GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: אני חושבת ששילוב דורות זה רעיון מצוין, אבל צריך לשמור על הכוח, אתה מאבד היום את האנשים היחידים שהם יכולים להעביר את הניסיון והידע שלהם לדור הצעיר שאתה מדבר עליו.
<שמעון אלקבץ: אבל את צודקת, אנחנו נמצאים בפירוק.
טלי פלוסקוב: אבל אנחנו מאבדים אותם.
<שמעון אלקבץ: אנחנו נמצאים בפירוק.
אברהם נגוסה: יש דוברי ספרדית?
אברהם נגוסה: גב' לוינסון?
<רוקסנה לוינסון: תודה רבה.
<רוקסנה לוינסון: אני עיתונאית כתבת בתחנת רדיו שמשדרת לאמריקה הלטינית, ספרד וארצות הברית הספרדית וגם של סוכנות הידיעות שנקראת The news Jewish agency בארגנטינה.
<רוקסנה לוינסון: אני גם לשעבר דוברת שגרירות ישראל בארגנטינה ופרגוואי וגם של הקהילה היהודית בארגנטינה.
<רוקסנה לוינסון: יש שני מצבים, יש עולים חדשים ולא כל כך חדשים מארגנטינה.
<רוקסנה לוינסון: למרות שכולנו באנו עם בסיס של עברית מרוב מדינות אמריקה הלטינית רוב העולים לא מסוגלים להבין את החדשות ואת התכנים בעברית במהלך הרבה שנים.
<רוקסנה לוינסון: זה דבר ראשון.
<רוקסנה לוינסון: דבר שני, העובדה שאנחנו לומדים עברית בחוץ לארץ זה לא אומר שלא מגיע לנו שידור בספרדית, אלא ההיפך.
קסניה סבטלובה: כמה אנשים אתם?
<רוקסנה לוינסון: האמת שהעברתי מסמך לחבר הכנסת עם כל הנתונים של עולים מאמריקה הלטינית וגם - - -
קסניה סבטלובה: בתחנה כמה עובדים, כמה משדרים.
<רוקסנה לוינסון: בתחנה יש עובד אחד, הוא זמני והוא משדר רבע שעה ביום, לא כל יום.
<רוקסנה לוינסון: ולא כל יום באותה שעה.
קסניה סבטלובה: זה לכל אמריקה הלטינית.
אברהם נגוסה: וגם בהתנדבות.
קסניה סבטלובה: זה עצוב.
<רוקסנה לוינסון: יש קהילות יהודיות באמריקה הלטינית ובספרד ובעוד מקומות דוברי ספרדית שהם מאוד קשורים למדינת ישראל.
<רוקסנה לוינסון: יש מצב בתקשורת הדוברת ספרדית היום של עיוות ושל דה לגיטימציה של מדינת ישראל ברמה מאוד חמורה ובמיוחד שזה דיס אינפורמציה.
<רוקסנה לוינסון: האנשים מיואשים, מבקשים איך אפשר לדעת מה קורה בישראל.
<רוקסנה לוינסון: אז אין לי שום ספק, כי לפני כמה שנים אני עשיתי פה בצורה מאוד פרטית תכנית רדיו דרך האינטרנט, כמה שיכולתי להחזיק אותה, היינו שני אנשים וזה היה מאוד מאוד מוצלח מבחינת כמות האנשים שהאזינו ושעקבו אחרי התכנית.
<רוקסנה לוינסון: יש צורך חשוב מאוד בתכנים, לא רק חדשות, תרבות, כל מה שקשור למדינת ישראל מעניין את האנשים דוברי הספרדית בקהילות היהודיות ולאוהבי ישראל במדינות אמריקה הלטינית.
קסניה סבטלובה: זה מפעל חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: מר אברהם שרנופולסקי, חזית הכבוד.
<אברהם שרנופולסקי: באתר האינטרנט של חזית הכבוד גם דף ידידי רדיו רק"ע ופונים אלינו אלפים רבים של אנשים שתומכים ברדיו רק"ע ומתנגדים לכל המעשים שפוגעים ברדיו רק"ע.
<אברהם שרנופולסקי: ידוע לנו שכ-200,000 ניצולי שואה וקשישים נזקקים, שלהם יש רק מקור מידע יחיד וזה רדיו רק"ע, משום שערוץ 9 עכשיו בתהליך סגירה, רוב האנשים כבר קיבלו מכתבי פיטורים.
<אברהם שרנופולסקי: אנחנו רואים במצב וביחסים בין הנהלת רשות השידור ועובדי רדיו רק"ע מצב חמור מאוד ואנחנו רואים בזה אפליה.
<אברהם שרנופולסקי: איך יכול להיות שברדיו רק"ע, שמשדרים בשפה הרוסית, עובדים 18 אנשים וברדיו שמשרדים בשפה ערבית 90 אנשים?
<אברהם שרנופולסקי: זאת אפליה.
<אברהם שרנופולסקי: איך יכול להיות שהיחסים בין מנהלת החטיבה לבין עובדי רדיו רק"ע הם בלתי נסבלים?
<אברהם שרנופולסקי: הם חמורים מאוד.
<אברהם שרנופולסקי: איך יכול להיות שמנהלת החטיבה לא שולטת בשפה הרוסית?
<אברהם שרנופולסקי: אז אני מקווה שוועדת העלייה והקליטה וחברי הכנסת יקבלו החלטות ראויות שנוכל לשפר את מצבם של עובדי רק"ע.
אברהם נגוסה: פרופ' רפי מן, חוקר תקשורת מגזרית בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל.
<רפי מן: תודה, כבוד היושב ראש.
<רפי מן: אני מבין שהזמן קצר אז לא נותר לי לומר הרבה אחרי הדברים ששמענו וגם הסיכום.
<רפי מן: אני מקווה באמת עבור כולם שתצליחו לשכנע את משרד האוצר לתת את הכספים למרות שהבעיה היא בעיה באמת, אי אפשר לנתק, זה לא עניין סקטוריאלי, זה עניין בסיסי שנוגע לחוק השידור הציבורי ואי אפשר להפריד בין הסוגיות האלה, לא רק בגלל הבעיות של גוף בפירוק, אלא בעצם כי השידור בשפות הזרות זה חלק בלתי נפרד, או הייתי אומר חלק מליבת התפקיד של שידור ציבורי ואין ספק שהערוץ הזה, שהוקם ב-1991, שנועד לתת מענה כשהצורך הובהר אז לציבור בזמן מלחמת המפרץ הראשונה חייב הקמת ערוץ כזה.
<רפי מן: אני חושב שאפשר ללמוד לקח אחד מהדיון שמתקיים כאן היום, עד כמה בעייתי היה החוק ועד כמה טעו האנשים כאשר נסחפו לתמוך במהלך הזה כאשר הוא הוצג לא כהצלת השידור הציבורי, שזה עניין חיוני, אלא בהליך שנשמע מאוד פופוליסטי, לשחרר את עם ישראל מהאגרה.
<רפי מן: וכך זה נאמר בפלקט שניצב כאשר הציגו את זה.
<רפי מן: אין ספק לכל מי שמכיר את התחום הזה, גם אם הוא לא דובר רוסית ולא מאזין לרדיו הזה, אבל הוא מכיר את מפת התקשורת בישראל, עד כמה השידורים של רדיו רק"ע הם חיוניים וחסרי תחליף.
<רפי מן: הדור הצעיר מהעלייה המבורכת הזאת מברית המועצות, אני מניח, משתמש באינטרנט בעיקר כדי לקבל את המידע שלו, אבל עדיין יש קבוצה מאוד מאוד גדולה, אני לא יכול לתת נתונים מספריים, אבל ברור לכולנו שמבחינתם זה ערוץ החיים, מבחינת מידע על מה שקורה במדינת ישראל.
<רפי מן: לכן אני חושב שמה שנעשה כאן היום, המאמץ להבטיח שגם בזמן הזה שאנחנו לא יודעים אם הוא יסתיים באמת ב-31 במרץ, כאשר יקום התאגיד, ייעשו כל המאמצים במשותף, גם על ידי שמעון אלקבץ, שמשקיע בזה, אני יודע, מאמץ רב מאוד, וגם בסיוע חברי הכנסת, כי בסופו של דבר זה לא עניין של מגזר מסוים או של סקטור מסוים, זאת חובה שמוטלת על מדינת ישראל ועל רשות השידור ועל כל מי שמקבל החלטות בממשלה ובכנסת, להבטיח שהשידורים האלה, גם ברוסית, גם באמהרית, גם בספרדית ובכל השפות האחרות, יימשכו.
<רפי מן: כי אחרת הפגיעה הזאת היא פגיעה לא רק בעובדים והפגיעה הזאת היא בהחלט חמורה, אלא פגיעה באחד הערכים הבסיסיים ביותר של מדינת ישראל, שעדיין קיים למרות הכול, קליטת עלייה, בניין אומה ומסירת מידע לכל הסקטורים ולכל הקבוצות שחיות במדינת ישראל.
<רפי מן: אני מודה לכם על זה שנתתם לי לומר את הדברים.
<ויקטור זגינאילוב: אני ויקטור, מאזין של רדיו רק"ע 18 שנים.
<ויקטור זגינאילוב: לצערי הרב אין לנו אלכס איש שלום.
<ויקטור זגינאילוב: אלכס איש שלום היה איש ששידר ברדיו רק"ע והוא לא חלק מהעלייה, הוא הפך נשמה שלנו.
<ויקטור זגינאילוב: ופה שמואל בן צבי, הוא בינתיים ברדיו - - - איפה רפאל רם עכשיו?
<ויקטור זגינאילוב: מי יודע מי זה רפאל רם?
<ויקטור זגינאילוב: אז אני יכול להגיד שהוא היה מורה שלי לדבר בצורה כמו שאני עכשיו בכנסת.
<ויקטור זגינאילוב: אני לא בקרמלין היום, אני בכנסת היהודית ואלכסנדר דב גם, שאנחנו עכשיו איתו בשידור חי, זה גם אחד מהמורים.
<ויקטור זגינאילוב: טטיאנה ברסקי, המוזיקה, אילנה ברנר זה יותר ממוזיקה, זה יותר מתיאטרון, זה המרכז ונקודת הג'י של העולים החדשים.
<ויקטור זגינאילוב: אם משהו קרה אנחנו עולים לרדיו רק"ע.
<ויקטור זגינאילוב: אז מה שהיום אנחנו שומעים, שפוגעים באנשים שבינתיים מחזיקים את תיבת נח ואנחנו שורדים איתם ביחד, מה אנחנו מבקשים, מאזינים?
<ויקטור זגינאילוב: כי אני נהג מונית, אתם הבנתם.
<ויקטור זגינאילוב: מי יכול חוץ מעובדי רדיו רק"ע להגיד בעל פה תכניות של רדיו רק"ע, מפירוש העיתונאים, מוזיקה, ז'ורנל - - -
טלי פלוסקוב: רק נהגים.
<ויקטור זגינאילוב: אז אני יודע הכול ויודע מי ומתי.
<ויקטור זגינאילוב: אנחנו תמיד מדברים וגם משתמשים ברדיו רק"ע בחופש הביטוי, רדיו, אינטרנט וטלפון זה השילוש הקדוש שלנו, שזה חופש הביטוי, שאנחנו יכולים להגיד לאנשים.
<ויקטור זגינאילוב: אז אין דבר כזה שברדיו רק"ע מי שנשאר היום צריך ללכת הביתה, זה דינוזאור, זה תנינים גדולים שלנו שחייבים להיות, כי זה חלק מהעלייה, אינטגרציה, כולל האחים האתיופים, אני תמיד מתייעץ במוניות הדר, הם חינכו אותי איך לדבר, אם אתה לא הופך את השולחן לא זז שום דבר.
<ויקטור זגינאילוב: אז מה שהיה, יקרים שלנו, עוד משהו, ערפל פה, יש אנשים שעוד מעט צריכים לצאת.
<ויקטור זגינאילוב: חס וחלילה שכמו אלכס איש שלום, כי אנשים כמו אלכס איש שלום, אני יודע שהוא נפטר, אבל הקול שלו - - -
<שמעון אלקבץ: הוא סמל עבורו.
<ויקטור זגינאילוב: הוא לא רק סמל, גם בשבת בבוקר, רפאל רם, היום פתאום קיבלנו הודעה שהוא לא מפרש, אבל אף שבת שעבדתי בתחנת דלק בשנת 97' לא היה מתחיל בלי שאני לא שומע שבת בבוקר יום פה, אמא שותה המון קפה, אבא שלי קורא עיתון, אני מחזיק בלון.
<ויקטור זגינאילוב: זה רדיו רק"ע.
<ויקטור זגינאילוב: אז זה דבר טבעי, העלייה הרוסית, העלייה האמהרית, העלייה הספרדית, הצרפתית במיוחד שרוצים לשמוע.
<ויקטור זגינאילוב: אני לא מבין, אבל אני שומע אתכם.
<ויקטור זגינאילוב: אז אני מבקש, תשומת לב וזה הישרדות אמיתית.
<שמעון אלקבץ: אני יכול להציע משהו לאלכסנדר, ברצינות?
<שמעון אלקבץ: אני במקומך הייתי מציע לו תכנית אורח בשיחות עם מאזינים.
<שמעון אלקבץ: אני רציני.
<שמעון אלקבץ: שידבר עם האנשים.
<קריאה: שמעון, הוא משתתף ב - - -
<שמעון אלקבץ: אה, הוא משתתף בפאנלים.
<ויקטור זגינאילוב: בצנזורה של דב.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי.
טלי פלוסקוב: אנחנו ב-11:00 חייבים להיות במליאה ולא נעים לנו לקום באמצע הישיבה כשיש לנו אורחים כל כך מכובדים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה דבר אחד להגיד, דיברו פה בעצם לכמה אנשים רדיו רק"ע מדבר וכמה אנשים משתמשים ברדיו רק"ע ואמרת שאין לך נתונים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת לכם דוגמה אחת.
טלי פלוסקוב: יום אחד אני מקבלת טלפון ממשרד האוצר, זועק, 'טלי, תעזרי לנו', מה קרה?
טלי פלוסקוב: מישהו ברדיו רק"ע אמר שיש עיכוב של תשלום לפליטי שואה שצריכים לרוץ וללכת וכולם התחילו להתקשר למשרד האוצר ומשרד האוצר לא ידע על מה מדובר.
טלי פלוסקוב: אז ביקשו ממני, הסבירו לי מה צריך לעשות, התקשרתי לרדיו רק"ע, אמרתי להם, הסברתי להם מה קורה, תוך שעה קיבלתי שתי דקות בשידור ואני אומרת לכם, אני מלאת הערכה לדבר הזה.
טלי פלוסקוב: מיד בשידור הסברנו לאנשים מה צריך לעשות, איך זה עובד ותוך שעה כל הטלפונים הופסקו.
טלי פלוסקוב: למה אני אומרת את זה?
טלי פלוסקוב: כמה אנשים שומעים לרדיו הזה וכמה תפקיד יש לאנשים האלה לעזור לאנשים שעוד לא מצאו את עצמם.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב יש חלק לא קטן של אנשים שזה מקור המידע שלהם, גם בזמן מלחמה, גם בזמן שינויים שקורים במדינה שלנו ובכל דבר אחר.
<קריאה: בזמן בחירות.
טלי פלוסקוב: בזמן בחירות, נכון, צריכים לקבל מידע.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאני אומרת משהו שכולם פה יסכימו, אין תחליף והחשיבות היא ענקית.
טלי פלוסקוב: לכן אני חוזרת למה שאנחנו דיברנו פה ואני אומרת לאדוני היושב ראש, אחת, אנחנו כמובן - - - אגב, אני חייבת להגיד למר אלקבץ, אני באמת רוצה להתנצל על ההתנפלות שלי בתחילת הדיון.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שתבינו, כמה פעמים אנחנו, חברי הכנסת, מדברים בנושא הזה כבר.
טלי פלוסקוב: אני היום באתי לישיבה ואמרתי אני הולכת ל התפוצץ כאן, כי חבל על כל דקה שלנו, במקום שאנחנו נעשה דברים חשובים למדינה אנחנו חוזרים על אותם הדיונים בלי לקבל תוצאה בלי לראות מה בסוף אנחנו הולכים לעשות.
טלי פלוסקוב: לכן זה מרגיז.
טלי פלוסקוב: לכן אני אומרת שוב, אנחנו לא נגדכם, אנחנו רוצים לעזור לכם כדי לשמור על ה - - -
<שמעון אלקבץ: פס הקול.
<שמעון אלקבץ: זה פסקול.
טלי פלוסקוב: תנו לנו כלים מה אתם צריכים, אנחנו כבר נראה איך אנחנו נלחמים בכלים שיש לנו, אבל בינתיים אנחנו לא מרגישים שאנחנו שותפים.
טלי פלוסקוב: אגב, אני באמת רוצה לבקש בפעם הבאה, זה לא פייר שנמצאים פה רק נציגים של הרשות בפירוק, אני רוצה לראות מה מתכננים לנו מחודש מרץ ואני לא ראיתי פה עדיין אף אחד באף דיון נציג של התאגיד החדש שיגידו לנו.
טלי פלוסקוב: בעיניי הם כבר צריכים לגייס אנשים, הם צריכים לראיין - - -
קסניה סבטלובה: זה ארבעה חודשים מהיום.
טלי פלוסקוב: זה כלום, כבר לא נשאר כלום.
טלי פלוסקוב: בחודש פברואר ונצעק גוולד?
קסניה סבטלובה: אני גם לא מכירה אף אחד שפנו אליו ומדברים איתו.
אברהם נגוסה: כי כרגע אין גוף.
<שמעון אלקבץ: לא פנו עדיין לאף אחד משום שהם עדיין לא בחרו את המנהלים של - - -
קסניה סבטלובה: בגלל זה יש לי ספק רב שמרץ יהיה מרץ.
טלי פלוסקוב: אז אנחנו צריכים להלחיץ אותם, נציג האוצר צריך להיות פה, נציג של משרד התקשורת צריך להיות פה.
טלי פלוסקוב: יש פה הרבה שאלות שעוד לא קיבלנו תשובות.
<קריאה: פנו לשר התקשורת, למה אתם לא פונים לשר התקשורת?
טלי פלוסקוב: גם לשר התקשורת.
טלי פלוסקוב: מנכ"ל משרד התקשורת צריך להיות פה גם.
טלי פלוסקוב: את ראש הממשלה לא נביא לכאן.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו אישור לגלוש ולכן אני רוצה לתת לכמה אנשים, אבל אני רוצה שתדברו בקיצור.
אברהם נגוסה: מר שמואל בן צבי.
<שמואל בן צבי: ניהלתי את רק"ע מהיווסדה 20 שנה ואני רוצה להגיד לכם שב-20 שנות השתתפותי בוועדות בכנסת זאת בין המעמיקות והיעילות שאני שמעתי אי פעם.
<שמואל בן צבי: בדרך כלל אמרו שוועדות כנסת זה לא שווה, רק מדברים, אין החלטות, אין עזרה, אין אפילו ניסיון לשתף פעולה ביחד.
<שמואל בן צבי: אני ממש ממש מודה לכולכם, כי אני רואה עכשיו את זה מהצד.
<שמואל בן צבי: אני רוצה גם להגיד שנכון לעכשיו קול ישראל בכלל כולל רדיו רק"ע, זה נמצא בידיים טובות, אני מדבר על שמעון אלקבץ.
<שמואל בן צבי: אני מסתכל על זה מהצד.
טלי פלוסקוב: אנחנו רואים את זה.
<שמואל בן צבי: זה בן אדם שהכניס את יחסי האנוש וזה דבר שהיה מאוד חסר.
<שמואל בן צבי: ודבר אחרון, מי שמוביל עכשיו את הרוסית זה בן אדם שיודע מה הוא עושה והוא אחד מהגורמים שהביא למצב שזה כל כך מעניין.
<שמואל בן צבי: אני פשוט מסתכל מהצד ואומר שכל כך אכפת לכם כולכם ואתם כל כך כואבים את מה שקורה עכשיו שלדעתי, אני אופטימי, אנחנו נצא מזה, בעזרה של כולם שמשתפים פעולה ביחד.
<שמואל בן צבי: תודה רבה לכם.
<אולגה סושנסקי: אני יושבת ראש התאחדות עולי אוקראינה ואני רוצה להגיד שעכשיו אני מתגוררת בפרדס חנה ותיכף כשאני עשיתי שלט בשביל מי שרוצה לחתום על מכתב, זה למסור לרדיו רק"ע, שלא יפרישו את האנשים, את העובדים, היו לי 30 חתימות, שזה אנשים של ההוסטל שאני מתגוררת שם וגם עובדת.
<אולגה סושנסקי: הם לא רוצים שיסגרו את רדיו רק"ע ויפרישו את העובדים שהם כל כך התרגלו אליהם, הם כל כך רוצים לשמוע אותם.
<אולגה סושנסקי: אני שלחתי את המכתב הזה לרדיו רק"ע, אני לא יודעת מי קיבל ואיך הגיבו על זה.
<אולגה סושנסקי: מה שקשור להתאחדות עולי אוקראינה אני רוצה להגיד, כל פרסומת שאנחנו רוצים לפרסם לאנשים, זה רק ברדיו רק"ע.
<קריאה: זה לא פרסומת, הודעות.
<אולגה סושנסקי: הודעות, בסדר.
טלי פלוסקוב: אנחנו מבינים מה המשמעות.
טלי פלוסקוב: לא מסחרית, העברת מידע.
<אולגה סושנסקי: לא מסחרי, הודעות.
<אולגה סושנסקי: מה שנוגע בכל מיני שידורים, גם מביטוח לאומי, גם כשיש שידורים ישירים, שזה באולפן, הם משתמשים באנשים ובאמת עונים על שאלות.
<אולגה סושנסקי: כמה השידורים מגוונים.
<אולגה סושנסקי: אני חושבת שתעשו מאמץ ותחשבו טוב על האנשים שעלו ארצה בשביל להיות ביחד בקהילה אחת.
<אולגה סושנסקי: תודה רבה.
<אסתר סושנסקי: אני רכזת קו חם בשפה הרוסית בעמותה 'כן לזקן'.
<אסתר סושנסקי: אני רוצה לציין את התרומה הענקית של רדיו רק"ע לאוכלוסיית הקשישים העולים החדשים בארץ.
<אסתר סושנסקי: זו אוכלוסייה שזקוקה לערוץ הזה, כי זה ערוץ חיבור של הקשישים דוברי הרוסית עם המציאות.
<אסתר סושנסקי: אין עוד תחליף לערוץ הזה.
<אסתר סושנסקי: כל המידע והכול הם מקבלים דרך הרדיו.
<אסתר סושנסקי: גם האוכלוסייה של הקשישים לא למדו ואף פעם לא יידעו את השפה, בגלל בעיות של זִקנה הם לא מסוגלים אפילו לקרוא עיתון, זה ירידה ברמת ראייה והכול.
<אסתר סושנסקי: לשמוע ברדיו זה מידע הכי נגיש.
<אסתר סושנסקי: מאוד מאוד חשוב שזה יימשך.
<אסתר סושנסקי: רדיו רק"ע פרסם את ההודעות שלנו, כעמותה, במשך חמש שנים ואנחנו שירתנו עשרות אלפי קשישים דוברי רוסית.
<אסתר סושנסקי: עכשיו סגירת פינת ההודעות ברדיו רק"ע גורמת לירידה דרסטית בכמות הפניות של קשישים.
<אסתר סושנסקי: כל המידע החדש, מה שקורה במדינה, הם לא מקבלים עכשיו וזה מאוד פוגע באיכות החיים של אנשים.
<שמעון אלקבץ: את פינת המודעה שאת מדברת עליה, ברמת המידע האינפורמטיבית, נחזיר, אבל אני רוצה להדגיש שכל המידע שהוא מידע מסחרי שעל פי חוק אסור לנו, אנחנו נוציא.
<אסתר סושנסקי: חס ושלום.
<שמעון אלקבץ: את אומרת חס ושלום, אבל אנחנו נחשפנו לתלונות - - -
<אסתר סושנסקי: אנחנו לא מדברים על מידע מסחרי.
<שמעון אלקבץ: מידע אינפורמטיבי יחזור ברמה המיידית.
<שמעון אלקבץ: לא יהיה מצב שהמידע האינפורמטיבי שלכם לא יהיה.
<שמעון אלקבץ: מידע מסחרי לא.
<אסתר סושנסקי: תודה.
<אסתר סושנסקי: גם אף אחד לא אמר שמדובר גם באוכלוסייה של ניצולי שואה, שכל מידע חדש שהם אמורים לקבל זה דרך הערוץ, בכלל לא מדובר במידע מסחרי, בכלל.
<קריאה: זה מאוד חשוב, הם לא מדברים שפות אחרות.
<אסתר סושנסקי: אז אני מאוד מבקשת להחזיר אם אפשר, בהקדם האפשרי, את פינת המודעות.
אברהם נגוסה: רומן גורביץ.
אברהם נגוסה: הדובר האחרון שלנו.
<רומן גורביץ': אני אולי קצת אהרוס את מצב הרוח הדבש שלנו שפה נוצר לקראת סוף הדיון ומה שחשוב לי להגיד למנהלים ברק"ע, אולי אתם לא מתארים לעצמכם עד כמה רדיו רק"ע חשוב לציבור רחב של אנשים.
<רומן גורביץ': כבר הוקם ונמצאים פה פועלים של הוועד הציבורי, שאנשים ממש נלחמים להצלת רדיו רק"ע.
<רומן גורביץ': יש עצומה באינטרנט שגויסו אלפי חתימות, יש מכתב פתוח לראש הממשלה, שהוא במקרה שר התקשורת ובאמת נשמח לראות אותו או את נציגיו פה בפעם הבאה, עם קריאה מאנשי תרבות מובילים, ישראלים דוברי רוסית להצלת רק"ע.
<רומן גורביץ': מה שאני רוצה להגיד, שלצערי מה שאנחנו שומעים מתוך הרדיו וגם כשמר אלקבץ דיבר קיבלתי פה פתקים מאנשים שעבדו ועובדים ברדיו, שהדברים פשוט לא כל כך נכונים, שיש גם איומים לכאורה על אנשים, שיש תנאי עבודה לא סבירים ולא מכובדים ולא מקובלים לאנשים בתוך הרדיו.
<רומן גורביץ': מה שאני מנסה להגיד זה דבר די פשוט, שאתם אולי באמת לא מתארים לעצמכם עד כמה הרדיו הזה חשוב לאנשים ואנשים מוכנים להגן על הרדיו כי זה סמל וכל מה שקורה בתוך הרדיו אנחנו נדע, אנחנו נפרסם ואנחנו נביא לכנסת ואנחנו, שמעון, מאוד נשמח לשיתוף פעולה.
<רומן גורביץ': אתה אמרת יפה שאתה כמפקד שעובד מול החטיבה שלו, אבל אני אזכיר לך שבצה"ל יש נוהל אחריי, שמפקדים הולכים קדימה ואז נהרגים גם ראשונים ויש בצבאות אחרים נוהל אחר, ששולחים לשדה מוקשים את החיילים ואז החיילים נהרגים ואנחנו מאוד רוצים ומאוד מקווים שאתה תהיה בנוהל אחריי של צה"ל.
<שמעון אלקבץ: אני חסיד הגישה הצה"לית.
<קריאה: ולא תיהרג.
אברהם נגוסה: אני וחבריי חברי הכנסת, בנושא העלייה והקליטה אין אופוזיציה וקואליציה, כולנו בכל נושא, גם בחינוך, גם בתעסוקה, עובדים יד ביד כי אנחנו היינו עולים חדשים ואנחנו יודעים.
אברהם נגוסה: בנושא רק"ע אנחנו, חברי הכנסת, לא ניתן לפגוע בצרכים החיוניים של העולים החדשים וגם העולים הפוטנציאליים מחוץ לארץ שמאזינים לרק"ע ולכן אנחנו נעשה הכול כדי לשמור את המסגרת ואני רואה, יש לנו פה שותפים באמת אמיתיים מקצועיים שאני רואה פה בדיון כוונות טובות ונשלב ידיים וכולנו נקדם את הנושא.
אברהם נגוסה: אנחנו סיכמנו שמר שמעון אלקבץ יגיש לנו תוך שבועיים - - -
<שמעון אלקבץ: שבוע.
אברהם נגוסה: אתה כל כך נמרץ.
<שמעון אלקבץ: אמרתי אפילו עד שבוע.
אברהם נגוסה: אז תוך שבוע אנחנו נקבל ממנו את התכנית ואז חברי הכנסת, ביחד נפעל להביא נציג משרד התקשורת, אני לא יכול להבטיח לכם להביא את ראש הממשלה, כי הוא עסוק מאוד, אתם יודעים, אבל אנחנו יכולים להביא את המנכ"ל וגם את שר האוצר, אנחנו נעשה את המאמץ, קשה להבטיח להביא את שר האוצר - - -
טלי פלוסקוב: אז גם מנכ"ל.
אברהם נגוסה: גם מנכ"ל האוצר יבוא.
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה מאמץ ששר האוצר יגיע, יש לנו גם פה חברה מהמפלגה שלו - - -
טלי פלוסקוב: ואנחנו יודעים שהעניינים האלה חשובים לו.
אברהם נגוסה: ונציגי התאגיד החדש.
אברהם נגוסה: אנחנו הבהרנו פה שיש תאגיד חדש, אנחנו רוצים לדעת מה הם מתכוונים לעשות.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים להזמין אותם ולקיים את הדיון בהקדם האפשרי ונודיע לכם.
אברהם נגוסה: וכולנו נמשיך במאבק הזה כי העולים החדשים צריכים לקבל מה שמגיע להם.
אברהם נגוסה: תודה לכל אחד ואחד שהשתתפתם.
אברהם נגוסה: איתי נמצאים חברי הכנסת שיזמו את ההצעה.
אברהם נגוסה: אני אתחיל מפה, חברת הכנסת קארין אלהרר, חבר הכנסת חיליק בר, חבר הכנסת עודד פורר וחברת הכנסת השכל.
אברהם נגוסה: אנחנו היום דנים בעניין ההצעה המהירה שחברי הכנסת הגישו בנושא המצוקה התעסוקתית בקרב העולים מצרפת.
אברהם נגוסה: מאחר שההצעות נוגעות לקשיי תעסוקה באופן מיוחד לבעלי מקצועות רפואיים ופרא רפואיים נראה לי מתאים לקיים את הדיון בנושא במסגרת ציון יום הבריאות בכנסת שנקיים.
אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי קיימה דיון משותף עם ועדת העבודה והרווחה והבריאות, עמדנו על הקשיים שהעולים, בעיקר מצרפת, עומדים בפניהם עם הגיעם ארצה כרופאים ועם ותק וכל השנים, אבל למרות שיש להם ותק הרבה שנים הם מוצאים את עצמם פה כשהניסיון שלהם והתעודה שלהם לא מתקבלים בקלות.
אברהם נגוסה: ממסמך של מרכז המחקר והמידע שהוצג בישיבה משותפת עולה כי בשלוש השנים האחרונות הצהירו 1,594 מהעולים לארץ כי הם בעלי מקצועות בתחום הבריאות, 3.2% מכלל העולים שעלו בתקופה הזו.
אברהם נגוסה: 29% מהם מגיעים מרוסיה, 26% מאוקראינה, 9% מארצות הברית ו-7% מצרפת, 34% מתוכם רופאים, 19% פסיכולוגים.
אברהם נגוסה: בעלי מקצועות בתחום הבריאות מחויבים לקבל הסמכה או רישיון על מנת לעסוק במקצוע הזה בישראל וזה חסם עיקרי לקליטת העולים במקצועותיהם בישראל.
אברהם נגוסה: שיעור העומדים בהצלחה בקרב בוגרי חו"ל, אלה שלמדו בחוץ לארץ, בבחינות רישוי לקבל את הרישיון בתחום הרפואה עומד על 37%.
אברהם נגוסה: קיבלתי פנייה אישית מרופא מצרפת שעלה עם משפחתו ומאחר שאינו מצליח לעבוד במקצוע ולפרנס את משפחתו הוא מתכוון לחזור לצרפת.
אברהם נגוסה: זה באמת מצער כיוון שזו כנראה דוגמה למקרים רבים.
אברהם נגוסה: נתייחס בישיבה היום ספציפית למקצועות פרא רפואיים כמו פיזיותרפיה, קלינאות תקשורת, תזונה ועוד שנלמדים בצרפת בבתי ספר מקצועיים גבוהים ולא באוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: גם מסיבה זו הם אינם מוכרים בישראל.
אברהם נגוסה: נבקש את התייחסות משרד הבריאות לסוגיה המורכבת הזו ונקרא למשרד הבריאות למצוא דרך לסייע להכיר במקצועות אלה ולהסיר חסמים ולהקל מבחינה בירוקרטית.
אברהם נגוסה: לידיעתכם, בשבוע שעבר הוקמה ועדה משותפת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בשיתוף פעולה יחד עם ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, לדון בהצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים.
אברהם נגוסה: מה שחשוב זה לתת להם פטור מהמבחנים, שייתנו להם את התעודה, יכירו בלי שיידרשו לעבור את המבחנים.
אברהם נגוסה: הצעת חוק זו נועדה להקל על רופאי השיניים, עולים חדשים.
אברהם נגוסה: נפעל לזרז את החקיקה - - -
סופה לנדבר: עולים חדשים שהגיעו מאיפה?
סופה לנדבר: מכל המדינות שהגיעו בתקופה הזו?
אברהם נגוסה: נפעל לזרז את החקיקה ואת תקנת התקנות במסגרתה.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה בעיקר יצוין לעולים מצרפת, אבל אנחנו בוועדה המשותפת נדון גם לכלול גם עולים אחרים.
סופה לנדבר: לא, תשמע, בגלל שהחוק הזה או המסמך הזה, אנחנו הכנו בתקופה שלנו עם עודד במשרד העלייה והקליטה ואני בעד עלייה מצרפת, אבל פה, אם בן אדם מתקבל לעבודה בלי מבחנים נוספים, זה צריך להיות כלפי כל עולה שמגיע.
סופה לנדבר: עולה שמגיע ממדינות חבר העמים הוא יותר גרוע?
אברהם נגוסה: בואו נעשה ככה, זה לא הנושא היום, בואו נתמקד - - -
סופה לנדבר: זה נושא של ועדת העלייה והקליטה, אם אנחנו מדברים על הטבות שאנחנו עושים למען עלייה מסוימת אנחנו צריכים לעשות את זה לכל העולים שמגיעים.
קארין אלהרר: אבל הדיון היום הוא על צרפת.
אברהם נגוסה: מנכ"ל משרד הבריאות התייחס להצעת החוק הזו.
אברהם נגוסה: בואו נתחיל את העניין ואני רוצה קודם כל לתת לחברי הכנסת המציעים ולאחר מכן אנחנו נשמע גם את המשנה למנכ"ל ממשרד הבריאות וגם ארגוני עולים וכך נקיים את הדיון.
אברהם נגוסה: בבקשה, חברת הכנסת קארין אלהרר.
קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
קארין אלהרר: אני רוצה לעשות טיפה מסגרת לדיון מבחינת איך שאני הגשתי אותו.
קארין אלהרר: הנושא של הדיון המהיר הוא המצוקה התעסוקתית של עולים מצרפת.
קארין אלהרר: אני מודעת למצוקות של עולים ממדינות מוצא אחרות, אבל זה היה הנושא שלשמו אני הגשתי את הדיון המהיר.
קארין אלהרר: הנתונים שאני מכירה, אדוני, בין השנים 2012 ל-2015 הגיעו ארצה כ-1,600 עולים שהצהירו שהם עובדים במקצועות הרפואה והפרא רפואה, מתוכם 43% רופאים, 20% מקצועות סיעוד, 8% רופאי שיניים ו-18% בתחום הפסיכולוגיה.
קארין אלהרר: כיום על פי הדין הנהוג במדינת ישראל צריך לעשות מבחני הסבה על מנת לקבל הסמכה או רישיון מחדש.
קארין אלהרר: הנתונים שיש בידיי מראים שכ-68% מהרופאים שניגשים לבחינות לא עוברים אותן בפעם הראשונה, הגם, אדוני, שמדובר באנשים שיש להם ניסיון במדינות המוצא שלהם ואני חושבת שיש פה איזה שהוא נתון שהוא בהחלט מדאיג.
קארין אלהרר: אני כן אציין ביושר שהנתון הזה מתייחס גם לישראלים שלמדו בחו"ל ולא רק לעולים החדשים.
קארין אלהרר: מדינת ישראל פה מדברת בכמה קולות.
קארין אלהרר: מצד אחד, לפני הבחירות האחרונות לכנסת ה-20 שמענו את ראש ממשלת ישראל קורא לכל יהודי צרפת לעלות לארץ, שישראל תהיה המדינה שלהם, ומצד שני אנחנו רואים שאותם עולים חווים קשיים משמעותיים בפרנסה.
קארין אלהרר: קשה להגיד שצרפת היא מדינת עולם שלישי או לא עולם מודרני, האוניברסיטאות שלהם הן אוניברסיטאות מכובדות, בתי החולים הם בתי חולים מכובדים ואני חושבת שדי קל להבין שהקשיים הם קשיים, יכול להיות שהם בירוקרטים אבל הם לא קשיים מהותיים לעצם העיסוק במקצוע.
קארין אלהרר: אני יודעת שבשנת 2010 הייתה החלטה של ועדת העלייה והקליטה לטפל בנושא הזה, אני מדברת על לפני חמש שנים, ביוני 2014 נקבע בהחלטת ממשלה להקים צוות בין משרדי בראשות מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, אני יודעת שגובשו המלצות, אבל אני באמת תוהה, אדוני, איך אנחנו נותנים מענה ופתרון לאותם עולים שאדוני, הם לא רוצים קצבאות, הם לא רוצים הטבות, הם רוצים לעבוד, שזה הדבר הכי בסיסי שבן אדם ירצה לעשות.
קארין אלהרר: אני גם מכירה מעמותת ידיד, שמקבלת עשרות אם לא מאות מקרים, של עולים מצרפת בריכוזים שבהם גרים עולים מצרפת, שמעידים על כך שבעצם מה אנחנו גורמים להם לעשות?
קארין אלהרר: הם עשו את המעשה הציוני, עלו לארץ, הם חווים קשיים של עולים חדשים, שאני מניחה שרוב העולים חווים, אבל מעבר לזה הם נתקלים בקשיים כלכליים עצומים.
קארין אלהרר: בשביל זה העלינו אותם?
קארין אלהרר: כדי שיהיו להם קשיים בפרנסה?
קארין אלהרר: כדי שהם יחיו ברמת חיים נמוכה?
קארין אלהרר: זה לא המקום שאליו אנחנו רוצים להגיע ואני באמת מבקשת להבין מה אנחנו עושים על מנת לשפר את מצבם, מה אנחנו עושים כדי שהקושי שלהם יהיה קושי בלמידת השפה, שהוא קושי טריוויאלי ורלוונטי, לא קושי במציאת תעסוקה כשהם באו עם מקצוע ביד.
קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת יעל גרמן, חבר הכנסת, יושב ראש ועדת החינוך, יעקב מרגי, וחבר הכנסת אלאלוף, יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
קסניה סבטלובה: שנראה אתכם כל הזמן בוועדה הזאת.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד.
עודד פורר: ראשית אני חייב לומר שזה מרגיש כמו שאנחנו באיזה שהוא רצף של דיונים, זה כמו השידורים החוזרים בכל מיני תכניות טלוויזיה, עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם את אותו דיון.
עודד פורר: אמרתי למנהלת הוועדה קודם, אנחנו יכולים להכתיב כמעט מה יגיד כל אחד פה בדיון, כי לא היה, לצערי, בשנה האחרונה, שום שינוי אמיתי מהותי בעניין.
עודד פורר: צריך להבין שאם אנחנו מדברים על החוק, למשל, שהוגש בכנסת הקודמת על ידי חבר הכנסת שמעון אוחיון, בעניין מקצועות הפרא רפואיים, זה עדיין לא התקדם, זה עדיין לא הסתיים.
עודד פורר: אני רואה את יושב ראש ועדת העבודה והרווחה פה, שאני יודע כמה זה קריטי וחשוב גם לו, אין שום סיבה לא לגמור את העניין הזה כבר.
עודד פורר: שום סיבה.
עודד פורר: אנחנו מבטיחים את זה כבר שנתיים לאנשים.
עודד פורר: בסוף, גם בנושא הסרת החסמים התקבלה החלטת הממשלה, בנובמבר 2014 התקבלה החלטת הממשלה ואני חושב שמה שצריכות לעשות ועדות הכנסת אחת לאחת זה לבדוק את כל סעיפי החלטות הממשלה ואיזה משרד יישם אותם בלוחות הזמנים שנקבעו בהחלטת הממשלה.
עודד פורר: כשאנחנו העברנו את החלטת הממשלה הזו התעקשנו, השרה לנדבר אז בממשלה, אני כמנכ"ל, לשים לוחות זמנים ברורים.
עודד פורר: אגב, גם ראש הממשלה של הממשלה הקודמת התעקש לשים לוחות זמנים ברורים, כשראש הממשלה של הממשלה הזו לא עומד בהם.