GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי סומך: העמדה העקרונית הזאת בודאי לא גורעת מהיחס המיוחד לאסירי ציון.
שי סומך: אני אישית גם יכול להזדהות אתם.
שי סומך: היה לי קרוב משפחה רחוק שהוא הרוג מלכות, אז העמדה האישית והרגשית מובנת ואני רוצה לומר דברים קצת יותר רציונאליים שמתייחסים לכל החקיקה הסוציאלית בישראל: החקיקה הסוציאלית, בכמה מילים, מתבססת על נזקקות בישראל.
שי סומך: הנזקקות מתחלקת לשניים: נזקקות סוציו-אקונומית לאנשים הבריאים ונזקקות בריאותית, לאנשים נכים.
שי סומך: יש את קיצבת הזקנה שהיא יותר ביטוחית מאשר סוציאלית או שיש בה חלק ביטוחי מאוד גדול.
שי סומך: המדינה נותנת כספים למי שצריך והיא נותנת את זה באופן שיוויוני ככלל.
שי סומך: זה אחד העקרונות החשובים בכלל, לא רק של הביטחון הסוציאלי בישראל אלא זה אחד מעקרונות היסוד של המדינה.
שי סומך: לפן הזה יש חריג, שהוא אותן אוכלוסיות שאני קורא להן: מיוחסות, ולא לגנאי.
צבי הנדל: אוכלוסיות שתרמו לעם היהודי בדרכים שונות.
שי סומך: או למדינת ישראל.
שי סומך: נכי צה"ל, כוחות הביטחון, נכי רדיפות הנאצים, נפגעי פעולות איבה, נכי המלחמה בנאצים.
יואל אייזנברג: חסידי אומות העולם.
שי סומך: זה חריג.
שי סומך: לגבי אותן אוכלוסיות, יש תפיסה מסויימת של התייחסות מיוחדת אליהם שאני לא יודע למה היא צמחה כך, אבל היא צמחה באופן כזה: יש קיצבת נכות שהיא יותר גבוהה מקיצבת הנכות הכללית, בגלל אותו חוב מוסרי ולאותם נכים יש עוד קיצבה של מעין הבטחת הכנסה.
שי סומך: זאת אומרת, יש מעין הבטחת הכנסה לאותם נכים של האוכלוסיות המיוחדות.
שי סומך: מה שקורה כאן, באסירי ציון, אני לא יודע איך זה קרה, אני לא הייתי אז במשרד המשפטים ולא בממשלה, אבל יש כאן חריג מאוד גדול בחוק הזה שקיים כבר.
שי סומך: יש כאן קיצבה של מעין הבטחת הכנסה, שהיא לא רק לנכים.
שי סומך: זה דבר שאין אותו לאף אוכולוסיה מיוחדת.
שי סומך: זה בעייתי.
שי סומך: זאת העמדה העקרונית ואני חושב שצריכים לראות את...
צבי הנדל: אז קיבלנו תשובה מעורך דין אייזנברג.
גיא קריגר: מר סומך, אתה אמרת נכה צה"ל, זה לא רק נכה צה"ל.
גיא קריגר: מדובר גם על חייל צה"ל שהוא לא נכה, שלא מקבל.
גיא קריגר: מי שנלחם בגבעת התחמושת למשל או כל מקום אחר.
סופה לנדבר: המדינה קמה גם בגלל אלה שנלחמו שם.
סופה לנדבר: אני חושבת שיש גם נזקקות מוראלית.
סופה לנדבר: מדינת ישראל צריכה להכיר בנזקקות הזאת.
סופה לנדבר: אני גם רוצה להוסיף אדוני, שבעצם הממשלה אז תמכה ואנחנו הגענו להסכם ובגלל זה החוקים האלה עברו בקריאה הטרומית.
יואל אייזנברג: אם אפשר להתייחס רק לקטע של הבטחת הכנסה, לאותה בעיה שהעלה סגן השר שטרן?
צבי הנדל: הכי פחות זמן שאתה יכול.
יואל אייזנברג: בשני משפטים: להשאיר את הפיתרון של הבעיה הזאת בידי כל מיני רשויות וחברות פרטיות, זה לא בריא, משום שנניח רשות השידור, ברגע שהיא תיקלע לקצת קשיים, הדבר הראשון שהיא תבטל זה יהיה את הדבר הזה, אם זה יהיה תלוי רק בה.
יואל אייזנברג: ניתן לעשות את התיקון הזה בניסוח, בתיקון של ניסוח בחוק הבטחת הכנסה עצמו, בהכנסת הגדרה, שגם הגימלה הזאת אפילו לפי התפיסה של הביטוח הלאומי זה גם יהיה נכון, שגם הגימלה הזאת תחשב לגימלת הבטחת הכנסה.
יואל אייזנברג: פשוט בניסוח של הגדרה.
גיא קריגר: ישנה החלטת ממשלה שקובעת, שינותק הלינקייג' בין גימלת הבטחת הכנסה לבין ההטבות הנלוות כיום, משום שהבעייתיות בלינקייג' הוצגה היום.
צבי הנדל: קלטתי.
יואל אייזנברג: אבל התיקון הזה הוא לא בידיכם.
יואל אייזנברג: מה, אתם תגידו לרשות השידור לנתק?
צבי הנדל: חברת הכנסת לנדבר, אני פונה אליך בעיקר ואני רוצה אזניים קשובות של נציגי הממשלה: אני רוצה עכשיו, עוד לפני שאנחנו עוברים סעיף סעיף, לנסות לגבש הסכמה אם נצליח.
צבי הנדל: אם לא נצליח, נלך בכוח.
צבי הנדל: אבל אם מצליחים, וזה עדיף, נלך על דברים הגיוניים.
צבי הנדל: החוק נורא מורכב, יש בו המון פרטים.
צבי הנדל: מכל סעיף בחוק לקחתם את הדברים הטובים וחיברתם אותם בלי להגיד אותם רק כתוב פה ואני לא רוצה להקריא עכשיו, לפי סעיף זה וזה בחוק זה וכולי.
צבי הנדל: המצטבר של זה הוא הרבה.
צבי הנדל: אני מנסה לפשט את הדברים ולעגל פינות ואתחיל עם מה שאמר סגן השר שטרן, כי זה בעיני הכי קל.
צבי הנדל: לדעתי צריך לקבל את הצעתכם, לרכז את כל ההטבות הנלוות שנובעות מהבטחת הכנסה וזאת לא בעיה גדולה.
צבי הנדל: נעזוב עכשיו את החוק הזה, כי אני מסכים אתם שדרך החוק הזה זה רק מסרבל את העניין.
צבי הנדל: זאת אומרת, אנחנו צריכים לקחת עכשיו את חוק הארנונה וכולי, יש חמישה חוקים כאלה, לקחת אותם וכל אחד מהם להביא במרוכז.
צבי הנדל: זה יהיה חוק שיכלול שמונה סעיפים של שמונה חוקים ובכל חוק כזה להכניס שזה כולל גם.
יואל אייזנברג: חלק מהדברים בכלל לא בחוקים.
יואל אייזנברג: הנחות שנותנות חברות פרטיות לבעלי הבטחת הכנסה למשל...
יואל אייזנברג: ערוצי זהב.
יואל אייזנברג: ..
צבי הנדל: אז אין לזה שום משמעות.
יואל אייזנברג: הם תולים את זה בקבלת הבטחת הכנסה.
יואל אייזנברג: כל מה שאתה צריך לעשות זה שהדבר הזה יחשב גם כהבטחת הכנסה, ואז הם יקבלו את ההנחה.
שי סומך: אתה לא יכול לחייב חברה.
יואל אייזנברג: מבחינתם זה ייחשב בהבטחת הכנסה.
צבי הנדל: אמנם זו היתה הצעה שלי, ובכל זאת אני אומר שלדעתי אנשי ביטוח לאומי שהתנגדו לה, צדקו.
צבי הנדל: זה מעוות לכתוב חוק כאילו אנחנו גונבים סוסים.
צבי הנדל: זאת פיקציה.
צבי הנדל: זו לא הבטחת הכנסה, אז אנחנו נחוקק פה חוק שכאילו מסדר משיהו.
צבי הנדל: אז בואו נלך לתיקון.
צבי הנדל: חברות פרטיות אתה לא יכול לחייב ממילא, אז אפשר לפנות אליהן שיכללו את זה.
צבי הנדל: זאת נקודה אחת והשאלה אם אנחנו הולכים על זה או שיש פיתרון אחר?
גיא קריגר: אלה לא בדיוק הדברים שאמרתי ואולי לא הבהרתי את עצמי היטב: בהצעה שאדוני מציע, אני לא מבין אם אדוני מבקש לכלול את כל אוכלוסיית אסירי ציון או רק קבוצות שהיו קודם?
סופה לנדבר: על כולם.
גיא קריגר: קיבלתי תשובה מחברת הכנסת לנדבר.
צבי הנדל: היא לא חשבה על זה בכלל.
צבי הנדל: אתה הכנסת לה את זה לראש.
צבי הנדל: תאמין לי, שאנחנו מדברים רק על מי שכלול בחוק הזה.
גיא קריגר: בחוק הזה איש מהם לא כלול.
גיא קריגר: החוק הזה בא להעלות לאנשים שהיה להם גבוה גם קודם או להכניס אנשים שבכלל לא קיבלו קודם בגלל שהכנסתם היתה גבוהה מספיק והחוק הזה לא קשור אליהם.
גיא קריגר: הדברים שאני דיברתי עליהם לא קשורים בכלל לחוק הזה.
גיא קריגר: זאת קבוצה של אנשים שאנחנו מבינים שנוצרה להם בעיה.
גיא קריגר: אם החוק הזה יעבור מחר בכנסת כמות שהוא, הוא לא יעזור להם.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, סליחה, אני אביא לך דוגמא: מה היה עם אלה שמקבלים רנטה מגרמניה?
סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו ונלחמנו והבאנו חקיקה גם חברת הכנסת סולודקין וגם אני.
סופה לנדבר: אחרי שבייגה שוחט הבין שלאנשים האלה מגיע, הם מקבלים ממדינה אחרת וכל ההטבות שהם קיבלו עם הבטחת הכנסה המדינה לוקחת, הוא עשה את זה בלי חקיקה בכלל, בתקנה של השר.
סופה לנדבר: זה לא כסף רב.
סופה לנדבר: 700 איש זה לא כסף רב.
סופה לנדבר: פשוט צריכים לעשות.
גיא קריגר: אם אפשר להעמיד את הדברים על דיוקם: יש מה שנקרא קרן סעיף 2.
גיא קריגר: דיון בדבר הזה יכול לקחת לנו יום שלם משום שאנחנו לא מדברים כרגע על נכי רדיפות הנאצים.
גיא קריגר: קרן סעיף 2 הוא מנגנון שהגרמנים קוראים לו מנגנון חסד, שבו משלמים לניצולי שואה לפי קריטריונים של הכנסה, לפי קריטריונים של מצוקה כלכלית.
גיא קריגר: משלמים להם סכום של 500 מרק בחודש וזה יוצא בסביבות 1,000 שקל בחודש.
גיא קריגר: לפי חוות דעת משפטית של הלשכה המשפטית של נציבות מס הכנסה, לפי ההגדרות הנוכחיות, לא צריך להתחשב בדבר הזה בתור הכנסה וזה אומר בין השאר לצורך חוק הבטחת הכנסה.
גיא קריגר: חוות דעת מסוג זה, הן כמובן לא תקנה של השר.
גיא קריגר: לשר לא היתה כל מעורבות בזה.
גיא קריגר: השר גם עם כל הכבוד, לא יכול להכתיב חוות דעת ללשכות המשפטיות.
גיא קריגר: שנית, בהקשר הזה, זה לא יכול להיות פיתרון משום שאיש מאיתנו לא יכול לשבת ולכתוב חוות דעת משפטית, שתביא לאיזו שהיא תוצאה שרצויה, אפילו אם היא רצויה בעינינו.
גיא קריגר: השאלה היא מה המצב המשפטי ולא מה היינו רוצים שהוא יהיה.
גיא קריגר: לכן, מה שאמרה פה חברת הכנסת לנדבר לא רלבנטי לעניין הזה.
גיא קריגר: אני שב ואומר בהקשר הזה אדוני, אני מציע מה שהצעתי קודם, שאנחנו, ביטוח לאומי, משרד המשפטים ומשרד האוצר, נשב עם המציעים ונראה איך אפשר לגבש פיתרון לאותם אנשים מעוטי הכנסה, שבעצם נוצרה אצלם הבעיה הזאת, שעקב קבלת קיצבה כל שהיא הם איבדו הטבות.
יואל אייזנברג: אבל בזה זה לא ייגמר.
יואל אייזנברג: אתה אמרת קודם שבתנאי שבזה זה ייגמר.
גיא קריגר: אנחנו נשב ונדבר על הכל.
גיא קריגר: אם כשנשב תעבירו את החוק הזה, אני חושב שזה לא ראוי.
סופה לנדבר: אנחנו נסכים לשבת יחד, תוך שבועיים ימים, מפני שבשבוע הבא אני לא נמצאת ואחרי שבועיים אני מבקשת להביא את זה לוועדה שוב.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני מבקשת שאתה תשב אתנו.
צבי הנדל: אני מציע שגברת מאור תיקח את זה על עצמה ותודיע לי.
צבי הנדל: אם אצליח לבוא אני אבוא, ואם לא - תתקדמו.
צבי הנדל: אנחנו נקבע דיון בעניין הזה בעוד שבועיים.
צבי הנדל: יש לנו תאריכים או שאני סתם מבטיח?
וילמה מאור: נדאג שיהיה.
צבי הנדל: יש לנו עניין להעביר את החוק.
צבי הנדל: אני מבקש שתשבו יחד.
צבי הנדל: נצא מתוך הנחה שיש לי כבוד גדול לאוצר ולביטוח לאומי ולכולם, אבל עוד יותר כבוד יש לי לאנשים האלה ואני רוצה להעביר את החוק.
צבי הנדל: יש מקום להתגמשויות גם מצד מציעי החוק, אני בטוח בזה, אבל אני רוצה שתשבו ותהיו פרודוקטיביים.
צבי הנדל: אל תגידו לי עכשיו במקום 16% 17.5% או משהו כזה.
גיא קריגר: המטרה שלנו היא לפתור בעיה בנוסח המוצג ואנחנו צריכים לטפל בה.
יואל אייזנברג: לא רק את הבעיה הזאת.
יואל אייזנברג: אנחנו יושבים על הכל.
גיא קריגר: ודאי שאנחנו יושבים על הכל.
וילמה מאור: אנחנו מזמינים את כל המציעים ולא רק את חברי הוועדה שנמצאים במקום.
וילמה מאור: אני לא יכולה שלא להרשות לעצמי להזמין את כל מי שחתום שאיננו סגן שר.
וילמה מאור: אולי תקבעו ביניכם עכשיו?
גיא קריגר: אין לנו יומנים כאן.
גיא קריגר: אנחנו נגמיש את לוח הזמנים שלנו לפי לוח הזמנים של חברי הכנסת.
גיא קריגר: זה ברור.
צבי הנדל: בוקר טוב לנוכחים.
צבי הנדל: סליחה על האיחור של הדקותיים.
צבי הנדל: היום אנחנו נדון בהצעת חוק לקליטת עליה.
צבי הנדל: אני מבין, כעולה חדש בוועדה – אני מנצל את זה.
צבי הנדל: יש מאה ימי חסד, אז אני כל הזמן יכול להשתמש בזה שאני חדש בוועדה – שעל החוק הזה ישבו פעם אחרונה בדיון רציני לפני שנה בערך.
צבי הנדל: אז לא רק בגלל שאני חדש, אלא בשביל לרענן את הזיכרון של כולם, אני רוצה שנשחזר לעצמנו ונשמע את הדעות של כולם על מנת לגבש כיוון.
צבי הנדל: החוק שמונח לפניכם – אני מקווה שהוא מונח לפניכם – כולל בתוכו כמה הצעות חוק שהגישו חברי כנסת ועשו מן סלט של איחוד כל ההצעות לכדי הצעה אחת.
צבי הנדל: כבר בראשית הדברים אומר שבהצעת החוק הזאת יש צדדים לכאן ולכאן.
צבי הנדל: לא בטוח שכל המציעים משוכנעים שכל הנקודות צריכות להיות בפנים.
צבי הנדל: בעיקרו החוק בא להבטיח את זכויות העולה, אבל בהצהרה, מה שאני שמעתי ולמדתי מקודמי, זה בעצם מעגן זכויות קיימות של עולים ומאגד אותם לכדי חוק.
צבי הנדל: זה דבר טוב, אבל גם יכול להיות דבר רע.
צבי הנדל: כי ברגע שאתה מעגן את זה בחקיקה, אתה כובל קצת את ידיך, ידי הממשלה.
צבי הנדל: בוודאי שכל ממשלה לדורותיה, גם אם יש ויכוח פוליטי כזה או אחר, היא בעד עליה ובעד קליטה נאותה.
צבי הנדל: תמיד יהיה ויכוח אם קולטים כך או אחרת, אם משלמים כך או אחרת, ויכוח על פרטים, אבל ודאי שכשיש רצון בסיסי של קליטת עליה בישראל והרצון הבסיסי הזה לא השתנה ב 52 השנים האחרונות, אז כבילת הידיים של הממשלה יש בה יתרונות מסוימים, אבל יש בה גם חסרונות מסוימים וכדאי לא להתעלם מזה.
צבי הנדל: אני רוצה שהדיון יהיה פתוח ושכל אחד יאמר את דעתו ללא כחל ושרק, על מנת שבאמת נגיע לחקיקה ראויה ולא איזושהי חקיקה פופוליסטית.
צבי הנדל: כשרשמו לי שיש דעות לכאן ולכאן, אז כתבו לי שבאופן מסורתי, כמו בכל חקיקה שעשויה לעלות כסף, האוצר מתנגד.
צבי הנדל: אז אני רוצה להגן על האוצר.
צבי הנדל: אין לי ספק שאנשי האוצר רוצים בקליטת עליה לא פחות מכל אחד אחר.
צבי הנדל: הם קצת חסכנים, אבל בשביל זה אנחנו נמצאים פה ואני בטוח שבסופו של דבר נגיע להבנה עם כולם.
צבי הנדל: אני דחיתי, כמו קודמי, בקשה שהיתה להעביר את הדיון בחוק הזה לוועדת כספים, כי ועדת העליה והקליטה דנה בעליה וקליטה ולא ועדת כספים.
צבי הנדל: כמי שאמון על ועדת כספים – מאז שאני בכנסת אני יושב בוועדת כספים – שם יש תן וקח והדברים יכולים להסתיים כלאחר יד בגלל שהצלחנו לסדר איזה נושא כספי אחר לשביעות רצון המצביעים ואז הכל יורד לטמיון.
צבי הנדל: נקודה נוספת ואחרונה שאני רוצה להדגיש, עדיין במסגרת השאלות והבעייתיות, למרות רוחב החוק והדברים הטובים שיש בו – אחרת לא היינו דנים בו בכלל – זה הפרובלמטיקות הכספיות שיש בו.
צבי הנדל: הרי חלק לא קטן מנושא הקליטה נעשה גם בכספי העולם היהודי.
צבי הנדל: הסוכנות, גיוס כספים.
צבי הנדל: יתכן מאד שאם נהיה מאד נוקשים בחוק הזה ומאד חד משמעיים, אז יהיה קל מאד לתורמים למיניהם, בעיקר בארצות הרווחה, בעיקר בארצות הברית, למשוך ידם מהתרומות.
צבי הנדל: יגידו: יש חקיקה בישראל ועכשיו האחריות היא על ממשלת ישראל בלבד, אז אם כך למה אנחנו צריכים לתרום?
צבי הנדל: בואו נתרום לדברים אחרים, אולי לתוך הקהילה, לחיזוק הקהילה בארצות הברית או בכל מדינה אחרת.
צבי הנדל: עמדתי רק על כמה נקודות, על קצה המזלג, בנושא החקיקה.
צבי הנדל: אני רוצה לשמוע את כולם, יירשמו הדברים, נשתדל ככל שניתן לעבוד ברצף עם החוק הזה, להגיע לכדי מוצר שיהיה הטוב ביותר במסגרת הדילמות שהעליתי אותן כאן – ולא את כל הדילמות העליתי – ואני מאחל לכולם עבודה פורייה.
צבי הנדל: איפה היועצת המשפטית שלנו?
הלית ברק: פה.
צבי הנדל: את רוצה לומר כמה מילים?
צבי הנדל: אגב, במקור, אחד מהמציעים היה סגן השר הנוכחי, יולי אדלשטיין וגם אם הוא לא כל כך שבע רצון עכשיו – כי אז הוא היה באופוזיציה – היום, כמייצג את הממשלה יהיה לו קשה מאד להתנגד.
אלכסנדר צינקר: יותר קל להגיד מי לא מציע.
אלכסנדר צינקר: הרשימה ארוכה.
צבי הנדל: נכון.
צבי הנדל: יולי אדלשטיין, מרינה סולודקין, גנדי ריגר, רומן ברונפמן, מרינה סולודקין, אלכסנדר צינקר, סופה לנדבר, אופיר פינס-פז, בקיצור יש פה רשימה ארוכה.
אמנון כהן: גם אני כתוב שם באיזשהו מקום.
צבי הנדל: אתה בטוח כתוב, אבל לא פה.
אמנון כהן: למה?
צבי הנדל: לא יודע.
צבי הנדל: לא אני כתבתי את זה.
צבי הנדל: אה.
צבי הנדל: יש פה עוד.
צבי הנדל: אני רואה שיש פה רשימה ארוכה ולא את כולה רשמו לי פה, אז על כולם תבוא הברכה.
צבי הנדל: הצעת החוק שמונחת לפניכם היא צירוף של כל הצעות החוק בנושא הזה.
צבי הנדל: אז אין לי כרגע את השמות, אבל במהלך הישיבה אני מניח שיהיו לי, אז אני אוכל להקריא את כל השמות.
צבי הנדל: אני מציע שנתחיל עם חברי הכנסת שכולם שותפים להצעת החוק הזאת.
צבי הנדל: כל אחד יאמר את דברו ואז נפתח בדיון.
צבי הנדל: מאחר ואתה אורח בוועדה ואתה יושב ראש ועדת החינוך, אז אני אתן לך קרדיט.
צבי הנדל: כי בטוח שפעם אני אזדקק לך כשאני אבוא לוועדת החינוך, אז כבר שתהיה חייב לי.
צבי הנדל: אתה תפתח, בבקשה, חבר הכנסת זבולון אורלב.
זבולון אורלב: אני באמת מברך על היוזמה לנסות לכנס פעם ראשונה להצעת חוק אחת כוללת את כל נושא קליטת העליה, שכפי שאמרו בצדק במבוא להצעת החוק, נושא זה הוא מהיסודות החשובים ביותר של מדינת ישראל כמדינת העם היהודי.
זבולון אורלב: מטבע הדברים אני רגיש יותר ומצוי יותר אצל ענייני החינוך והתרבות ולכן אני רוצה לומר כמה הערות לחוק.
זבולון אורלב: דבר ראשון, החוק הזה עדיין לא יודע שאין שר חינוך ותרבות, אלא רק שר חינוך.
זבולון אורלב: היועצת המשפטית פה, דרך אגב?
זבולון אורלב: היא תהיה.
זבולון אורלב: נעיר לה.
זבולון אורלב: אני רוצה להתייחס לשני פרקים.
זבולון אורלב: לפרק ג' ולפרק ו'.
זבולון אורלב: לפרק ג' לגבי השפה העברית.
זבולון אורלב: אני כמובן תומך בסעיף 5: "עולה זכאי ללמוד את השפה העברית ללא תשלום במשך שמונה עשר חודשים".
זבולון אורלב: מתוך ניסיוני אני יודע שקביעת משך זמן לימודים היא פחות טובה מהקביעה של רמת לימודים.
זבולון אורלב: כלומר, אני הייתי ממליץ יותר שעולה יהיה זכאי ללמוד את השפה העברית עד שהוא יגיע לרמת ידיעת השפה העברית ברמה של – אפשר להתווכח – חמש כיתות יסוד, שמונה כיתות יסוד, אפשר להתווכח על הדבר הזה, אבל הואיל ואנחנו מבינים שידיעת השפה העברית היא תנאי בסיסי כמעט לקליטה – הוא לא תנאי מספיק אבל הוא תנאי הכרחי – אז ברור שצריך לקבוע איזושהי אמת מידה.
זבולון אורלב: יש עולים שבאים עם ידע מוקדם.
זבולון אורלב: להם יכול להיות שמספיק חודש אולפן, או שבכלל הם יכולים לדלג על זה.
זבולון אורלב: היושב ראש ואני היינו עכשיו בארגנטינה, ביקרנו שם ביהדות ארגנטינה ואנחנו יכולים להעיד שיש שם כמה עולים שיגיעו לכאן והם בכלל לא צריכים אולפן.
זבולון אורלב: הם יכולים להיות מורים באולפן.
זבולון אורלב: לעומת זה, יש עולים שיכול להיות שאולפן של חצי שנה לא מספיק להם.
זבולון אורלב: לא יכול להיות – אנחנו יודעים מראש שאולפן של חצי שנה לא מספיק להם.
זבולון אורלב: לכן, לפי דעתי צריך לקבוע את הרמה.
זבולון אורלב: גם לגבי הניסוח, המונח המקובל במערכת החינוך הוא "לימוד חינם" ולא "ללא תשלום".
זבולון אורלב: כלומר, עולה זכאי ללמוד חינם את השפה העברית, עד לרמת ידיעה של חמש כיתות או שמונה כיתות – אני ממליץ של שמונה כיתות – ואני באמת תומך מאד בכך שהזכות הזאת לא חייבת להיות ממומשת מיד בשנים הראשונות, היא יכולה להיות ממומשת בשנים שלאחר מכן.
זבולון אורלב: עכשיו אני רוצה להגיע לפרק ו', לפרק החינוך.
זבולון אורלב: הבעיה במערכת החינוך זה לא שכר הלימוד.
זבולון אורלב: כי כפי שכולם יודעים, יש חינוך חינם עד גיל 18.
זבולון אורלב: חינוך חינם במובן שתלמידים אינם נתבעים לשלם שכר לימוד.
זבולון אורלב: שכר לימוד ממומן מאוצר המדינה.
זבולון אורלב: הבעיה העיקרית היא כל התשלומים הנלווים.
זבולון אורלב: אגרות חובה, אגרות רשות, רכישת ספרים וכדומה.
זבולון אורלב: אנחנו יודעים שהוצאה ממוצעת של תלמיד ממוצע בבית הספר היסודי, יכולה להגיע לסדר גודל של 1000 שקלים לתלמיד לשנה, שזה כולל גם את הטיול, הספרים, סל התרבות, דמי המסיבה וכל יתר ההוצאות.
זבולון אורלב: אנחנו יודעים מהניסיון, שלתלמידים העולים שבטבע הדברים אין להם הרבה כסף, הנושא הזה הוא מכשול.
זבולון אורלב: לכן אני חושב שהסעיפים פה צריכים להתרכז לא בעניין של שכר הלימוד, אלא בכל הנושא של אגרות חובה ואגרות רשות ורכישת שכר לימוד.
זבולון אורלב: הדבר השני, שלא מוזכר כאן, זה הנושא של הסיוע הלימודי.
זבולון אורלב: כדי שתלמיד עולה יוכל להשתלב, הוא צריך לקבל תגבור לימודי.
זבולון אורלב: שעות לימודים נוספות.
זבולון אורלב: הדבר הזה איננו מוסדר כאן ואיננו מאורגן.
זבולון אורלב: ההערה האחרונה שלי – כי היושב ראש ביקש וחזקה עלי מצוותו – זה נושא הגיור.
זבולון אורלב: יש לנו עליה שהיא נדרשת להשלים הליכי גיור ושיבה ליהדות ויש, לצערי, תקלות תקציביות קשות מאד בנושא הזה.
זבולון אורלב: אני חושב שהזכות של עולים שמגיעים לכאן ורוצים שחלק ממשפחתם ישלים הליכי גיור, צריך שיהיה לה פרק מיוחד.
זבולון אורלב: ההערה האחרונה שלי, אני חוזר לאולפנים לפרק ג', זה שהאולפנים צריכים לכלול לא רק את השפה העברית.
זבולון אורלב: מתוך ניסיוננו אנחנו יודעים שיש עליות שהיו מנותקות מתולדות עם ישראל וממורשתו ואני מציע שהלימודים באולפן יכללו לא רק את השפה העברית, אלא גם לימודים בידע עם וארץ ומורשת היהדות.
צבי הנדל: בינתיים קיבלתי את הרשימה.
צבי הנדל: אקריא את כל המציעים, באמת רבים הם.
צבי הנדל: חה"כ אמנון כהן, זבולון אורלב, דוד אזולאי, נעמי בלומנטל – חלקם כבר היום סגני שרים.
צבי הנדל: יש גם שרים פה, אני רואה – חה"כ גאגולה, נודלמן, שטרן, דוד טל, אביגדור ליברמן, גדעון עזרא.
צבי הנדל: זאת הרשימה שקיבלתי, המעודכנת ולפי סדר שרשום לי כאן אתן גם את רשות הדיבור לנוכחים.
צבי הנדל: לכן, ידידי אמנון כהן, בבקשה.
צבי הנדל: מה שאני מבקש זה חמש דקות ברוטו ולדבר קרוב למיקרופון, על מנת שיוכלו להקליט.
אמנון כהן: אני מברך את יושב ראש הוועדה על כך שאחד החוקים הראשונים שאנחנו מתחילים לדון בהם זה נושא חשוב של קבוצת חברי כנסת, חלקם כבר שרים וסגני שרים ואני חושב שבממשלה, אחרי שנדון ונחליט את ההחלטות כאן, זה יעבור מהר.
אמנון כהן: למעשה מדינת ישראל קולטת גלי עליה מאזורים שונים בעולם מאז הקמתה.
אמנון כהן: כאן אנחנו מדברים על הפקת לקחים מהחוק הקיים ושינויים על פי צרכים שמתעוררים בשטח יום יום.
אמנון כהן: כל מי ששותף כאן היה, גם בתפקידיו הקודמים, שותף לקליטת העליה, הן ברשויות מקומיות, הן בארגונים או מקומות נוספים.
אמנון כהן: אני לא רוצה כרגע להיכנס לתוכן, כי ראיתי שפה חיברו את כל הצעות החוק של כל חברי הכנסת.
אמנון כהן: הכנסתי פה כמה דברים ייחודיים לפלחי עולים מאזורים שונים ואני צריך לבדוק האם אכן זה נכנס לתוך החוק שהביאו כאן כמקשה אחת.
אמנון כהן: הצענו אז בוועדה, כבוד היושב ראש, שבדיונים נתמקד פרק פרק ואז נזמין אנשי מקצוע של אותו משרד.
אמנון כהן: נניח דנים היום בפרק של חינוך, אז נזמין אנשי חינוך.
אמנון כהן: כי אלה הרבה מאד דברים וצריך להסתכל עליהם בהיבטים תקציביים ומשפטיים וכולי וזה ממש ארוך.
אמנון כהן: להביא סתם את כל משרדי הממשלה בכל הדיונים, אני חושב שזה מיותר.
אמנון כהן: לכן אם נתמקד בעתיד – היום, כמובן, נשמע את כולם – אבל בעתיד אני חושב שיותר ענייני ומקצועי יהיה אם נדון כל פעם פרק פרק, לפרק זה נזמין את משרדי הממשלה הרלוונטיים ונשב בצורה מעמיקה, שעה, שעתיים, נגמור את הפרק הזה בהבנות ואז נעבור לפרק הבא.
אמנון כהן: אני סיימתי.
אמנון כהן: תודה רבה והמשך שיתוף פעולה מוצלח.
צבי הנדל: חבר הכנסת נודלמן.
מיכאל נודלמן: גם אני רוצה להגיד כמה מילים כי זה שילוב כל החוקים שהיו פה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהחוק לא צריך להיות חוק כמו כל החוקים.
מיכאל נודלמן: זה צריך להיות חוק מסגרת.
מיכאל נודלמן: כי כל הזמן התנאים משתנים ופה שמו ביחד את כל הפרקים.
מיכאל נודלמן: דיברנו הרבה על בעיות של עליה.
מיכאל נודלמן: אני רואה שתי בעיות שצריכים לדון בהן פה.
מיכאל נודלמן: אחת היא שפה.
מיכאל נודלמן: זבולון דיבר על זה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שחצי שנה זה לא מספיק.
מיכאל נודלמן: כל הזמן שואלים למה אתם מדברים רוסית, למה אתם לא מדברים טוב עברית.
מיכאל נודלמן: בחצי שנה אי אפשר ללמוד עברית.
מיכאל נודלמן: זה תלוי בגיל, תלוי בכשרונות של האדם, תלוי באיזה סביבה הוא חי.
מיכאל נודלמן: המדינה צריכה לדאוג לזה שכל עולה ידע עברית.
מיכאל נודלמן: אני ביקרתי באוסטרליה וביקרתי בארצות הברית.
מיכאל נודלמן: בן אדם לומד את השפה כמה שהוא צריך.
מיכאל נודלמן: כמה שיש צורך.
מיכאל נודלמן: עד שהוא מרגיש שהוא מדבר חופשי בשפה של המדינה שבה הוא גר.
מיכאל נודלמן: כך צריך להיות פה.
מיכאל נודלמן: זורקים בן אדם אחרי חצי שנה ואחר כך דורשים ממנו לעבוד, לדבר, לעשות דברים.
מיכאל נודלמן: זה בלתי אפשרי.
מיכאל נודלמן: בלתי אפשרי.
מיכאל נודלמן: אני חושב שכל אחד פה מבין שזאת טעות גדולה שיש במדינה שלנו.
מיכאל נודלמן: כי בלי שפה בן אדם לא יכול לחיות במדינה.
מיכאל נודלמן: לא יכול להשתלב בה, לא יכול לקבל עבודה וכולי.
מיכאל נודלמן: בגלל זה אני חושב שפרק השפה זה הפרק הכי חשוב וצריך לדבר עם מומחים לקראת הניסוח של הפרק הזה.
מיכאל נודלמן: דבר שני שרציתי להגיד: אני לא חושב שכל עולה חדש צריך לקבל סיוע מיוחד.
מיכאל נודלמן: משכנתאות כן, כדי לקנות דירה.
מיכאל נודלמן: אבל, יש מקרים סוציאליים ואנחנו יודעים עכשיו ש 52 אלף משפחות עומדות בתור משנת 1990 ואין פתרון.
מיכאל נודלמן: לזה צריך להיות פתרון.
מיכאל נודלמן: פה צריך להיות כתוב שכל מקרה סוציאלי יותר משלוש-ארבע שנים צריך לקבל פתרון דיור ולקראת קבלת דירה הוא צריך לקבל את כל הסכום לשכר דירה.
מיכאל נודלמן: אני מסכים עם אמנון שעל כל פרק אנחנו צריכים לדון בנפרד בישיבה מיוחדת.
צבי הנדל: אגב, דבר ברור וטבעי, שכשאתה דן בחוק כל כך רחב, עולים נושאים שכל נושא הוא בעל משקל גדול מאד.
צבי הנדל: חלק מהדברים כבר מטופלים לקראת ישיבות ספציפיות בלי קשר לחוק.
צבי הנדל: נושא העברית.
צבי הנדל: כולל לרתום, אולי, את אותו ערוץ שאנחנו משדרים בו עכשיו, ערוץ 33 של רשות השידור להעברת קורסים בעברית.
צבי הנדל: גם דרך הטלוויזיה.
אמנון כהן: שפה מדוברת.
אמנון כהן: עברית מדוברת.
צבי הנדל: הזמנו גם את שר השיכון שאני יודע שעובד בימים אלה על תוכנית בנושא השיכון לעולים.
צבי הנדל: כל נושא שמועלה פה, הוא נושא בעל משקל כבד מאד ואנחנו כמעט לכל אחד מהנושאים מייחדים ישיבה.
צבי הנדל: חבר הכנסת אלכסנדר צינקר, בבקשה.
אלכסנדר צינקר: אני לא רוצה להיכנס לתוכן, אבל כבר שנתיים אנחנו דנים בחוק הזה.
אלכסנדר צינקר: הבעיה היתה איזה חוק אנחנו רוצים לקבל.
אלכסנדר צינקר: או חוק ריק, חוק פופוליסטי, שלא נותן שום דבר, שמראה את המצב שכבר קיים וצריך רק להיכנס לחוק, או שאנחנו רוצים לקבל חוק שממש מטפל בכל תחומי קליטת העליה.
אלכסנדר צינקר: החוק הזה צריך להיות רציני ובמה שכתוב פה כבר יש פרקים שהם לא אקטואליים.
אלכסנדר צינקר: למשל, עולה חדש זכאי למשכנתא עשר שנים.
אלכסנדר צינקר: היום הוא כבר זכאי אחת עשרה שנים וחצי.
אלכסנדר צינקר: משהו כזה.
אלכסנדר צינקר: כך שיש דברים שממש לא אקטואליים.
אלכסנדר צינקר: אני מסכים עם אמנון כהן, אנחנו ממש צריכים לקחת כמה חודשים ולסגור את זה.
אלכסנדר צינקר: זאת מדינה שכל הזמן מדברים בה על גלים.
אלכסנדר צינקר: גל ראשון, שני, שלישי, אני כבר לא זוכר איזה גל של עליה זה עכשיו.
אלכסנדר צינקר: תשיעי?
אלכסנדר צינקר: אנחנו צריכים לקבל חוק שיהיה חוק של קליטת עליה וכשבאים אנשים הם צריכים לדעת שיש חוק.
אלכסנדר צינקר: לא איזו החלטה של איזה שר שהיא היום החלטה כזאת ומחר משהו אחר.
אלכסנדר צינקר: צריך להיות חוק קבוע וכולם צריכים לדעת אותו.
צבי הנדל: חברת הכנסת מרינה סולודקין.
מרינה סולודקין: תודה רבה, צבי.
מרינה סולודקין: אני רציתי להדגיש שקודם כל ברכות.
מרינה סולודקין: למחברים של החוק, למשרד הקליטה ולצוות שעבדו על החוק וגם לכל המשרדים ששיתפו פעולה כדי שהיום תהיה לנו טיוטה של החוק.
מרינה סולודקין: אני לא רוצה בחוק את תמונת המצב של היום, את הפוטוגרפיה.
מרינה סולודקין: בגלל שזה לא מספיק.
מרינה סולודקין: חוק קליטת העליה שייך, אני חושבת, לחוקי יסוד, כמו חוק השבות.
מרינה סולודקין: בחוק הזה רציתי לראות גם דברים חדשים.
מרינה סולודקין: גם במדור השפה – אני לא מאמינה שאנחנו יכולים להביא אנשים לדעת שפה בלי שידורי שיעורים בעברית מ א' עד ת' בטלוויזיה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים סעיף כזה: שידורים של שיעורי עברית בטלוויזיה הממלכתית בחוק של קליטת העליה.
מרינה סולודקין: יש כאן סעיפים שאני גם רוצה לפתוח דיון עליהם.
מרינה סולודקין: זה לא רק דיור ציבורי.
מרינה סולודקין: אנשים, עולים חדשים, אחרי עשר שנים של עבודה בארץ מגיעים לגיל פנסיה ומקבלים קצבת זיקנה.
מרינה סולודקין: לא מקבלים כלום.
מרינה סולודקין: אני חושבת שבגלל שהם עבדו עשר שנים ושילמו ביטוח לאומי, אנחנו צריכים לחשוב ולהכניס לחוק גם פנסיות לעולים שעבדו בארץ עשר שנים ולא רכשו את זכויות הפנסיה.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שאנחנו צריכים להכין את החוק בשיתוף פעולה עם המשרדים.
מרינה סולודקין: במשרד השיכון עכשיו מתחילים את הרפורמה של הדיור הציבורי ובחוק החדש שלנו צריכים להכניס את הסעיפים של הרפורמה של החוק.
מרינה סולודקין: אני מאחלת לנו הצלחה וגם חושבת שאפשר לסיים את העבודה בחודש.
צבי הנדל: בחודש?
מרינה סולודקין: בחודש.
צבי הנדל: ולשבת על כל פרק בנפרד.
צבי הנדל: ולהוציא גם חוק רציני.
צבי הנדל: לא לטפל בשום דבר אחר?
צבי הנדל: חבר הכנסת גנדי ריגר, בבקשה.
גנדי ריגר: קודם כל, אני מסכים עם החברים שלי בוועדת העליה והקליטה ורציתי להוסיף משהו.
גנדי ריגר: כתוב בחוק תעסוקה ואני חושב שצריך להוסיף גם תעסוקה מקצועית.
גנדי ריגר: אנחנו יודעים שבאו עולים בגיל שכבר יש להם מקצוע, הם בעלי מקצוע.
גנדי ריגר: בגלל זה שאין שוויון, הם לא יכולים לקבל עבודה ותעסוקה מקצועית במדינה.
גנדי ריגר: זה חשוב למדינה וחשוב לעולים ואני חושב שפרק כזה צריך להיות גם בחוק עליה וקליטה: תעסוקה מקצועית.
צבי הנדל: לא הבנתי את השוויון.
צבי הנדל: סליחה, אולי הפסדתי משפט.
גנדי ריגר: לא הבנת?
גנדי ריגר: באו אנשים בעלי מקצוע.
גנדי ריגר: אין להם שפה, הם לא יודעים את החוקים במדינה, הם לא יכולים להשתלב בכל הדברים בזמן קצר.
גנדי ריגר: אנחנו צריכים לעשות משהו כדי לעזור להם לקבל מקום עבודה, בגלל שהם כבר בעלי מקצוע.
צבי הנדל: מה אתה מציע?