GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגי בן-שמאי: אם אתם רוצים מוזיאון - אפשר להקים רק מוזיאון אחד ולא יקימו 20 מוזיאונים - אז זה מתקבל על הדעת.
חגי בן-שמאי: אז תעשו חוק האומר שיקימו מוזיאון.
חגי בן-שמאי: אני רוצה להוסיף על מה שאמרה נציגת משרד המדע, התרבות והספורט.
חגי בן-שמאי: היא דיברה בדיוק על הנקודה החשובה מאוד של תאגיד על-פי חוק.
חגי בן-שמאי: יד בן-צבי הוא תאגיד על-פי חוק.
חגי בן-שמאי: גברתי, יש לנו שנה-שנה מאבקים על גודל התקציב.
חגי בן-שמאי: תאגיד על-פי חוק לא מבטיח שום דבר.
חגי בן-שמאי: הוא רק מבטיח שאנחנו רשומים בספר החוקים והוא מבטיח כמה דברים לגבי הדיווחים שלנו, לגבי מעמד הבקשות שלנו.
חגי בן-שמאי: יפה.
חגי בן-שמאי: אבל האם את חושבת שזה חוסך מאיתנו את המאבקים השנתיים להשגת תקציב?
חגי בן-שמאי: אני אומר לך: לא.
חגי בן-שמאי: העקומה של ההשתתפות הממשלתית בתקציב יד בן-צבי מיום שהיא הוקמה בשנת 1969 ועד היום היא בירידה מתמדת.
חגי בן-שמאי: כל תאגיד על-פי חוק יגיד לך את זה, כולל האוניברסיטאות.
חגי בן-שמאי: כך שגם הדבר הזה לא מבטיח.
חגי בן-שמאי: אם עושים חוק אז צריך לתת מעמד בחוק לגופים מתוקצבים שיענה על הצרכים שלהם, ולא שיקימו עוד איזה "פיל לבן", שזה בדיוק מה שהצעת החוק תעשה.
חגי בן-שמאי: יש פה מסגרת ענקית, עם מנכ"ל ועם כל מיני דברים, ואין פה מלה אחת על הצרכים האמיתיים.
חגי בן-שמאי: כל הגופים האלה, כמו "בהלצ'ין" וכמו מכון בן-צבי עושים במגזרים שונים את מה שצריך לעשות, תוך קשיים.
חגי בן-שמאי: אני האחרון שיאמר שלא צריך תקציבים נוספים.
חגי בן-שמאי: אנחנו עושים את המאבק מידי שנה בשנה.
חגי בן-שמאי: מעבר לעובדה שיש את כל הגופים האלה, הצעת החוק הזאת מדברת בכלל על דברים לגמרי אחרים.
חגי בן-שמאי: היא לא מדברת על הנושא שעומד על סדר היום, זאת אומרת על הצורך לעגן בתקציב, בחוק ההסדרים.
חגי בן-שמאי: דרך אגב, אפשר לסדר גם את זה שלא יהיה מאבק שנה-שנה, אך לא באמצעות חוק שייצור איזה מין קליפה ענקית כזאת שאף אחד לא יודע בעצם לשם מה בדיוק היא הוקמה ובאיזה תוכן למלא אותה.
נעמי בלומנטל: תודה אדוני.
נעמי בלומנטל: אני קצת מתפלאת על הגישה שלך, אני מוכרחה לומר.
נעמי בלומנטל: אני מאוד מעריכה את העבודה שאתם עושים, ואתה נתת לנו יריעה רחבה מאוד של הפעילות שלכם, אבל נראה לי שאתם עוסקים גם בקהילות אחרות, לא רק בקהילת יהודי אתיופיה.
נעמי בלומנטל: נראה לי גם שמן הראוי מצידך, כמו גם מצד כולנו, לשמוע גם מה בני העדה, שחלקם מיוצגים כאן, חושבים.
נעמי בלומנטל: עם כל הכבוד לפעילות שלכם, אני לא חושבת שבזה שיהיה מרכז שבו בני העדה ירגישו יותר הזדהות בכך ייגרע חלקכם.
נעמי בלומנטל: בעיני יש בגישה שאתה הבעת פה מין נימה מסויימת של התנשאות, ש"אני יודע יותר טוב מה טוב לבני העדה".
חגי בן-שמאי: אני לא אמרתי דבר כזה, בשום אופן לא.
חגי בן-שמאי: אני גם לא חושש לחלקנו.
נעמי בלומנטל: אבל זה מה שיוצא.
נעמי בלומנטל: אמרתי לך, אדוני, שהצעת החוק היא לגמרי ראשונית.
נעמי בלומנטל: נלביש אותה עור וגידים לאור מה שאנחנו נשמע פה, הן מבני העדה והן מהאנשים המקורבים לנושא.
נעמי בלומנטל: אדרבא, הכל פתוח.
נעמי בלומנטל: לא באתי ואמרתי: בואו עכשיו נכין את הצעת החוק לקריאה ראשונה, כזה ראה וקדש.
נעמי בלומנטל: עדיין לא קבענו מה המבנה ולא הכתבנו דבר.
נעמי בלומנטל: להיפך, אני פותחת את היריעה.
נעמי בלומנטל: אני נהנית לשמוע את הדברים, וכך אני חושבת שכולנו, לראות ולבחון היבטים שונים.
נעמי בלומנטל: אבל לבוא ולומר מלכתחילה לא?
נעמי בלומנטל: עם כל הכבוד, אתם נקראים "מכון בן-צבי".
נעמי בלומנטל: אתם לא נקראים "מכון מורשת יהדות אתיופיה".
נעמי בלומנטל: זה דבר קטן, אבל גם הוא חשוב.
נעמי בלומנטל: אבל אתם אומרים: אנחנו עושים עבודה מצויינת ותנו לנו לעשות את העבודה שלנו.
חגי בן-שמאי: אני אומר: תני ל"בהלצ'ין", תני לכל אחד.
חגי בן-שמאי: תני ל"בהלצ'ין" עוד 2 מיליון שקל, תני לי רק עוד 100,000 שקל.
חגי בן-שמאי: אני לא אתמקח איתך פה על הסכומים.
חגי בן-שמאי: זה מה שאני אומר.
נעמי בלומנטל: הבנתי את הגישה שלך.
נעמי בלומנטל: אני לא חושבת שאנחנו צריכים לשלול הקמה של מה שמבקשים בני העדה.
נעמי בלומנטל: זה שמתקיימים מכונים שונים או עמותות שונות, הדברים אינם מתנגשים זה בזה.
מיכאל קורינלדי: יש לי הצעה מעשית שרציתי לומר במשפט אחד.
מיכאל קורינלדי: הייתי מציע שתוקם ועדת היגוי, עם מספר מצומצם של חברים, שתלמד את הנושא ותציע את ההצעות המתאימות.
מיכאל קורינלדי: (הישיבה הופסקה בין 14:15-14:25)
30095: קודם כל, אני מאוד מברך על הצעת החוק הזאת.
30095: סוף סוף מגיע לעדה בית מורשת שמעוגן על-ידי החוק.
30095: זה מאוד חשוב לנו.
30095: מכון בן-צבי לא יכול להחליף את הצעת החוק הזאת או את הקמת בית המורשת.
30095: הם עשו עבודה יפה אבל יש לנו גם מחלוקת עם חלק מהמחקרים שלהם,
30095: למשל עם המחקר של מר סטיב קפלן.
30095: אבל אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה, לתוכן המחקר וכן הלאה, זה לא המקום.
שושנה בן-דור: הוא לא עשה את זה במסגרת מכון בן-צבי.
30095: לפי דעתי מכון בן-צבי לא יכול להחליף את מה ש"בהלצ'ין" עושה ואת הצעת החוק.
30095: אם הצעת החוק הזאת תעבור ויוקם בית המורשת ולצידו האנדרטה - זה לא רק נכס ליהודי אתיופיה אלא זה נכס לעם ישראל ולעם היהודי כולו.
30095: יש לנו היסטוריה עשירה ותרבות עשירה, שכל העם היהודי יכול להיות גאה בזה.
30095: זה יכול להיות מאוד חשוב.
30095: לכן אני קורא למשרד המדע, התרבות והספורט ולשר העומד בראשו להסיר את התנגדותם, לתמוך בחוק הזה ולהריץ את העניין הזה, לטובת קידום המורשת.
עדנה הראל: אני חייבת להבהיר שזה התנגדות ממשלה ולא התנגדות של המשרד שלנו.
עדנה הראל: התנגדות הממשלה מחייבת את כל משרדי הממשלה.
נעמי בלומנטל: המשרד לקליטת עליה תומך.
עדנה הראל: בניגוד לעמדת הממשלה.
רוני ארד: אמרנו גם בדיון הקודם שלמשרד לקליטת עליה יש עמדה עצמאית מאוד.
מיכאל קורינלדי: הממשלה עכשיו התחלפה.
עדנה הראל: אז צריך להביא את זה שוב לוועדת שרים לחקיקה.
עדנה הראל: כרגע עמדת הממשלה מבחינה פורמלית היא להתנגד.
עדנה הראל: פקידי הממשלה מחוייבים להחלטות הממשלה כל זמן שלא הוחלט אחרת.
אלי בן-גל: אני מציע להוציא את הציוּן הזה של ירושלים.
אלי בן-גל: אם מחר ערפאת יבוא ויגיד לנו שבכל הדורות הם חולמים את ציון, אז נוותר על ארץ ישראל כי זה החלום שלו?
אלי בן-גל: כפי שהאשכנזים אמרו "ציוֹן", יהודי אתיופיה אמרו "ג'רוזלם".
אלי בן-גל: יש בירושלים 120 משפחות ממוצא אתיופי ואין בה קייסים.
30095: יש 260 משפחות ממוצא אתיופי בירושלים.
אלי בן-גל: יהודי אתיופיה ראו את שיבת ציון כחזרה לג'רוזלם.
אלי בן-גל: יש על זה מחקר.
אלי בן-גל: בירושלים שבה נמצאים כל המוזיאונים, 44 מוזיאונים, וכל המרכזים אני חושב שיש סכנה שדווקא שם ישכחו את קיום המרכז.
אלי בן-גל: כשנפגשנו לפני שנתיים עם שר התשתיות הלאומיות דאז, מר אריאל שרון, הוא אמר לנו בעניין זה: קחו עיר חזקה, כמו רחובות או רמת-גן, עיר שיכולה להחזיק את זה ויש לה עניין שיהיה מוזיאון.
אלי בן-גל: פה ישכחו אתכם.
אלי בן-גל: לכן אני מציע לא להכריז בעניין זה התחייבות על ג'רוזלם אלא להתייחס לג'רוזלם במובן של ארץ ישראל.
אלי בן-גל: הצעת החוק הזאת של חברת הכנסת נעמי בלומנטל היא הכרח והיא דחופה.
אלי בן-גל: יש החלטת ועדת שרים לענייני קליטה מלפני 5 שנים עם התחייבות ויש החלטות שהצליחו להוציא מהבג"ץ.
אלי בן-גל: זה לא שינה את הדברים.
אלי בן-גל: ידידי מר יעקב פרי אמר לי שהוא מוכן בשם "סלקום" לממן את התכנון.
אלי בן-גל: כמו כן יש לנו תורם בברזיל שהבטיח מיליון דולר לתוכנית הזאת.
אלי בן-גל: שניהם יחד, "סלקום" והמיליונר מברזיל, התנאי שלהם להיכנס למשא ומתן על אפשרות של תמיכה הוא קודם כל לדעת מה הממשלה עושה.
אלי בן-גל: לכן חשובה לנו המחוייבות בחוק.
אלי בן-גל: אני יודע שהממשלה לא תבנה אבל הסמכות שהיא נותנת, הגג שהיא נותנת, זה הכרחי כדי שנתחיל.
אלי בן-גל: אנחנו כבר משנת 1994 מסתובבים כמו כלב אחרי זנבו והחוק הזה, עם כל השינויים ההכרחיים שחייבים להכניס בו, שדיבר עליהם פרופ' קורינלדי, יוכל לקדם אותנו קדימה אם נפעל ביחד.
אלי בן-גל: כמנהל מוזיאון בר-דוד אני עובד בשיתוף הדוק עם משרד המדע, התרבות והספורט , שבונה אצלי אגף נוער.
אלי בן-גל: אבל בנושא הזה הממשלה לא תיתן את התקציב לבניית המוזיאון.
אלי בן-גל: היא צריכה לתת את החסות החוקית.
מיכאל קורינלדי: וגם תקציב להפעלה.
שלמה ונטורה: אני מנהל תחום מורשת במשרד החינוך.
שלמה ונטורה: קודם כל, אני רוצה להעלות על נס את פועלה ותרומתה של חברת הכנסת נעמי בלומנטל, שתיכתב בספר ההיסטוריה של מורשת קהילות ישראל מארצות האיסלם וספרד.
שלמה ונטורה: היא דואגת ורותמת הרבה חברי כנסת לעודד את קהילות ישראל מארצות האיסלם ומספרד.
אבשלום וילן: אתה יכול להגיש את זה בכתב בבקשה?
שלמה ונטורה: אני יכול בהחלט.
שלמה ונטורה: היות והיא לא נמצאת אני מרשה לעצמי לומר לזכותה את הדברים האלה.
שלמה ונטורה: ישבתי פה כבר ב-4 ישיבות וכל פעם לגבי קהילה אחרת.
שלמה ונטורה: יהדות אתיופיה מוכרת לי מאוד כבאר-שבעי.
שלמה ונטורה: נמצא שם מרכז יהדות אתיופיה, שהייתי בין התורמים להקמתו, מטעם יד ושם.
שלמה ונטורה: חברת הכנסת נעמי בלומנטל, אמרתי שבספרי ההסטוריה של מורשת קהילות ישראל מארצות האיסלם וספרד יש לך מקום נכבד, כי את מעודדת, מעורה ותורמת רבות לנושא הזה.
שלמה ונטורה: הייתי איתך ב-3 מפגשים וכל פעם לגבי קהילה אחרת.
שלמה ונטורה: אנחנו מעלים על נס את התרומה שלך.
נעמי בלומנטל: והתקדמנו.
שלמה ונטורה: אני רוצה לומר שאנחנו מוקירים, מכירים ומעריכים מאוד את יהדות אתיופיה.
שלמה ונטורה: כשהייתי בעיריית באר-שבע לפני שנים הייתי בין התורמים להקמת המרכז הגדול מאוד של יהדות אתיופיה.
שלמה ונטורה: יש שם בית-כנסת מפואר אולם לצידו 18 חדרים ריקים ללא תוכן.
שלמה ונטורה: זה בניין חדש ואיכותי מאוד.
נגיסט מנגשה: אולי יש שם בעיה תכנונית.
נגיסט מנגשה: זה לא בגלל שאין מה לעשות שם.
אלי בן-גל: כיום זה עובד כמתנ"ס לילדים קטנים.
שלמה ונטורה: יש שם 18 חדרים ואפשר לעשות שם הרבה דברים: גם מוזיאון וגם מופע אורקולי.
שלמה ונטורה: אנחנו מכירים 56 קהילות.
שלמה ונטורה: 36 מהן מבקשות תמיכה ממשרד החינוך.
שלמה ונטורה: ב-1978 נחקק חוק בכנסת, לפיו מרכז מורשת יהדות ספרד והמזרח במשרד החינוך צריך לטפל באוכלוסיה של קהילות ישראל מארצות המזרח וספרד.
שלמה ונטורה: היה לנו תקציב גדול.
שלמה ונטורה: מ-22 מיליון שקל ירדנו ל-2.6 מיליון שקל.
שלמה ונטורה: במשך 20 השנים הללו נבנתה תשתית, שעל חלקה ראש מכון בן-צבי דיבר.
שלמה ונטורה: בכל אוניברסיטה במדינת ישראל יש מרכז מורשת קהילות ישראל, שם יש גם חוקרים וגם מתעדים.
שלמה ונטורה: יש כנסים מחקריים לחוקרים שעוסקים בנושא הזה.
שלמה ונטורה: בנוסף לזה יש לנו 36 מרכזים אתנולוגיים.
שלמה ונטורה: הפכנו את המרכזים האלה ממרכז דומם למרכז חי, שתלמידים, הורים ואנשי הקהילה מבקרים בהם.
שלמה ונטורה: זה חשוב מאוד.
שלמה ונטורה: יש הנהלה עצמית ציבורית ואנחנו שותפים בסיוע ובהתאמתם למערכת החינוך.
שלמה ונטורה: החלק השלישי הוא הנושא של מערכת החינוך.
שלמה ונטורה: אנחנו יכולים לעשות הרבה דברים, הרבה ספרים והרבה מחקרים.
שלמה ונטורה: אם לא נשלב את זה במערכת החינוך, כדי שהנכדים שלך והנכדים שלי ילמדו על זה, אז לא עשינו בזה כלום.
שלמה ונטורה: זה עיקר העניין.
שלמה ונטורה: להגיד שאני לא מעודד הקמת עוד מרכז אתנולוגי?
שלמה ונטורה: אני מעודד להקים עוד 3 מרכזים אתנולוגיים, לכל קהילה.
שלמה ונטורה: דרך אגב, יש את קהילת בבל באור-יהודה וקהילת מוסול, שזה גם קהילה יוצאת עירק, מצפון עירק, ואילו מתימן יש לנו 5 מרכזים אתנולוגיים שאנחנו עובדים איתם בשיתוף והם מקבלים גם תמיכה מאיתנו.
שלמה ונטורה: לכל אחד מהם יש נושא אחר.
נעמי בלומנטל: בקרב יהדות תימן באותו רחוב יש לפחות 6 בתי-כנסת.
שלמה ונטורה: חברת הכנסת בלומנטל, אני מקווה שתקבלי תפקיד של שר אבל מכאן את תקבלי עוד 56 פניות: יוצאי בבל נמצאים שם ויוצאי בוכרה ממתינים לך בפינה.
שלמה ונטורה: רבים שומעים על הצעת החוק וממתינים לרגע שהיא תעבור.
שלמה ונטורה: את תוצפי בנושא הזה.
שלמה ונטורה: אני חושב שסוף מעשה במחשבה תחילה.
שלמה ונטורה: צריכים אולי לשבת האנשים החכמים הנמצאים כאן ולחשוב על איזה דרך, איזה איגום משאבים, איגום חשיבה, כדי לתת מענים מקצועיים לכל אחד.
שלמה ונטורה: לא עוד דבר שקיים כבר ופועל אלא לקחת מהדבר שקיים ולהעמיק אותו.
שלמה ונטורה: אני לא נגד הנצחה, אני לא נגד מרכז אתנולוגי שיכול לפאר את הקהילה המפוארת הזאת.
שלמה ונטורה: היא באמת קהילה מפוארת ושונה בתכלית השינוי מכל קהילה אחרת ויש לה מה לתרום למדינת ישראל.
שלמה ונטורה: עלינו לחשוב כיצד נוכל לקבל את המיטב ובתשתית הקיימת.
שלמה ונטורה: קיימת תשתית עניפה שיכולה לתת להם מענה.
נעמי בלומנטל: ליהדות בוכרה למשל יש כל מיני מיליונרים שיכולים לתרום את המבנה ואחר-כך הם יכולים גם לתרום את ההחזקה שלו.
נעמי בלומנטל: בקהילה הזאת אין אף מיליונר שיוכל לתרום סכומים גדולים.
אלי בן-גל: התורם שהזכרתי הוא לא בן העדה.
אלי בן-גל: אותו מיליונר טען שאם הממשלה תחוקק חוק אז הוא יסכים לתרום.
נגיסט מנגשה: אני רוצה לומר לנציג משרד החינוך שהזכות הזאת היא מאוד חשובה.
נגיסט מנגשה: הצבעתי על הבעיה הספציפית הזאת בשיחותי עם הרבה ילדים ומורים בבתי-הספר.
נגיסט מנגשה: אם משרד החינוך היום תומך ברב-תרבותיות, זה הדגל שלהם, הם היו יכולים לעשות הרבה.
נגיסט מנגשה: כאן מתכוונים להקים את הגוף הזה על מנת להרים ולחזק את תרבות יוצאי אתיופיה.
נגיסט מנגשה: אבל אתה בא ואומר: נחזק מה שיש.
נגיסט מנגשה: אני מבטיחה לך, אני וכל הגוף הזה נשתמש במקורות שיש לך, במה שמוקצב במשרד החינוך---
שלמה ונטורה: 2.63 מיליון שקל נותנים לכל קהילות ישראל.
שלמה ונטורה: מר שלמה אקלה משתמש במרכז אחד במיליון שקל, וזה רק חדר.
נגיסט מנגשה: הלוואי שיהיה לכולם.
שלמה ונטורה: שיגדילו באופן ניכר את תקציב מורשת קהילות ישראל ותאמיני לי, לא יילך גרוש לתקורה.
שלמה ונטורה: כל אגורה שתינתן תלך, בלי תקורה, לעדה האתיופית.
מיכאל קורינלדי: חבל על הוויכוח.
מיכאל קורינלדי: צריך להחזיר את הצעת החוק הזאת לוועדת השרים, שידונו בה מחדש.
נעמי בלומנטל: אבל קודם צריך עוד קצת להרחיב.
נעמי בלומנטל: אני מחכה להצעות מכם.
שלמה אשכנזי: אני רוצה להגיד לנציגי משרדי הממשלה, משרד המדע, התרבות והספורט, משרד החינוך ומשרד האוצר, שנכון שמשרדי הממשלה לא בונים מבנים מתקציב המדינה אבל יש יוצא מן הכלל.
שלמה אשכנזי: מאחר וליוצאי אתיופיה לא היו בתי כנסת, המדינה מתקציבה בנתה להם בתי-כנסת.
יצחק חנימוב: היא שילמה במסגרת קריטריונים.
יצחק חנימוב: היא תומכת בבניית בתי כנסת לא רק לעדה האתיופית.
שלמה אשכנזי: המדינה נתנה את כל הכסף ורכשה את המבנים לבתי כנסת ליהודי אתיופיה, וזה דבר בדוק.
שלמה אשכנזי: בהקשר למבנה בית מורשת ליהודי אתיופיה: כמי שהיה חבר "בהלצ'ין" בין השנים 1997-1999 ויודע את הטרטורים שטרטר אותנו המינהל כנציגי "בהלצ'ין" כשבאנו לבקש שטחים וקרקעות לטובת הבנייה, אני יודע שיש פה עניין של אינטרסים של אנשים שרוצים לדחות את זה כמה שיותר.
שלמה אשכנזי: באו בהצעה לקחת מבנה קיים ביפו, אחרי זה דובר על מבנה בירושלים ליד משרד החינוך.
שלמה אשכנזי: נתנו מגרש של המינהל ליד רמת רחל של 6 דונם אדמה ואמרו שייבנו שם.
שלמה אשכנזי: אחרי שהדברים התחילו להתגלגל קדימה הגורמים חזרו נסוגו לאחור.
שלמה אשכנזי: אני מקווה שבמהלך הצעת חוק מסודרת יוקצה שטח אדמה והמדינה תסייע.
שלמה אשכנזי: כמו שאמרה חברת הכנסת נעמי בלומנטל, אין ליהודי אתיופיה אנשים בתוך הקהילה שיוכלו לחזק ולתת תקציבים לדברים האלה, בניגוד לקהילות אחרות כמו התימנים, הפרסים וכל האחרים.
שלמה אשכנזי: ליוצאי אתיופיה אין את זה.
שלמה אשכנזי: צריכה להיות תמיכה של המדינה בהקמת מבנה כזה ובדבר שיוביל לחיזוק הקשר של הציבור הישראלי עם הקהילה.
שלמה אשכנזי: זה דבר שיתרום רבות.
שלמה אשכנזי: חשוב לדעת שמאז עלייתם של יהודי אתיופיה לישראל ועד היום המדינת ישראל הוציאה תקציבים אדירים, מיליוני שקלים, אך אנחנו רואים שהמצב לא השתפר בהרבה לעומת מה שהיינו רוצים.
שלמה אשכנזי: זה נובע בין היתר מההתייחסות ומכל הדברים שאולי נראים לנו כאן קטנים, רק עוד מבנה, רק עוד תערוכה.
שלמה אשכנזי: הקירוב של הקהילה והקירוב של הציבורים האחרים לקהילה הזאת יתרום רבות, יותר מכל התקציבים והכספים שמשרד האוצר ומשרדים אחרים הוציאו לנושא קליטת עולי אתיופיה עד היום.
יעל אחי-לאה: גם משרד המשפטים שותף להתנגדות של הממשלה ואסביר בקצרה מדוע.
יעל אחי-לאה: במשרד המשפטים פועלת מזה כ-9-10 שנים מועצה מייעצת לעניין הקמת תאגידים סטטוטוריים, דוגמת התאגיד שמוצע להקים כאן.
יעל אחי-לאה: המועצה חיברה דוח ביניים ב-1995 - אני יכולה אחר-כך להמציא אותו לוועדה - שבו נקבעו קריטריונים בדבר סוגים של פעילויות שראוי שיהיו מעוגנות בצורה של תאגיד ציבורי.
יעל אחי-לאה: לפי ההצעה נראה שלא מדובר בסוג של פעילות כזאת אלא מדובר בסוג פעילות של הנצחה, כמו שאמרו פה גורמים שונים, גם עו"ד הראל ממשרד המדע, התרבות והספורט.
יעל אחי-לאה: המועצה מורכבת מאנשי מינהל, כלכלה, חברה וגם בין השאר עובדי מדינה.
נעמי בלומנטל: כמה נציגים מהעדה האתיופית ישנם במועצה?
יעל אחי-לאה: אין שם נציגים מהעדה האתיופית אבל היא לא מוקמת על-פי מפתח עדתי.
יעל אחי-לאה: היא מדברת על תאגידים ציבוריים באופן כללי.
יעל אחי-לאה: זה לא קשור לנושא הדיון.
נעמי בלומנטל: וכמה נציגים מעולי רוסיה יש במועצה?
יעל אחי-לאה: אני לא יודעת.
נעמי בלומנטל: אולי נחוקק באמת שתהיה קצת העדפה מתקנת.
יעל אחי-לאה: זה לא מועצה שהוקמה על-פי חוק.
יעל אחי-לאה: זה מועצה מייעצת לשר המשפטים.
יעל אחי-לאה: היא כשלעצמה אינה תאגיד.
נעמי בלומנטל: אולי כשהיא מוקמת שלא על-פי חוק אז המדינה מרשה לעצמה להכניס כל מיני אנשים שנראה לה שהם אלה שצריכים להיות מבלי להתחשב בציבורים שאולי היה מקום לשתפם.
יעל אחי-לאה: אני יכולה לקרוא לך את שמות חברי המועצה.
רוני ארד: מי אמר שראש הממשלה או השר ללקיטת עליה ימנו דווקא נציג אתיופי?
נעמי בלומנטל: מי אמר שראש הממשלה הבא לא יהיה מבני העדה האתיופית?
נעמי בלומנטל: אני רוצה פשוט לאפשר את זה.
רוני ארד: אם אני לא טועה, יש החלטת ממשלה על העדפה מתקנת דווקא לבני העדה האתיופית.
נעמי בלומנטל: אנחנו באמת דאגנו לזה.
נעמי בלומנטל: זה לא עובד במלואו אבל לפחות אנחנו מנסים.
נעמי בלומנטל: גברתי, אני אאפשר לך לסיים, אבל לא הערתי את הדברים סתם כך.
נעמי בלומנטל: אני רוצה שגם אתם במשרדי הממשלה תהיו ערים למה שמתרחש מתחת לאפכם במדינת ישראל, כמדינה דמוקרטית.
נעמי בלומנטל: ברוב הגופים, כמו המועצות המייעצות, ועדת שרים לענייני חקיקה ותת-ועדת שרים לענייני חקיקה ועורכי-הדין שמסתובבים ונותנים לשרים את הייעוץ, אין לא עולים מרוסיה ולא עולים מאתיופיה ואולי גם לא עולים מצרפת, וחבל שאלה פני המדינה.
נעמי בלומנטל: לשם כך אמרתי את המשפט הזה ואני אמשיך להיאבק על כך.
נעמי בלומנטל: כמו שנאבקתי בעבר שיהיה יותר ייצוג לנשים, אני איאבק על כך שיהיה יותר ייצוג במועצות מסוג זה גם לעולים חדשים שמגיעים למדינת ישראל.
מיכאל קורינלדי: מותר למחוא כפיים?
יעל אחי-לאה: אני מבקשת להתייחס לא לחלוקת התקציבים ולא לנושא הייצוג ההולם.
יעל אחי-לאה: אני מבקשת להתייחס רק למסגרת הארגונית של הקמת המרכז כתאגיד ציבורי.
יעל אחי-לאה: כמו שנאמר כאן, המועצה סבורה שהשגתם של יעדים תרבותיים, מדעיים וחברתיים נעשית בצורה הטובה ביותר כשמדובר במשהו שנעשה על-ידי החברה, כחברה חיה, כחברה שיוצרת דברים באופן ספונטני.
שלמה אשכנזי: האם יד ושם הוקם על קרקע פרטית?
יעל אחי-לאה: יד ושם הוקם בשנות ה-50.
יעל אחי-לאה: המועצה הוקמה בשנות ה-90.
יעל אחי-לאה: בכל זאת אפשר לשמוע גם עמדה אחרת.
יעל אחי-לאה: אנשים בעלי ניסיון רב עמלו הרבה מאוד וחשבו כיצד ליצור מסגרות ארגוניות יעילות.
יעל אחי-לאה: כמו שגם נאמר על-ידי משרד החינוך, זאת עמדת המועצה.
יעל אחי-לאה: לתאגיד ציבורי יש מחיר.
יעל אחי-לאה: דובר פה על דמוקרטיה, שיתוף הגורמים מהשטח ושיתוף אנשי העדה.
יעל אחי-לאה: בהצעת החוק הזאת וגם בחוקים שונים שמקימים תאגידים סטטוטוריים אין אפשרות לדמוקרטיה.
יעל אחי-לאה: יש בהם נציגים שמתמנים על-ידי שרים, שהם עובדי מדינה ונציגים של ארגונים מסויימים, שאני לא בטוחה שבהם יש ייצוג הולם כמו שאת מבקשת.
יעל אחי-לאה: זאת נקודה אחת שאני מבקשת להדגיש.
יעל אחי-לאה: נקודה שניה, נאמר פה שתורמים שונים רצו להתנות את התרומה שלהם בפעילות מצד הממשלה.
יעל אחי-לאה: מצד אחד, הצעת החוק הזאת היא לא הצעה של הממשלה.
יעל אחי-לאה: מצד שני, הממשלה, כמו שאמרו מר אשכנזי ונציג האוצר, הקציבה כספים רבים לעולי אתיופיה, בלי חוק ובלי תאגיד.
יעל אחי-לאה: זאת אומרת שאין קשר ישיר בין הדברים.
יעל אחי-לאה: נאמר על-ידי נציג מכון בן-צבי שגם המכון, שהוא עצמו תאגיד סטטוטורי, סובל מחסרון כיס ואין בהכרח קשר חד-ערכי בין הנושאים האלה.
יעל אחי-לאה: אני רוצה להתייחס לנושא של משרד ראש הממשלה כמשרד האחראי.
יעל אחי-לאה: כדאי אולי להעביר את זה למשרד אחר.
יעל אחי-לאה: משרד ראש הממשלה דן בהנצחת ראשי ממשלות ונשיאים שנפטרו.
יעל אחי-לאה: בתור עדה חיה שרוצים לקדם אותה, את החיים ואת הפעילות התרבותית והחברתית, יכול להיות שעדיף שהנושא יהיה באחריותו של משרד אחר.
יעל אחי-לאה: נתבקשתי על-ידי משרד ראש הממשלה למסור על כך לוועדה.
יעל אחי-לאה: העדפה מתקנת גם לא יכולה לבוא לידי ביטוי בחוק הזה והיא לא קשורה לנושא.
יעל אחי-לאה: לכן יכול להיות שכדאי להפריד בין התחומים האלה.
יעל אחי-לאה: הנושא של הסמכת קייסים הוא לדעתי נושא שצריך להיות במסגרת משרד הדתות.
יעל אחי-לאה: בכל אופן, אין לו איזכור בהצעה הזאת ואני גם לא בטוחה שנכון לכרוך את הנושא של פעילות תרבותית-מחקרית עם הסמכת קייסים.
יעל אחי-לאה: הסברה והבאת המרכזים השונים שפועלים לטובת יהודי אתיופיה לידיעת הציבור הכללי והעדה בפרט, זה גם לא דבר שאפשר לעשות רק מכוח החוק.
יעל אחי-לאה: אלה דבר שהחיים צריכים להפעיל אותם.
יעל אחי-לאה: אם יהיה חוק שכתוב ברשומות, זה עדיין לא יביא את הנושא לידיעת הציבור.
יעל אחי-לאה: זה דבר שתלוי בתקציבים שיוקדשו לכך על-ידי המשרדים השונים ובתרומות שגורמים פרטיים יוכלו לתת.
יעל אחי-לאה: אני חושבת שבכל מקרה הנושא מגיע בשורה התחתונה לתקציבים ותמיכות.
יעל אחי-לאה: משרד המשפטים כמובן לא מתנגד לתמיכה בפעילויות שונות ומגוונות לטובת יהודי אתיופיה.
יעל אחי-לאה: הוא רק סבור שלא בטוח שהקמת תאגיד ציבורי תסייע אלא אולי תעלה - כמו שאמר מר ונטורה - בהוצאות תקורה.
יעל אחי-לאה: כמו שאמרה גברת הראל, זה עשוי להיראות כמין הלאמה וקיבוע של מכון מרכזי אחד שיטפל בנושא וירכז אותו במקום לאפשר פלורליזם וריבוי דיעות ופעילויות באיזורים השונים בארץ.
נעמי בלומנטל: זה לא משכנע.
נעמי בלומנטל: אני רוצה לשכנע אותך.
נעמי בלומנטל: שמעת מה שנאמר כאן, לאו דווקא את דברי אני אלא את דבריהם של בני העדה ואותם תביאי לידי ביטוי בוועדת השרים, כי נציגי העדה פשוט לא יהיו שם, כפי שניסיתי להבהיר.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: בראשית דברי אני מצטרף לכל הברכות לחברת הכנסת נעמי בלומנטל.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: את מעלה כל פעם את הנושא של הקליטה, במיוחד של יהודי אתיופיה.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: הלוואי שיהיו הרבה כמוך.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: מאידך, אני תוהה מדוע כאשר הדיון הוא על הנושא של יהודי אתיופיה חברי כנסת אחרים לא מגיעים.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: זה מוכיח שהנושא שלנו, של יוצאי אתיופיה, נדחק לשוליים ולא עומד על סדר היום הציבורי.
נעמי בלומנטל: זה נכון, אני אומרת את זה הרבה פעמים, פשוט לא חזרתי על זה, שבוודאי שראוי היה שבכנסת ישראל יהיה לפחות חבר כנסת אחד מבני העדה האתיופית.
נעמי בלומנטל: יש למעלה מ-50,000 מצביעים עולי אתיופיה וזה הולם לפחות חבר כנסת אחד, או חברת כנסת.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: לגבי "בהלצ'ין":
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: אני חושב שזה אחד הדברים הכי יפים שיש לקהילת יוצאי אתיופיה, שבאמצעותו אפשר לעשות קליטה טובה.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: מערכת החינוך תוכל לשלוח את המורים והמחנכים שלה לשם לקרוא ספרים על התרבות, על המנהגים, כך שיוכלו לתת מסר חינוכי טוב בבתי-הספר.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: לכן מאוד חשוב שזה יוקם.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: ודבר אחרון בנושא האנדרטה בירושלים.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: לאחרונה הייתי בירושלים ברמת רחל וראיתי שאמנם יש לחברי הקיבוץ את הרצון הטוב ביותר אבל היה מסביב הרבה לכלוך עד שקשה להתקרב לשם.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: אף אחד לא מתייחס לזה.
נעמי בלומנטל: היו לנו כאן ישיבות בנושא זה אבל גברת מסרט וורקו מהמשרד לקליטת עליה אומרת שיש איזה התקדמות.
נעמי בלומנטל: לפי מה שנאמר פה בישיבות אז רמת רחל לא מוכנה שהאנדרטה תישאר שם.
אביטל אפל: בפעם האחרונה שדיברתי איתם לפני כחודשיים עורך הדין שלהם אמר שנכון להיום הם מוכנים להשאיר את המצב הקיים אם הסטטוס קוו יימשך.
אביטל אפל: ברגע שירצו להרחיב, למשל להקים בית מורשת על אדמתם, הם יתנגדו ויגישו שוב תביעה.
אביטל אפל: אני לא יודעת מאיפה המידע שהביאה נציגת המשרד לקליטת עליה.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: בנושא האנדרטה אין שום התקדמות.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: צריך לפחות לחלוק כבוד אחרון לאלה שלא זכו לעלות לארץ ישראל.
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: עם כל הכבוד שיש לאנדרטה, אבל זה ממש "תפסת מרובה - לא תפסת".
צ'אלאצ'ו מנגיסטו: אני חושב שזה צריך להיות במקום ראוי ומכובד, ורק בירושלים.
דניאל פקדו: עד עכשיו רוב האנשים כאילו לקחו אפוטרופסות עלינו ואמרו מה כדאי לנו, איפה לשים את הכסף וכן הלאה.
דניאל פקדו: אצלנו אומרים שמי שלא אומר מה המחלה שלו לא מוצאים לו את התרופה.
דניאל פקדו: אנחנו יודעים מה הבעיות שלנו.
דניאל פקדו: אנחנו מייצגים את מורשת יהודי אתיופיה.
דניאל פקדו: אם נתעסק עם פקידים של האוצר או עם נציגים אחרים, לא נגיע לשום מקום.
דניאל פקדו: צריך פשוט לשבת עם שר האוצר, עם שר המדע, התרבות והספורט.
דניאל פקדו: את זה אני אומר מנסיוני הקודם.
דניאל פקדו: גם לבתי-כנסת היתה התנגדות של האוצר ושל כל הפקידים.
דניאל פקדו: כאשר מנכ"ל משרד הדתות החליט - בנו 10 בתי-כנסת.
דניאל פקדו: חבל שאנחנו נבזבז זמן כדי לשפץ את הצעת החוק.
נעמי בלומנטל: זה רק התחלת בזבוז הזמן, אבל אולי נצליח בכל זאת.
עדנה הראל: הייתי רוצה להבהיר נקודה שניסיתי קודם להסביר.
עדנה הראל: אנחנו בוודאי לא מתנגדים וההיפך, מעודדים ותומכים בקיומם של בתי מורשת לעדות שונות.
עדנה הראל: השאלה שניסיתי לשאול, ואני מניחה שהוועדה תמשיך לדון בעניין ואני חושבת שראוי שהיא תשוב ותדון בה, היא האם נכון לעגן בית מורשת כזה או אחר, או את כולם, כל אחד בחוק נפרד.
עדנה הראל: האם נכון להקים תאגיד סטטוטורי לבית מורשת?
עדנה הראל: האם זאת הדרך הנכונה להשיג את המטרה שרוצים להשיג?
עדנה הראל: או שאולי צריך לחשוב על דרך אחרת, שבה למחוקק יש תפקיד כזה או תפקיד אחר אבל לא בהכרח לקבוע מיהו המנכ"ל ואיך נבחרים האנשים.
עדנה הראל: יש כאן כל מיני דברים שמעגנים מבנה מאוד מסויים, והשאלה ששאלתי היא האם הוא נכון לטובת המטרה.
עדנה הראל: התפיסה שלנו היא לתמוך בבתי מורשת, בהחלט כן.
עדנה הראל: איך להשיג אפליה מתקנת ולהתמודד עם הבעיות הספציפיות של העדה האתיופית?
עדנה הראל: זאת שאלה שאני חושבת שצריך לדון בה.
עדנה הראל: לא הכל מתאים לחקיקה.
עדנה הראל: לא הנקיון של האנדרטה ולא המיקום המדוייק.
נעמי בלומנטל: יש איזה הסטוריה קצרה וגם בני העדה מתחילים לאבד את הסבלנות בעניין הזה.
נעמי בלומנטל: היתה החלטת ועדת שרים שקבעה שיהיה מרכז למורשת יהדות אתיופיה.
נעמי בלומנטל: לאחר מכן החליטו להקים את "בהלצ'ין".
נעמי בלומנטל: "בהלצ'ין" היתה אמורה לתת את המענה אבל היא לא מקבלת שום התייחסות.
נעמי בלומנטל: אם היא תקבל עוד 200,000 שקל זה יעזור לה מיידית אבל זה לא ייתן פתרון מעמיק.
נעמי בלומנטל: 200,000 שקל בוודאי יעזרו לה.
נעמי בלומנטל: אדרבא, אנחנו מבקשים שמשרד המדע, התרבות והספורט יבטיח עכשיו תקציב לנושא ספציפי, למשל למורשת של זקני העדה.
נעמי בלומנטל: תודיעו פה שאתם מעבירים להם את הכסף.
נעמי בלומנטל: הקשישים נמצאים שם אך הם לאט לאט לא ישארו בחיים ואז כל המורשת הזאת תלך לאיבוד.
נעמי בלומנטל: אדרבא, עיזבו, חוק או לא חוק, בבקשה.
נעמי בלומנטל: האוצר, משרד התרבות - בבקשה.
נעמי בלומנטל: הנה פרוייקט קטן.
מיכאל קורינלדי: תוכיחו שהצעת החוק מיותרת.
עדנה הראל: נדמה לי שאין ספק שהדיון פה הבהיר מה הן הבעיות הספציפיות.
עדנה הראל: לפחות אני לא ידעתי על כל מה שנעשה.
נעמי בלומנטל: זה אחת המטרות של הכנסת.
עדנה הראל: אני רוצה להבהיר מה היתה ההתנגדות.
עדנה הראל: ההתנגדות לא היתה למורשת האתיופית.
עדנה הראל: ההתנגדות היתה לשאלה האם הכלי הזה הוא כלי מתאים.
עדנה הראל: אנחנו צריכים לחזור ולעשות עבודה בממשלה.
עדנה הראל: הבנו את העניין.
נעמי בלומנטל: עו"ד הראל, תשבו על התיאום.
נעמי בלומנטל: תבהירי לשרים מה בדיוק בני הקהילה רוצים.