GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עירית בירן: אני אלך כמובן מהמקום שהכי קל לנו במשרד החינוך, וזה נושא של שיפור הישגים.
<עירית בירן: מאחר שאנחנו מודדים את שיפור ההישגים עם שני כלים בעצם.
<עירית בירן: בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים מה שאנחנו קוראים מבחני מיצ"ב, ובחינוך העל יסודי בבחינות הבגרות.
<עירית בירן: אנחנו קבענו יעד לשיפור במקצועות היסוד כמובן, אנחנו לא נכנסים לכל מקצוע, אבל בשפות, זאת אומרת עברית, אנגלית ומתמטיקה.
<עירית בירן: השר שלנו הדגיש את מתמטיקה יותר ממקצועות אחרים, אבל אנחנו מדברים על שלושת המקצועות, כי גם לגבי אנגלית אי אפשר בעצם אחר כך להגיע לאוניברסיטה בצורה נאותה או לתעסוקה.
<עירית בירן: אז חשוב ששלושת המקצועות האלה יקבלו בקרה מאד מדויקת ולכן המקצועות האלה בתכנית הוגדרו כמקצועות שאנחנו נלווה אותם – גם בתכניות בחינוך היסודי, גם בחטיבות הביניים וגם בחינוך העל יסודי.
<עירית בירן: אני לא אשתמש בשמות, כי זה לא יגיד לכם כלום, זה תכניות שחלקן פותחו בתוך משרד החינוך, חלקן תכניות שפותחו לאורך השנים יחד עם גורמים נוספים, אבל הן תכניות שאנחנו יודעים שהן תכניות שיודעות לקחת ילד מנקודה א' ולהעביר אותו לנקודה ב'.
<עירית בירן: כל התכניות האלה תעבודנה בצורה אינטגרטיבית כמובן, לא תהיה אף תכנית שהיא מבדלת.
<עירית בירן: במקביל לעבודה בתוך בתי הספר עם אותם תלמידים על המקצועות שהם נראים לנו קריטיים, אנחנו רוצים לעשות עבודה עם המשפחות.
<עירית בירן: עוד פעם, אינטגרטיבית, של אותו בית ספר, באותו יישוב, כי המחקר מראה שילדים שמקבלים גיבוי בבית לתהליכים הבית ספריים, יותר קל להם להתמודד.
<עירית בירן: שיש אותה שפה, אם בית ספר אומר אנחנו רוצים שילד יקרא אחר הצהריים או בערב 20 דקות כל יום, אז שהאמא והאבא יידעו שבית הספר מבקש, יבינו מה הסיבה, יבינו איך צריך לעשות אם מבקשים.
<עירית בירן: שילד יעזור להורים בקניות, כשלומדים חשבון גם בעבודה עם כסף.
<עירית בירן: תהיה עבודה של בית הספר, ועל זה אנחנו בונים עכשיו תכנית יחד עם הייעוץ של שפ"י, שהוא הייעוץ החינוכי שלנו, כדי ללמד את בתי הספר איך לעשות.
<עירית בירן: אנחנו גם כותבים איך לעשות את זה וגם נגייס מדריכות שתיכנסנה ותלווינה את בתי הספר, מעבר לתכניות הקיימות, כדי שבית ספר יידע איך לחבר את ההורים וגם כעבודה עם ההורים, בשעות מתוקצבות, שאף אחד לא יגיד שהוא עושה את זה בהתנדבות, אלא באמת שמנו בתקציב סכום שמכבד את המקום הזה, שאנחנו להורים לחזק את ההורות שלהם בעבודה בתוך בית הספר.
<עירית בירן: לא את ההורות שלהם בבית.
<עירית בירן: עוד פעם, זה איזה שהוא דיאלוג.
<עירית בירן: כי אחת התלונות ששמענו בשולחנו העגולים, זה שכאילו באים כל מיני אנשים מלמעלה ואומרים לנו איך תהיו הורים טובים.
<עירית בירן: אז לא על זה אנחנו מדברים.
<עירית בירן: אנחנו מדברים על חיבור או יצירת שפה משותפת בין המוסד החינוכי, בין התהליכים שילד עובד במוסד החינוכי לבין הבית.
<עירית בירן: זה אינטגרטיבי ולא הומוגני, וזה עקרונות שאנחנו נלך איתם לאורך כל הדרך.
<עירית בירן: גם את זה אנחנו נעשה עם בקרה על התכניות, כדי לראות שבאמת התהליך מביא פירות ושגם ההורים מרוצים וגם קורא משהו עם התהליך החינוכי שהילד עובר בתוך בית הספר .
<עירית בירן: אנחנו מיקדנו את שני התהליכים האלה כרגע בבתי ספר שיש בהם אוכלוסייה בריכוז גבוה, מ-30% ומעלה של ילדים בני הקהילה, כדי שבאמת הם יקבלו ראשונים את הטיפול.
<עירית בירן: יש לנו ארבע שנים ובהמשך אנחנו נצא גם בפתיחה בבתי ספר שהאחוזים בהם יותר נמוכים, אבל חשבנו שחשוב להתחיל עם בתי הספר שהריכוז הוא יותר גבוה.
<עירית בירן: אני יודעת שנשאלתי על החיבור שלנו גם בוועדת ביקורת המדינה ובעוד כמה מקומות.
<עירית בירן: אנחנו יורדים עם חלק מהתכניות שהיו קודם מבדלות בעל יסודי, יורדים איתן לתוך היסודי, כי אנחנו חושבים שמאחור מדי להתחיל עם ילד בחטיבת ביניים.
<עירית בירן: חלק מהביסוס של שפה זה בתכניות של אחר הצהריים, כמו עבודה עם ה-up, או תכניות אחרות של אחר הצהריים.
<עירית בירן: אנחנו יורדים איתן לחינוך היסודי וגם שם אנחנו עם כל העקרונות שעד עכשיו ציינתי.
עודד פורר: ומה קורה בחינוך בעל יסודי?
<עירית בירן: אנחנו ממשיכים לעבוד בעל יסודי.
<עירית בירן: גם בעל יסודי נעשה שינוי.
<עירית בירן: אני תיכף אכנס לעל יסודי, כי אנחנו הולכים לעשות כמה שינויים בעל יסודי.
<עירית בירן: בעל יסודי כמובן נעבוד גם אינטגרטיבי וגם באמת בבקרה, כי אנחנו רוצים להגיע למצב שאנחנו שיפרנו את הזכאות לבגרות, אבל אנחנו חושבים שהירידה ליסודי והשיפור במצב המיצבים, יביא לנו את ההנפה בטווח הארוך יותר.
<עירית בירן: כי אם ילד הגיע לחטיבת הביניים והוא עומד בסטנדרט שאנחנו מצפים מכל ילד בסוף כיתה ו' – בעברית, באנגלית ובמתמטיקה – יותר קל לו אחר כך בהשתלבות בחטיבת הביניים.
<עירית בירן: חטיבת הביניים היא מקום שהילדים נאספים מהרבה בתי ספר והתחרות קשה והרבה פעמים ילדים שלא באו מספיק מבוסס עם השפות, יותר קשה להם.
<עירית בירן: אנחנו מדברים על בגרויות עם הממוצע, בדקנו עכשיו את הבגרויות גם של ילדי הארץ, גם בני הקהילה וגם ילידי אתיופיה בני הקהילה.
<עירית בירן: אנחנו עומדים היום על 53%.
<עירית בירן: אנחנו רוצים לצמוח ל-68%.
<עירית בירן: אנחנו רוצים לראות את זה בארבע שנים יעד, לעלות מעבר לממוצע הארצי.
<עירית בירן: זאת אומרת ממש לנסות לדחוף אותם בצורה ממוקדת למעלה.
<עירית בירן: התכניות הן גם תכניות תוספתיות שהיום ישנן בבתי הספר וחלק מבתי הספר-.
<עירית בירן: תראו, חלק מהבעיה שהבדיקה העלתה לנו, זה שהרבה פעמים אמרו הילד נמצא בפל"א, למשל.
<עירית בירן: יושבים לידי דוד ושרי, ובפל"א, אז הוא לא צריך להיות גם בליבם של כל הילדים האחרים שהיו בבית הספר.
<עירית בירן: לא.
<עירית בירן: אנחנו אומרים לבית הספר, קודם כל שיהיה במה שבית הספר קיבל במשאב תוספתי כדי לחזק יחד עם כל בני כיתתו לקראת בגרות, ואחר כך יש לו את התוספתי שהוא מקבל בתכניות אחרות.
<עירית בירן: ובזה אנחנו כבר בקיץ האחרון - - -
עודד פורר: סליחה שאני קוטע אותך, התכניות האלה, המבדלות, ממשיכות?
<עירית בירן: שלנו במשרד החינוך לא.
<עירית בירן: אני לא יודעת מה קורה בפל"א.
<עירית בירן: בתכניות משרד החינוך - - -
<קריאה: גם שלנו לא.
<קריאה: פל"א העולמית הייתה תכנית אינטגרטיבית.
<עירית בירן: אוקיי.
<עירית בירן: התכניות של משרד החינוך לא תהיינה יותר תכניות מבדלות.
<עירית בירן: כרגע, לשנה הקרובה, אנחנו בשנת מעבר עם תכנית אחת ואחר כך אני אכנס אליה, כי היא קצת יותר מורכבת, אבל כל התכניות האחרות הן כרגע בתהליך להכניס ילדים, להוסיף לתוך הקבוצות.
<עירית בירן: אני לא רוצה שיוציאו ילד בן הקהילה כדי להכניס ילד אחר.
<עירית בירן: אלא אם הקבוצה הייתה של חמישה תלמידים ומרחיבים את הקבוצה עכשיו לשבעה או לשמונה, מצרפים עוד ילד, שניים, שלושה כלא בני הקהילה, כמובן עם אותם צרכים.
<עירית בירן: זאת אומרת לא נכניס בפערים.
<עירית בירן: אם קבוצה עבדה על לקראת 3 יחידות או 4 יחידות או 5 יחידות מתמטיקה, נצרף ילדים דומים מתוך אותו בית ספר, מאותה שכונה, כדי שהם ירגישו שאנחנו לא פוגעים, אנחנו משפרים את התהליך, מצרפים אליהם עוד ילדים, מרחיבים את הקבוצות.
אברהם נגוסה: אני יכול לבקש ממך לחזור עוד פעם על התוצאות של הבגרות?
<עירית בירן: התוצאות האחרונות שיש לנו ביד שנמדדו ונבדקו, יש לנו 53% זכאות במחזור האחרון, שיש לנו כרגע תוצאות ביד.
אברהם נגוסה: מיוצאי אתיופיה?
<עירית בירן: יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: 53%?
<עירית בירן: 53% יוצאי אתיופיה, ילידי הארץ וילידי אתיופיה.
<עירית בירן: אני בכוונה אומרת בני הקהילה.
אברהם נגוסה: ממתי הנתון הזה?
<עירית בירן: תראה, של השנה האחרונה אנחנו עוד בעיבוד.
<עירית בירן: זה תמיד שנה אחת לפני.
אברהם נגוסה: 2014.
<עירית בירן: 2014.
<עירית בירן: תמיד יש לנו שנה אחת רברס.
<עירית בירן: אני מקווה שהתוצאות של השנה האחרונה יהיו יותר טובות והיעד הוא של 68% בארבע השנים הקרובות.
<עירית בירן: להעלות.
עודד פורר: מה הממוצע הארצי?
<עירית בירן: אני חושבת 54%.
<עירית בירן: 54% ומשהו.
<עירית בירן: אני לא זוכרת בדיוק.
אברהם נגוסה: הזכאות הארצית היא 67.8%.
<עירית בירן: כן.
<עירית בירן: ואם אנחנו - - -
עודד פורר: ותוך 4 שנים בעצם אתם מתחברים לממוצע הארצי?
<עירית בירן: אנחנו רוצים מעבר.
<עירית בירן: רוצים להגיע ל-68%.
<עירית בירן: 64% היה בפעם האחרונה שמדדנו.
<עירית בירן: עכשיו, אני רוצה עוד משהו.
<עירית בירן: אנחנו רוצים למקד וגם להביא, למקד את הנושא של להגדיל את כמות הילדים שהולכים ל-5 יחידות באנגלית ובמתמטיקה, כי זה בעצם כרטיס הכניסה לתוך האוניברסיטאות.
<עירית בירן: למכללות אפשר גם עם 4 יחידות ועם 4 להיכנס.
<עירית בירן: לאוניברסיטאות היום צריך 5 יחידות, וזו המטרה שאנחנו נסמן אותה ואנחנו הולכים לעבוד במדויק.
<עירית בירן: אני רוצה להעלות עוד נושא.
<עירית בירן: אנחנו רוצים להגדיל, להכפיל ולשלש את כמות הילדים שבאים גם למה שאנחנו קוראים לו מועד קיץ.
<עירית בירן: אתם יודעים שיש הרבה ילדים שניגשו, הוציאו ציון מסוים, משפרים אותו בקיץ.
<עירית בירן: גם שם, מאחר שחלק מהילדים לא לומדים, חלק מהם יוצאים לפנימיות – מועד הקיץ מיועד לאלה שגרים בקהילה.
<עירית בירן: אנחנו רוצים גם לצרף לתוך מה שאנחנו קוראים המועד השלישי, כי ראינו שילדים שהם בני הקהילה, שהגיעו למועד השלישי בקיץ האחרון, שיפרו באחוזים מדהימים את ההישגים שלהם.
<עירית בירן: זאת אומרת שהעבודה המרוכזת בקיץ, רק על מקצוע אחד – מתמטיקה, או רק על אנגלית – הקפיצה את התוצאות.
<עירית בירן: הם מגיעים לתוצאות מאד יפות.
<עירית בירן: בקיץ האחרון הצלחנו לאסוף כמות לא גדולה, כי לא היו לנו הרבה משאבים.
<עירית בירן: לקיץ הבא אנחנו הולכים לרכז מאמץ וגם ילדים שבפנימיות, לאסוף אותם בתוך הקהילה להצטרף למועד קיץ, יחד עם המורים שלהם בקהילה, כדי לחזק את הנושא של הבגרויות.
<עירית בירן: הנושא של שפה הוא נושא שאנחנו רוצים להשקיע בו מאמץ, כי אנחנו חושבים שהשפה העברית היא בכלל אבן נגף בחברה הישראלית היום, לא רק בקהילה, ואנחנו חושבים שילדים שרמת הבקיאות שלהם בשפה, במעבר בין ו' ל-ז' היא בקיאות תקינה, הם קראו מספיק, אוצר המילים שלהם מספק, הם מסוגלים לעשות פענוח כמו שצריך, התוצאות שלהם יותר טובות.
<עירית בירן: גם על זה אנחנו נעשה עבודה מרוכזת, עם הצוותים בבתי הספר.
<עירית בירן: פה אני רוצה להיכנס לנושא של טיפוח מצוינות.
<עירית בירן: אנחנו עשינו בדיקה בכל התכניות שאנחנו מפעילים במשרד החינוך לטיפוח מצוינות ואנחנו ראינו אלף שחלקם הסטטיסטי ביחס לכלל האוכלוסייה הוא יותר נמוך, ואנחנו הולכים פה לפעול אלף בצורה ממוקדת, לחזק אותם מתוך הנתונים שבהמלצות בית ספר, לתוך התכניות של מצוינות.
<עירית בירן: יש לנו היום 600 ילדים בתכניות המצוינות.
<עירית בירן: אנחנו רוצים להכפיל את כמות הילדים בתכניות המצוינות.
<קריאה: מה זה?
<עירית בירן: תכניות מצוינות.
<עירית בירן: אני מדברת על משרד החינוך, אני לא מדברת על גופים, בבקשה.
<עירית בירן: משרד החינוך מפעיל, יש לו אגף לטיפוח מצוינות ומחוננים.
<עירית בירן: אנחנו הולכים להיכנס בבית קודם כל.
<קריאה: אופ"ק למשל זה משרד החינוך?
<קריאה: אופ"ק נסגר.
<עירית בירן: והוא עבד דרך משרד הקליטה, לא?
<עירית בירן: דרך הג'וינט, אוקיי.
<עירית בירן: אני מדברת על תכניות משרד החינוך.
<עירית בירן: יש תכניות של משרד החינוך ושם אנחנו הולכים לרכז מאמץ, כדי להכפיל את כמות הילדים בתכניות המצוינות שלנו ואת המחוננים, ולעבוד על כלי האבחון.
<עירית בירן: כי אחד הדברים שאמרו לנו אותם פסיכולוגים שמתעסקים באבחון, זה שהכלים שלנו לא רגישי תרבות.
<עירית בירן: אנחנו משתמשים בארץ בכלים שהם לא מספיק רגישי תרבות, בכלל כדי להרחיב ולעשות שונות.
<עירית בירן: אנחנו ראינו אותה תופעה.
<עירית בירן: יש לנו גם ביקורת עם דוברי השפה הערבית, שכמות הילדים שלהם לא תואמת את אחוזם באוכלוסייה.
<עירית בירן: אנחנו עושים עבודה.
<עירית בירן: פה, במקרה זה נעבוד מאד מדויק.
<עירית בירן: לשנה הבאה כבר אמרנו נוסיף שעות לפסיכולוגים שעושים את האבחונים, כדי לתת כן גישור ותיווך רגיש תרבות, כדי שיהיה יותר קל לראות, באמת גם לנקות את העניין הזה, שעוד פעם, זו בעיית שפה הרבה פעמים, לנקות את בעיית השפה וההמשגה, כדי שילדים שיש להם את היכולת, יגיעו לתכניות המצוינות, כדי להגיע כמה שיותר מהר ליותר ילדים בתכניות המצוינות; ופה אנחנו נשקיע מאמץ מאד מרוכז בשנה הקרובה ובארבע השנים הקרובות.
<עירית בירן: אני מאמינה שאחר כך אנחנו נגיע למצב שהם חלק מהאוכלוסייה.
<קריאה: מה יש היום?
<עירית בירן: אמרתי, 600 ילדים אותרו בתוך תכניות מצוינות של משרד החינוך.
<קריאה: וזה היעד?
<עירית בירן: לא פיצלתי לפי כל תכניות.
<עירית בירן: מבחינתי מחונן או מצוין זה אותו דבר מבחינת כמות.
<עירית בירן: מבחינת האחוזים, כי זה אותן תכניות, הם יושבים באותן מסגרות וכן הלאה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
<קריאה: אפשר בבקשה לבקש שכל מי שמדבר יציג את עצמו, שנכיר אחד את השני?
אברהם נגוסה: כרגע רשות הדיבור היא של נציגת משרד החינוך.
אברהם נגוסה: כל אלה שנכנסים, אני מבקש שתשמרו על התור שלכם.
אברהם נגוסה: תהיה לכם זכות דיבור.
אברהם נגוסה: בואו נתמקד בהצגת התכנית.
<עירית בירן: אם כבר דיברתי על כלי אבחון, אותו דבר אנחנו כרגע התחלנו בעבודה לשינוי הכלים לאיתור ילדים לחינוך המיוחד, כדי שיהיו יותר רגישי תרבות, כדי שהשינוי, הקושי התרבותי או השפתי לא יפיל ילדים לתוך החינוך המיוחד, שלא אמורים להיות שם.
<עירית בירן: כן לא לפגוע בילדים שכן זקוקים לחינוך המיוחד, שיקבלו את השירות שמגיע להם.
<עירית בירן: כי כשיודעים שילד שהוא בחינוך המיוחד ומחויב לזכאות, הוא גם מקבל תוספת שעות, תוספת טיפול וכן הלאה.
<עירית בירן: לתת את הכלים כדי לפרוץ את הדבר הזה, שלא יהיו טעויות על רקע של חוסר רגישות של כלים לאבחון, לא רגישים תרבותית.
<עירית בירן: זה נושא שהוא ממש קריטי בישראל ואנחנו כרגע התחלנו איזו שהיא עבודה בנושא של הפיתוח ואני מקווה שכמה שיותר מהר נוכל לבוא הנה בעוד שנה, להגיד יש לנו כלי חדש, שעומד בסטנדרטים, שנותן את התשובה הנכונה וכן הלאה.
<עירית בירן: נושא נוסף שעלה לשולחנות העגולים אצלנו, זה הנושא של קידום נוער.
<עירית בירן: אנחנו רוצים קודם כל להבטיח שאותם אנשים שטיפלו בילדים, שנמצאים כרגע בקידום נוער, כמובן יישארו.
<עירית בירן: אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל בגלל כל השינויים של תכנית החומש, הייתה פגיעה וחלק מהרשויות לפטר אותם.
<עירית בירן: אנחנו אמרנו סליחה, את עובדי קידום הנוער אל תפטרו, הם חייבים להישאר ויש תקצוב מיוחד לעניין הזה של עובדי קידום הנוער, אבל אנחנו רוצים להקטין את כמות הילדים יוצאי הקהילה בתוך הטיפול של קידום נוער והחזרתם לתוך מסגרות נורמטיביות, לבתי הספר על כל הרצף.
<עירית בירן: חלק מהעבודה היא לעבוד עם האגף החדש שלנו – ילדים ונוער בסיכון.
<עירית בירן: גם שם לתת כלים להבנה, לשונות וכן הלאה ולעזור להם כדי לעשות את הדחיפה של הילדים לתוך החינוך הנורמאלי, למערכת החינוך הרגילה ולא להיות בקידום נוער.
<עירית בירן: אנחנו כן אומרים, גם שם בתוך קידום נוער, העבודה היא אינטגרטיבית, לא הומוגנית חס וחלילה.
<עירית בירן: חלק מעובדי קידום הנוער שהם בני הקהילה, יתנו שם גם לילדים אחרים, כי אנחנו חושבים שלהביא מישהו שסיים אוניברסיטה והוא עומד בכישורים וכן הלאה, אפילו אם אתה בן קהילה כזאת או אחרת, ותיק בישראל, דור שלישי - סתם, זרקתי את זה – ויש הרבה כאלה, שהמטפל שלך ועובד קידום נוער שלך הוא בן הקהילה, לדעתי זו הצלחה.
<עירית בירן: ולכן אנחנו אמרנו שהעבודה היא אינטגרטיבית, בלי הבדל, בלי שינוי וגם החלוקה עם העובדים.
<עירית בירן: אני חושבת שבסך הכל זה משהו שהוא חשוב מאד.
<עירית בירן: אני אכנס לעוד סעיף אחד שקשור אלי ואחר כך אני אעביר את רשות הדיבור לגילי דנה, להמשך דיבור בנושא של תנועות הנוער.
<עירית בירן: אחד זה הנושא של הוואוצ'רים.
<עירית בירן: דובר בשולחנות העגולים על זה שהרבה ילדים עם כישרונות באומנות ובספורט, לא מצליחים להגיע בגלל קושי כלכלי של ההורים להיכנס לחוגים שיש בעיר שלהם, בשכונה שלהם או במתנ"ס שלהם.
<עירית בירן: אנחנו בתכנית של הדרך החדשה שמנו משאב מאד צבוע ומאד ברור, שהמטרה שלו היא בעצם סבסוד.
<עירית בירן: הוא יופיע כמלגה לאותו ילד שאותו בית הספר איתר אותו ואמר הילד רוצה ללכת ללמוד מוסיקה, מחול, תיאטרון, או ספורט, כל מה שבאמת בכישורים שלו, כדי שלא נגיע למצב שילדים שרוצים ויש להם את הכישרונות ומעוניינים ללכת, ולא רק למה שבית הספר נותן, כי יש לנו גם לבתי הספר – קרן קר"ב וכל מיני דברים.
<עירית בירן: מעבר למה שבית הספר נותן בשוטף שלו, מעבר למה שהוא מקבל בהארכת יום הלימודים שלו בתוך בית הספר, אלא באמת משהו שהוא אינטגרטיבי, בקהילה, כדי לעזור להורים.
<עירית בירן: אנחנו רוצים לעבוד בצורה של מלגות או משהו שהוא סבסוד, וואוצ'ר לכל ילד, שבאמת ילדים רוצים, עם כמובן התחייבות של המשפחה שהילד ילך.
<עירית בירן: שלא יהיה מצב שהמדינה שמה משאב והילד לא הלך.
<עירית בירן: נצטרך לראות איך אנחנו בונים את זה וזה משהו שהוא בתהליך.
אברהם נגוסה: לפי התכנית, עם כמה ילדים אתם רוצים להתחיל?
<עירית בירן: אנחנו רוצים להגיע ל-4,000 ילדים בשנה.
אברהם נגוסה: מאד חשוב שתתני לנו את נקודת המוצא מבחינה מספרית – עם כמה ילדים אתם מתחילים ולכמה ילדים אתם רוצים להגיע.
אברהם נגוסה: כך זה יהיה יותר ברור לנו.
<עירית בירן: אין לנו כרגע ילדים שאנחנו נותנים להם וואוצ'רים, זה משהו חדש.
<עירית בירן: אנחנו מדברים על 4,000-4,500 ילדים בשנה שאנחנו רוצים לתת להם את הוואוצ'רים האלה.
<עירית בירן: כמובן שהקהילות הראשונות יהיו קהילות שכבר יש בהן עבודה, יותר קל להגיע, ואחר כך נעבור לאחרים.
אברהם נגוסה: 4,000 ילדים בשנה?
<עירית בירן: 4,000-4,500 ילדים בשנה.
<עירית בירן: אתה רוצה על כל נושא שאני אגיד?
<עירית בירן: בעבודה עם הורים אנחנו גם מדברים על קבוצות של בסביבות 4,000 בשנה.
<עירית בירן: הדרכת בתי ספר, צוותים של בית ספר – מדברים על בסביבות 40 בתי ספר בשנה.
<עירית בירן: מדברים על הגדלת כמות הילדים שאנחנו נטפל בהם שמית לבגרות.
<עירית בירן: כרגע בעל יסודי אנחנו מדברים על 6,000 ילדים בשנה.
<עירית בירן: בחינוך היסודי גם יש לנו כמויות שהולכות וגדלות.
<עירית בירן: מצוינות כבר אמרתי לכם, יש לנו 600, אנחנו רוצים לעלות ל-1,200.
<עירית בירן: נראה איך אנחנו עולים מכל שנה לשנה.
אברהם נגוסה: 6,000 מהעל יסודי?
<עירית בירן: בנושא של מורים, שזה גם נשאל.
<עירית בירן: אנחנו רוצים להיכנס להרחבת תכנית.
<עירית בירן: אנחנו איתרנו מעל 300 מורים בני הקהילה.
<עירית בירן: אנשים אמרו לי שזה לא נכון, אבל כשבדקתי, אני רוצה להגיד לכם שבחינוך הקיבוצי, שאולי חלק מכם לא מכירים בכלל, מצאתי המון מורים שעובדים, למשל בגשר הזיו בבית הספר היסודי.
<עירית בירן: אז יכול להיות שאנשים לא יודעים.
<עירית בירן: הם מצפים לראות אותם דווקא בתוך הקהילה.
<עירית בירן: רוב המורים משתתפים בכל מיני מקומות בארץ.
<עירית בירן: איפה שהם גרים, איפה שמתאים להם הם השתבצו.
<עירית בירן: כבני הקהילה הם השתבצו במערכת החינוך.
<עירית בירן: אנחנו הבטחנו לוועדה לביקורת המדינה - והיית שם - לשלוח להם רשימה מסודרת בטבלה – איפה הם עובדים, כמה שעות.
<עירית בירן: רובם, בדקתי, היה לי זמן לבדוק מאז שהייתי כאן – רובם עובדים במשרות מלאות ולא 8-10 שעות כמו שאמרו לי.
<עירית בירן: זה לא נכון.
<עירית בירן: מעל 300 מורים.
<עירית בירן: את הכל נעביר לוועדה לביקורת המדינה, לא שמית, כי אסור לנו להעביר.
<קריאה: זו הפתעה.
<עירית בירן: כן, הבעיה היא שרוב האנשים מחפשים את זה מתחת לפנס והם לא מתחת לפנס.
<עירית בירן: גם אותי הפתיע אותי לראות את הפיזור בקריית שמונה, בבתי ספר באילת.
<עירית בירן: הם לא מלמדים כילידי הקהילה, הם מלמדים איפה שהם מצאו שיבוץ והלכו לעבוד איפה שהם גרים, שם הם שולחים את המשפחות שלהם לעבוד.
<קריאה: כולל יועצות חינוכיות?
<עירית בירן: כולל יועצות, אבל הכמות של היועצות לא הייתה משהו בולט.
<עירית בירן: רובם מורים.
אברהם נגוסה: מורים או מגשרים?
<עירית בירן: מורים, לא מגשרים.
<עירית בירן: מגשרים לא ספורים אצלנו כמורים.
אברהם נגוסה: אז יש היום מעל 300 מורים במערכת החינוך?
<עירית בירן: היום.
<עירית בירן: רובם במשרות מלאות.
<עירית בירן: אתה תקבל את המסמך הזה דרך הוועדה לביקורת המדינה.
אברהם נגוסה: אני אשמח מאד.
עודד פורר: סליחה, מתוך כמה מורים?
<עירית בירן: לא זוכרת בעל פה את כל המורים במדינת ישראל, אבל תזכרו שאנחנו נותנים שירות ל-2 מיליון ילדים בישראל.
<קריאה: 130,000-140,000 מורים.
<עירית בירן: משהו כזה.
<עירית בירן: אנחנו נותנים שירות ל-2 מיליון ילדים בערך.
<עירית בירן: אנחנו מתכננים כרגע להגיע ל-600 מורים ב-4 השנים הקרובות, כאלה שהם משובצים למשרות מלאות בתוך מערכת החינוך, עם ליווי בקליטה.
<עירית בירן: מגייסים אותם בתוך הסמינרים ובתוך המוסדות להשכלה גבוהה.
<עירית בירן: מלווים אותם בתכניות לתוך בית הספר, באמת בשיבוץ.
<עירית בירן: עד השיבוץ ומלווים אותם בשלוש השנים הראשונות, כדי לראות שהם באמת שם.
<עירית בירן: אחרי שלוש שנים מורה במדינת ישראל בדרך כלל מקבל קביעות.
<עירית בירן: רק אם יש איזו קטסטרופה אז לא.
<עירית בירן: אני מקווה שבאמת נגיע ביעד ל-600 מורים, שנראה לי שאנחנו נעשה את זה.
<עירית בירן: בתכנית יהיה גם ליווי, תהיה גם הדרכה, כדי שבאמת המורים גם ייכנסו עם איזה משהו תוספתי, מעבר לכניסה.
<עירית בירן: הם עוד פעם, בתוך תכניות אינטגרטיביות ולא הומוגניות.
<קריאה: המורים האלה מועסקים על ידי משרד החינוך או דרך עמותות?
<עירית בירן: לא, משרד החינוך ורשתות.
<עירית בירן: בעל יסודי אין במדינת ישראל.
<עירית בירן: משרד החינוך לא מממן.
<עירית בירן: הוא מממן, אבל לא משלם שכר בעל יסודי – י'-י"ב זה רשתות חינוך או בעלויות ורשויות מקומיות.
<עירית בירן: גם גיל 3 ועד כיתה ט', משרד החינוך משלם שכר.
<עירית בירן: אנחנו נפרוש את זה בפני הוועדה לביקורת המדינה.
<עירית בירן: תזכרו שיותר קשה לנו עם ילידי הארץ, כי בן אדם לא רושם בשום מסמך איפה נולדו ההורים שלו כשהוא הולך לעבודה ויש לנו בעיה עם זה.
<עירית בירן: קל לנו לאתר את אלה שלא נולדו בארץ ובזה אנחנו עומדים על 300 מורים בטוח ויכול להיות שיש עוד.
<קריאה: הרבה יותר.
<עירית בירן: עוד פעם, אנחנו לא יודעים, כי אין לנו כרגע - - -
<קריאה: ילידי הארץ שהם מורים?
<עירית בירן: לילידי הארץ שהם מורים – אתה לא רושם איפה ההורים שלך נולדו.
<עירית בירן: אבל זה ילך ויגדל, כי רוב הילדים היום במערכת החינוך הם ילידי הארץ, אז לאט לאט אתם תראו שרוב הילדים שאנחנו מטפלים הם ילידי הארץ.
<עירית בירן: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לגילי דנה, שתדבר על הנושא של החינוך ה - - -
אברהם נגוסה: אולי לפני זה אחזור על תוצאות מבחני הבגרות.
אברהם נגוסה: אני רוצה להראות לך טופס ואני רוצה שנתייחס לזה.
אברהם נגוסה: אלה נתוני תוצאות הבגרות של מכון ברוקדיל.
<עירית בירן: אתה מדבר על התוצאות.
אברהם נגוסה: את מכירה את זה?
<עירית בירן: בטח.
<עירית בירן: הייתי איתך אפילו בכנס.
אברהם נגוסה: אז את רואה את החלק הראשון של כל אלה שמשתתפים בתכניות ואת התוצאות.
אברהם נגוסה: החלק השני זה אלה שלא משתתפים בתכניות.
אברהם נגוסה: למשל, הכללי – כמעט 72% - אלה שמשתתפים וסף אוניברסיטה זה כמעט 45%.
אברהם נגוסה: אלה שלא משתתפים זה 51% וסף האוניברסיטה זה 29.4%.
אברהם נגוסה: את רואה?
<עירית בירן: ה-31.29 זה הנתון האחרון שיש למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: לא, לא, רגע, רגע.
אברהם נגוסה: נגיע לזה.
אברהם נגוסה: 31 מדבר על כללי.
אברהם נגוסה: אני מדבר עכשיו על מה שמעניין אותי פה, אלה שמקבלים ואלה שלא מקבלים.
<עירית בירן: אתה מתכוון לזכאות?
אברהם נגוסה: לא, מבחינת התמיכה.
עודד פורר: מבחינת מי משתתף בתכנית ומי שלא משתתף בתכנית.
אברהם נגוסה: וזה מה שצריך לעודד אותנו לעשות עוד יותר ואני חושב שזה לא רק 67% כמו שאת אמרת.
אברהם נגוסה: אם עושים נכון, אפשר להגיע גם ליותר.
אברהם נגוסה: רואים לפי אלה שמשתתפים פה.
אברהם נגוסה: כשעושים השוואה עם הממוצע הארצי בסוף, זה 68%, לעומת 72% מעל הממוצע הארצי.
<עירית בירן: אני חושבת שגם אני אמרתי את הדבר הזה, שכשעובדים איתם מרוכז, מקבלים תוצאות.
<עירית בירן: זה ברור לנו ואנחנו מקווים לעשות, אבל אנחנו חושבים שצריך גם לטפל ולא להשקיע את כל הכסף רק בעל יסודי, כי אם אנחנו נטפל גם בקדם יסודי וגם ביסודי וגם בחטיבת הביניים, יכול להיות שלא נצטרך תכניות תוספתיות.
<עירית בירן: בעוד 10 שנים נשב כולנו פה ונגיד – אפשר לעבוד איתם כמו כל ילד במדינת ישראל.
<עירית בירן: אני לגמרי מסכימה איתך שצריך להשקיע - - -
אברהם נגוסה: זו פשוט דוגמא שמראה גם ליסודי, לא רק לעל יסודי.
<עירית בירן: זה ברור.
<עירית בירן: ברור לנו שצריך לעבוד ממוקד.
<עירית בירן: תראו, יש כאן כל הזמן את המתח.
<עירית בירן: מצד אחד אנחנו צריכים לעבוד ממוקד ואינטגרטיבי.
<עירית בירן: מצד שני יש ילדים שאולי לא צריכים בכלל את העזרה שלנו.
<עירית בירן: יש אחרים שצריכים עזרה.
<עירית בירן: צריך לבנות תכניות וככה אנחנו רוצים לעבוד.
<עירית בירן: תכניות המותאמות למה שהילד צריך וגם צריך לעבוד עם הצוותים שלו.
<עירית בירן: כי בסוף אם הצוות בבית ספר מסוים יודע מה לעשות ונותן את השירות כמו שצריך, לא צריך מערכות תוספתיות.
<עירית בירן: ואת זה אנחנו רואים בכל מדינת ישראל.
<עירית בירן: תזכרו שבמקביל אנחנו גם נכנסנו עם התקצוב הדיפרנציאלי.
<עירית בירן: אתה מצטרף לישיבות שלנו בוועדת החינוך והצגנו את התקצוב הדיפרנציאלי בוועדת החינוך.
<עירית בירן: אנחנו נותנים לבתי הספר שכרגע הם גם במצב סוציו אקונומי נמוך וגם בתי הספר לא יודעים לעשות את העבודה הנכונה – נתנו מעטפת, קיבלנו תוספת תקציב מהאוצר כדי לבנות מעטפת מלווה לבתי הספר.
<עירית בירן: את אותו דבר אנחנו רוצים לבנות כאן.
<עירית בירן: אני לגמרי מסכימה, אבל גם צריך לבנות את התשתיות.
<עירית בירן: זה לא מספיק שאנחנו נטפל בילדים.
<עירית בירן: נגיד אני עירית בירן, קיבלה תכנית תוספתית, היא הצליחה, היא הלכה לבגרות, היא הלכה לקורס קצינים, היא הלכה אחר כך לאוניברסיטה והיא היום מה שהיא היום.
<עירית בירן: אני אומרת צריך לבנות את התשתית כדי שמחר בבוקר או בעוד ארבע שנים, ילד יגיע - ולא חשוב איפה במדינת ישראל – יגיע לבית ספר ויקבל את הטיפול המיטבי עם ידע, עם כלים של המורה גם לשונות התרבותית, גם למה שהיא צריכה לשים לב יותר לעומק.
<עירית בירן: גם לזה שעושים לה מעקב ובקרה על כל הילדים בבית הספר שלה, על כל הילדים בכיתה שלה.
<עירית בירן: זאת אומרת אלה הדברים שאנחנו עובדים עליהם וזה הכיוון.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה.
עודד פורר: רק בקצרה אני חייב לומר שאני מאד שמח לראות את השינוי שקרה במשרד החינוך.
עודד פורר: אנחנו עברנו, הממשלה עברה תהליך מאד מאד עמוק בשנה וחצי האחרונות של השולחנות העגולים, והעובדה שסוף סוף מתייחסים לקהילת יוצאי אתיופיה כחלק אינטגראלי מהחברה והיא לא מטופלת באיזה שהוא אגף של עולים – שהוא טוב – אבל הוא טוב לעולים עד 10 שנים בארץ – אלא באגף הפדגוגי של משרד החינוך ומקבלים את התכניות המלאות ומפה ואילך אפשר יהיה רק להוסיף.
עודד פורר: אני מקבל גם את הגישה שההשקעה בגילאים הנמוכים יותר תניב את התוצאות גם להמשך.
עודד פורר: הרי בסוף הפערים נפתחים באזור כיתה ג' ולא בכיתה י'-יא'-יב'.
עודד פורר: ואם נטפל בפערים דווקא בגילאים הנמוכים, אז נצליח למצוא את האיזון.
עודד פורר: אבל חשוב בדרך הזו לא לעשות את ההפרדה ואת ההבדלה.
עודד פורר: מהנוכחות שלי בזמנו בשולחנות העגולים ומכל מה ששמענו, ואני חושב שגם ממה שראינו בשנה האחרונה, דווקא ההפרדה הזו, ההבדלה הזו, היא צועקת לשמיים; ויש ערך גם בלימודים המשותפים.
עודד פורר: אגב, הערך הוא לא רק לילדים יוצאי אתיופיה, הערך הוא גם לחברה הישראלית, שגדלים ביחד.
עודד פורר: זה משהו שהוא אלמנטארי בעיני ולצערי בעשור האחרון קצת עשו באמת בידול מופרז.
עודד פורר: כן הייתי שמח לדעת וזה מופיע בעמוד האחרון שלכם – לגבי התכניות על המורשת.
עודד פורר: זה לא מספיק לדעתי באיזו שהיא שעה פעם בשבוע או שבוע עליה.
עודד פורר: אני חושב שההיכרות של החברה הישראלית עם המורשת של העלייה מאתיופיה וכל הסיפור של הדרך של העלייה והגבורה של העלייה, חשוב שיילמד בבתי הספר בצורה הרבה יותר עמוקה, כחלק מהנרטיב שאנחנו חיים אותו פה, הנרטיב של העלייה לארץ שמהעלייה הראשונה דרך כל העליות, כולל העלייה הזו, שהיא מאד מאד מיוחדת בסיפור שלה והייתי שמח לשמוע גם התייחסות לעניין הזה לגבי נושא המורשת.
<עירית בירן: תראו, אנחנו כרגע בתהליך של כתיבת חומרים ומתווה, כדי שכל מורה תוכל.