
סלי מרידור: השאלה של עתיד העם היהודי תוכרע על-ידי התמודדות שלנו עם שתי הסוגיות האלה – חינוך ועלייה.
סלי מרידור: נעשים הרבה מאד דברים, ואזכיר רק קצת.
סלי מרידור: אנחנו מלמדים עברית בחבר המדינות, 40,000 איש בשנה.
סלי מרידור: זה אולי פרוייקט הוראת המבוגרים הגדול ביותר בעולם היהודי.
סלי מרידור: ברוח הדברים שנאמרו פה אנחנו צירפנו עכשיו קורס שלם של זהות יהודית כדי להתמודד עם אותן סוגיות שעלו פה.
סלי מרידור: אני מקווה, אם ירצה השם, שהשנה כבר 30,000 איש יעברו את הקורס הזה של עשרות שעות בתחומים שקשורים למורשת, למסורת ולתרבות, לחוכמת ישראל וליצירת זיקה והבנה ותודעה בקרב העולה, שלא מדובר פה בהגירה מארץ לארץ, ממדינה למדינה, אלא בחזרה למולדת ובהתחברות לעם היהודי.
סלי מרידור: האם זה חשוב?
סלי מרידור: – כן.
סלי מרידור: האם זה מספיק?
סלי מרידור: – זה לא מספיק.
סלי מרידור: בעוד שבוע יוצאים מטעמנו 1,300 בני-נוער ישראלים, רובם בוגרי צבא, קצינים בצבא, למחנות יהודיים בכל רחבי העולם.
סלי מרידור: אבל כששאלת קודם לגבי שינויים בסוכנות, והצורך לגייס את האנרגיות של החברה הישראלית, 1,300 הצעירים האלה נבחרו מבין 5,000 מועמדים.
סלי מרידור: זה אומר לנו שיש חבר'ה ישראלים שמוכנים לצאת בשליחות בקהילות יהודיות.
סלי מרידור: אנחנו רוצים ליצור נורמה כזאת, שאתה גומר צבא, אתה הולך לשנת שירות בקהילה.
סלי מרידור: אולי אפילו ביחד עם הצבא.
סלי מרידור: לחלק מהתוכניות האלה כבר יש התחלות ביחד עם הצבא.
סלי מרידור: שהנורמה הישראלית תהיה שהאחריות שלך והאתגר שלך כצעיר ישראלי הם ללכת לעבוד בקהילה יהודית, עם נוער, לחבר אותם לישראל.
סלי מרידור: יש צמא בעם היהודי לקבל הכשרה.
סלי מרידור: אני חושב שאמרתי פעם את המספרים האלה.
סלי מרידור: ההערכה שלנו שכל שנה צריך להכשיר מחנכים בכירים, מנהלי בתי-ספר, מנהלי מתנ"סים, מנהלי מקצועות יהדות בעולם היהודי, סדר-גודל של 400.
סלי מרידור: אנחנו מכשירים בארץ, בגלל חוסר משאבים, 40 בשנה.
סלי מרידור: תראו על איזה פערים מדובר.
סלי מרידור: פה אני חוזר לשאלתו של היושב-ראש ולדברים שאמר חבר-הכנסת הלפרט.
סלי מרידור: אנחנו "מגרדים" מן הגורן ומן היקב בכל דרך אפשרית.
סלי מרידור: ב-2001 הגברנו את מאמצי החינוך שלנו בשבעה מיליון דולר, חלק בברית-המועצות לשעבר וחלק בשאר העולם.
סלי מרידור: אבל אם רוצים, ואני אומר את זה פה בצורה הברורה ביותר, אם רוצים לעשות שינוי אמיתי, אסטרטגי, שלא נבכה בעוד עשרים שנה איפה היינו.
סלי מרידור: מדינת ישראל צריכה להיכנס לשותפות מלאה עם הסוכנות היהודית במאמץ להציל את הדור הבא של העם היהודי.
סלי מרידור: אין דרך אחרת.
סלי מרידור: אנחנו היום משקיעים משאבים של העם היהודי סדר-גודל של 60 מיליון דולר בשנה בחינוך.
סלי מרידור: לדעתי, ביחד עם הכסף הזה אנחנו מבצעים פעילות בהיקף של 200 מיליון דולר, ביחד עם קהילות, ביחד עם המשתתפים וכדומה.
סלי מרידור: על הששים מיליון דולר האלה מדינת ישראל צריכה לבוא עם ששים מיליון דולר כדי להבטיח שלבתי-ספר שמשוועים למורים נוכל לשלוח להם מורים מן הארץ, ואנשים שנמצאים בתפקידי הוראה בכירים ואין להם שום הכשרה, יוכלו לבוא לשנה בארץ לקבל הכשרה, ולהבטיח שאנחנו מייצרים נורמה.
סלי מרידור: יש דבר מהעולם האורתודוכסי, שאני חולם שנצליח להנחיל אותו לכל העולם היהודי.
סלי מרידור: בעולם האורתודוכסי יש נורמה שנער או נערה בגיל 18 באים לשנה לארץ.
סלי מרידור: הם לומדים בישיבה, הם לומדים בתוכנית כזאת או אחרת, וזה מעצב את כל חייהם.
סלי מרידור: זה גם מעצב את פוטנציאל העלייה.
סלי מרידור: אנחנו צריכים להנחיל את זה לכלל העם היהודי.
סלי מרידור: זה לא שהצורך לא ידוע, זה לא שתחומי ההתערבות לא ידועים, זה לא מצב שיש בעיה ואין מה לעשות.
סלי מרידור: יש בעיה, הבעיה היא קריטית, יש מה לעשות, צריך לגייס את המשאבים.
סלי מרידור: אם אתה שואל אותי, אדוני יושב-ראש הוועדה, ובזה אסיים, לגבי האחריות של העם היהודי שהיא אחריות כפולה, היא גם אחריות בעיניי ללא תועלת.
סלי מרידור: גם לולא היתה תועלת אנחנו אחראים, כי זאת המשפחה שלנו, בשביל זה אנחנו קיימים.
סלי מרידור: אבל גם מן הצד התועלתי, העתיד שלנו פה תלוי בזה שהם ימשיכו לחיות כיהודים ולהיות מחוברים אלינו ולבוא הנה.
סלי מרידור: משני הטעמים האלה צריכה מדינת ישראל להצטרף לסוכנות היהודית כשותפה מלאה במערכה להצלת הדור הבא של היהודים.
צבי הנדל: אחרי העומק, הפתוס וההתלהבות, אני לא רוצה להוסיף מלה.
צבי הנדל: שלוש דקות הפסקה עד לדיון בנושא הבא: מצב היהודים בצרפת ועידוד העלייה משם.
צבי הנדל: הישיבה הזאת היא יותר מצומצמת.
צבי הנדל: בעיניי היא חשובה.
צבי הנדל: אני משוכנע שאין לגבי הנושא חילוקי-דעות בין הנוכחים.
צבי הנדל: אני רק לא משוכנע שכבר יש התווית תוכנית ברורה ומסודרת של העוסקים במלאכת הקודש בנושא הגברת העלייה מצרפת.
צבי הנדל: אקדים ואומר משפטים בודדים ואשאיר את הבמה בעיקר לחבריי מימיני.
צבי הנדל: למיטב ידיעתי, התפוצה השנייה בגודלה באירופה היא יהדות צרפת, ואפשר להגיד אפילו הגדולה ביותר.
צבי הנדל: יהדות צרפת היא בעיקרה לא ציונית, עם זיקה חזקה מאד ליהדות, נדמה לי אולי החזקה ביותר מכל התפוצות שאני יודע עליהן.
צבי הנדל: מתוסף לענין הזה בתקופה האחרונה, אבל זה מתמשך בעליות ובירידות על-פי ה"מודה", גם מידה מסוימת של אנטישמיות.
צבי הנדל: נראה לי, גם בשל הבעיות הדמוגרפיות, גם בחוץ וגם בבית, שאותן הזכיר סלי מרידור בדיון הקודם, וגם בשל הזדמנות שנוצרה בצרפת, ראוי היה שנבנה תוכניות מיוחדות לצרפת, שלא תמיד מתאימות לכולם.
צבי הנדל: אני אעיר את הערותיי בסוף כי ייתכן שאנחנו נגלה במהלך הדיון שהמרחק שהוא לא גדול בין ישראל לצרפת, יכול אולי להקל אם נעשה תוכניות מתאימות כדי להגביר את העלייה.
צבי הנדל: רשות הדיבור לסגן השר לקליטת העלייה חבר-הכנסת יולי אדלשטיין.
יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל חובה לא נעימה, עליי לתקן אותך קצת.
יולי יואל אדלשטיין: אמרת שאתה לא משוכנע שיש תוכניות.
יולי יואל אדלשטיין: כל מה שקשור למשרד הקליטה והסוכנות היהודית, ואפילו תיאום מול כמה משרדי ממשלה נוספים, כגון משרד החינוך, עבודה ורווחה, התוכנית לא רק ישנה אלא גם מודפסת.
צבי הנדל: אז להיפך, זו חובה נעימה לתקן את דבריי.
יולי יואל אדלשטיין: כל-כך לא נעים לי לתקן אותך, שהחובה היא לא נעימה, אבל עם זה עליי לומר שהתוכנית קיימת ואפילו מודפסת.
יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר באותה נשימה שהתוכנית קיימת לגבי שלוש מדינות על-פי הנחיית ראש הממשלה, שהוא גם שר הקליטה, לפעול לגיבוש תוכניות לעידוד העלייה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו הגשנו תוכניות מיוחדות לנושא צרפת, ארגנטינה ודרום אפריקה.
יולי יואל אדלשטיין: התקיימו ישיבות עם יושב-ראש הסוכנות היהודית והצוות שלו, ואזכיר כמה ראשי פרקים מן התוכנית הזאת, שנוגעים לפעילות של משרד הקליטה.
יולי יואל אדלשטיין: הנקודה הכבדה, ואני באמת חותך את כל הנושא של הכנה ופעילות בצרפת – הנקודה הכבדה, שלא פעם נציגים של עולי צרפת העלו אותה כאן, הוא הנושא של סל קליטה לעולי צרפת.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי מדובר כבר תקופה של כמה שנים באיזה שהוא עיוות, לדעתי גם כמי שאחראי על הנושא הזה, וכי למה?
יולי יואל אדלשטיין: לא מדובר במציאות שיש מדינה אחת או שתיים בעולם ששם יש סל קליטה ולשאר המדינות אין.
יולי יואל אדלשטיין: להזכירכם שבהכנת תוכנית לגבי ארגנטינה אין שום בעיה.
יולי יואל אדלשטיין: כבר מזמן קיים שם סל קליטה, כמו שהוא קיים במכסיקו ובמדינות נוספות.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי זה הנושא שאנחנו חייבים לטפל בו לאלתר, אם אנחנו מדברים על עידוד עלייה מצרפת.
יולי יואל אדלשטיין: אם הנחות היסוד שלנו, המספריות, נכונות, העלות התקציבית שלו היא כ-25 מיליון ₪, וזאת בהנחה אופטימית שכל אלה שאנחנו מתכוונים שיבואו אכן יבואו.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, אם אנחנו מדברים על פעילות אמיתית, זה דבר ראשון שצריך לבטל פה.
יולי יואל אדלשטיין: מה גם שלדעתי זה עולה בקנה אחד עם כלל המדיניות שפחות או יותר צריכה להביא אותנו למסקנה שכל הנושא הזה של קהילות עניות וקהילות עשירות הוא נושא מאד פרובלמטי בימים אלה בעולם וצריך עד כמה שאפשר לשאוף לפתוח את המסלולים האפשריים.
יולי יואל אדלשטיין: בעצם אני קופץ הרבה מאד מדרגות מעלה-מעלה, אבל בעצם להשאיר את הבחירה בידי עולה פוטנציאלי, אם הוא מעונין במסלול פטור ממכס.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, זה בעל רכוש שעולה להצטרף אלינו כאן בישראל, או הוא מעונין במסלול סל קליטה.
יולי יואל אדלשטיין: אני אומר את זה כרגע רק בהערה שאני מקווה נגיע אליה בעתיד הנראה לעין, אבל לגבי צרפת פתיחת מסלול סל קליטה זה דבר ראשון.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי שבנוסף לסל קליטה מדובר כאן בנושא של דיור.
יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, מקובל לומר שמבחינה כספית נושא הדיור הוא הנושא הכבד ביותר.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מסכים עם ההערה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאם באמת נפתח פה מדינה משלנו לעולים מצרפת, זה יהיה נושא תקציבי מאד כבד.
יולי יואל אדלשטיין: אם, למשל, ניזכר שאתמול אושרה בממשלה תוכנית מסוימת של משרד השיכון, שמדברת על עדיפות באזורים מסוימים, וכל מיני הטבות ביישובים מסוימים, ואנחנו ניקח על עצמנו שהנושא של עולי צרפת, ארגנטינה ודרום אפריקה, ואולי בכלל שאר העולים ישתלב עם כל מיני הטבות מקום בתוכניות של המדינה, עם תיקונים אלה או אחרים, אני מניח שאפשר לדבר – אני לא רוצה לומר עלות אפסית, אבל בהחלט לא עלויות שהיינו שומעים עליהן אילו היינו פתאום פותחים תוכנית נפרדת רק לעולים.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי שעל משרד הקליטה לדאוג לכל הנושא של תעסוקה.
יולי יואל אדלשטיין: כאן מדובר בתקנים נוספים למה שמכונה קידום העסקה.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, השתתפות של משרד הקליטה בתעסוקת עולים.
יולי יואל אדלשטיין: מדובר כאן על ויכוח מספרי, ככל שיותר תקציב יהיה לנושא הזה כך יותר נוכל לשלב אקדמאים בעבודה בארץ.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להזכיר עוד נושא אחד או שניים.
יולי יואל אדלשטיין: במקרה של צרפת, כמו במקרה של ארגנטינה, אחד מן המרכיבים החשובים של פוטנציאל העלייה משם זה מה שאנחנו מכנים בסלנג המקצועי הזדמנות שנייה.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, אלה אנשים שאי-פעם ניסו את מזלם בארץ, לא הלך להם מסיבות אלה ואחרות, ואנחנו במקום להפנות אצבע מאשימה, ננסה להרכיב סל, שלא יכול להיות בדיוק אותו דבר והכל בהתחשב בנסיבות, אבל להרכיב איזה שהוא סל על-מנת לתת לאנשים האלה הזדמנות שנייה להגיע לכאן.
יולי יואל אדלשטיין: ברור שאם אנחנו רוצים לעודד עליית צעירים, אז יש כבר סיכום, זה כן קטע ממשלתי ואני אתייחס אליו.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינת משרד החינוך יש נכונות לפתוח תוכנית נעל"ה גם לקבוצה מצרפת.
יולי יואל אדלשטיין: להזכירכם שגם נעל"ה היא כבר לא תוכנית שמיועדת רק לחמ"ה והיו ניסויים מוצלחים כלפי מדינות אחרות, וצרפת בהחלט יכולה להיות יעד.
יולי יואל אדלשטיין: בנושא של סטודנטים, הטבות מינימליות נוספות, כמו שקיימת לגבי חלק מן הקהילות – כמו דמי קיום, או שנת לימודים נוספת, או דברים מסוג זה – לדעתנו יכולים לגרום לגידול במספרים.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שכל התוכנית הזאת לא מדברת בשלב זה על מיליון עולים מצרפת.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מדברים כאן על גידול של כ-150% במספר העולים.
יולי יואל אדלשטיין: אם היו לנו 1,200 נפש ואנחנו כותבים בתוכנית הזאת 650 יחידות משפחתיות, וחלק ממנה צעירים, זאת הכפלה של מספר העולים.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, מדובר פה ביעד ריאלי שלדעתי עם סל הטבות נכון ותיאום נכון מול הגורמים שפועלים שם, כגון הגורמים שהסוכנות היהודית אחראית עליהם, לדעתי את היעד הזה אפשר להשיג.
יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמרתי, התוכניות קיימות ומודפסות, ואנחנו מקווים שהן גם תאושרנה בכל הדרגים המתאימים החל ממשרד האוצר וכלה בוועדת שרים לעלייה וקליטה ובוועדת תיאום עליונה בין הסוכנות והממשלה.
סלי מרידור: יש לי מעט מאד להשלים, משום שסגן שר הקליטה שיקף תוכנית משותפת שמעובדת בחודש וחצי האחרון בין משרד הקליטה יחד עם משרדי הממשלה האחרים לבין הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: הקהילה היהודית בצרפת מונה קרוב ל-600,000 יהודים.
סלי מרידור: זאת אכן מחוץ לישראל הקהילה היהודית השנייה בגדולה בעולם אחרי ארצות-הברית.
סלי מרידור: זאת קהילה עם מאפיין חריג שרוב בניה, אולי 85% הם דור שני ושלישי של מהגרים לצרפת.
סלי מרידור: זאת קהילה עם זיקה יחסית חזקה למסורת.
סלי מרידור: אחוז ניכר באופן יחסי מאוגד סביב מוסדות יהודיים, במיוחד בתי-כנסת, אפילו חנויות לממכר בשר כשר.
סלי מרידור: זאת קהילה שיחד עם זה מאוימת על-ידי נגע ההתבוללות, כמו כל קהילה יהודית אחרת בעולם.
סלי מרידור: ואם אנחנו חושבים שהעובדה שרוב בנינה ומנינה של הקהילה הם יהודים שיצאו מצפון אפריקה, ויהודים שאנחנו יכולים להיות גאים במסורת ובמורשת היהודית המאד עמוקה שלהם, שזה בפני עצמו מחסן אותם מפני התבוללות, אז אנחנו צריכים לומר לעצמנו שזאת הנחה שגויה.
סלי מרידור: אני חושב שזאת קהילה עם פוטנציאל עלייה הרבה יותר גדול מכפי שאנחנו מממשים.
סלי מרידור: בשנים האחרונות אנחנו בטווחים של ממוצע 1,500 לשנה.
סלי מרידור: אני חושב שלקהילה של 600,000 איש, בנסיבות של הקהילה היהודית בצרפת, שהיא בסופו של דבר קהילה דוברת צרפתית, שאם כבר רוצים לשנות מקום אז התחרות היא לא גדולה.
סלי מרידור: הוזכרה קודם דרום אפריקה, שהיא בסיטואציה אחרת.
סלי מרידור: זו קהילה שגיאוגרפית קרובה לישראל, קהילה שיש לה המון בני משפחה בישראל.
סלי מרידור: כל זה יוצר את התשתית לאפשרות להגדיל בצורה משמעותית, להערכתנו, את מספר העולים מצרפת.
סלי מרידור: זה מחייב אותנו להיערך יותר טוב בצרפת.
סלי מרידור: וכשאני אומר היערכות יותר טובה, היא כמעט כולה מחוברת לדברים שעליהם דיבר סגן השר.
סלי מרידור: כי בסופו של דבר אנחנו צריכים להגיע לצרפת ולשווק – אם להשתמש בביטוי מהעולם המסחרי – את אותן תוכניות שאנחנו מפתחים פה בארץ.
סלי מרידור: אז אם אוכלוסיית יעד עיקרית היא אוכלוסיית הצעירים, צריך לראות עד כמה אנחנו יכולים לפתח פה תוכניות ילדים בתיכון, תוכניות לסטודנטים, ולשווק אותן שם.
סלי מרידור: אם מדובר במשפחות, המרכיב של התעסוקה הוא מרכיב קריטי.
סלי מרידור: הכשרה מקצועית, שנות השמה בתעסוקה מקצועית.
סלי מרידור: מרכיב קריטי הוא הדיור, גם הדיור המיידי-זמני, גם הדיור לטווח ארוך.
סלי מרידור: מרכיב קריטי בעיניי הוא קליטה קהילתית, כי בסופו של דבר עוד לא הגענו לנקודה שהייתי שמח שנגיע אליה – חזור לשיחה הקודמת בינינו – שאנחנו יכולים להיות מספיק מרוצים מהדרך שבה הישראלים מקבלים את העולים.
סלי מרידור: אני חושב שזאת צריכה להיות המטרה שלנו, שכל ישראלי ירגיש שזה חלק מן הגאווה שלו, התקווה שלו והאחריות שלו.
סלי מרידור: אבל עד שנגיע לרגע שזה יהיה אצל כולם, אנחנו מוכרחים ליצור מסגרות קהילתיות של רשויות מקומיות, של יישובים, שמוכנים לקחת על עצמם את האחריות הזאת.
סלי מרידור: ואנחנו אכן מפתחים וכבר שנה יוצאות משלחות של רשויות מקומיות מסוימות לצרפת, לעידוד עלייה ולהכנה לקליטת עלייה.
סלי מרידור: זאת מערכת משולבת של העלייה והקליטה, למעשה זה רצף אחד.
סלי מרידור: יש אחריות ראשית שלנו בחוץ ואחריות ראשית של משרד הקליטה בפנים, אבל למעשה מה שאומרים שם מוכרח להיות נובע ממה שעושים פה, ומה שעושים פה צריך להיות קשור למה שאומרים שם.
סלי מרידור: יש שיתוף-פעולה מאד טוב, אבל זה חוזר לאמירה הקודמת שלי, לא בהקשר של החינוך אלא בהקשר דומה שקשור לעלייה.
סלי מרידור: זאת השנה שממשלת ישראל, בעיניי, עומדת בפני הזדמנות ואחריות לאפשר פיתוח תוכניות משמעותיות לעלייה ממספר ארצות יעד, ולממן את הפעילות הזאת מתוך הכספים שצפויים להתפנות ממימוש חסר בעלייה מארצות חבר מדינות העמים.
סלי מרידור: עד כאן.
צבי הנדל: יש תחושה שהאנטישמיות באמת מגבירה את פוטנציאל העלייה?
צבי הנדל: חשים כבר במשהו?
סלי מרידור: אני לא יכול להצביע על זיקה ישירה בין האירועים הקשים שהיו בצרפת, בעיקר באוקטובר-נובמבר, אבל שגם נמשכים בצורה כזאת או אחרת ברמה יותר נמוכה.
סלי מרידור: התחייבנו שוב לערנות בשבועיים-שלושה האחרונים, אבל אני לא יכול להגיד שבינתיים יש קשר ישיר.
סלי מרידור: אני לא חושב שיש בצרפת מספיק סיבות חיוביות, ויש בישראל מספיק סיבות חיוביות כדי לאפשר לנו להגדיל את העלייה, להכפיל אותה ואולי יותר מזה, אם נדע לתת לאנשים את התנאים המינימליים בשביל לעשות את המעבר הגדול הזה.
צבי הנדל: יושב-ראש ארצי של התאחדות עולי צרפת, מר ריימונד דארמון, בבקשה.
ריימונד דארמון: תודה.
ריימונד דארמון: אנחנו מדברים על צרפת שיש בה קהילה גדולה, אבל למרות שגיאוגרפית היא קרובה אלינו, היא קצת התרחקה מאתנו בעשר השנים האחרונות, ואחת התוכניות שלנו היא לנסות לקשור את הקשרים מחדש, וכאשר ניצור את הקשרים האלה, גם עידוד העלייה יגבר בהתאם.
ריימונד דארמון: אני חייב לומר משהו בקשר לדיון הקודם, ואני מצטרף לדברי מר מרידור.
ריימונד דארמון: אני לא יודע אם הגענו למסקנה שהעלייה היא צורך לאומי.
ריימונד דארמון: אני חושב שמכאן צריכה לצאת קריאה כלל ארצית, כלל ישראלית, ש-1.
ריימונד דארמון: זאת כן מטרה לאומית.
ריימונד דארמון: 2.
ריימונד דארמון: שכולנו נעשה קצת מאמץ וניזהר אפילו בצורה שאנחנו מדברים.
ריימונד דארמון: הבוקר דיברתי עם רדיו בפריס, והדבר הראשון שאמרתי להם הוא שאנחנו רוצים וצריכים את העלייה מצרפת, בלי שום היסוסים, שאנחנו זקוקים להם.
ריימונד דארמון: אם אנחנו נצא בקריאה מיוחדת של כולנו לאותה מטרה, חוץ מהתוכניות האחרות שהשר דיבר עליהן, אני חושב שנוכל לגבש אותה ולהגביר את העלייה מצרפת.
אילנה מיטלמן: ברשות
אילנה מיטלמן: כם, אני רוצה להביא את הדיון אולי לתחילתו.
אילנה מיטלמן: חסר לי קצת רקע.
אילנה מיטלמן: כי כשכורכים את יהדות צרפת עם יהדות ארגנטינה, זה נראה לי קצת משונה.
אילנה מיטלמן: אנחנו יודעים על המצוקות של יהדות ארגנטינה, על הקשיים שלה, על התפוררות המוסדות וכו'.
אילנה מיטלמן: דרך אגב, גם שם קצת הרימו גבה, אם לא יותר מזה, על הקריאה של ראש הממשלה שיהדות ארגנטינה במצוקה, והם אמרו: מה זה, מנצלים את המצוקה שלנו.
אילנה מיטלמן: לכן, קצת משונה לי שכורכים את שתי הקהילות האלה יחד.
אילנה מיטלמן: אשמח לשמוע אם יש איזו אינדיקציה למצוקה ביהדות צרפת, שכביכול העלייה היא התשובה האולטימטיבית למצוקה הזאת.
אילנה מיטלמן: אני מודעת למה שקרה שם מסוף ספטמבר עם פרוץ האלימות בשטחים.
אילנה מיטלמן: הם עברו תקופה של אנטישמיות במלוא מובן המלה, אמנם לא המסורתית שאנחנו מכירים, אבל אנטישמיות מפורשת שהם לא חוו שנים, יש אומרים מאז מלחמת העולם השנייה.
אילנה מיטלמן: גם האירועים בישראל נוגעים להם ברמה האישית.
אילנה מיטלמן: למשל, קצין השב"כ שנהרג, יש לו אחים ואחיות בפריס.
אילנה מיטלמן: החיילת שנהרגה בפיגוע הדריסה היתה עולה מצרפת.
אילנה מיטלמן: זה בהחלט משפיע עליהם, אבל אני לא זיהיתי – ואשמח אם מישהו יתקן אותי וישכיל אותי – שניתן לכנות אותה יהדות מצוקה, או שהיא נקלעה לקושי כזה שהעלייה היא התשובה האולטימטיבית.
אילנה מיטלמן: שנית, אני חושבת שצריך מאד לקחת בחשבון איך עושים את הפעילות הזאת שלא תפגע בה, כמו שהקהילה בארגנטינה הגיבה, ועם כל ההבדלים בין שתי הקהילות האלה, שיהדות ארגנטינה אכן במצוקה.
צבי הנדל: פרופ' מילמן, בבקשה.
פרופ' ריצ'רד מילמן: לצערי הרב, אני מסכים אתך.
פרופ' ריצ'רד מילמן: אין מצוקה באופן כללי בצרפת ויש הרבה אנשים שאומרים שהספרדים מצליחים יותר טוב בצרפת מאשר פה.
פרופ' ריצ'רד מילמן: ההתבוללות מאד חזקה בצרפת.
פרופ' ריצ'רד מילמן: שני שלישים נישאים עם לא-יהודים וההרגשה שם היא שהיהודים רוצים להיות ממש צרפתים.
פרופ' ריצ'רד מילמן: הם לא מחפשים את ישראל.
פרופ' ריצ'רד מילמן: הם יכולים להיות בעד ישראל אבל הם רוצים להיות צרפתים.
פרופ' ריצ'רד מילמן: יש שם תעמולה מאד חזקה.
פרופ' ריצ'רד מילמן: לדעתי, הדבר היחידי שיכול לעזור, ואני לא כל-כך אוהב את זה, זה אנטישמיות, והאנטישמיות שם לא כל-כך חזקה בכל-זאת.
פרופ' ריצ'רד מילמן: הגל הנוכחי הגיע אולי מהקהילה הערבית או מהקהילה הפרו-נאצית, אבל באופן כללי מאד קשה להגיד פה שהצרפתים רוצים להיות צרפתים ואני חושב שהאנטישמיות היא לא כל-כך חזקה, וההתבוללות מאד חזקה.
צבי הנדל: סלי מרידור, בבקשה.
צבי הנדל: אחריו – סגן השר יולי אדלשטיין ובזה נסיים.
סלי מרידור: אני רוצה להתייחס למספר דברים שנאמרו פה.
סלי מרידור: קודם-כל אני רוצה לברך את התאחדות עולי צרפת שהיא שותפה מלאה למאמץ לעודד עלייה ולקלוט עולים בארץ.
סלי מרידור: בסופו של דבר הם הישראלים הראשונים שעומדים בחזית הזאת, ואני מקווה שרבים מאתנו יצטרפו אליהם.
סלי מרידור: לגבי השאלה של צרפת מול מדינות אחרות אני רוצה להעיר שלוש הערות.
סלי מרידור: נדמה לי שלטווח בינוני וארוך ראוי שנהיה ערניים לגבי ההתפתחויות האפשריות עם יהודי צרפת, יותר מאשר אני מזהה במקומות אחרים באירופה היום.
סלי מרידור: אני חושב שעוצמת ההתפרצות של האירועים באוקטובר-נובמבר לא צריכה להיתפס על-ידינו כאיזה שהוא דבר שאין לו רקע ואין לו בסיס, ואנחנו צריכים לנסות לנתח למה זה קרה בעוצמה כזאת דווקא בצרפת, ומה המגמות הדמוגרפיות בצרפת, הכלליות.
צבי הנדל: אתה מתכוון המוסלמיות.
סלי מרידור: נכון.
סלי מרידור: איך פעם ראשונה חווינו את החיבור הכל-כך חד וכל-כך חזק.
סלי מרידור: בארגנטינה ראינו את זה פעם קודמת בפיגועים שהיו שם, אבל בצורה כל-כך רחבה איך משפיע עימות ישראלי-פלשתיני פה, שמקבל על-ידי ערפאת, ומנסה לתת לו גם ממד יהודי-מוסלמי, איך הוא מתחבר מייד עם המקומות שבהם יש אוכלוסיות מוסלמיות.
סלי מרידור: בצרפת, כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, האוכלוסייה הערבית מוערכת היום קרוב ל-10%, ואני לא אתפלא אם בתרחישים ל-15 – 20 שנה קדימה היא יכולה עוד לגדול ולגדול באופן משמעותי.
סלי מרידור: אני מאד מקווה שיהיו יחסים טובים בין המוסלמים לבין היהודים בצרפת, אני חושב שצריך לעבוד על זה, אבל באותו זמן שעובדים על זה צריך גם להיות ערניים לעתידם של יהודי צרפת.
סלי מרידור: אני לא חושב שזה דבר שאנחנו צריכים לטאטא מתחת לשטיח.
סלי מרידור: הדבר השני, שלא נוגע בזה – אני חושב שיש לנו בעיה בסיסית בהתייחסות לארצות מצוקה.
סלי מרידור: יש יהודים שנמצאים במצוקה גם בארצות שהתל"ג שלהן גבוה מהתל"ג של מדינת ישראל, וחלק לא קטן מאוכלוסיית העולים הוא מאוכלוסיית העולים בפוטנציה, באים מתוך אותן משפחות שרמת ההכנסה המשפחתית שלהן נמוכה מרמת ההכנסה הממוצעת בישראל, והם באים מתוך מחסור, ואנחנו עושים להם עוול גדול מאד כשאנחנו, מתוך שיקולים ביורוקרטיים ושיקולי נוחיות אומרים: בסדר, אתה מארצות-הברית, אתה בוודאי עשיר.
סלי מרידור: אתה מצרפת, אתה מארץ רווחה ולכן אין לנו פתרון עבורך.
סלי מרידור: אני חושב שככל שנמצא דרכים להיות יותר ענייניים בסיוע שלנו, על-פי מצבו של העולה ולא מצבה של הארץ, נעשה יותר נכון גם לעולים וגם לעלייה.
סלי מרידור: דבר שלישי ואחרון.
סלי מרידור: אני חושב שבצרפת יש פוטנציאל עלייה ממשי, מיידי, בלתי ממוצה.