GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל אסף: יהיו מצבים שעולה חדש יקבל שתי תעודות.
יגאל אסף: תעודה אחת שהוא השתתף ותעודה אחת שרמתו אפס.
יגאל אסף: משרד החינוך הכניס קריטריונים חדשים.
יגאל אסף: המורים עברו הכשרה.
יגאל אסף: הבחינות נערכות עכשיו.
בוריס מפציר: נכון, אבל התוצאה שציינת היא לחלוטין לא מדויקת.
יגאל אסף: התלמידים יקבלו שתי תעודות.
יגאל אסף: הכתות באולפנים הן כתות הטרוגניות ולמורים יש בעיה קשה, שאתה מכניס לכתה - - -
צבי הנדל: על זה נעשה דיון, עם כל הכבוד, עם משרד החינוך.
צבי הנדל: רשות הדיבור לגב' מלה תבורי מלשכת הקשר.
מלה תבורי: אנחנו אחראים על העלייה ואנחנו רואים בעלייה ובקליטה תהליך רציף ומחובר.
מלה תבורי: הכנה טובה לעלייה גם מבטיחה קליטה יותר מוצלחת.
מלה תבורי: אתמול בערב דיברתי עם בחורה מטשקנט שדיברה עברית נהדרת.
מלה תבורי: שאלתי: כמה שנים את בארץ?
מלה תבורי: היא אמרה: ארבעה חודשים.
מלה תבורי: איפה למדת עברית?
מלה תבורי: – מה, את לא יודעת?
מלה תבורי: במרכז הישראלי בטשקנט.
מלה תבורי: ולא סיפרתי שאנחנו מפעילים את המרכז.
מלה תבורי: לכן, מה שניתן להשקיע בעולים טרם עלייתם ולהקנות להם את הכלים, בעיקר לשפה, הן במסגרת בתי-הספר היהודיים ובתי-ספר יום א' שאנחנו מפעילים עם משרד החינוך הישראלי, הן במסגרות של מרכזי תרבות ואולפנים של הסוכנות היהודית ושל גורמים ישראלים אחרים, זה נותן את הכלים לעולה להתחבר לחברה, לבית הספר, לזהות היהודית, וגם נותן פתח לקליטה מקצועית יותר מוצלחת, ואנחנו פתוחים לפתח ולחזק את הנושא הזה.
מלה תבורי: כנ"ל בנושא הסבה והכשרה מקצועית במסגרת טרום-קליטה, ובנושא הזה אנחנו גם בדיון עם משרד הקליטה, כאשר מה שניתן לספק לעולה כשהוא עוד לא טרוד בבעיות היום-יום כשהוא מגיע לארץ ומחכים לו פה עם קליטה אישית, זה יבטיח את הצלחת הקליטה וימנע חלק מהבעיות שהוזכרו פה.
מלה תבורי: לכן יש צורך לעבוד ביחד ולפתח את ההיבטים האלה.
יולי יואל אדלשטיין: דיברתי עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה שמבקש לתת לו שעתיים לטפל בענין העולים שמגיעים היום מאתיופיה, אבל הוא לא מבטיח כלום.
צבי הנדל: אני חולק גם על ידידי, אבל נדבר על כך בסוף הישיבה.
צבי הנדל: ההודעה שלך שאתה לא קולט את העולים זה בערך כמו שמשרד הבריאות הודיע שהוא מפטר את הרופאים.
צבי הנדל: הממשלה לא יכולה, בגלל מריבות פנימיות אצלה, להטיל את הבעיה בחוץ על אלה שמקבלים את הטיפול.
צבי הנדל: לכן אני גם לא כל-כך מסכים עם ידידי ראש העיר.
אלכסנדר צינקר: לצערי הרב, אחרי עשר שנים של עלייה גדולה, אנחנו מדברים היום כאילו אנחנו נמצאים בשנת 1990, שיש בעיה עם דיור, יש בעיה עם שפה ועם עבודה.
צבי הנדל: אבל בשביל היושר צריך לומר שבינתיים יש כמה עשרות אלפים שהבעיה שלהם נפתרה.
אלכסנדר צינקר: השאלה מי עשה את זה, הוא לבד או משרד הקליטה או גוף אחר.
אלכסנדר צינקר: לדעתי אין תוכנית ממשלתית לקליטת עלייה.
אלכסנדר צינקר: משרד הקליטה בסדר, והוא עושה מה שהוא יכול.
אלכסנדר צינקר: אבל היום ראש הממשלה הוא השר לקליטת עלייה, ואני חושב שבקדנציה זאת יש הזדמנות לעשות תוכנית ממשלתית לקליטת עלייה.
אלכסנדר צינקר: דיור סוציאלי.
אלכסנדר צינקר: בקצב של 2,000 יחידות דיור לשנה אנשים יצטרכו לחכות עוד עשרים שנה.
אלכסנדר צינקר: זה לא יילך כך.
אלכסנדר צינקר: לפני כמה ימים שמעתי שרוצים לקצץ בתקציב משרד הקליטה לשנת 2001.
אלכסנדר צינקר: מה יש לקחת שם?
אלכסנדר צינקר: לדעתי אנחנו צריכים לכתוב לראש הממשלה לא לקחת כסף מתקציב משרד הקליטה, כי אין שם שום דבר.
אלכסנדר צינקר: להיפך, חסרים בתקציב כמה מיליונים.
סופה לנדבר: קודם-כל אני רוצה להצביע על כמה נקודות ואחר-כך אגיד מה אני ממליצה לעשות.
סופה לנדבר: אני חושבת שנתקעו לנו כמה פרוייקטים, ואתחיל מילדים, כי נדהמתי כשראיתי פה את הנתונים על עליית הפשע בקרב בני-נוער.
סופה לנדבר: אני רוצה לחזק את ידי ראש העיר שלי.
סופה לנדבר: אנחנו משוויצים שחיפה, אשדוד, באר-שבע ונצרת עלית קלטו אחוז גדול ביותר של עולים חדשים ומדינת ישראל והממשלה לא תומכות בערים אלה.
סופה לנדבר: אני גם ממליצה, אדוני היושב-ראש, שניסע לאשדוד ונקיים שם ישיבת ועדה, ואחר-כך גם במקומות אחרים, כי אם לא יהיה תכנון מראש וטיפול שורש במצב הנוכחי, המצב יהיה קטסטרופלי בכמה מובנים, גם בקליטת עלייה, גם באבטלה וגם בדברים אחרים שלדעתי קשורים גם לעלייה, גם לרווחה וגם לכספים.
סופה לנדבר: באשדוד נשרו מבתי-ספר במשך שנה 600 ילדים, 40% מהם עולים חדשים, ואני חושבת שזה קורה לא רק באשדוד.
סופה לנדבר: מה קורה כשהילד לא נמצא במסגרת מייד לאחר שהוא עלה ארצה?
סופה לנדבר: הוא נמצא ברחוב, מקום ש"קולט" עלייה טוב מאד, ואנחנו יודעים שברחוב יש סמים, פשע, וזה דבר נוראי.
סופה לנדבר: אדוני סגן השר, אני רוצה להמליץ לך, ואני חושבת שהיושב-ראש החדש של הפורום הציוני יתמוך ברעיון שלי.
סופה לנדבר: אנחנו כהתאחדות יוצאי ברית-המועצות עשינו לפני שנה קייטנות לילדים, כי אנחנו חושבים שטוב שהילדים האלה יהיו במסגרת עם טיפול, שבה הם עסוקים בספורט, בלימודי מתימטיקה, פיסיקה, עברית, ועוד.
סופה לנדבר: אנחנו ממליצים לעשות אתנו פרוייקט, כי יש מקרים סוציו-אקונומיים קשים מאד ופנינו בקשר אליהם לעיריות.
סופה לנדבר: אבל כעת אני פונה אליך, תן כתף לפרוייקט הזה, ואנחנו נוכל לתת לחלק מהילדים להיות במסגרת ולקבל טיפול ראוי.
סופה לנדבר: בקייטנה הזאת היו גם שלושים ילדים יהודים מבית יתומים במוסקבה, שחלק מהם עלו אחר-כך לארץ.
סופה לנדבר: במסגרת היו 300 ילדים, של-100 מהם נתנו תמיכה כספית – מקרים סוציאליים, משפחות חד-הוריות שאינן מסוגלות לטפל בילד.
סופה לנדבר: אנחנו הבטחנו בוועדת העלייה והקליטה לארגוני העולים לקבל כסף בתחילת אפריל.
סופה לנדבר: עד היום אין כסף.
סופה לנדבר: אני לא מאשימה אותך, אבל אני אומרת שאם אין כסף אין פעילות, וכשאין פעילות יש הרבה מאד דברים לא רצויים.
סופה לנדבר: רופאים שפוטרו עד היום נמצאים במצוקה.
סופה לנדבר: התקשרו אלי כמה משפחות, כי הפסקת ההתמחות פירושה שאחר-כך הם יצטרכו להתחיל את ההתמחות מהתחלה.
סופה לנדבר: זה לא מקובל עלי.
סופה לנדבר: דבר נוסף, כל אלה שיש להם אישור לקבל סטיפנדיה שפירא – קליטה במדע - אין כסף לדבר הזה.
סופה לנדבר: יש תיקון לחוק הווטראנים.
סופה לנדבר: יש עוד כמה קטגוריות שלא הספקנו לתת להם את ההטבות ואני חושבת שמגיע לאותם אנשים לקבל את ההטבות האלה, כי הם היו חלק מחוק הווטראנים.
סופה לנדבר: חוק צ'רנוביל הוא חוק שכבר כמה שנים אנחנו לא מסוגלים להעביר אותו.
סופה לנדבר: לפני כמה ימים היינו כמה חברי-כנסת באירוע שבו נאסף כסף לאנשים שנפגעו בצ'רנוביל.
סופה לנדבר: כידוע, הם לא רק אמיצים, גיבורים.
סופה לנדבר: הם מנעו מהעולם אסון גדול שהיה יכול להתפשט, ואני חושבת שמגיעה להם תודה על מה שהם עשו.
סופה לנדבר: לימוד עברית.
סופה לנדבר: יכול להיות שאנחנו צריכים לעשות או חקיקה או משהו בתוך משרד הקליטה.
סופה לנדבר: קודם-כל בן-אדם צריך לעבור מבחן.
חנוך צמיר: זה כבר נכנס.
סופה לנדבר: המדינה משלמת כסף כדי שהעולה ילמד עברית אחרי שהוא עולה לארץ ולא כדי שהוא יעבוד ויתפרנס.
סופה לנדבר: צדק חבר-הכנסת נודלמן.
סופה לנדבר: באמריקה, בגרמניה ובקנדה ובאוסטרליה לומדים לא רק חצי שנה.
סופה לנדבר: אנחנו מדינה קולטת עלייה, ולדעתי המדינה צריכה לתת לעולה עוד חצי שנה של לימוד עברית מקצועית כדי שהוא יהיה מסוגל להגיד: אני רכשתי מקצוע במדינה שממנה עליתי, כאן אני אשתמש ביידע שרכשתי, אבל בעברית טובה.
סופה לנדבר: מאחר שכל הדברים שהזכרתי קשורים בכסף, אני לא רוצה להאשים עכשיו לא את אריאל שרון ולא את אהוד ברק.
סופה לנדבר: אבל כדי להביא לפתרון אנחנו צריכים כסף.
סופה לנדבר: ייתכן שצריך להקים ועדה משותפת לוועדת העלייה והקליטה ולוועדת הכספים, להזמין את ראש הממשלה אריאל שרון ואת שר האוצר.
סופה לנדבר: לא ייתכן שאנחנו לא נעשה נגדו סנקציות, כי לא יכול להיות שהשקיעו בכל הפרוייקטים האלה בעשור הזה סגנים, ממלאי-=מקום, ראשי ערים, חברי כנסת וגם אנשים מהשורה שרצו שהמדינה תקלוט את העולים.
סופה לנדבר: אלה דברים שצריכים להיעשות בשיתוף-פעולה, כי אחרת הוא יגיד שמיליון פרוייקטים יש לו בראש, ואצל עובדי משרד הקליטה או משרד השיכון, אבל אין להם פיתוח.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן שר הקליטה, קודם-כל שתהיה קליטה מוצלחת.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אני רוצה לגעת בשני נושאים: קליטה בבתי-מלון, וחינוך.
צ'אלצ'ו מנגסטו: גורמים רבים, בעיקר ראשי ערים, ראשי רשויות מקומיות, מדברים לאחרונה על מדיניות שגויה לפיה מפנים עולים יוצאי אתיופיה לבתי מלון, משפחות בנות שבע-שמונה נפשות בשני חדרים, וצפוף להם שם.
צ'אלצ'ו מנגסטו: לדעתי, השהייה בבתי-מלון היא יקרה מאד וגם מזיקה.
צ'אלצ'ו מנגסטו: לעולים אין שם תנאים נאותים, יש צפיפות בחדרים והילדים שצריכים ללמוד עברית, אין להם תנאים לכך.
צ'אלצ'ו מנגסטו: 1,500 עולים שוהים בבתי-מלון ובבתי הארחה בכל רחבי הארץ.
בוריס מפציר: 1,750.
צ'אלצ'ו מנגסטו: תודה על התיקון.
צ'אלצ'ו מנגסטו: עבור כל אדם משולם סכום של 930 דולר לחודש.
צ'אלצ'ו מנגסטו: לאחרונה שולם סכום של שבעה מיליון שקלים לבתי מלון ולבתי הארחה.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אנחנו בעד עלייה, אבל אנחנו לא בעד זה שהעולים ייזרקו ויידחסו במקום אחד.
צ'אלצ'ו מנגסטו: דבר שני, חינוך.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אדוני סגן שר הקליטה, אולי שמעת על ועדת אבקסיס שהוקמה לפני שנתיים על-ידי שר החינוך לשעבר.
צ'אלצ'ו מנגסטו: הוועדה ישבה וכתבה שורה ארוכה של המלצות.
צ'אלצ'ו מנגסטו: מדברים על כך שהמלצות ועדת אבקסיס ייושמו, אבל פרט לשתי המלצות שום דבר לא התקדם.
צ'אלצ'ו מנגסטו: זה לא פלא שהנשירה בקרב יוצאי אתיופיה היא הרבה יותר קשה.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אנחנו מבקשים להשקיע יותר בחינוך הילדים יוצאי אתיופיה, כי אם נשקיע בהם היום אחר-כך ההשקעה של המדינה תהיה קטנה יותר, ולא נצטרך להשקיע בעבריינים וכדומה.
צ'אלצ'ו מנגסטו: תודה.
שמואל אמסלם: אני מייצג את מלונות טבריה ואת העיר טבריה, בברכתו של ראש העיר והתאחדות בתי המלון.
שמואל אמסלם: אנחנו הגענו לכאן לפגישה עם שרת הקליטה לשעבר, במשבר שפקד את המדינה.
שמואל אמסלם: טבריה היתה העיר הראשונה שקלטה בחיבוק עולים מאתיופיה.
שמואל אמסלם: זאת אחת הערים הראשונות שנענו באהבה לקלוט עולים.
שמואל אמסלם: ולמה כל זאת?
שמואל אמסלם: כי נקלענו למצב מדיני מאד קשה, עם בעיות תעסוקה קשות מאד.
שמואל אמסלם: אין בעיר הזאת שום דבר חוץ מאשר תיירות ובתי מלון.
שמואל אמסלם: היום נסגרו בעיר למעלה מעשרה בתי-מלון.
שמואל אמסלם: משלחת של מכובדים ממשרד הקליטה באה לעיר, בחנה את האפשרויות לקלוט עולים, לא בבתי מלון עם 12 קומות ולא במגדלים, כי אם במתקנים שמתאימים לעולים.
שמואל אמסלם: לעיר הופנו עוד בשלטון הקודם כ-700 עולים, ומשום-מה ב-10 בינואר, ערב קליטת עולים במלון מסוים בטבריה - - -
בוריס מפציר: אתה מוכן לציין שמדובר במלון שאתה הבעלים שלו?
שמואל אמסלם: כן.
שמואל אמסלם: בשעה שמונה בערב הוטל וטו על טבריה.
בוריס מפציר: לא נכון, לא הוטל וטו על טבריה.
שמואל אמסלם: העולים לא הגיעו, לאחר שהיתה רשימה שמית שלהם.
שמואל אמסלם: בשנים 1991-1992 טבריה היתה בסיס קליטה לתקופה קצרה של שנה וכמה חודשים ופתרה בעיות של אבטלה עקב משבר המפרץ.
שמואל אמסלם: למדינה אין שום פתרון לעיר טבריה.
צבי הנדל: אבל אנחנו לא המדינה, אנחנו ועדת העלייה והקליטה.
שמואל אמסלם: גם למשרד הקליטה אין פתרון.
שמואל אמסלם: שמענו את כבוד השר אומר: היום יגיעו מאה עולים ואין לי איפה לשכן אותם.
שמואל אמסלם: בטבריה מחכים להם.
צבי הנדל: יש בעיה של כסף.
שמואל אמסלם: גם ענין הכסף מדבר פה בצורה מאד-מאד מכובדת.
שמואל אמסלם: אנחנו לא אכסניות, והיום משרד הקליטה משלם לאכסניות יותר מאשר לבתי מלון בטבריה.
שמואל אמסלם: למשל, בדימונה.
שמואל אמסלם: אבל אנחנו לא מדברים על כסף.
שמואל אמסלם: הכסף הוא נושא למשא-ומתן.
שמואל אמסלם: אנחנו לא באים לעשוק אף אחד, אנחנו באים לפתור בעיה של עיר שיש בה אבטלה גדולה ולאנשים אין שום תעסוקה אחרת.
שמואל אמסלם: הבעיה היא זמנית.
שמואל אמסלם: אני מאד מבקש מהגורמים הנוגעים בדבר לבחון מחדש את האפשרויות שיש בעיר הזאת ולמצוא פתרון גם לעולים וגם לעיר לתקופה מאד מוגבלת.
נחליאל דיסון: אני מתייחס לדף האחרון בחוברת שלפנינו – פעולות לעידוד העלייה.
נחליאל דיסון: אם אנחנו משווים את הדף הזה עם דף 34 – אומדן האוכלוסייה היהודית בפזורה - נראה שבצפון אמריקה מדובר על ששה מיליון יהודים, ואם אין שום פעולה לעידוד העלייה, משהו כדוגמת "נתיב" או מיפוי עולים פוטנציאלי, אני חושב שמן הראוי שהוועדה תקרא ליזום פעולה בכיוון הזה.
נחליאל דיסון: שכן אם העלייה חשובה, אז כדאי לפנות למקור פוטנציאל העלייה הגדול ביותר בעולם.
שמואל הלפרט: אני רוצה להודות לסגן השר על הסקירה המאלפת.
שמואל הלפרט: ידידי סגן השר, אני מתפלא שלא התייחסת לנושא של העולים הלא-יהודים מקרב העלייה.
שמואל הלפרט: בפרסומים שונים של משרד ראש הממשלה והלשכה הממשלתית לסטטיסטיקה מתפרסמות ידיעות ונתונים על 60% - 70% לא-יהודים מקרב העולים שמגיעים בזמן האחרון.
שמואל הלפרט: ציפיתי לשמוע ממך מהו אחוז הלא-יהודים מקרב העולים, כי המשאבים שלנו הם לא בלתי-מוגבלים, ואת המשאבים שיש לנו הייתי מעדיף שנפנה ליהודים מקרב העולים.
שמואל הלפרט: דיברו כאן על זהות יהודית.
שמואל הלפרט: אולי אנחנו בכלל מנסים ללמד זהות יהודית ללא-יהודים.
שמואל הלפרט: איזה ערך יש לזה?
שמואל הלפרט: חבר-הכנסת נודלמן אמר, בצדק: אני לא יודע מה קרה כאן.
שמואל הלפרט: ברוסיה הנוער לא השתמש באלכוהול ובסמים, וכאן כן.
שמואל הלפרט: אני רוצה ללמד זכות על העולים היהודים מרוסיה ולומר שגם בארץ הם לא משתמשים לא בסמים ולא באלכוהול, כי אלה שמשתמשים בסמים ובאלכוהול הם לא יהודים.
שמואל הלפרט: לפניי כתבה מהעתון "יתד נאמן" על מצבם של העולים הלא-יהודים ועל הסכנה למדינת ישראל.
ד”ר ברוך אייל: זכאי חוק השבות, בכל זאת.
שמואל הלפרט: אצטט רק כמה משפטים מדברים שכתב יוסף מנדלביץ' המפורסם לראש הממשלה: פעילים של הארגון האנטישמי "פאמיאט" ושל ארגונים אנטישמיים נוספים ברוסיה הצליחו להסתנן לארץ בגל העלייה הגדול במסווה של זכאי חוק השבות והם ממשיכים בפעילותם האנטישמית בישראל.
שמואל הלפרט: הם עצמם מבקשים לתקן את חוק השבות כדי לסתום את הפרצה בחוק המאפשרת את עלייתם.
שמואל הלפרט: גם השר שרנסקי לא מכחיש את זה והוא אומר: אין ספק שגורמים קרימינליים ואנטישמיים ניצלו את גל העלייה כדי להגיע לישראל, אולם זאת תופעה שולית.
שמואל הלפרט: השאלה, אדוני סגן השר, אם אתה מוכן לתת יד לתיקון חוק השבות, שימנע עלייתם של לא-יהודים למדינת ישראל.
שמואל הלפרט: כולנו הרי אוהבים את העולים, כולנו רוצים שהעולים יגיעו, כולנו יודעים שהעולים החדשים הם העתיד של המדינה, אבל עולים יהודים ולא לא-יהודים.
שמואל הלפרט: אודה לך מאד אם תתייחס לזה.
רונית רדא: אני רואה את הקליטה בשני שלבים.
רונית רדא: השלב הראשון הוא הטווח הקצר של העולים שמגיעים מאתיופיה לארץ.
רונית רדא: יש לי תחושה שההיערכות היא לא מספיק טובה.
רונית רדא: עומדים להגיע מאה עולים ולא יודעים איפה לשכן אותם.
רונית רדא: אני חושבת שדרוש תכנון מחדש גם מבחינת תוכניות וגם מבחינה תקציבית ולראות איפה למקם אותם.
רונית רדא: הבעיה של העולים לטווח ארוך היא השפה, במעבר ממרכזי קליטה, מחצרות יסף או מכל מיני מקומות.
רונית רדא: המעבר הוא לא כל-כך טוב מפני שהוא לא רציף בתוכנית.
רונית רדא: תוכנית חינוכית, למשל, כשעוברים מהאולפן ליישוב קבע שם משתבשת הקליטה.
רונית רדא: פה צריך לשים דגש איך אפשר להקל על העולים כדי לבנות תוכנית עם רצף.
צבי הנדל: ידידי נציג האוצר, אני רוצה שתתייחס לכמה נקודות, ואל תהסס להגיד שאתה לא בקי בענין הזה ואתה תבדוק.
צבי הנדל: למה האוצר מתנגד מסורתית לבנייה להשכרה, שלא מתקציב המדינה, דבר שיכול להכניס כסף עצום למדינה, גם בהפעלת הקבלנים סוף-סוף הבנייה תצא ממיתון – אלף ואחד דברים.
יולי יואל אדלשטיין: הוא לא הכתובת לשאלה הזאת.
צבי הנדל: לא חשוב, אני רוצה לשמוע תשובה.
צבי הנדל: אם לא, תעביר את השאלה הלאה.
צבי הנדל: שאלה שנייה שאני רוצה שתתייחס אליה, אלא אם כן אתה יותר מעודכן ממני, בזכות הטלפונים, לגבי תקציב לעלייה מאתיופיה.
צבי הנדל: בשלב זה נעזוב את השאר.
רוני ארד: לשאלתך בענין תקציב משרד הקליטה לגבי בנייה לא תקציבית, שקשור יותר למשרד השיכון, אני לא יכול להתייחס לזה.
רוני ארד: אני רק אגיד מה אמרנו היום בישיבה בדרג המקצועי במשרד הקליטה.
רוני ארד: צריך להבין שהעלות של העלייה הזאת היא לא 10 או 20 מיליון, וגם לא של 50 מיליון.
רוני ארד: זו עלות שיכולה להגיע למעלה מ-100 מיליון.
רוני ארד: מדובר פה בסכומי מקרו.
רוני ארד: גם הבקשה הזאת של משרד הקליטה, צריך להבין שמבחינת הדרג המקצועי יש דברים שהדרג המקצועי לא יכול להחליט עליהם, וזה מה שנאמר.
רוני ארד: זה לא שאנחנו מתנגדים לתת כסף.
רוני ארד: כדרג מקצועי יש סכומים שעליהם אנחנו לא יכולים להחליט.
רוני ארד: הדרג המקצועי יכול להחליט שהוא מסכים.
צבי הנדל: אתה הסכמת?
רוני ארד: אני לא מוסמך.
צבי הנדל: אגף התקציבים באוצר הסכים להוסיף לתקציב את הקליטה הבלתי-מתוכננת של כמאה עולים לשבוע מאתיופיה?
רוני ארד: אגף התקציבים לא רשאי להוסיף כסף.
רוני ארד: הוא צריך לקבל הנחיה מהשר.
צבי הנדל: אני ודאי יודע איך זה עובד.
צבי הנדל: האם אגף התקציבים אמר לשר האוצר: זה ראוי, כי זה לא היה מתוכנן, זה דבר חדש?
צבי הנדל: או שהוא אמר: מה פתאום?
צבי הנדל: יש להם כסף, שיקחו מהתקציב שלהם?
רוני ארד: עוד לא התקבלה החלטה אצל השר.
רוני ארד: אנחנו היינו אצל השר בשבוע שעבר.
צבי הנדל: מדי שבוע מגיעים 100 עולים מאתיופיה.
צבי הנדל: זאת עלייה שלא היתה מתוכננת בתקציב.
צבי הנדל: שאלתי היא, כשאגף התקציבים שמע את הבעיה הזאת, הוא הודיע לשר שזה אכן נכון וצריך להוסיף תקציב, או לא?
רוני ארד: השר יודע על כך.
רוני ארד: אנחנו הצגנו לשר את כלל התמונה.
רוני ארד: להגיד לך שידעתי שביום שלישי מגיעים עולים ואין איפה לקלוט אותם עכשיו – לא ידעתי.
רוני ארד: אני מתאר לעצמי שהיו מודיעים לי.
בוריס מפציר: מספטמבר.
רוני ארד: מספטמבר אנחנו מכירים את הבעיה.
רוני ארד: דיברנו על כך גם עם השרים של הממשלה הקודמת.
רוני ארד: זה היה ידוע לשר האוצר.
רוני ארד: אבל צריך להבין, אין היום מקור תקציבי שאתה יכול לקחת אותו אוטומאטית.
רוני ארד: כשאתה מחליט היום להוסיף למשרד הקליטה 50 או 100 מיליון שקל, אתה צריך למצוא מקור תקציבי.
רוני ארד: אנחנו ברמה של הדרג המקצועי לא מוסמכים להצביע על מקור.
רוני ארד: יגידו לנו לקחת ממשרד החינוך, ניקח ממשרד החינוך.
רוני ארד: יגידו לנו לקחת ממשרד הקליטה, ניקח ממשרד הקליטה.
צבי הנדל: אבל אתם כן מוסמכים להצביע על סעיפים בלתי-מנוצלים בתקציב, שבדרך-כלל אתם - - -
רוני ארד: אני אומר עוד פעם, אנחנו הבאנו לשר האוצר את העלות ומה זה אומר.
רוני ארד: ברור שאם השר היה מבקש מאתנו להצביע כרגע, היינו מצביעים מאיפה, אבל כרגע אין לנו שום הנחיה מאיפה לקחת את התקציב.
בוריס מפציר: אני רוצה להתייחס למה שחברי רוני ארד אמר בענין עולי אתיופיה ולהתחיל מטבריה.
בוריס מפציר: בואו נעשה את הדברים פשוטים מאד, ואני מתכוון למר אמסלם.
בוריס מפציר: 750 עולים נמצאים בבתי מלון בטבריה.
בוריס מפציר: בתי המלון האלה אינם מקובלים עלינו מבחינה מקצועית לשמש כמרכזי קליטה לניהול משק בית עצמאי.
בוריס מפציר: מזה שלושה חודשים אנחנו מנסים לאתר בטבריה אתר שיכול לשמש כמרכז קליטה.
בוריס מפציר: ראש העיר יודע על כך, כי דיברנו אתו.
בוריס מפציר: אחד המקומות הוא מקום שאתה מייצג.
בוריס מפציר: מי שיציע לנו מקום ראוי מבחינה מקצועית במחיר שכבוד ראש העיר אשדוד ציון כאן, קרי – 600 דולר למשפחה, אני יכול להבטיח מיד שכבר עכשיו אנחנו מוכנים לחתום על זה.
בוריס מפציר: צר לי, אבל ההצעה האחרונה שהגיעה ממך היא הרבה-הרבה יותר גבוהה ממה שאנחנו יכולים לשלם.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני המנכ"ל, סליחה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב שוועדה בכנסת הוא מקום ראוי לנהל משא-ומתן מסוג זה.
יולי יואל אדלשטיין: את שאר הדברים אגיד בפורום אחר, אבל אני לא חושב שזה המקום למשא-ומתן.
צבי הנדל: זה לא משא-ומתן, זאת אמירה.
בוריס מפציר: אני מקבל את זה.
בוריס מפציר: לכן, כאשר אנחנו מקבלים הצעה בשם בתי מלון בטבריה, אני מבקש לומר שההצעה לא ישימה מבחינה תקציבית ואנחנו פשוט לא יכולים לעמוד בה.
בוריס מפציר: לגבי האמירה של משרד האוצר, יש לנו איפה לקלוט את עולי אתיופיה.
בוריס מפציר: כפי שאמרנו, הסוגייה היא תקציבית וברגע שהסוגייה התקציבית תיפתר – אנחנו מטפלים בה החל מחודש ספטמבר – אנחנו יכולים לרוץ קדימה, כולל טיפול בכל מה שמכונה המעטפת.
צבי הנדל: תודה לכל הדוברים.
צבי הנדל: אמרתי בתחילת הישיבה שאני בבחינת תלמיד שלומד, אני בתחילת הדרך.
צבי הנדל: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שעלו תוך כדי השיחה וגם לכמה דברים שעלו לפני-כן.
צבי הנדל: אחד מהם כבר אמרתי בקריאת ביניים, והוא העלייה מאתיופיה.
צבי הנדל: אני מאד מזדהה עם הדובר שמייצג את ארגון "מכנף דרום לציון".
צבי הנדל: לא הכרתי אותו לפני-כן ולא ידעתי מה דעתו, אבל הקליטה בעיניי במקום כמו חצרות יסף ודאי ראויה.
צבי הנדל: אין לי מושג אם יש שם בעיה עם המועצה האזורית.
חנוך צמיר: מטה אשר.
צבי הנדל: אתם הבעיה?
צבי הנדל: בכל מקרה, בעיניי זה ודאי גרוע יותר לגור בבית מלון מאשר במקום כזה, על-פי דעת האתיופים, שלא רק ממנו שמעתי את זה.
צבי הנדל: לא הכרתי אותו קודם ושמעתי זאת ממנו פעם ראשונה.
צבי הנדל: חוץ מזה, צברנו קצת ניסיון.
צבי הנדל: העלייה מאתיופיה לא התחילה אתמול וראינו מה גרם אכלוס העולים מאתיופיה בבתי מלון בנתניה ובכל מקום אחר בתקופה שכנראה לא היתה ברירה, ומה זה גרם בקראוונים, שכל-כך אהבו להשמיץ אותם.
צבי הנדל: אני חושב שהקליטה בקראוונים, בקהילה, הצליחה הרבה יותר, אבל אשמח לשמוע אם זה אחרת.
צבי הנדל: אני ישבתי עם שני החברים הנכבדים מטבריה לפני ששמעתי את המנכ"ל ועניתי פחות או יותר מה שאתה אמרת, שאני נגד קליטה בבתי מלון, אבל אם מלון הופך למרכז קליטה, זה נראה לי הרבה יותר הגיוני ולכן חשבתי שאפשר להעלות את הנושא הזה פה.
צבי הנדל: אבל אני שומע שבינתיים גם התשובה של המשרד היא כזאת, כך שוודאי כיוונתי לדעת גדולים.
צבי הנדל: לימוד עברית.
צבי הנדל: הייתי מאד מעוניין לשמוע הצעות של המשרד.
צבי הנדל: אני לא רוצה לתת פה עצות.
צבי הנדל: אני לא רוצה עכשיו ברגע אחד להגיד לך מה נראה ומה לא נראה.
צבי הנדל: אני מאד מבקש לתת לזה משקל יתר, כי כבר אמרתי את מה שהיה צריך להגיד בענין לימוד עברית, והייתי רוצה לקבל איזו שהיא תוכנית שנדע להתייחס אליה, אם צריך להועיל, לעזור וכו'.
צבי הנדל: לימוד יהדות, שעליו דיברה גב' תבורי מ"נתיב", שמוטב שכל ההכנה תיעשה בחוץ-לארץ ואז היא תקל על העולה שמגיע לארץ.
צבי הנדל: ודאי שכולנו מסכימים וזה ראוי.
צבי הנדל: אני כן הייתי עושה הבחנה בין יהדות, למרות שהסוכנות היהודית מצד אחד ומשרד הקליטה מצד שני, אבל המטרה צריכה לערבב כל מיני דברים.
צבי הנדל: אתה בעצמך אמרת שלפעמים יש חלוקות בלימוד עברית, כשזה נותן את הטיול וזה נותן את המורה וזה נותן את החדר, וכו'.
צבי הנדל: אם הייתי צריך לחלק, בחשיבה של מדינת ישראל, ולתת את המשקל הראוי לזהות יהודית ולעברית, הייתי נותן מנת זהות יהודית הרבה יותר גדולה בחוץ-לארץ, כי שם זה גורם גם לביטול נישואי תערובת, גם ליתר מוטיבציה ציונית.
צבי הנדל: בביקורי הקצר בארגנטינה ראיתי איזה הבדל תהומי יש בין מי שהוא בעל זהות לאומית, והוא הרבה יותר ציוני בגלל זה, ובין מי שאיננו בעל זהות לאומית.
צבי הנדל: לכן בישראל הייתי נותן משקל יותר לעברית.
צבי הנדל: אבל מאחר שהחלוקה היא לא כמו שאני רוצה, וכל משרד עוסק בתחומו הוא, חשוב שנדע שהנושא של הזהות היהודית הוא לא ענין דתי.
צבי הנדל: אתה אמנם לא ענית לחבר-הכנסת הלפרט, אבל מהנתונים הגלובליים שבידי עולה שבערך 50% מהעולים מברית-המועצות לשעבר הם לא-יהודים, אבל 80% עד 90% מהלא-יהודים מרגישים יהודים ורוצים להיות יהודים, חשבו עד עכשיו שהם יהודים.
צבי הנדל: וכ-10% עד 20% מתוך החצי הזה שבאמת לא רוצים לשמוע בנושא.
צבי הנדל: הם גם עושים את השם הרע הכולל על רוב שהוא לא כזה.
צבי הנדל: לכן כשאנחנו נצליח לתת לא ל-10%-20% האלה שהם אנטי בצורה כזאת או אחרת, אלא לאלה שהם לא אנטי והם באו לישראל כי חלק מהם חשבו שהם יהודים - לתת להם שיעורים בזהות יהודית, זה גם יקרב אותם לפעולות הגיור שיפתרו לנו את הקוטביות ואת המרחק שיש.
צבי הנדל: אחרי הכל אני אומר שמי שכבר הגיע לישראל, עברית היא מעל הכל, כי זה הבסיס להידברות היומית המינימלית.
צבי הנדל: דבר אחרון ובזה אסיים – עולי אתיופיה - למרות שרשמתי לי עוד נקודות, אבל נשאיר גם חלק מהדברים לפעמים הבאות.
צבי הנדל: אני מאד מבקש ממך במעמד זה כאן בוועדה, שגם אם בעיית העלייה של העולים מאתיופיה לא תיפתר בשעתיים הקרובות, קבל על עצמך, כמו שכבר הסתבכת עד היום כל שבוע עם מאה העולים הבלתי-מתוקצבים וחתמת הסכמים עם בתי המלון ובתי הארחה, אז תסתבך עוד קצת, ואני מוכן לעזור ולהירתם ולהפעיל את כל הלחץ האפשרי, ואם יש צורך גם את ועדת הכספים, על-מנת שהבעיה תיפתר ושהיא לא תישאר רק על הכתפיים שלך.
צבי הנדל: אם תיעתר לבקשתי, אני מאד אעריך את זה.
יולי יואל אדלשטיין: תודה אדוני.
יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל אני מודה לכולם על הסבלנות.
יולי יואל אדלשטיין: זה קורה לי כל פעם שבכל סקירה, בישיבת הכנה עם הצוות שלי אני אומר:
יולי יואל אדלשטיין: היום אני אקצר על-מנת שגם חברי הכנסת ונציגי הארגונים וכל הנוכחים יוכלו להתבטא.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי לא יוצא לי לקצר רק מסיבה אחת, שבאמת כל הדברים בעיניי מאד-מאד חשובים ואני מאד פוחד שאם אני לא מזכיר תעסוקה, אז אני לא נותן חשיבות לתעסוקה, ואם אני לא מזכיר דיור, אז אני מתחמק מתשובות.
יולי יואל אדלשטיין: כך זה יוצא ואתכם הסליחה.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי כמה נקודות לחברי הכנסת הנוכחים אני אענה, ודאי לא אגיד דברים כשהם לא נמצאים, אבל התייחסות לסוגייה אחת שאני מאד שמח שהעליתי אותה והיא זכתה להרבה התייחסות, הוא הנושא של עברית.
יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל אנחנו יכולים לומר בגאווה שחלק גדול מן הרעיונות שצצו כאן בעצם מיושמים כבר.
יולי יואל אדלשטיין: כמו הנושא של אולפני המשך, שאנחנו קראנו לזה הזדמנות שנייה.
חנוך צמיר: כרגע זה מושבת כי אין תקציב לזה, אבל כרעיון זה מורץ.
יולי יואל אדלשטיין: הרצנו את זה בפועל.
יולי יואל אדלשטיין: ביקרנו שם ואפילו העברתי חצי שיעור באחד המקומות.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא הזה הוא נכון ומה שמעכב את המשכו זה הנושא התקציבי, שאליו עוד אגיע.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא של מבחנים כבר מיושם בתיאום עם משרד החינוך.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא של הארכת זכאות לאולפן, כפי שאמרתי, מיושם, כי חצי שנה אולפן לא היה מקובל עלינו.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, אני שמח שהיתה היענות, והייתי מציע, ברשותך אדוני היושב-ראש, שנמצא פעם מסגרת בוועדה כשיבואו גם גורמים מקצועיים ולא אני אתן תשובות במקומם – משרד החינוך, הסוכנות היהודית – נקיים דיון ונשאל מה הן שיטות ההוראה, למה וכמה ואיך הם מעריכים את ההישגים, וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: היו מספר שאלות בנושא הכנה, או טרום-קליטה.
יולי יואל אדלשטיין: בעוד כשעתיים אנחנו ניפגש עם ראשי הסוכנות והצוות המקצועי שלהם על כל הנושא הזה של פעילות משותפת שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: אני רק רוצה לציין לצורך חזרה על הנקודה, שאנחנו משרד הקליטה אמונים על קליטת העולים בארץ, וודאי שאין לנו לא שלוחות ולא נציגים בחוץ-לארץ, וגם אין לנו אינטרס לפתוח שלוחות.
יולי יואל אדלשטיין: אבל בהתבסס על הגורמים המקצועיים שפועלים שם – הסוכנות היהודית, לשכת הקשר – אנחנו מוכנים לשתף אתם פעולה, וזה מביא אותי לשאלה של חבר-הכנסת הלפרט.
יולי יואל אדלשטיין: במסגרת אותה מדיניות אנחנו לא קובעים זכאות לעלייה.
יולי יואל אדלשטיין: אנשים שנקבעו כזכאים לעלייה והגיעו לכאן, לא חשוב מי יהיה שר הקליטה --
שמואל הלפרט: אתם יכולים להמליץ על תיקון חוק השבות.
יולי יואל אדלשטיין: -- רק שנייה.
יולי יואל אדלשטיין: האדם הכי ליברלי, או הכי קפדן, אני מניח שעדיין כל אחד וכל אחת, ברגע שיגיעו העולים, ירצה לתת להם מענה.
יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, אני מניח שבמסגרת הישיבות שלנו עם הסוכנות היהודית יעלו אי-אלו דברים בנושא עידוד העלייה ושם אני אמסור את ההמלצות שלי, ואני חושב שיש לנו בהחלט על מה לדון עם הגורמים המקצועיים שפועלים הן ברחבי ברית-המועצות לשעבר והן באתיופיה לגבי עידוד העלייה למדינת ישראל, למה, כמה ומי.
יולי יואל אדלשטיין: במסגרת תיקון חוק השבות, הקולגות הפרלמנטריים שלי שנמצאים כאן, הם אמונים על החקיקה.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי שלמשרד הקליטה אין מנדט לצאת עם חקיקה בנושא חוק השבות.
יולי יואל אדלשטיין: אף אחד לא שם אותנו מטעם הממשלה לפקח על חוק השבות.