GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סלי מרידור: כי בתודעה של רבים, לא של כולם, ואני מסכים שיש רבים-רבים שלא חושבים על עלייה, ושיהודי צרפת יש להם אהבה גדולה מאד לתרבות הצרפתית ולאסתטיקה הצרפתית, ולהרבה מאד דברים שהפכו להיות חלק מהתודעה שלהם, ושהם אוהבים אותם, אבל יש בבסיס יחס חיובי רחב מאד למושג של עלייה.
סלי מרידור: אני הייתי בצרפת לפני חודש.
סלי מרידור: נפגשתי שם עם לא מעט אנשים ודיברתי על עלייה מצרפת עם כולם.
סלי מרידור: לא היה אחד שהיתה לו בעיה עם הרעיון של עלייה, עם מנהיגות דתית שהיא מאד דומיננטית בחוגים מסוימים בקרב יהדות צרפת, מהרב סיטרוק לרבנים אחרים, ממנהיגות קהילתית.
סלי מרידור: ישבתי עם מנהל הארגון הסוציאלי בצרפת והוא אמר:
סלי מרידור: אני רוצה להיות בכוח משימה לעלייה.
סלי מרידור: לא שהוא אישית מתכוון בכלל לעלות, אבל אין גישה שלילית ואפילו לא גישה אפטית כלפי מושג העלייה.
סלי מרידור: יש אצל הרבה מאד אנשים נכונות לעזור לעלייה ולראות בעלייה דבר חיובי.
סלי מרידור: כששמים את גודל הקהילה על השולחן, כשרואים בתוך הקהילה הזאת כיסים פוטנציאליים אידיאולוגיים או סוציאליים שונים, אני חושב שיש שם פוטנציאל הרבה יותר גדול ממה שאנחנו ממצים וזה תלוי בנו, כמו שאמר סגן השר, לראות איך אנחנו מתרגמים את זה לכדי מימוש, בלי להגיד שצרפת מחר נמצאת בסכנה פיסית, או קהילת יהודי צרפת נמצאת בסכנה פיסית לקיומה.
סלי מרידור: למרות שאני בכל מקרה אומר, זה לא צריך להיות, גם כשאתה חושב שיש סכנה, או סכנה רחוקה בעתיד, אני חושב שהרבה יותר נכון לפנות לאנשים בגישה הפוזיטיבית ולא בגישה המאיימת.
יולי יואל אדלשטיין: משפט הסיכום של סלי הוא משפט פתיחה שלי.
יולי יואל אדלשטיין: אני מאד מעריך את ההערה של נציגת משרד החוץ, שלגבי כל קהילה בעולם, החל מעולי אתיופיה וכלה בעולי קהילה זו או אחרת בצפון אמריקה, כדאי מאד להיזהר מבחינת מצבם הפנימי ואף פעם לא לדבר על קהילה במצוקה שצריך להוציא אותה מחר עם מטוסים, וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: אני התנגדתי לזה גם כשהיה מדובר בפינוי המחנה באדיס-אבבה, כי אני לא אוהב מבצעים כאלה מטבעי, וידעתי מה יכולות להיות ההשלכות.
יולי יואל אדלשטיין: בוודאי אם העלינו משם ב-1997-1998 4,500 איש מן המחנה בלי לקרוא לזה מבצע, תוך שנה אחת, ובלי להסתבך עם שלטונות אתיופיה.
יולי יואל אדלשטיין: זאת גישה הכי בריאה ואני מעריך מאד את ההערה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: עדיין אני לא מרגיש שום סממני ויכוח בינינו, כי אני פשוט מנסה לתפוס פרופורציות ולכן דייקתי במספרים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על הבאת בשנת 2002, והלוואי ואתבדה, כפי שאמרתי, אבל 650 משפחות.
יולי יואל אדלשטיין: אומר ובצדק נציג התאחדות עולי צרפת שמדובר בקהילה של 600,000 איש.
יולי יואל אדלשטיין: עם כל הכבוד שאני רוחש לבדיקה יסודית של סוציולוגים בקרב יהודי צרפת, בכל-זאת מבחינת הפרופורציה האמיתית והמעשית, אני אומר לעצמי: הלוואי ובאמת נצליח במשימה הצנועה הזאת ולא נדבר על פינוי קהילת יהודי צרפת.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי מצוקה או לא מצוקה, אין לי נתונים אמפירים, אבל אני מאד סומך תמיד על חוות-דעת של ארגוני עולים, התאחדויות עולים.
יולי יואל אדלשטיין: אני משום-מה, מכל המפגשים שלי עם, למשל, AACI אף פעם לא שמעתי מהם דרישה לתת סל קליטה לעולים מקנדה או מארצות-הברית.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, הם מסיבות שלהם ותוך היכרות עם העולים כאן, לא מעלים את הבעיה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: לעומת זאת, נציגי דרום אמריקה העלו את הדרישה הזאת בזמנם ובאמת קיבלו, ועכשיו נציגי עולי צרפת בארץ כל הזמן מעלים את הדרישה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שבצדק הדעה המקצועית במשרד שלנו זהה.
יולי יואל אדלשטיין: כנראה שכאן מדובר במשהו שאומר לנו שכשאנחנו מדברים על עולים יחידים או זוגות צעירים ומשפחות מדרום צרפת מאזורים מסוימים, כנראה שם יש צורך אמיתי, כשמדובר באנשים שבאים ללא רכוש, לקבל כאן סיוע בשלב ראשון.
יולי יואל אדלשטיין: אני בכל-זאת חייב לומר, אדוני היושב-ראש, מכיוון שהנושאים האלה רגישים כמו כל מיני השוואות, שהמכנה המשותף היחידי מבחינתנו, של צרפת, ארגנטינה ודרום אפריקה הוא זה שהכנו להם תוכניות, לכל קהילה תוכנית נפרדת, ואני בתור פקיד ממשלתי אחראי חייב להזכיר את זה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה ליצור רושם שאני היום בא לדבר על נושא אחד ומחר על נושא אחר ואין תמונה כוללת.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינת התוכנית שלנו יחד עם הסוכנות היהודית אלה שלוש קהילות.
יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, היו ויכוחים אפילו ביני לבין יושב-ראש הסוכנות מה כן ומה לא.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, הקהילות מאד שונות.
יולי יואל אדלשטיין: אני תמיד אומר שגם כשאנחנו אומרים עולי חבר המדינות אנחנו חוטאים לאמת וגם עושים טעויות מעשיות, מפני שאין חיה כזאת – עולי חבר המדינות.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי שכאן מדובר בקהילות שונות לחלוטין ואני חושב שתוכנית הפעולה שלנו די משקפת את השוני, ולכן לא בכדי מדובר כאן בשלושה מסמכים שונים, ומי יתן וזה יצליח.
צבי הנדל: אני רוצה לומר מספר מלות סיכום.
צבי הנדל: אני חייב להודות שאני ביקשתי את הישיבה הזאת מקביעת נתונים בסיסיים של הגידול המתמיד באוכלוסייה הערבית בצרפת.
צבי הנדל: האירועים הבודדים, שהם לא כמו שאמרת, זועקים לשמים, אבל זה פוטנציאל שיכול להתפתח.
צבי הנדל: אני מאושר שאתם כבר אחרי הכנת תוכניות.
צבי הנדל: לא הבנתי אם כל הנושא התקציבי כבר סגור על התוכניות האלה, אם יש אישורים ממשלתיים, והבעיה היחידה שנותרה היא חתימה על הצ'ק.
יולי יואל אדלשטיין: בינינו זה סגור לגמרי.
נטאשה מיכאלוב: לא ראינו את התוכניות האלה, אבל לפי מה ששמעתי כאן זה לא משהו שיקבל אישור כל-כך מהר.
צבי הנדל: אני שמח שכולם התעוררו לחיים כשדיברתי על אחד משלושת הנושאים הרגישים: כסף, תקציב ומימון.
צבי הנדל: לכן גם הרוגע והפסטורליה שבה הצגתם את הנושא הזה קצת הטריד אותי, אבל ראיתי שיש התעוררות ברגע שדיברנו על הכסף, אז אני מתעודד.
צבי הנדל: בארגנטינה הייתי.
צבי הנדל: את ארגנטינה הכרתי פחות וגם קראתי עליה פחות.
צבי הנדל: על צרפת קראתי קצת יותר.
צבי הנדל: אני משוכנע שמדינת ישראל על כל זרועותיה, לצורך הענין הזה הסוכנות היהודית, העם היהודי, בוודאי המשרד לקליטת העלייה, צריך להירתם בכל הכוח לנושא הזה, גם בפעילות שם לאור מה שאתה ציינת בנושא ההתבוללות, חינוך וכו', למרות שנושא ההתבוללות לא כל-כך תלוי בנו, ואני לא רוצה להרחיב את הדיבור בענין הזה, כי יש קושי מסוים כשתלמיד יושב עם תלמידה והם יכולים להיות חברים כל השנים, ורק כשזה מגיע לחתונה הם לא יכולים.
צבי הנדל: זאת בעיה.
צבי הנדל: לכן הם צריכים לעלות לארץ.
צבי הנדל: אבל בעיקר בנושא העלייה צריך להיעשות מאמץ מרוכז.
צבי הנדל: מדינת ישראל צריכה לאשר מה שיותר מהר, ואני מבין שמחר יש לכם דיון על כך - - -
סלי מרידור: לא מחר, בשבוע הבא.
סלי מרידור: יולי הדאיג אותי קצת, כי הוא שם סימן שאלה על זה.
צבי הנדל: התוכניות האלה צריכות להיות מאושרות מהר ככל האפשר.
צבי הנדל: אנחנו לא גוף ביצועי, אבל יש לנו כוח נדנוד מסוים, או מוסרי מסוים.
צבי הנדל: הענין הזה מספיק חשוב שכולנו נירתם אליו.
צבי הנדל: עוד לא נקבע תאריך, אבל יש מוכנות עקרונית.
צבי הנדל: ראש הממשלה יופיע בוועדה.
צבי הנדל: יש לנו מספר בעיות שאנחנו רוצים להעלות.
צבי הנדל: אחד הנושאים, היה והבעיות לא ייפתרו, יהיה הנושא הזה.
צבי הנדל: חשוב שתעדכנו אותנו, ובמידה ונידרש, יש שתיים – שלוש נקודות קריטיות בנושא העלייה שצריך להתיר בהן את ה"פלונטר" כדי שהזרימה תהיה יותר נכונה ושנמצה את הפוטנציאל האפשרי, לפחות שנתון לכוחותינו, ושלא נתעורר מחר, כמו שאמר סלי, ונאמר: יכולנו אתמול לעשות ולא עשינו.
צבי הנדל: מי לוקח על עצמו את התרגום?
רפי פיזוב: אני, ממשרד ראש הממשלה.
צבי הנדל: ברוכים הבאים לאחינו מרוסיה.
צבי הנדל: אני מאוד שמח שהגעתם אלינו לכאן, לכנסת.
צבי הנדל: אנחנו כאן, בישראל, עוקבים אחר יהדות העולם כולו, ובוודאי יהדות רוסיה והמדינות השכנות, באהבה ובדאגה, תלוי באיזה יום.
צבי הנדל: אני מבין שלאחרונה נבחרתם להנהיג את יהדות רוסיה.
צבי הנדל: מקובל ביהדות, שמי שמקבל עליו מנהיגות על קהילה בעם ישראל, בורא עולם נמצא אתו ושומר עליו ודואג שהחלטותיו תהיינה הכי טובות.
צבי הנדל: אני מאחל לכם, שהוא יהיה אתכם, צמוד.
צבי הנדל: אני מבקש, שתראו בנו כתובת וכל אימת שתחשבו שאנחנו יכולים לעזור בכל עניין שהוא שקשור למדינת ישראל וליהדות ברוסיה, נשמח מאוד לעזור, ביחד עם כל חבריי שהכרתם כאן וגם עם אלה שלא הגיעו ונעמוד לרשותכם.
צבי הנדל: אני חייב להוסיף ולומר, שבדרך כלל, בישיבות הוועדה, אני לא זוכה לנוכחות של כל כך הרבה חברי כנסת וסגן שר.
צבי הנדל: בזכותכם הגיעו הרבה יותר ממה שמקובל.
צבי הנדל: אני הייתי רוצה לשמוע אתכם.
צבי הנדל: אני מאחל לכם חוץ מהצלחה בדרך הכללית של הנהגת העם היהודי ברוסיה, גם הצלחה והנאה בביקור בישראל.
ליאוניד נבזלין: תודה על הברכות ועל עצם הקבלה במשכן הכנסת.
ליאוניד נבזלין: יורשה ליושב ראש קונגרס יהודי רוסיה לציין, שכמו לכל דבר אחר הוא מתייחס לביקור בארץ ובכנסת כאל מעשה של "ביזנס", כך הוא התבטא, באופן רציני והוא רוצה להשיג תוצאות קונקרטיות.
ליאוניד נבזלין: כל הנוכחים פה נמצאים זו תקופה ארוכה מאוד בתוך הפעילות היהודית או מצויים בתוך הפעילות היהודית גם מהצד הישראלי וגם חברי הקונגרס שבאו עם היושב ראש.
ליאוניד נבזלין: אדון נבזלין הוא אדם חדש בתחום הפעילות היהודית והוא מקווה שגם יקבל עצות וייעוץ טוב ויוכל לפתח דיון סביב תכנית פעילותו של הקונגרס.
ליאוניד נבזלין: מה שהחל בקרב יהדות רוסיה היה שונה מאוד מהדברים שהתרחשו שם בין השנים 1996-2000, זאת משום השינוי במצב הפנים ברוסיה והמצב ברוסיה בכלל והדברים יוסברו בהמשך.
ליאוניד נבזלין: אדון נבזלין רוצה לפתח דיון על כך וגם לקבל באיזה שהוא מקום חוות דעת מהנוכחים ותמיכה לגבי דרכו.
ליאוניד נבזלין: קונגרס יהודי רוסיה נוסד ב-1996 על ידי ולדימיר גוסינסקי ונוהל בפועל על ידי אותו אדם.
ליאוניד נבזלין: אדון נבזלין הגיע לארגון בהסכמת עמיתיו ובעצתם וכן בעצתו של ולדימיר גוסינסקי עצמו ולא היה מסכים לקבל עליו את התפקיד הזה, אלמלא תמיכתם.
ליאוניד נבזלין: מבחינת מטרותיו, הארגון הזה הוא ארגון צדקה, שבין שאר המטרות שלו מטרתו העיקרית היא חיזוק הזהות היהודית של יהודי רוסיה.
ליאוניד נבזלין: מאז בחירתו לתפקיד היושב ראש, הכיוון הזה של הזהות היהודית יקבל דגש ייתר והיושב ראש החדש מתכוון להמשיך ולחזק את הכיוון העיקרי הזה.
ליאוניד נבזלין: הארגון מחפש תמיכה ואף סיוע מבחינה מתדולוגית ומבחינה תכנית במוקדים של הקהילות היהודיות בחוץ לארץ ובמיוחד בישראל.
ליאוניד נבזלין: ההנהגה החדשה התחילה את פעילותה בביקור בארצות הברית, שם חיפשה תומכים בהקמת בית הקהילה המרכזי במוסקבה.
ליאוניד נבזלין: הציעו לג'ויינט שותפות פיננסית של הקמת בית הקהילה על פי עקרון של דולר מול דולר, הם יתנו 16 מיליון דולר וקונגרס יהודי רוסיה ייתן את אותו סכום ואף פה, בימים הקצרים שהמשלחת נמצאת פה, כבר נחתם ההסכם עם הג'ויינט, על פי עקרון של עשרה מיליון דולר מכל צד.
ליאוניד נבזלין: אבל, דבר אחד הוא קבלת מימון והצד האחר הוא תוכן של בית הקהילה ופיתוח הזהות היהודית.
ליאוניד נבזלין: מהבחינה הזו, חברי המשלחת ניהלו מגעים בישראל עם גורמים שונים והם ממשיכים לנהל את המגעים האלה כדי לקבל הדרכה וסיוע וייעוץ לגבי תוכן של פיתוח החיים היהודיים החדשים ברוסיה.
ליאוניד נבזלין: ברור שפרוייקטים בסדר גודל כזה, אי אפשר לנהל במספר רב של מקומות, אבל השאיפה היא להקים פרוייקט נוסף באחת מהערים הגדולות של רוסיה, שיתרכז בחינוך יהודי מהגיל הרך ועד השכלה גבוהה.
צבי הנדל: כבר ידוע באיזו עיר?
ליאוניד נבזלין: הפרוייקט הנוסף בעדיפות ראשונית יהיה גם במוסקבה ויכול להיות שגם בסנט-פטרבורג, מהטעמים שיושב ראש הקונגרס מוכן לפרט והפרוייקטים שמתבצעים בערים הגדולות יופצו בשאר ערי רוסיה.
ליאוניד נבזלין: המישור השלישי בו מתכוון הקונגרס לעסוק הוא המישור התכני הגדול והפרוייקטים שקשורים בהנצחת זכר השואה ובשואה בכלל.
ליאוניד נבזלין: בגלל מכלול סיבות שאפשר אחר כך, במהלך הדיון לפרט, שאלת זכר השואה נבלמת ברוסיה והיושב ראש החדש של הקונגרס רוצה לבחון למרות ההתנגדות והבלימה הזו, איך לקדם את הפרוייקט הזה כמרכיב חשוב בתודעה היהודית או בזהות היהודית.
ליאוניד נבזלין: קיימים מרכיבים אחדים של הנושא הזה, של חקר השואה, כמו בית הכנסת במרכז מוסקבה והמוזיאון לחקר השואה.
ליאוניד נבזלין: זה עדין לא מספיק.
ליאוניד נבזלין: מדובר פה בפרוייקט משמעותי ורחב, עד כדי כך שיתכן ובעתיד יפתח סניף של "יד ושם" במוסקבה.
ליאוניד נבזלין: עדין הדברים האלה בדיון ובין השאר יתקיים דיון מהותי מחר ב"יד ושם" עם המשלחת.
ליאוניד נבזלין: ההנהגה החדשה רואה בזה חשיבות רבה.
ליאוניד נבזלין: ישנם עוד שורה של פרוייקטים שההנהגה החדשה של הקונגרס רוצה להכין בתחומים של זהות יהודית, של צדקה, של חינוך יהודי.
ליאוניד נבזלין: הם רוצים להיעזר ולהיות אמיתיים עם בעלי עניין ומומחים בחוץ לארץ כולל בישראל, כאשר הקונגרס מעמיד לרשות העמיתים מחוץ לארץ או אותם בעלי עניין, את היכולות שיש לקונגרס בתוך השטח של רוסיה כולל קידום אינטרסים של הפרוייקטים האלה מול השלטונות והם אינם חוששים מתחרות בשטח רוסיה, משום שמדובר בעניינים שכבר פועלים וכן משום שזו הטריטוריה שלהם.
ליאוניד נבזלין: כך לדוגמא יש פרוייקט שעובד עם "אורט", שמטרתו היא חינוך מחשבים בתחום היהודי לנוער יהודי ברוסיה.
ליאוניד נבזלין: מעבר לזה, יש עוד שורה של התחלות וכיוונים שונים שהוא מוכן לפרט אם יתפתח דיון על כך, אבל הוא מעדיף לסיים את דבריו כאן.
צבי הנדל: אני שמעתי שהארגון הזה עושה עבודה חשובה וזה ארגון מאוד מרכזי ברוסיה.
צבי הנדל: אבל עכשיו, כשאני שומע את המשקל הכבד וכמעט בכל משפט הוא חוזר על המילים: זהות יהודית, חשיבותו עלתה בעיניי אלף מונים.
צבי הנדל: אני מציע שנמשיך את הדיון כאשר ידברו לסירוגין אחד מאתנו ואחד מהאורחים.
צבי הנדל: אדוני סגן השר יורי שטרן, בבקשה.
צבי הנדל: אני מבקש מכולם לעשות את זה בתמציתיות ובקיצור.
יורי שטרן: אני אגיד כמה מילים בעברית למשתתפים הישראלים: אני חושב שנציגי הקונגרס הם די צנועים בהצגת הארגון, כי הארגון הזה בעצם עשה כמה פריצות דרך כמו שיקומה של הקהילה היהודית ברוסיה וגם בעולם החיצוני.
יורי שטרן: זה היה הארגון הראשון שבאמת החזיר את יהדות רוסיה למסורת ההתרמה היהודית, כאשר עשירים מממנים את הפעילות היהודית המקומית ומר סטנובסקי שיושב פה היה חלוץ בתחום הזה.
יורי שטרן: הוא הראשון שהתחיל עוד בתחילת שנות ה-90 לממן פעילות יהודית בתחומים השונים.
יורי שטרן: כמו כן, זה היה הארגון היהודי הראשון שבעצם מיקד ומיקם את הקהילה היהודית כגורם חברתי-פוליטי ממוסד בתוך הדינמיקה הפוליטית הרוסית.
יורי שטרן: מן שדולה יהודית ממוסדת, כמו שאנחנו מכירים בעולם.
יורי שטרן: לזה היו השפעות גם בפנים וגם בחוץ, כי זה היה הארגון היהודי הרוסי הראשון, שבאמת התקבל כשווה במערכות היהודיות הבין-לאומיות.
יורי שטרן: דבר נוסף ואני שוב חייב להזכיר את אדון סטנובסקי, הם באמת תרמו רבות לחידוש הלימודים היהודיים למחקרים בנושא יהדות ובנושא המזרח התיכון ברוסיה, בדומה למה שקורה בארצות הברית.
יורי שטרן: זאת אומרת, גם העניין הזה הוא מעין פריצת דרך ויש בו שיתוף פעולה בין הקונגרס היהודי הרוסי לבין מדינת ישראל, כאשר ישנו מרכז לשיתוף פעולה אקדמי חינוכי שמנוהל אצלנו באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת מוסקבה והקונגרס הוא שותף במימון הפעילות הזאת ואני מקווה שיהיה לזה המשך.
יורי שטרן: הרב פנחס גולדשמיט, על ידי תרומתו הרבה, אפשר לומר שבמידה רבה הפכה מערכת גוססת של בתי הכנסת של ברית המועצות, עם כל המעמד הרשמי חסר התוכן שלהם ואנשי ק.ג.ב בכל דרגה המסתובבים בכל מקום, הפך אותם מר גולדשמיט למה שאנחנו מכירים כבתי כנסת במדינות החופשיות ובוודאי ברוסיה.
יורי שטרן: אלה מקומות שרבים מאתנו היו מגיעים לרקוד בחגים יהודיים ומעולם לא נכנסנו פנימה.
יורי שטרן: הרב גולדשמיט חידש את בתי הכנסת כמוסד תרבותי, חינוכי ודתי פעיל.
יורי שטרן: היום יש עוד ארגונים ואני לא רוצה לזלזל בחשיבותם, אבל אין ספק, שתרומתו היתה גדולה מאוד.
יורי שטרן: שלא לדבר גם על גוסינסקי עצמו כאישיות של מי שייסד את הארגון ונתן לו באמת עצמה לאומית ובין-לאומית רבה.
יורי שטרן: לכן אני חושב, שהקונגרס הרוסי היהודי מסמן איזה שהוא שלב מתקדם הרבה יותר של התפתחות החיים היהודיים ברוסיה ובנה את עצמו כפרטנר להרבה מאוד עשייה.
יורי שטרן: נשיא הקונגרס הזכיר חלק גדול מההזדמנויות.
יורי שטרן: אני רוצה לקוות, שכמה דברים יתווספו למה שצוין פה: א.
יורי שטרן: אני מקווה מאוד שהקונגרס ייקח על עצמו להיות חלק מהשדולה היהודית הישראלית בפוליטיקה הרוסית, כמו שהארגונים האמריקאים-היהודיים והארגונים האנגלים-היהודיים ואחרים מהווים עבורנו במדינותיהם.
יורי שטרן: אני מאוד מקווה שלפחות חלק מהפערים והקרעים שקורעים היום לחלקים את הקהילה היהודית ברוסיה, ייסגר או שיהיה יותר שיתוף פעולה.
יורי שטרן: זה לא תלוי רק בקונגרס, זה תלוי כמובן גם בארגונים אחרים.
יורי שטרן: דבר שלישי, אני מאוד רוצה לקוות שבמכלול הקשרים הבין-לאומיים של הקונגרס, הקשרים עם מדינת ישראל ועם הגופים הישראלים יהיו במקום מרכזי, כי השותפות הזאת לעומת כל ייתר השותפויות, היא השותפות האסטרטגית.
יורי שטרן: כל היתר, זה בסך הכל עניין של עבודה.
יורי שטרן: פה זה באמת נוגע לתוכן.
יורי שטרן: אני חושב, שאולי כדאי שהם ישתתפו בהנצחת זכרם של קורבנות האסון האחרון בדולפינריום, כי יש לזה סמליות רבה.
ליאוניד נבזלין: יושב ראש הקונגרס מוסר כי בעת הביקור בבית ספר "שבח" הם החליטו להקים שתי מערכות של סטיפנדיות לתלמידים.
ליאוניד נבזלין: סוג אחד - לתלמידים נזקקים לקניית אמצעי לימוד וסיוע חומרי.
ליאוניד נבזלין: הסוג השני, הוא סטיפנדיות לתלמידים מצטיינים על שמם של הנופלים.
ליאוניד נבזלין: סטיפנדיות שמיות על שמות ההרוגים, כדי לקדם את התלמידים האלה.
יורי שטרן: כל הכבוד.
וילמה מאור: סטיפנדיות בארץ?
ליאוניד נבזלין: יושקע כסף באחד הבנקים הישראלים ומתוך הרווחים ייווצרו הסטיפנדיות.
צבי הנדל: מי שרוצה להוסיף לדיון, מוזמן.
ויקטור בריילובסקי: חבר הכנסת מביע הערכה ותודה על עצם התכניות שהוצגו כאן, במיוחד לתרומה לבית ספר "שבח", שכידוע מעתיק שיטות של בתי ספר ולימוד מעמיק במתמטיקה מרוסיה.
ויקטור בריילובסקי: חבר הכנסת מציין, שבדרך כלל בתפוצות, כשלומדים לימודים יהודיים או זהות יהודית, איך שהוא קורה שהמרכיב של ישראל הנוכחית, ישראל המודרנית, הולך לאיבוד.
ויקטור בריילובסקי: מתוך הביקור של חבר הכנסת במוסקבה לאחרונה, הוא התחזק בתחושה הזו של אובדן התוכן הישראלי.
ויקטור בריילובסקי: הוא מתכוון לא למידע קונקרטי לגבי מעשה חבלה זה או אחר אלא לגבי חיי הפנים של המדינה.
ויקטור בריילובסקי: יחסים עם שכנותינו ועצם התפיסות לגבי המשך קיומנו פה.
ויקטור בריילובסקי: חבר הכנסת בריילובסקי מביע משאלה, שהנושאים האלה יקבלו דגש בתוך המערכת שנבנית עכשיו בקרב יהודי רוסיה.
צבי הנדל: כבוד הרב, בבקשה.
פנחס גולדשמיט: כבוד יושב ראש הוועדה, כבוד סגן השר, חברי הכנסת, ברשותכם, רציתי קצת לחזור אחורה, לנושא שהיה שנוי במחלוקת לפני שנים מספר, על הקמת הקהילה היהודית ברוסיה, האם כדאי להקים או לא כדאי להקים.
פנחס גולדשמיט: הממסד היהודי עד לפני שנים מספר, חשב שאין מקום להקים גולה חדשה.
פנחס גולדשמיט: אני זוכר, בזמן ביקורו של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין, אני אמרתי לו שללא חינוך יהודי לא יהיו יהודים וללא יהודים לא תהיה עליה.
פנחס גולדשמיט: אני חושב, שבאותו זמן של הביקור ההיסטורי הראשון של יצחק רבין במוסקבה, אנחנו נתנו לו במתנה ספר תורה שעד היום מונח בכניסה למשרדו של ראש הממשלה.
פנחס גולדשמיט: אני חושב שהיום, הנושא הזה כבר לא נתון במחלוקת.
פנחס גולדשמיט: כולם סוברים, כולם מודים שלא רק שצריכה להתקיים קהילה וחינוך יהודי בחבר העמים והקהילה אכן קיימת ואכן עובדת וגם מגבירה את הזהות היהודית, את החינוך היהודי וגם את הגאווה היהודית.
פנחס גולדשמיט: העקרונות שעליהם מושתת הקונגרס היהודי ברוסיה, הייתי אומר שהוא מושתת על שלושה עקרונות: העיקרון הראשון הוא של הדמוקרטיה בתוך הקהילה, שכל חבר קהילה, כל יהודי, יש לו את הזכות לבחור את הסוג של היהדות שהוא רוצה.
פנחס גולדשמיט: האם זה יהיה בצורה יותר דתית האם זה יהיה בצורה יותר חילונית, האם הוא יהיה יהודי של בית כנסת או יהודי של מרכז קהילה.
פנחס גולדשמיט: עקרון שני, עם כל הדיברסיפיקציה, יש אחדות בתוך הקהילה היהודית, במיוחד כשמדובר על היחסים לעבר השלטונות המקומיים.
פנחס גולדשמיט: נושא שלישי הוא הנושא של העצמאות של הקהילה היהודית.
פנחס גולדשמיט: הקהילה היהודית מחליטה מי המנהיג שלה ולא הממשלה ולא כוחות שמחוץ לקהילה היהודית.
פנחס גולדשמיט: אני חושב, שלעקרונות האלה כפי שהזכיר סגן השר שטרן, יש לצפות כמו שקיימת שדולה יהודית בארצות אחרות, שהקהילה היהודית תהיה באמת שדולה עבור מדינת ישראל ולא ההיפך.
ליאוניד נבזלין: נשיא הקונגרס מסכים לחלוטין לדבריו של חבר הכנסת בריילובסקי, שאין מספיק תודעה לישראל בתוך יהדות רוסיה ואין דגש מספיק על הכרת המתרחש של התהליכים בארץ.
ליאוניד נבזלין: הוא רואה בזה כמה סיבות: סיבה אחת היא שהארגונים הישראליים שניצבים שם, לא לוחצים מספיק להכרת הבעייתיות הזאת של הכרת התהליכים האלה ולא לוחצים מספיק כדי להכניס את זה כתוכן של הפעילויות היהודיות שם.
ליאוניד נבזלין: הסיבה השניה היא, שיש ארגונים שלא מטעם מדינת ישראל שפועלים שם והם לא כוללים בתוך האידיאולוגיה שלהם את הנושאים הישראליים.
ליאוניד נבזלין: הסיבה השלישית היא: ריבוי ארגונים מארגונים שונים שלא מתואמים בינם לבין עצמם.
ליאוניד נבזלין: הוא רואה כמטרה להגדיר את התוכן הישראלי והכרת המתרחש בארץ בתוך הפעילות של הקונגרס.
צבי הנדל: חבר הכנסת גאגולה בבקשה.
יצחק גאגולה: ראשית, אני רוצה לברך את הקונגרס והעומד בראשו ואני מקווה שכל מה ששמענו כאן, אני מקווה שכך הם פועלים ברוסיה.
יצחק גאגולה: הדבר החשוב ביותר שאני רואה בפגישה כאן, זה אולי התחלת הקשר ההדוק בין יהדות רוסיה לבין מדינת ישראל או במקרה שלנו זה בין כנסת ישראל והממשלה.
יצחק גאגולה: הקשר הזה הוא קשר מחויב המציאות, טוב לשני הצדדים ולעם היהודי ואני מקווה שהמפגש היום, יהיה הוכחה להתחלה של הקשר הזה.
יצחק גאגולה: אני ביקרתי ברוסיה מספר פעמים.
יצחק גאגולה: לפני כחודש הייתי שם וכנראה שאהיה שם שוב בעוד שבוע ימים.
יצחק גאגולה: למדתי שם הרבה ובכל ביקור למדתי דברים חדשים.
יצחק גאגולה: אחד הדברים שלמדתי הוא, וחבר הכנסת בריילובסקי ציין את זה ואני אחדד את זה עוד יותר: אי ההכרה המספיקה של היהודים ברוסיה וגם במקומות אחרים אבל במקרה שלנו זה ברוסיה, ההכרה במה שקורה במדינת ישראל, כי כל המידע שלהם וכל מה שהם לומדים זה מה-CNN או מדברים דומים להם.
צבי הנדל: זה קורה בכל העולם.
יצחק גאגולה: כמו כן, נושא החינוך כפי ששמענו כאן בסקירה, זה למעשה צריך להיות גולת הכותרת בכל הפעילות, כי דור המחר, זה הדבר החשוב ביותר וההתבוללות והחינוך היום זה דבר אחד.
יצחק גאגולה: אם אנחנו נחנך את הילדים שלנו לשורשים ולמסורת ונקנה להם את הערכים היהודיים, אז כמובן שהמימדים האדירים הרי האסון של ההתבוללות יקטנו.
יצחק גאגולה: יש לכם תפקיד לא רק בתכנים ששמענו כאן וכל תוכן הוא חשוב בפני עצמו.
יצחק גאגולה: גם בתחום ההסברה כלפי האנטישמיות הקבועה ברחבי העולם ובמיוחד באירופה.
יצחק גאגולה: אחד התפקידים שלכם הוא להסביר את מדינת ישראל.
יצחק גאגולה: כאשר אנחנו רואים את התמונות ממדינת ישראל ב-CNN וכל מה שקורה כאן, זה נעשה בצורה חד-צדדית ויש לקונגרס יהדות רוסיה את התפקיד להסביר את דעת הקהל הישראלית.
יצחק גאגולה: ..
צבי הנדל: הרב אמר בצדק, שיש אנטישמיות בישראל וזה מוקרן גם לשם.
צבי הנדל: זה נכון.
יצחק גאגולה: לסיום, הארגון הזה, שאני מכיר אותו, אני מקווה שבעזרת השם יהיה בקשר הדוק עם כל הארגונים הקיימים ברוסיה, כי הקשר ההדוק הוא ברכה ליהדות רוסיה וברכה לכולם.
יצחק גאגולה: ובתקווה הזאת, אני רוצה לסיים.
יבגני סטנובסקי: כיוון שזו הוועדה לעליה לקליטה ותפוצות, זה המקום לדבר על תהליכי הקליטה בישראל של יהודי ברית המעוצות.
יבגני סטנובסקי: מר סטנובסקי רואה בחיוב שמספר כה רב של חברי כנסת דוברי רוסית נמצאים פה ולכן כנראה זה המקום המתאים לדבר על הנושא הזה.
צבי הנדל: תגיד לו, שזה סימן שהקליטה טובה והסימן השני שהשפה השניה היום בישראל היא עברית.
יבגני סטנובסקי: מר סטנובסקי מניח, שזו פשוט חזרה לתקופה של ראשית השפה העברית המודרנית ברוסיה על ידי בן יהודה ולכן אנחנו פשוט עושים מעקב בהיסטוריה.
יבגני סטנובסקי: הוא רוצה להתייחס ליישום חוק השבות ולטענות חוזרות ונשנות שבקרב העליה שמגיעים לא-יהודים רבים.
יבגני סטנובסקי: ..
יורי שטרן: להיפך, הוא אמר: האם אין כבר מספיק יהודים במדינת ישראל?
יורי שטרן: אמרתי שבויכוחים האלה שואלים האם אין כבר מספיק גויים במדינת ישראל.
יבגני סטנובסקי: כך קרה, שליהודי רוסיה, מדינת ישראל היא המדינה הקרובה ביותר, יותר מכל מדינה אחרת, מפני שלכל אחד מיהודי רוסיה יש פה בן משפחה, חברים או מכרים.
יבגני סטנובסקי: ישראל קרובה לא רק בגלל המושגים המופשטים של קהילה יהודית, אלא מפני שכל החדשות מפה והאירועים מפה נוגעים ישירות לחיי הקרובים המכרים ובני המשפחה.
יורי שטרן: הוא אמר: לחייהם או למותם של אותם אנשים.
יבגני סטנובסקי: כל מה שהוא יאמר עכשיו, מבוסס על התחושה הזו ועל השנים האחרונות שקושרים בין אדון סטנובסקי למדינת ישראל: אנחנו אנשים שונים, לפעמים יש לנו כיפה על הראש ולפעמים יש לנו כיפה בכיס ולפעמים בתוך הנשמה.
יבגני סטנובסקי: אבל, אם אנחנו נתחלק לפלגים ולא נזכור את אחדותנו כעם, אז לגבי שאלת העליה והשיבה לישראל, יחליטו עליה אחרים במקומנו.
צבי הנדל: תאמר לו, שהכיפה הכי חשובה מכל הדוגמאות זו הכיפה בנשמה.
יבגני סטנובסקי: מדינת ישראל קמה אחרי שנספו 6 מיליון יהודים והרצון העז הוא שהמדינה הזו תמשיך להתקיים.
יבגני סטנובסקי: שלא יחזור שוב המחזה הזה ושישראל תמשיך להיות תקווה של כל יהודי.
צבי הנדל: חבר הכנסת הלפרט אחרון הדוברים ולאחר מכן נסכם את הישיבה.
שמואל הלפרט: ראשית, אני רוצה לקדם בברכה את המשלחת החשובה של הקונגרס היהודי ברוסיה.
שמואל הלפרט: אני רוצה לומר, שבמשך עשרות שנים התופעה הזאת שאנחנו, בישראל, נקבל כאן משלחת של קונגרס יהודי ברוסיה, זה היה בגדר חלום.
שמואל הלפרט: אני שמח מאוד שהחלום הזה התגשם.
שמואל הלפרט: אתמול ביקש ממני היושב ראש שאדבר על הנושא של עליית יהודי רוסיה.
שמואל הלפרט: לא הצלחתי לעשות זאת אתמול, אז הבטחתי לו שאעשה זאת ולכן אני עושה זאת היום.
שמואל הלפרט: אני רוצה להתייחס לדבריו של אחרון הדוברים, לגבי הכיפה.
שמואל הלפרט: אנחנו לא מדברים עכשיו על כיפה בכלל, לא על גדולה ולא על קטנה.
שמואל הלפרט: אנחנו יודעים שמה שקרה בברית המועצות לשעבר, במשך 70 שנה הם היו מנותקים מהעם היהודי בעולם.
שמואל הלפרט: אנחנו יודעים איזה משטר היה ברוסיה ואילו סכנות היו לכל מי שרצה לחיות לפי אורח דתי.
שמואל הלפרט: אני רוצה לפנות לנשיא הקונגרס היהודי ולכל חברי הקונגרס: אני חושב שאחד התפקידים החשובים והעיקריים של הקונגרס היהודי ברוסיה הוא שצריך לדאוג לכך שיעלו יהודים ורק יהודים.
שמואל הלפרט: אחוז הלא יהודים שמגיעים לארץ במסגרת העליה, יש ויכוח אם מדובר ב-60% או 70% לא יהודים.
שמואל הלפרט: חשוב מאוד, שהקונגרס היהודי יקים מנגנוני בקרה לגבי אלה שרוצים לעלות לארץ ישראל.
שמואל הלפרט: חשוב מאוד שלקונגרס היהודי יהיה קשר גם עם השגרירות.
יורי שטרן: אני מציע, שנציגי הקונגרס יעשו ברית לכל הגברים היוצאים מרוסיה ואז לפחות בקטע הזה הכל יהיה נקי.
יורי שטרן: רצוי שזה יהיה לפני העליה למטוס.
צבי הנדל: חברים, זו מדינה דמוקרטית וזכותו של כל אדם לומר את דבריו.
שמואל הלפרט: אני מכיר את הדעות שלך ואני יודע שהרבה פעמים אני לא מדבר לאנשים שמבינים אותי אלא אני מדבר יותר לפרוטוקול, בשביל ההיסטוריה של הכנסת.
שמואל הלפרט: יום אחד אנחנו נתעורר, כאשר נהיה מיעוט יהודי במדינת ישראל ואז יוציאו את הפרוטוקולים ויראו שהיה איזה משוגע אחד, שהתריע על הבעיה הזאת הרבה מאוד פעמים וצחקו עליו.
שמואל הלפרט: אני לא מתרגש מזה, זה לא משפיע עלי, אתם יכולים לומר מה שאתם רוצים.
שמואל הלפרט: אני מדבר מתוך עמקי לבי.
צבי הנדל: כולם שותפים לאותה דאגה ולא הקונגרס היהודי ברוסיה יפתור לך אותה, עם כל הכבוד.
שמואל הלפרט: הקונגרס היהודי ברוסיה צריך להקים מנגנוני בקרה, להיות בקשר עם השגרירות ולא בזמן שהאנשים עולים למטוס, חבר הכנסת שטרן, אלא הרבה לפני כן.
שמואל הלפרט: צריך לדאוג שרק יהודים יעלו לארץ ישראל.
שמואל הלפרט: אני בטוח שגם אתה לא רוצה שרוב העולים מרוסיה יהיו לא יהודים.
צבי הנדל: יש עוד גברת אחת שלא דיברה אך לפני כן, אני רוצה לומר דבר אחד: אני מבין שיש דמוקרטיזציה גם ברוסיה.
צבי הנדל: אצלנו הדמוקרטיה כבר ותיקה ושורשית.