GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ארנון אפק: אני אתן לכם דוגמה, כשהייתי בכנס בפריז ופגשתי, כמו שנאמר כאן, מעל 100 אנשים שבאמת התעניינו, ואתה יודע, אתה רוצה לעזור לאנשים, אז בא מישהו ואומר לי 'ארנון, פרופ' אפק, תגיד לי, יש לי מקצוע שנקרא כלי דם', זה לא הכירורגיה הווסקולרית שיש בישראל, זה מקצוע שעוסק רק בכלי דם, הוא לא קיים בישראל.
<ארנון אפק: אז במקצוע הזה אנחנו מחפשים, יחד עם המועצה המדעית פתרון.
<ארנון אפק: פתחנו מקצוע שסגרנו אותו כי היה עולה אחד מצרפת, המקצוע של מעבדה קלינית, זה מקצוע שבארץ כבר אין אותו, אבל מצאנו שהוא קיים, אמרנו, נפתח אותו מחדש כדי לתת מענה לאנשים.
קארין אלהרר: אבל בוא נדבר על הברור, על רופא משפחה, על רופא שיניים.
<קריאה: בואו נתמקד ברופאי שיניים.
<ארנון אפק: רופא צרפתי שעולה, כמה מדינות שיש בהן פטור, שעולה מצרפת לא צריך בחינה.
<ארנון אפק: רופא שעולה מצרפת לא צריך בחינה, מדובר ב - - - הרגע תיארתי הכרות בהתמחות, גם זו בעיה קשה, הרי הוא לא יחזור ויהיה מתמחה בנובו, יש מקצועות שלא קיימים במדינת ישראל וצריך למצוא את הדרך להסדיר גם אותם ולמצוא להם פתרונות, כי גם הציבור צריך להבין.
<ארנון אפק: למשל, אני אתן לכם דוגמה, אל תראו בזה ביקורת, יש הבדלים במקצועות, הציבור שיודע שהוא בא לקלינאי תקשורת למשל, הוא יודע למה לצפות ממי שבארץ, כי זה הסטנדרט, או ממדינות אחרות, אבל בצרפת יש מקצוע שהוא קצת שונה.
<ארנון אפק: אני לא יכול לקרוא להם קלינאי תקשורת כי יש לי גם אחריות כלפי הציבור, אז צריך למצוא את הדרכים הנכונות, אולי לייצר מקצועות חדשים, להסביר אותם ולמצוא את הפתרונות, אבל הסוגיה הזו הרבה יותר מורכבת.
<ארנון אפק: לי כן חשוב שתדעו שבצד שמירה על רמת הבריאות בישראל אנחנו כן עושים מאמצים ותמיד אפשר לעשות יותר ואנחנו צריכים לעשות יותר כדי לתת מענה לעולים מכל העולם ומצרפת בפרט, כי זה באמת כרגע מה שנמצא על פתחנו.
<ארנון אפק: גם מאוקראינה יש הרבה עולים כרגע.
אברהם נגוסה: בואו נשמע מאחד העולים, ד"ר דוד טיבי.
<דיוויד טיבי: (מדבר בצרפתית).
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): הוא בא לכאן כמייצג העולים החדשים הטריים שהגיעו לישראל והוא רוצה להדגיש שהם באים כעושר, עם ע', למדינה ולא כמעמסה ואנחנו צריכים כולנו להסתכל עליהם בזווית הראייה הזו.
<מרים: כולכם מכירים את הקשר החם והאוהב שיש בין הקהילה היהודית מצרפת כלפי מדינת ישראל.
<מרים: היום המצב הופך להיות יותר קשה עבור הקהילה הזאת, המצב של האנטישמיות הולך וגובר.
<מרים: כולנו פה יודעים את רמת הרפואה בצרפת, את רמת ההשכלה הגבוהה, יש חילופין בין האוניברסיטאות בהקשר הזה ואני רוצה להדגיש, אומר ד"ר טיבי, את הנושא של המבחן המעשי שהוא נאלץ לעשות פה בארץ כדי לקבל את הרישיון שלו, הוא נכשל בו פעמיים.
<מרים: ד"ר טיבי הוא 20 שנה רופא כירורג בצרפת והוא נכשל בו פעמיים.
<מרים: הוא אומר שהמבחן הזה לא בא כדי למדוד ממש את היכולות שלו, כי נתנו לו לעסוק ולעשות מבחן על שן מפלסטיק, הוא לא מתעסק עם שן מפלסטיק כבר 20 שנה, הוא היה פרופסור שם בצרפת ופה בארץ לא נתנו לו להיבחן בתחום ההרדמה, בתחום הכירורגיה, נתנו לו לעסוק בשן מפלסטיקה ולא ככה מודדים את היכולות - - -
אברהם נגוסה: תשאלי אותו אם הוא הגיע לפה עם תעודה של MD?
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): יש לו התמחות גם בשתלים.
<מרים: הוא אומר, שוב, שהדברים שהוא נבחן בהם במבחן הפרקטי, הוא מלמד אותם והוא עסק בהם 20 שנה, הוא מציין גם שהוא היה מתנדב פה בבסיס של צה"ל.
<מרים: כשהוא התנדב, הוא היה אז תייר, אז כן קיבלו אותו וכן אמרו לו 'תודה על השירותים שאתה נותן למדינת ישראל', אבל ברגע שהוא הפך את התעודה מתייר לישראלי כבר אוסרים עליו לעסוק במקצוע.
<מרים: הוא אומר: אנא מכם, אני רוצה להיות נכס למדינה, אני לא רוצה להיות מעמסה, תנו לי לעסוק במקצוע שלי בכבוד, לילדים שלי טוב במדינה הזאת אני רוצה להישאר פה, תנו לי להישאר.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול את פרופ' ארנון למה צריך לתת להם מבחן שאין להם ניסיון?
אברהם נגוסה: למה לא בתחומים שהם מתמצאים?
שרן השכל: לא שאין לו ניסיון, הבחינה שנתנו לו, הוא עשה את זה 60,000 פעם והוא לימד תלמידים לעשות את הבחינה שנתנו לו, אבל הוא לא יכול לעשות את זה על פלסטיק.
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): הוא דווקא דואג לאלה שכן הצליחו במבחן, כי אלה שהצליחו לנתח שם מפלסטיק, לא בטוח שיידעו להתעסק עם שן אמיתית.
<מרים: הוא דואג באמת לציבור.
שרן השכל: והעבודה שהוא עשה בבסיסים בצה"ל, הוא הלך וניתח חיילים בבסיסים בצה"ל, בהתנדבות, אבל כשהוא בא לעבוד לא נותנים לו אישור?
אברהם נגוסה: בואו נשמע מפרופ' ארנון בעניין, כי זו דוגמה של מאות עולים.
<ארנון אפק: בנושא רפואת השיניים באמת קיים פער בין ההתייחסות, כמו שאנחנו עושים לרופאים, ובאמת הצעת החוק נועדה לתת לדברים האלה בדיוק את המענה.
<ארנון אפק: ברופאים מה עושים?
<ארנון אפק: בוחנים כל מומחיות, גם לפי שנות ותק, יש ועדה אישית שיושבת, יעידו אחר כך פרופ' יציב ודנה שנמצאים כאן, כל רופא מוזמן להסתדרות הרפואית ובודקים בדיוק וספציפית את ההתאמה.
<ארנון אפק: כאן, מה שאני שומע, ואני אחר כך אנסה גם לסייע ברמה האישית, כי בכל זאת יש כאן סיפור אישי וצריך אולי לנסות לתת לו מענה - - -
<קריאה: זה לא סיפור אישי, זה סיפור של כל רופאי השיניים מצרפת.
<ארנון אפק: רבותיי, בואו לא נכליל גם את כל הדברים.
<קריאה: בוודאי, זה לא מאבק אישי.
<קריאה: דוד גם אומר את זה רבות, הוא אומר רק עבור כל רופאי השיניים מצרפת.
<ארנון אפק: זה לא מאבק.
<ארנון אפק: רבותיי, תרדו מהמילה מאבק, יש לנו אינטרס משותף, זה לא מלחמות וזה לא מאבקים.
<ארנון אפק: מדינת ישראל רוצה לקלוט עלייה, אבל זכותה גם לשמור על העקרונות הרפואיים שלה ועל הרמה הרפואית ואנחנו צריכים למצוא את שיווי המשקל ביניהם.
<ארנון אפק: אין דין אדם שסיים באוניברסיטאות מכובדות ויש לו הרבה שנות ניסיון למישהו צעיר שרק עכשיו התחיל או מישהו שהוא מומחה בכירורגיה או בהרדמה או בכל הדברים שרופא השיניים הנכבד כרגע תיאר למישהו שזה עתה התחיל.
<ארנון אפק: לכן צריך למצוא את המענה הנכון.
<ארנון אפק: כמו שעשינו ברפואה, נכון יהיה שגם נעשה ברפואת שיניים.
<ארנון אפק: אנחנו נכונים לזה ולכן אנחנו בדיוק עם כל הצעת החוק הזו כדי לנסות למצוא פתרון.
<ארנון אפק: אבל זה לא פשטני, זה לא פשוט, הגישה כאן, אי אפשר להגיד 'כולם ייכנסו'.
סופה לנדבר: אז מה אתה ממליץ?
<ארנון אפק: אני ממליץ, קודם כל נעביר את הצעת החוק, אחר כך אנחנו נקיים התייעצויות - - -
שרן השכל: איפה היא עומדת?
סופה לנדבר: אבל מה החוק אומר?
<ארנון אפק: הוא נותן למנכ"ל את הסמכות לפטור מבחינות, מה שקיים לגבי רופאים.
<ארנון אפק: זה לא קיים היום למנכ"ל בנושא רופאי השיניים, זה אחד הפערים שנתקלנו וזה אחד הדברים שדיברנו עליהם, חברת הכנסת לנדבר, גם בעבר.
<ארנון אפק: נקיים את הדיונים המקצועיים עם המומחים ויש לשמחתנו מספיק רופאי שיניים שעלו מצרפת, עובדים בישראל, נעבוד עם כולם ביחד ועם האנשים כדי למצוא את הפתרון שימצא את שיווי המשקל.
<ארנון אפק: אני מסכים איתך לחלוטין שאין דינו של אדם שעבד הרבה מאוד שנים בצרפת לבין אדם שזה עתה הגיע וגם יש עוד מדינות, אני לא רוצה לפגוע באף מדינה, אבל לא דין רמת הרפואה זהה בכל מקום וצריך למצוא את שביל הזה.
<ארנון אפק: על זה אנחנו בדיוק עובדים.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש אנשים שהגיעו לכאן עם מקצועות שונים בתחום הרפואה, אם זה רופאה דחופה, פודיאטריה, אם זה רוקחות.
אברהם נגוסה: אני אשתדל לתת לכולם, אם יוכלו לדבר בקיצור.
אברהם נגוסה: אבל יש פה חברת כנסת שרוצה לדבר ועד עכשיו היא המתינה בסבלנות.
סופה לנדבר: אני רוצה להתחיל מציטוט של ראש הממשלה ביבי נתניהו, שהעלייה של המיליון הצילה את מדינת ישראל ואני רוצה ציטוט נוסף על העלייה מצרפת, ראש הממשלה בהחלטה שהעברנו יחד איתו, ואני הייתי שותפה, בגלל שהעלייה מצרפת, כמו כל עלייה שמגיעה למדינת ישראל חשובה לי, הוא אמר כך: אם רופא היה טוב שם הוא יהיה מצוין גם כאן ואין שום סיבה שלא יקבלו אותו.
סופה לנדבר: אני מבינה שהגילדה של הרופאים היא גילדה גבוהה ביותר, היא גילדה סגורה ביותר, אבל יחד עם זאת אני מאוד מרוצה שלוועדה הזאת הגיעו המון חברי כנסת וליוזמים אני רוצה להגיד, זו יוזמה ברוכה, אבל חשוב לקדם את זה כמה שיותר מהר.
סופה לנדבר: אנחנו לא מנצלים את הפוטנציאל מצרפת.
סופה לנדבר: כאשר אנחנו התחלנו עם העלייה מצרפת, אני זוכרת את הישיבה עם ראש הממשלה והוא אמר השנה הזאת 15,000 ואלוהים גדול, שיהיה גידול בעלייה מצרפת.
סופה לנדבר: אנחנו יכולים להגיד שהשנה הזאת יש 30,000 עולים שהגיעו מכל העולם, גם מצרפת, אבל 7,000 איש שהגיעו מצרפת זה ממש לא מספק, אני חושבת, גם אותך כיושב ראש, גם אותנו, גם את יוצאי צרפת.
סופה לנדבר: אנחנו השקענו כמשרד עלייה וקליטה המון מאמצים שם בצרפת ואני התעקשתי שזה לא יהיה רק בפריז, שלעולה חדש בפריפריה של צרפת יגיעו הדברים שאנחנו עושים למענם ואנחנו התחלנו עם הכנה של קורסים והתמחות, שם, רחוק ממדינת ישראל, בגלל שחשוב שכאשר עולה חדש מגיע הוא כבר מוכנים לחיים כאן.
סופה לנדבר: עכשיו לגופו של עניין, אני חושבת שכולנו נסכים, אני הייתי באירוע, ישבנו יחד איתך באולם בנייני האומה, 25 לעלייה ממדינות חבר העמים, והמון דברים מחמיאים אמר ראש הממשלה, אבל הוא שכח להגיד שכל עולה, ולא משנה מאיזה חלק של העולם הוא מגיע, מאתיופיה, מצרפת, מארצות הברית, ממדינות חבר העמים, מה המסלול שהוא עובר כאן, קשיים אדירים, ועד שהוא נקלט, ועד שהוא הופך להיות אותו רופא, או אותו פרופסור או אותו בן אדם שהיה במעמד כל כך גבוה במדינה שממנה הוא עושה עלייה.
סופה לנדבר: במסלול הזה יש לו קשיים אדירים.
סופה לנדבר: כשרה לשעבר וכחברת כנסת שמשרתת את הנושא של עלייה, ואני חושבת שאני עושה את השירות למען מדינת ישראל, אני חושבת שאנחנו חייבים לעשות הכול כדי שעולים מהר מאוד ירגישו 'ישראלים אנחנו'.
סופה לנדבר: כדי להרגיש 'ישראלים אנחנו' הם צריכים להתחיל לעבוד במקצוע.
סופה לנדבר: אני מבקשת ודורשת שהיישום של המסמכים, הרי אנחנו עבדנו עם משרדים שונים, אנחנו עבדנו עם משרד הבריאות ומשרד החינוך, אנחנו הכנו אישור ממשלה על ואוצ'רים שאנחנו נותנים ליוצאי צרפת וליוצאי אוקראינה ובלגיה, וזה פרויקט שהיה צריך להפוך להיות פרויקט לאומי, אין העדפה לעולה שמגיע למדינת ישראל, לכל העולים מגיע שעות נוספות, וטוב אתה תעשה אם במקצוע, בכל מקצוע, הם יקבלו, בקדנציה שלך, בראשות שלך, יקבלו שעות נוספות ללמוד את השפה העברית.
סופה לנדבר: עם 500 שעות, אף עולה, עד כמה שהוא מוכשר, הוא לא יכול ללמוד את השפה ואז הוא לא יכול להתחיל לעבוד במקצוע.
סופה לנדבר: ואדוני, אני חושבת שאתה יודע, אנחנו העברנו החלטת ממשלה נוספת, שנתנו הטבות ליוצאי צרפת, אנחנו נתנו הטבות לאוקראינה ובלגיה, אני חושבת שמדינת ישראל צריכה לקבל עם שטיח אדום את כל העולים שמגיעים ועל המשרדים השונים לבצע וליישם במהירות, ואני חושבת שכדי שאנחנו, קארין כיוזמת וכולנו, נצא מהישיבה הזאת מרוצים אנחנו צריכים לעשות הגבלה של זמן.
סופה לנדבר: אפשר למשוך את זה, כמו שמשכנו עד כה, אפשר להגיד לרופאים בצרפת ולפרא רפואיים בצרפת ולאלה שמגיעים ממדינות אחרות, 'רבותיי, אנחנו לא סתם במילים רוצים אתכם, אנחנו עושים', בתאריך הזה מסיימים את האישורים ומקבלים החלטות ואז רצים קדימה והממשלה הזאת חייבת לבצע את הדברים שקיבלה ממשלה אחרת.
אברהם נגוסה: מיכאל בן סעדון, מנכ"ל קעליטה.
<מיכאל בן סעדון: שלום, אני מדבר בשם ארגוני העולים מצרפת, אנחנו עמותת קעליטה, ארגון גג של עולי צרפת.
<מיכאל בן סעדון: קודם כל אני רוצה לחזק את הדברים של חברת הכנסת סופה לנדבר.
<מיכאל בן סעדון: יש כאן הזדמנות היסטורית, עם 7,000 עולים, אבל עוד עשרות אלפי עולים יהודים מסתכלים על מה קורה כאן עם הקליטה.
<מיכאל בן סעדון: אם נפספס את ההזדמנות הזאת הם פשוט יעברו לקנדה, זה כבר קורה, ולארצות הברית.
<מיכאל בן סעדון: הכנו בקעליטה תכנית לממשלה לקליטת 50,000 עולים מצרפת, אני מסכים עם סופה לנדבר, בהחלט אפשר להגיע ל-50,000 עולים מצרפת, עם מיקוד מאוד חזק בתחום התעסוקתי וזה הדיון היום.
<מיכאל בן סעדון: שני נושאים אני רוצה להעלות.
<מיכאל בן סעדון: בנושא הרישוי, אנחנו דורשים ממשרד הבריאות הרמוניזציה ממה שקורה לרופאים.
<מיכאל בן סעדון: יש תהליך שהוא טוב לגבי רופאים עולים, צריך לעשות בדיוק את אותו דבר לגבי רופאי שיניים, רוקחים, כל מקצועות הבריאות.
<מיכאל בן סעדון: מה זה אומר?
<מיכאל בן סעדון: וכאן אנחנו לא נרפה עד שזה יקרה.
<מיכאל בן סעדון: זה אומר שאנחנו דורשים פטור משני המבחנים, ואני מדגיש, שני המבחנים, העיוני והמעשי.
<מיכאל בן סעדון: להזכירכם, ד"ר טיבי נכשל במבחן המעשי, אז אנחנו דורשים פטור משני המבחנים.
<מיכאל בן סעדון: ולכלל רופאי השיניים, ללא קשר עם מספר שנות הניסיון.
<מיכאל בן סעדון: מה שכן אפשר לעשות?
<מיכאל בן סעדון: כי רמת הבריאות לא פחות חשובה לנו, זה לעשות בדיוק כמו הרופאים, הסתכלות.
<מיכאל בן סעדון: זה עובד, בדקנו עם קופות החולים, הן מוכנות לעשות תכנית של הסתכלות וזה מה שאנחנו מציעים.
<מיכאל בן סעדון: אני רוצה לומר לכם שלא נרפה עד שזה יקרה.
<מיכאל בן סעדון: אם צריך לנהל מאבקים משפטיים, ואני מדבר באישור של היושב ראש, ניאבק גם משפטית.
<מיכאל בן סעדון: אם צריך לרדת לרחובות אני בטוח שדיויד טיבי מוכן גם להפגין.
<מיכאל בן סעדון: אנחנו לא נרפה עד שזה יקרה.
<מיכאל בן סעדון: חשוב לי לומר שיש עוד הרבה מקצועות רישוי, אז הכנו לכם טבלה מאוד מסודרת עם הבעיות וכאן אנחנו צריכים את חברי הכנסת והפתרונות.
<מיכאל בן סעדון: בנושא יותר כללי, אני רוצה לדבר על הקליטה התעסוקתית.
<מיכאל בן סעדון: אני לא אכנס לפרטים של התכנית שתיכף אני אחלק, אבל יש נושא שהוא חשוב לנו, זה הוואוצ'רים.
<מיכאל בן סעדון: אנחנו יודעים שבמשרד הקליטה יש תכנית טובה של הכשרות, הסבה מקצועית.
<מיכאל בן סעדון: ידוע לנו שיש 27% מהעולים מצרפת היום, אנחנו רוצים שלפחות 27% או 27% ייהנו מהוואוצ'רים.
<מיכאל בן סעדון: היום, ואריאל יכול לחזק את דבריי, רק 10% מקבלים ואוצ'רים.
<מיכאל בן סעדון: אז אנחנו לא מבקשים יותר מכל העליות האחרות, מבקשים בדיוק את אותו הדבר, עם התאמות.
<מיכאל בן סעדון: ושוב, אם צריך מאבק כוחני אנחנו נהיה כוחניים, כרגע אנחנו נותנים לכם את האפשרות לעשות את זה בצורה נינוחה, אם לא, אז נהיה מאוד כוחניים, כי אנחנו הבנו שזאת הדרך.
<מיכאל בן סעדון: ושוב, אם צריך מאבקים משפטיים ננהל מאבקים משפטיים.
קארין אלהרר: זו לא הדרך.
<מיכאל בן סעדון: מה שקורה במשרד הבריאות - - -
<ארנון אפק: זה ממש לא הדרך.
<ארנון אפק: זה אפילו - - -
קארין אלהרר: אדוני היושב ראש - - -
<ארנון אפק: אדוני חבר הכנסת, זה אפילו מעט מעליב לשמוע את - - -
<מיכאל בן סעדון: העלבת הרבה עולים.
<מיכאל בן סעדון: העלבתם, לא אתה, משרד הבריאות העליב הרבה מאוד עולים ואני עומד על הדברים.
<ארנון אפק: ממש לא העלבתי בחיים שלי אדם.
אברהם נגוסה: פרופ' ארנון - - -
<ארנון אפק: ואם עשיתי את זה אני מתנצל.
<ארנון אפק: בחיים לא - - -
אברהם נגוסה: אני קורא אותך לסדר.
<ארנון אפק: זה באמת לא בסדר לבוא ולהגיד - - -
אברהם נגוסה: אתה דיברת הרבה, סליחה - - -
<ארנון אפק: קודם כל אני אישית נעלבתי מ - - -
אברהם נגוסה: סליחה, אני אתן לך להגיב, אבל לא עכשיו.
קארין אלהרר: אדוני, אני רק - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שבן אדם מקבל את תורו לדבר, הוא צריך לשמוע גם אם זה לא נעים, ואז אני אתן בצורה מסודרת להגיב.
<ארנון אפק: בסדר גמור.
קארין אלהרר: אדוני היושב ראש, אני פשוט חייבת לצאת לפגישה אחרת, אני כבר אומרת, הנושא הזה לא ירד מסדר היום מבחינתי, הגם שהתקיים הדיון.
קארין אלהרר: הדיון הזה הוא יריית פתיחה.
קארין אלהרר: ובאמת, בהכירי את פרופ' אפק ואת המחויבות שלו לנושאים שבסמכותו, אני סמוכה ובטוחה, ואני לא נסמכת רק על זה, אבל אני מכירה את המחויבות שלו ואני יודעת שדברים ייעשו.
קארין אלהרר: עם כל הכבוד, אי אפשר להפיל את זה רק על האנשים במשרד הבריאות, כשאנחנו גם יודעים שבאמת הממשלה חצי תפקדה בשנה וחצי האחרונות.
קארין אלהרר: אבל אני כבר אומרת, כוחנות זו לא הדרך, בשביל זה יש חברי כנסת ויש שרים ואני פותחת את דלתי בפניכם.
קארין אלהרר: אני חושבת שזה מאבק ראוי ונכון, אבל המאבק הזה לא צריך להיות כוחני, הוא מאבק של הידברות.
קארין אלהרר: בסופו של דבר גם אני מבינה את הקשיים ואני באה ואומרת שצריך לעשות את זה בדרך שהיא גם מקובלת, גם במדינת המוצא וגם במדינת ישראל.
קארין אלהרר: אדוני, אני באמת מתנצלת על כך שאני צריכה לצאת, יחד עם זאת דלתי פתוחה, תיעזרו בי.
קארין אלהרר: ארנון, פרופ' אפק, אני יודעת שאתה תעשה את המיטב ושגם דלתך פתוחה בנושא הזה ואני קוראת לכל משרדי הממשלה שמעורבים, כי זה לא רק משרד הבריאות, בואו נודה על האמת, לכל משרדי הממשלה, לשלב ידיים, בסוף אי אפשר שראש הממשלה ידבר בשפה אחת והשטח ידבר בשפה אחרת.
קארין אלהרר: אנחנו צריכים כולנו לא רק לדבר באותה שפה אלא גם לעשות את אותם מעשים עם אותה התכוונות ואני באמת חושבת שזה הדבר הראוי והנכון מוסרית לעשות אותו.
קארין אלהרר: תודה.
אברהם נגוסה: אני חושב שפרופ' ארנון אפק, כדאי לשמוע עוד אחרים ואז אני אתן לך להגיב.
אברהם נגוסה: שזה לא יהיה סתם אחד על אחד.
אברהם נגוסה: תשמע את הטענות ואחר כך תגיב, תרשום את הטענות.
<אריאל פיקאר: גם משרד הקליטה רוצה להגיב על מה שנאמר.
אברהם נגוסה: בסדר, אני רואה שגם הסוכנות נמצאים פה.
אברהם נגוסה: אני אתן.
אברהם נגוסה: בואו נשמע קודם כל את העולים ואני אשמח שגם אתם תתייחסו לדברים האלה.
אברהם נגוסה: רק אני מבקש שתדברו בקיצור.
אברהם נגוסה: גב' רפאל אלרמאיר.
<רפאל אלרמאיר: שלום לכולם.
<רפאל אלרמאיר: שמי רפאל אלרמאיר, אני עולה חדשה מצרפת, עליתי ארצה בשנה שעברה.
<רפאל אלרמאיר: עבדתי כמנהלת תיקים בבנק, יש לי 20 שנות ניסיון בתחום ההשקעות, כמו גם עולים חדשים ואחרים שהם היום גם בכנסת.
<רפאל אלרמאיר: כדי לעבוד כמנהל תיקים או כיועץ השקעות בישראל צריך רישיון מהרשות לניירות ערך עם כמה בחינות לעבור, אפילו בשביל אנשים שיש להם הרבה ניסיון.
<רפאל אלרמאיר: אפשר לקבל פטורים בנושאים מסוימים על סמך תעודות, דיפלומות והניסיון שלנו, אבל אין אפשרות בכלל לקבל פטור מהבחינה באתיקה ודיני ניירות ערך, אפילו בשביל אנשים בעלי ניסיון.
<רפאל אלרמאיר: בבחינת אתיקה, בנובמבר 2015, אף אחד מהעולים החדשים לא הצליח, והסיבה היא השפה העברית, לא ידיעה והבנה של חומר הלימודים.
<רפאל אלרמאיר: כבעלי ניסיון אנחנו כבר יודעים את רוב החומר כי עבדנו הרבה זמן בשוק ההון הבינלאומי, במרכזים פיננסיים גדולים באירופה או באמריקה.
<רפאל אלרמאיר: למה אף אחד לא הצליח?
<רפאל אלרמאיר: אחת, רשות ניירות ערך לא מאפשרת לעשות את הבחינה בשפת האם שלנו, או לפחות באנגלית.
<רפאל אלרמאיר: שתיים, רשות ניירות ערך מפרסמת באתר האינטרנט שלה את חומר הלימודים הנדרש באתיקה באנגלית ובעברית, אבל בפרסום באנגלית חסרים חלק מהחוקים והם נמצאים רק בחומר בעברית.
<רפאל אלרמאיר: בבחינה בנובמבר 2015 היו כמה שאלות על חוקים שהיו רק בחומר בעברית.
<רפאל אלרמאיר: אי אפשר ללמוד אותם בשביל עולים חדשים שלא מדברים ממש עברית טובה.
<רפאל אלרמאיר: רשות ניירות ערך צריכה להשלים את אסופת החוק הרלוונטית באנגלית באתר האינטרנט שלה, זה ממש חשוב.
<רפאל אלרמאיר: היא כבר יודעת את זה, כי כבר ביקשו ממנה, אבל עדיין לא עשתה את זה.
<רפאל אלרמאיר: בנוסף, המבחן באתיקה יותר ויותר קשה משנה לשנה.
<רפאל אלרמאיר: מה אנחנו מבקשים?
<רפאל אלרמאיר: אחת, לעולים חדשים שיש להם ניסיון מוכח של חמש שנים לפחות בתחום ההשקעות, לקבל פטורים על כל הבחינות של הרישיון, כולל הבחינה באתיקה ודיני ניירות ערך.
<רפאל אלרמאיר: אנחנו מוכנים להשתלם בחוקים המקומיים בתפקיד הראשון שנקבל בישראל.
<רפאל אלרמאיר: שתיים, לעולים חדשים חסרי ניסיון שלומדים את החומר של הבחינה בישראל אנחנו מבקשים לקבל תנאים בתחום השפה, זאת אומרת האפשרות לעשות את הבחינה לפחות באנגלית או בשפת האם כמו שזה מתבצע לדוגמה עם הבחינות לרוקחים וגם לרופאי שיניים.
<רפאל אלרמאיר: בגלל הבעיות האלה לא קיבלנו את הרישיון ולכן אי אפשר לעבוד בישראל במקצוע שלנו.
סופה לנדבר: כמה אנשים במקצועות שלך יש כאן?
<רפאל אלרמאיר: פה?
<רפאל אלרמאיר: שניים, אבל יש גם אנשים אחרים שהם היום לא פה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה.
אברהם נגוסה: בואו נקצר את זה.
סופה לנדבר: למי פניתם במשרד העלייה והקליטה כדי שיעזרו?
<רפאל אלרמאיר: הוא פה - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה, אני רוצה לשמוע נציגים של עוד מקצועות ואז אנחנו נקבל את התגובה מהמשרדים הרלוונטיים.
אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה, אני רוצה שנשמע, יש עוד אנשים שנרשמו במקצועות שונים.
<רפאל אלרמאיר: אוקיי.
אברהם נגוסה: נשמע בעניין הרוקחות, גב' קטרין ברדה
<קטרין ברדה: תודה רבה.
<קטרין ברדה: שמי קטרין ברדה, אני מצרפת, אני שמחה לדבר איתכם.
<קטרין ברדה: תודה רבה לכנסת, לדוד טיבי, לאסתר בלום ולקעליטה ולכל מדינת ישראל.
<קטרין ברדה: אני רוקחת, אני הייתי רוקחת בצרפת 25 שנים.
<קטרין ברדה: אני רוצה לדבר איתכם בשביל כל הרוקחים מצרפת.
<קטרין ברדה: יש דיפלומה, יש תעודות רוקחת מאוניברסיטת פריס משנת 1990.
<קטרין ברדה: אני בת 50, אני רוצה לעבוד בישראל, אני צריכה לעבוד בישראל.
<קטרין ברדה: יש לי שתי בנות, יש בנות 18 ו-15, בשבוע הבא בתי רוצה ללכת לצבא, ללכת ל - - - היא רוצה ללמוד וטרינריה.
<קטרין ברדה: אני ציונית, אני פה לא בשביל שאני פוחדת.
<קטרין ברדה: (ממשיכה לדבר בצרפתית).
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): היא אומרת שהיא לא באה מתוך פחד, היא באה מתוך אהבת הארץ, יש לה משפחה פה, יש לה שתי בנות, כמו שהבנתם, היא רוצה להתפרנס.
<מרים: בסך הכול היא באה לפה עם תעודה ויש לה ותק של יותר מ-20 שנה והיא הייתה מועסקת בפרמדום.
<מרים: יותר מזה, התנדבה.
<מרים: יש פה אנשים באמת איכותיים.
<מרים: אני מתרגמת, אבל אני גם נדהמת ממה שאני שומעת פה.
<קטרין ברדה: (מדברת בצרפתית).
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): היא בארץ כבר שישה חודשים, היא רצתה באמת להיבחן בדצמבר השנה, בשנה שעברה.
<מרים: היא לא יכלה לגשת לאותו מבחן, כי המבחן של השנה החמישית לא היה לפי הנורמות.
סופה לנדבר: מה זאת אומרת לא לפי הנורמות?
סופה לנדבר: במשרד העלייה והקליטה היה קורס הכנה דווקא לרוקחים, מה קורה עכשיו?
<ברוך שמעון: אני ברוך מאגף התעסוקה במשרד העלייה וקליטה.
<ברוך שמעון: אכן יש קורסים.
<אריאל פיקאר: יש גם קורסים לרופאי שיניים, הכנת המבחן, אפילו הצענו.
<אריאל פיקאר: יש הכנה ובדרך כלל אלה שעוברים את הקורס מצליחים במבחן של משרד הבריאות.
<אריאל פיקאר: צריך להגיד את זה.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן לה לסיים ואז אתם תדברו.
אברהם נגוסה: אבל אני רציתי עוד מקצועות, שניים לפחות, ואחר כך תגיבו ביחד, משרד הקליטה.
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): היא אומרת שהיא לא יכלה לעבור בגלל שלא היו נורמות ויש לה פה תעודה שמוכיחה שהיא עברה את התעודה כהלכתה.
<קריאה: היא לא יכולה אפילו לגשת למבחן.
<מרים: (מתרגמת מצרפתית): היא מציינת שהכי טוב, היא נותנת המלצה שבעצם במקום מבחן תהיה תקופת התמחות בתוך בית המרקחת שיראו, זה הרבה יותר פרודוקטיבי גם לכל המדינה, שיעבדו באמת בסטז' בהתנדבות.
אברהם נגוסה: תודה, הנקודה ברורה.
אברהם נגוסה: גב' אריאלה מילר.
אברהם נגוסה: המקצוע, פודיאטרים?
<אריאלה מילר: כן, שלום.
<אריאלה מילר: אני מייצגת את הפודולוגים.
<אריאלה מילר: יש הבדל סמנטי, אני רואה את פרופ' אפק כבר מרים גבות.
<אריאלה מילר: זה מקצוע בשירותי הרפואה שהוכר בזמנו על ידי משרד הבריאות.
<אריאלה מילר: בחוק אוחיון העלימו אותנו, אנחנו כבר לא מופיעים בחוק אוחיון, לא יודעת למה, זה מקצוע ככל המקצועות.
<אריאלה מילר: זה מקצוע שמטפל בבעיות כף רגל, האנגלים התקבלו, אנחנו עובדים יד ביד עם האנגלים, אני רוצה להגיד שאין פה עניין נגד האנגלים, האנגלים לומדים בדיוק מה שאנחנו לומדים ובסך הכול הם נכנסו בדלת עם השטיח האדום והצרפתים לא.
<אריאלה מילר: אנחנו לא מבינים למה, אני מבקשת ממשרד הבריאות לפתוח סילבוסים, סך הכול אנחנו לומדים 5,400 שעות, אני אמרתי את זה בדיון הקודם, לומדים שלוש שנות לימוד.
<אריאלה מילר: נכון, יש את אותה הבעיה שיש גם עם הפיזיותרפיסטים, גם עם המקצועות האחרים בשירותים הפרא רפואיים, שיש תעודת מקצוע מבית ספר גבוה ולא אוניברסיטה.
<אריאלה מילר: אנחנו נופלים בין הכיסאות.
<אריאלה מילר: אני מדברת מדם לבי, אני ממש מדברת מדם לבי כי זה באמת שנים שאני מייצגת את הפודולוגים ואני לא מקבלת תשובה מספקת.
<אריאלה מילר: משרד הבריאות כותב לי שוב ושוב, 'אתם יכולים להמשיך לעבוד.
<אריאלה מילר: אנחנו לא נכיר בכם, תמשיכו לעבוד'.
<אריאלה מילר: אני לא יכולה לעבוד ככה, אני חושבת שמגיע לנו הכרה.
<אריאלה מילר: אין בעיה לעבור מבחנים, אנחנו רוצים רק שיפתחו סילבוסים ורמת הלימוד כמו שצריך.
אברהם נגוסה: מלשכת עורכי הדין, ליאה אלבז.
<ליאה אלבז: כן, שלום.
<ליאה אלבז: אני עולה חדשה מצרפת, שלוש שנים פה בארץ.
<ליאה אלבז: אני מדברת היום מטעם לשכת עורכי הדין, ועדת העולים החדשים.
<ליאה אלבז: יש לי גם קשר אישי עם הנושא של היום, כי אבא שלי רופא שיניים, הוא ניסה שלוש פעמים לעבור את המבחן של רופאי השיניים בישראל והוא נכשל במבחן וכל המשפחה שלנו נשארנו בצרפת.
<ליאה אלבז: אני עליתי רק לפני שלוש שנים, גם הייתי צריכה לעבור תהליך ארוך של הסמכה כעורכת דין.
<ליאה אלבז: היום אני מדברת כעורכת דין ואני רוצה להתייחס במיוחד להצעת החוק, לתיקון פקודת רופאי השיניים.
<ליאה אלבז: ברצוננו בלשכה לוודא שהקריטריונים שיהיו בתקנון יהיה קריטריונים מידתיים, לאור רמת ההשכלה והמומחיות של הרופאים מצרפת.
<ליאה אלבז: לפי הנתונים של ארגון הבריאות העולמי לצרפת יש את מערכת הבריאות הכי איכותית בעולם.
<ליאה אלבז: כשאנחנו שומעים שמדובר על דרישה של 14 שנים של ניסיון כדי לקבל פטור מהבחינה העיונית אנחנו לא מבינים מה ההיגיון ומה המידה בתנאים האלה.
<ליאה אלבז: יש מדינות, כמו קנדה וכל מדינות האיחוד האירופי, שהבינו את התרומה הענקית שהעולים ושהרופאים מצרפת יכולים לתרום למדינות.
<ליאה אלבז: קנדה מתמודדת, כמו ישראל, עם מצב של חוסר אנשי מקצוע בתחום הרפואה והיא הבינה את התרומה של הרופאים מצרפת והחליטה להקל על התהליך של הקליטה של הרופאים בקנדה.
<ליאה אלבז: היום, כדי לעסוק במקצוע של רפואה או רפואת שיניים בקנדה צריך לעבור פשוט שישה חודשים של הסתכלות.
<ליאה אלבז: באירופה יש הכרה בתארים של הרופאים, בין הרופאים שבאים מתוך האיחוד האירופאי וגם מחוץ לאיחוד האירופי, בלי להתייחס לשנות ניסיון.
<ליאה אלבז: ההמלצה שלנו מטעם הלשכה זה שנחיל את הכללים האלה בחקיקה בישראל על הרופאים בדרך כלל, על רופאי שיניים, על כל אנשי המקצוע שבאים מתחום הרפואה.
<ליאה אלבז: שנחיל את הכללים האלה בחקיקה.
<ליאה אלבז: אנו סבורים שנשמור על רמת הבריאות והביטחון הבריאותי בישראל ושזו תהיה פשוט תרומה מדהימה לישראל.
<ליאה אלבז: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם בתחום הפיזיותרפיה, יושב ראש איגוד הבריאות והפיזיותרפיה, אלי גבאי, בבקשה.
<אלי גבאי: אני מתנצל, אני גם אצטרך לצאת, יש לי דיון באוצר, אבל תודה רבה שנתת לי את זכות הדיבור.
<אלי גבאי: אני דווקא רוצה בראש ובראשונה להצדיע פה למה שקרה פה לפני 25 שנה.
<אלי גבאי: לפני 25 הגיעו 1,200,000 עולים חדשים מרוסיה, העולים החדשים האלה, היו בהם עשרות אלפי אנשים שעבדו במקצועות הרפואה.
<אלי גבאי: אני ישבתי בוועדה שישבה והסבה מקצועות של רופאים למקצועות פרא רפואיים.
<אלי גבאי: אף עולה, תקשיבו טוב למה שאני אומר, לא ביקש הקלה, כל הרופאים נלחמו בשיניים, כל המקצועות הפרא רפואיים נלחמו בשיניים, עם כל הקשיים שלהם, והיו להם יותר קשיים מהקשיים של היום, הם נלחמו בשיניים כדי להגיע לאן שהם הגיעו היום ואני מצדיע להם, כי הם עמדו בעשרות בחינות.
<אלי גבאי: גם אם נכשלו הם נכשלו פעם ופעם ופעם ועוד פעם ועוד פעם רק כדי לעבור את המבחנים ולא ביקשו שום הקלות לאורך כל הדרך.
<אלי גבאי: זה דבר ראשון.
<אלי גבאי: דבר שני, אנחנו לא נגד שום קליטה, שלא תהיינה פה אי הבנות, אבל יש פה מסננת אחת שהיא מאוד חשובה לנו כמקצועות הרפואה, כמו שאמר פרופ' אפק ואני תומך במה שהוא אמר, יש מסננת אחת וזה המבחן.
<אלי גבאי: יש להקל במבחן, לא אמרתי שלא, מבחינת השפה, מבחינת להתאים את המבחן לאותם אנשים שניגשים לבחינה.
<אלי גבאי: אבל לא יכול להיות שהמסננת היחידה שיש כיום, שזה המבחן, היא תיפול ולא תאפשר לאותם אנשים, כמו כל האנשים האחרים שעומדים במבחן הזה, שימו לב, מהנתונים שהוצגו פה בדף, 30% בכלל מקצועות הרפואה עברו את הבחינה.
<קריאה: של בוגרי חו"ל, לא של עולים.
<קריאה: זה כולל ישראלים.
<אלי גבאי: לכן אני אומר, שאותו דין לאותו פיזיותרפיסט שבא מארצות הברית שצריך לעבור את המבחן, למרות שיש לו תואר של BPT הוא צריך לעבור את המבחן בארץ, הוא צריך לעמוד בתנאים.
<אלי גבאי: המסננת היחידה שיש לנו זו המסננת הזו.