GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: אני באה בטענות למדינת ישראל ולממשלת ישראל, שכאשר אין פתרון אז מחברים את המסלול הזה ועוד מסלול נוסף, כדי לעזור לאנשים במצוקה.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון: אנחנו נכתוב מכתב לשר השיכון ונבקש לתקן את הנוהל המנוגד שקיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון מעקב, או המשך דיון בעוד חודש.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרד השיכון, יחד עם משרד הקליטה, לבדוק את המקרה של גברת מרגריטה - - -
רוברט אילטוב: אם יש עוד מקרים, שיבדקו גם אותם.
אברהם נגוסה: אם יש גם מקרים דומים, יש לבדוק אותם ואם אכן נעשה פגם, להחזיר להם את הכסף רטרואקטיבית.
רוברט אילטוב: לבטל את החוב.
אברהם נגוסה: חברי הוועדה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב וחברת הכנסת קסניה סבטלובה אורחים.
אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים, בוקר טוב לכולם ולכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: היום מציינים את יום העסקים הקטנים ואנחנו מייחדים את הדיון בוועדה לנושא עסקים קטנים של עולים.
אברהם נגוסה: ידוע לי שבעבר, אני רואה שעוד אנשים נכנסים אז אני אאפשר לאנשים להתיישב.
אברהם נגוסה: בעבר קיימנו דיון בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבמשרד הקליטה קיים סיוע בנושא עידוד עסקים קטנים לעולים חדשים בדומה למה שיש במשרד הכלכלה לעניין הוותיקים, נותנים עידוד ותמיכה כלכלית וגם ייעוץ אסטרטגי, פיננסי וכל השאר.
אברהם נגוסה: יש גם את משרד הקליטה ויש גם את מט"י (מרכז טיפוח יזמות) שנותן.
אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו נשמח לשמוע מנציגי המשרדים ובעיקר את משרד העלייה והקליטה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו גם נשמח לשמוע ממנכ"ל מט"י בעניין תרומתם, בכך שהם נותנים ייעוץ גם מבחינת אסטרטגית ופיננסית בתחום הארגוני עסקי.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם אנשים אחרים שבאמת, גם מצד העולים הם מייצגים עולים חדשים בעסקים קטנים וגם ארגונים.
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד שאנחנו מסיימים את הפגישה בשעה 11:25 ולכן אני אומר שהדוברים, מאוד חשוב שיקצרו כדי שנספיק לתת לכל מי שרוצה להתבטא בזמן הקצוב הזה.
אברהם נגוסה: אני חייב לסיים את הישיבה בשעה 11:25 כי בשעה 11:30 יש לנו עוד פגישה בנושא אחר.
אברהם נגוסה: קודם כל אם יש מי מחברי חברי הכנסת שרוצה להתבטא, אז אולי קודם נשמע ואחר כך נתייחס.
אברהם נגוסה: אני רואה שחבר הכנסת עודד פורר הצטרף אלינו, ברוך הבא.
אברהם נגוסה: אני גם מברך את גברת מרינה חברת מועצת העיר ירושלים וגם - - -
<מרינה קונצביה: מחזיקת תיק קליטה ועלייה בעיריית ירושלים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהגברת אירוס הומינר מנהלת אגף יזמות עסקית במשרד העלייה והקליטה.
<אירוס הומינר: בוקר טוב לכולם.
אברהם נגוסה: חשוב שכל מי שמדבר ידבר גם לפרוטוקול וגם יהיה ליד הרמקול.
<אירוס הומינר: בעצם במשרד הקליטה נושא היזמות העסקית והמיסוי, אנחנו גם אחראים על נושא המיסוי, בעצם זה הפך להיות אחד הקטליזטורים המשמעותיים ביותר בכל מה שקשור בעידוד עלייה ולקליטה של עולים ותושבים חוזרים במדינת ישראל.
<אירוס הומינר: הוא הפך להיות מרכיב מאוד מאוד מהותי להקל את אותה החלטה לבצע עלייה וחזרה לישראל בהיבט הכללי.
<אירוס הומינר: הוא הפך להיות אחד המרכיבים החשובים ביותר בעת קבלת ההחלטה.
<אירוס הומינר: לאור כך שהמשרד זיהה את המגמה שהולכת וגדלה בשנים האחרונות, את החשיבות של הנושא הזה, משרד הקליטה בשנתיים האחרונות, אני שמחה לראות כאן את חבר הכנסת עודד פורר כי הוא היה חלק מההליך של הרפורמה והשינויים המאוד מהותיים שהמשרד ביצע.
<אירוס הומינר: המשרד קיבל החלטה וביצע רפורמות מאוד מאוד גדולות בכל מה ששייך לנושא העסקים, הרחבת עסקים, פתיחת עסקים ואף עידוד עלייה טרם ההחלטה לעלות לישראל, גם כרעיון של פתיחת עסק כמקור של תעסוקתי וגם במידה ומעוניינים להעתיק את העסקים מחו"ל לישראל.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, זה מרכיב מאוד מאוד משמעותי שהפך, במיוחד בשלוש השנים האחרונות שההרכב של העולים שמגיעים גם דרשו כלים מקצועיים וכלים עסקיים ברמה יותר גבוהה ממה שהכרנו עד כה.
<אירוס הומינר: משרד הקליטה נותן היום כלים, מסייע לעולים ולתושבים חוזרים בשני הליכים: אחד טרום עלייה ואחד אחר העלייה.
<אירוס הומינר: טרום העלייה, בעצם המשרד פתח שני מרכזים גדולים של פרויקט גדול מאוד שנקרא BUSINESS IL"" כאשר מתחילים את התהליך עוד לפני העלייה לארצות מערב ולארצות דוברות רוסית.
<אירוס הומינר: אנחנו קוראים לזה BUSINESS IL" מזרח".
<אירוס הומינר: בעצם שם מתחילים את כל הדיאלוג.
<אירוס הומינר: נפתח אתר ייעודי בחמש שפות כאשר הוא נותן מידע בלי מחויבות לעלות לארץ, זה נושא מאוד מאוד חשוב כי זה אחד מהעניין.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, ההיבט שלנו בא ממקום מקצועי לתת את המידע הטוב ביותר כדי לקבל את השיקול הכלכלי הטוב ביותר ולעלות לישראל.
<אירוס הומינר: אם כתוצאה מזה אתה גם תעלה לישראל, אז מבחינתנו הרווח הוא כפול.
<אירוס הומינר: אנחנו באים מתוך גישה כלכלית ולא גישה של לחייב אותך לעלות לישראל.
<אירוס הומינר: בעצם כמו שאמרתי, נבנה מערך שלם שנותן ייעוץ וליווי, הרבה פעמים באופן דיסקרטי ולא תמיד אתה חייב להזדהות.
<אירוס הומינר: מלווים אותך לאורך שעות לא מעטות כדי לתת לך.
<אירוס הומינר: אתה נותן רעיון עסקי או שיש לך עסק, מסבירים לך את כל המהות של העברת עסק לישראל, פתיחת עסק בישראל, מהם הקריטריונים.
<אירוס הומינר: יש עסקים שמתאימים לישראל ויש שלא מתאימים לחו"ל, יש דברים שהם הפוכים.
<אירוס הומינר: בעצם הוא נותן את כל הרכיבים שיכולים לקבל את ההחלטה הטובה ביותר עד שהוא בעצם מגיע לארץ.
<אירוס הומינר: גם כשהוא מגיע לארץ לביקור, גם אז מלווים אותו לאורך כל התהליך עד שהוא בסופו הוא מגיע לארץ ופותח עסק בישראל.
<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו גם נותנים קורסים בחו"ל, כמו שאמרתי מתחילים את התהליך בחו"ל במסגרת כנסים.
<אירוס הומינר: אנחנו גם נותנים מהלך שאותו התחלנו בשנה שעברה ועכשיו אנחנו לקראת חידוש כי אנחנו מחכים לתקציב המדינה.
<אירוס הומינר: אנחנו גם נותנים מענקים.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, כל עולה לפני העלייה כאשר הוא מעוניין להעתיק את העסק לישראל הוא מקבל מענק בגובה של 50 אלף שקל כשהוא מעתיק את העסק שלו לישראל.
<אירוס הומינר: אלו המרכיבים, יש מרכיבים נוספים.
<אירוס הומינר: אני לא אכנס לכל הפרטים.
<אירוס הומינר: אנחנו מייחסים חשיבות מאוד מאוד גדולה למהלך הכלכלי של קבלת ההחלטה עוד טרם העלייה והחזרה לישראל כי זיהינו שזה אחד המרכיבים הכי חשובים בעת קבלת ההחלטה.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, היום אחת הסיבות להגעה לישראל נובעת גם מאלמנטים כלכליים דבר שבעבר כמעט ולא הייתה התייחסות גדולה להיבט זה.
<אירוס הומינר: זה בהקשר של טרום העלייה.
<אירוס הומינר: לאחר העלייה, במסגרת הקליטה בעצם ביצענו מספר רפורמות בשלוש השנים האחרונות.
<אירוס הומינר: רפורמות שאנחנו מאוד מאוד גאים בהן כי הן ממש הולכות ותופסות תאוצה, יש צורך מאוד גדול לאותם כלים.
<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על הקמת שישה מרכזי עסקים, אנחנו קוראים להם "מעלו"ת – מרכזים עסקיים לעולים ולתושבים חוזרים.
<אירוס הומינר: הם פזורים בכל רחבי הארץ.
<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו מפעילים 120 יועצים דוברי חמש שפות, למעשה שש שפות.
<אירוס הומינר: יש לנו יועצים דוברי: אמהרית, רוסית, ספרדית, אנגלית, צרפתית, רוסית ופורטוגזית.
<אירוס הומינר: יש לנו באמת יועצים מעסקיים כמעט בכל שפה שנדרשת.
<אירוס הומינר: אותם 120 יועצים שפזורים בכל רחבי הארץ, העולה והתושב החוזר יכולים לקבל את השירות באותם מרכזים או בלשכות משרד הקליטה או בבית העסק.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, היועץ יכול לפגוש אותו בבית קפה נחמד והתחיל לגלגל איתו את כל הרעיון.
<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו עושים בדיקה של הרעיון עצמו.
<אירוס הומינר: אותם יועצים מסייעים בכל מה שניתן: מודלים עסקיים, תכניות עסקיות ואף אותם יועצים מלווים למשך כ-20 שעות כל עולה.
<אירוס הומינר: נותנים ממש מנטורים עסקיים בשפה ובנושא שהוא מעוניין לקבל ייעוץ בין אם זה בתחום: שיווק, תמחור, פיננסים ובכלל במרחב גדול שהוא יכול לקבל בהם ייעוץ.
<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו גם מפעילים גם סדנאות בכ-40 תחומי נושאים שבהם העולה או התושב חוזר מגלים עניין יכולים לקבל סדנא במספר נוכחים מאוד מאוד מצומצם, זה כמעט שיעור פרטי.
<אירוס הומינר: לפעמים אנחנו עושים את זה בשפה הרלוונטית אם זה מקל עליהם.
<אירוס הומינר: בעצם נותנים כלים גם מבחינה דידקטית וגם תכנים הטובים ביותר.
<אירוס הומינר: בנוסף מפעיל המשרד גם קרן להלוואות בתנאים הנוחים ביותר מבחינת העולים והתושבים החוזרים.
<אירוס הומינר: זו קרן ממונפת.
<אירוס הומינר: אנחנו מאוד גאים בה, הפעלנו את זה יחד עם משרד האוצר, יצאנו למכרז וזכה בו בנק מסחרי.
<אירוס הומינר: באותה מסגרת אנחנו בעצם מחלקים הלוואות עד לגובה של 50 מיליון שקל בשנה בתנאים מאוד מאוד נוחים למשך שש שנים, זו הלוואה.
<אירוס הומינר: אחת הבעיות היותר גדולות של עולים זה נושא המימון.
<אירוס הומינר: הנושא הזה מאוד משמעותי וקריטי.
<אירוס הומינר: הקרן הזאת כל הזמן הולכת וגדלה.
<אירוס הומינר: בנוסף, במידה ולאותם עולים לא אושרו להם הלוואות במסגרת אותה וועדה, יש לנו קרן תקציבית שהיא בהיקף של עד 70 אלף.
<אירוס הומינר: הקרן ממונפת וזה עד ל-250 אלף שקל.
<אירוס הומינר: 70 אלף בקרן תקציבית בתנאים מאוד מאוד נוחים כאשר זה בערבות מלאה של המדינה, 100% ערבות מדינה.
<אירוס הומינר: בקרן הממונפת זה 85% ערבות מדינה.
<אירוס הומינר: בעצם, בהיבט המימון המדינה מכסה את כל החסם המאוד מאוד גדול בכל מה שהיה שייך לנושא המימון.
<אירוס הומינר: בקרן הזאת גם סייענו, אחת הבעיות הגדולות, אחד החסמים היה הנושא למשל של ערבים.
<אירוס הומינר: זו הייתה בעיה מאוד מאוד קשה בקרב העולים, הקרן הזאת היא נטולת ערבים.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, לא צריך להעמיד לצורך העניין ערבים.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, המדינה ערבה 85% והעולה על 10% והבנק 5% - בצורה כזאת בעצם פתרנו את החסם המאוד מאוד משמעותי.
<אירוס הומינר: בנוסף לכך אנחנו, המשרד הקים, כבר מספר שנים לא מועט, מרכזים, מוקדים ייחודיים לאוכלוסיות ייחודיות.
<אירוס הומינר: הקמנו מוקד יזמות עסקית בנושא של עולי אתיופיה.
<אירוס הומינר: אני מניחה שידברו על זה.
<אירוס הומינר: זה מוקד שאנחנו מאוד מאוד גאים בו.
<אירוס הומינר: יש גם מוקד לעולי איראן שגם עליו יש התייחסות מאוד מאוד משמעותית, עבור אוכלוסייה מאוד ייחודית שזקוקה לסיוע בהיבט הזה.
<אירוס הומינר: מאחר ומדובר בקהילה עסקית שמאוד חשוב לטפח את ההקשר כדי לעודד עלייה בדרך לא דרך לישראל.
<אירוס הומינר: יש מוקד נוסף שהקמנו בשנה וחצי האחרונות שהוא מוקד סטרטאפ.
<אירוס הומינר: שם זה סיפור מאוד מעניין וייחודי, קבוצה של עולים ותושבים חוזרים שהנושא הוא הקמת הסטרטאפ שהפך להיות אחד מגורמי עידוד וחזרה הטובים ביותר.
<אירוס הומינר: היה צריך לפתח בעצם כלים מאוד מאוד ייחודיים עבור אותם אנשים שמעוניינים לפתוח עסקים בהקשר הזה.
<אירוס הומינר: אנחנו התחלנו במימון מאוד נמוך והיום אני שמחה לדווח שהמוקד הזה הולך וגדל והדרישה היא להתחיל אותו עוד לפני טרום העלייה.
<אירוס הומינר: היום המשרד נערך אפילו להרחבת הפעילות לאור הצורך המאוד גדול שעלה סביב הנושא הזה.
<אירוס הומינר: בנוסף לכך, בעצם אנחנו נותנים גם תמריצים.
<אירוס הומינר: כתוצאה מ"צוק איתן" הייתה בעיה קשה מאוד לשרידות של עסקים באזור הדרום.
<אירוס הומינר: לצורך כך, לעניין תפעול העסק ושיווק העסק חולקו כ-10,000 שקל לכ-70 אנשים ברחבי עוטף עזה ואזור הדרום.
<אירוס הומינר: אני חייבת לומר שהיום, כשאנחנו מסתכלים במבט לאחור, אותם אנשים שנעזרו באותם תמריצים מדברים על המענק הזה כדבר מאוד מאוד חשוב שסייע וקידם את הפעילות.
<אירוס הומינר: בהקשר הזה אנחנו נותנים גם מענקים, כמו שאמרתי, אנחנו מקווים לחדש את הוראת השעה שאמורה כבר בשבוע הבא להתחדש, אני מקווה.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי אנחנו מדברים על מענק של 50 אלף שקל בעת העתקת העסק לישראל
<עודד פויר: כמה השתמשו במענק הזה?
<אירוס הומינר: זהו, מאחר ובשנה שעברה זה היה לתקופה מאוד קצרה בגלל, שוב תקציב המדינה.
<אירוס הומינר: לצערי התחלנו לממש את זה רק לשלושה בגלל התקציב המאוד מאוד מצומצם.
<אירוס הומינר: ברגע שזה יחודש, אני מקווה שכבר בשבוע הבא בגלל תקציב המדינה - - -
<עודד פויר: יש לכם כבר בקשות?
<אירוס הומינר: בוודאי, זה אחד הנושאים - - -
<עודד פויר: כמה בקשות היו על זה?
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, מאחר ושם היינו מוגבלים בתקציב מאוד מוגדר לא יכולנו לפרסם, לא רצינו מצב של תסכול.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, אתה מבקש ואז אתה לא יכול לקבל, ומה עשינו בכך.
<אירוס הומינר: אני מקווה שבשבוע הבא משרד האוצר יאשר ועם אישור תקציב המדינה, אני מקווה שנוכל להפעיל את זה כי אני יודעת שיש דרישה מאוד מאוד גדולה בצרפת ובאוקראינה.
<אירוס הומינר: באוקראינה יש ממש דרישה הולכת וגדלה לקבל כדי שאנשים יוכלו להעתיק את העסק שלהם.
<אירוס הומינר: בעצם זה אחד הפתרונות היחידים כי הרבה פעמים אנשים נשארים על הקו, לצורך העניין, בין תל אביב לפריס כי יותר רווחי לגור פה בשישי-שבת ולהפעיל את העסק בחו"ל.
<אירוס הומינר: כדי למנוע את האבסורד הזה בעצם אנחנו עושים את הכול לעודד אותם.
<אירוס הומינר: מעבר לכל הכלים שאנחנו נותנים, גם לתת מענק של 15 אלף ירו שזה דבר נחמד מאוד כשאתה יכול לפתוח את העסק באופן חלק.
<אירוס הומינר: מבחינת מספר נתונים לסיום – שוב, אני חייבת לומר שאנחנו מאוד מאוד גאים בהליך.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, זה הפך להיות אחד הכלים מעודדי עלייה וחזרה שמדינת ישראל יכולה למכור היום כאיזה מוצר מדף.
<אירוס הומינר: הוא נתפס כי הוא גורם מאוד מקצועי והאמינות שלו מאוד גבוהה באמינות שלו.
<אירוס הומינר: לכן, מכאן נובעת בעצם ההצלחה המאוד גדולה של היזמות העסקית בקרב עולים ותושבים חוזרים.
<אירוס הומינר: בחמש השנים האחרונות אנחנו סימנו למעלה מ-10,000 עולים ותושבים חוזרים שקיבלו סיוע.
<אירוס הומינר: למעלה מ-2,500 תכניות עסקיות נתנו במסגרת הזאת.
<אירוס הומינר: מעל ל-5,000 איש סייענו להם בכל הקשור לטרום העלייה, זה יותר מחמש שנים, זה קרוב לעשר שנים.
<אירוס הומינר: הרבה מאוד מאותם אנשים שקיבלו סיוע הגיעו לישראל וכתוצאה מהתהליך הזה הם משכו לאחר מכן את המשפחות שלהם.
<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על היקפים יפים מאוד.
<אירוס הומינר: עשינו איזו בדיקה, אחת הבעיות היותר גדולות כמו שאתם יודעים, זה נושא השרידות של העסקים – מצב השרידות בישראל הוא גרוע מאוד.
<אירוס הומינר: הרבה פעמים אנחנו שומעים מספרים מאוד בעיתיים.
<אירוס הומינר: לשמחתנו הרבה, דווקא זיהינו שבקרב העולים והתושבים החוזרים כאשר הם פותחים עסק רמת השרידות כעבור חמש שנים היא גבוהה יותר מישראלים אחרים.
<אירוס הומינר: זה נובע מהרבה סיבות, גם אנתרופולוגיות, אבל הסיבה המרכזית שהיא גורם מאוד מעניין, כאשר הם פותחים עסק התפיסה התדמיתית היא מאוד גבוהה ביחס לעולים אחרים.
<אירוס הומינר: כמישהו פותח עסק בישראל זה נתפס כמהלך תדמיתי מאוד גבוה.
<אירוס הומינר: הרבה פעמים הם שורדים גם בתנאים שישראלים ותיקים היו סוגרים את העסקים, אבל בגלל התובנה שלהם; ברגע שהם יסגרו את העסק בעצם הם יפילו את כל המערך המשפחתי גרעיני, הרבה פעמים המורחב יותר, לכן עושים הכול לשרוד בתנאים יותר קשים מאשר הרבה פעמים ישראלים וותיקים.
<אירוס הומינר: עוד דבר צריך לזכור, כל עסק שעולה פותח הוא מעסיק, הממוצע מדבר על 3.2 שרובם ככולם, כמעט כולם Uאפשר לומר רובם, הם עולים בעצמם.
<אירוס הומינר: אני אתן דוגמה, בשנה שעברה לאור ההלוואות שמשרד הקליטה נתן במסגרת הקרן – בזה אני מסיימת, רק להשוויץ שוויץ אחד – רק מהלוואות שנתנו 480 עובדים ורובם עולים, בעצם נפתרה בעיית תעסוקה של אותם עובדים על ידי אותם עסקים שהעולים פתחו.
<אירוס הומינר: זהו.
<אירוס הומינר: תודה.
אברהם נגוסה: יש התייחסות של חברי הכנסת.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב ואחר כך חבר הכנסת עודד פורר.
טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם.
טלי פלוסקוב: אין ספק שלאור ההצגה שלך ולאור הדברים שאני שומעת מחבריי, שעלו ופתחו עסקים בשנים האחרונות, יש פחות חסמים לעולים חדשים בשנים האלה מאשר בתחילת שנות ה-90 כשבאה העלייה הגדולה גם בגלל שהכמויות של העולים, מה לעשות הם פחות ממה שהיה בשנות ה-90.
טלי פלוסקוב: גם בגלל שיש יותר עידוד, באמת יותר אתרים שזה יותר נגישות השפה וזה מאוד מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: לאור זה רציתי לשאול, בגלל שרוב הדברים האלה, בעצם רובם, נעדרו בתחילת שנות ה-90.
טלי פלוסקוב: האם העולים שבעצם לא מוגדרים עולים, שהם בארץ כבר יותר מ-15, זה על פי החוק הגדרה של עולה, או - - - <קריאה:> 10 שנים.
טלי פלוסקוב: 10 שנים אפילו.
טלי פלוסקוב: יש הרבה אנשים שעלו לפני כן ועד שהם קמו על הרגליים ועד שהם בכלל הבינו מה המשמעות של פתיחת עסק בישראל ועד שהם יכולים בעצם לדבר את שפת המקום, עכשיו יש את הכלים האלה, אבל מה לעשות, הם כבר לא מוגדרים עולים.
טלי פלוסקוב: האם יש איזה פתרון לקבוצת אוכלוסייה שהיא קבוצת אוכלוסייה מאוד גדולה ומתמודדת עם אותם קשיים כמו הישראלים, אלא מה, חסר הגב הכלכלי וגם הם כבר לא מוגדרים כעולים, אבל חווים את אותם קשיים כעולים ולהם יש בעיה בפתיחת עסק.
טלי פלוסקוב: זו שאלה ראשונה.
טלי פלוסקוב: השאלה השנייה, האם יש סטטיסטיקה מפורטת לגבי השרידות של העסקים לעומת הישראלים הצברים?
טלי פלוסקוב: זה מאוד מעניין.
טלי פלוסקוב: כמו שאמרת יש הרבה סבילות, אולי יש יותר כוח לשרוד ולהוכיח לחברה שלך ולסביבה – זה נתון מאוד מעניין שאם תוכלי לפרסם אותו ולהעביר אותו.
טלי פלוסקוב: השאלה השלישית והקטנה מאוד, זה לגבי הקרן שהיא קרן שממנה יכולים לקבל את ההלוואות עד גובה של 250 אלף שקל אמרת עכשיו?
<אירוס הומינר: נכון.
טלי פלוסקוב: מה הגובה של הקרן ולכמה אנשים זה מיועד?
טלי פלוסקוב: כמה אנשים מימשו את הזכות שלהם בשנים האחרונות מתוך אותה הקרן, האם באמת זה מספיק לכולם או שיש צורך להגדיל את הסכומים האלה כדי לאפשר ליותר אנשים לממש את הזכות?
<אירוס הומינר: נתחיל בשאלה הראשונה לעניין הזכאות.
<אירוס הומינר: במשרד הקליטה בעצם הזכאות לעולים היא עד 10 שנים מיום העלייה מלבד עולי אתיופיה שהם למשך 15 שנה.
<אירוס הומינר: היו עוד אוכלוסיות ייחודיות שהוחלט לגביהן, אבל היום זה 15 שנה ליוצאי אתיופיה ו-10 שנים לכלל העולים.
<אירוס הומינר: לתושבים חוזרים זה למשך שנתיים מיום החזרה שלהם.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, הם צריכים לשהות בחו"ל, שלוש שנים בחו"ל ובעצם למשך שנתיים הם מקבלים את הזכאות הזו.
<אירוס הומינר: מאחר ואנחנו נוהגים על פי נהלי משרד ממשלתי, כאשר ההנחה שכשמסיימים את אותם 10 שנים או מעל 15 שנה במקרים מסוימים, הם מועברים לטיפול של משרד הכלכלה.
<אירוס הומינר: יש לנו קשר לא רע בכלל, יש לנו קשר הדוק עם משרד הכלכלה, עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, יש לנו שיתוף פעולה.
<אירוס הומינר: במידה ויש פעילות שהיא מעל 15 שנה היא בעצם מועברת לטיפול של הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
טלי פלוסקוב: יש מחלקה מיוחדת בשבילם?
<אירוס הומינר: כן, כן.
<אירוס הומינר: הם מטפלים בכל הישראלים, לכל האזרחים.
טלי פלוסקוב: אין מחלקה מיוחדת.
<עודד פויר: לא.
<עודד פויר: הם לא מוגדרים כעולים.
טלי פלוסקוב: אבל מה לעשות, הם עדיין עולים.
טלי פלוסקוב: הם חווים את הקשיים של עולים.
<אירוס הומינר: אני מסכימה איתך לחלוטין, אבל כרגע הנוהל מחייב אותנו עד 10 שנים.
<אירוס הומינר: אני מסכימה לחלוטין - - <קריאה:> של מי הנוהל הזה?
<אירוס הומינר: של משרד הקליטה.
<אירוס הומינר: אנחנו, משרד הקליטה מטפל ביזמות עד 10 שנים ובעולי אתיופיה עד 15 שנה.
<עודד פויר: אני אגיד מה ההגדרה של עולה, הזכאות לעולים היא 10, עולי אתיופיה 15 שנה.
<עודד פויר: בתחומים מסוימים שהם יותר קהילתיים, ובאמת כדי לטפל באוכלוסייה מבוגרת אז באמת יש הרחבה.
טלי פלוסקוב: מה הכוח שלנו דווקא בנושא הזה לשנות את מה שאתה אמרת עכשיו?
<עודד פויר: בואי נאמר שהמתנגדים המרכזיים היו משרד האוצר.
טלי פלוסקוב: ברור לנו, אז נתמודד גם עם משרד האוצר.
אברהם נגוסה: העניין פה, יש אוכלוסייה שנופלת בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע המלצות, שאנחנו כחברי כנסת נוכל לקדם כדי לשנות את המצב.
טלי פלוסקוב: כדי לשפר את המצב.
אברהם נגוסה: המלצות מאנשי מקצוע.
<אירוס הומינר: בנושא של העולים אין ספק שכמו שנאמר כאן, לוקח לפעמים הרבה שנים ולא מיד עם העלייה, אני מדברת על אנשים שהפכו להיות יזמים, לא שהם העתיקו עסק והם במהות שלהם כבר בעלי עסקים.
<אירוס הומינר: בהרבה פעמים, לדוגמה, כתוצאה מזה שאין לך פתרון תעסוקתי אתה הולך להיות יזם.
<אירוס הומינר: אנחנו קוראים להם 'יזמים בעל כורחם'.
<אירוס הומינר: פתאום אתה מגלה שאין לך אופציה אחרת ולכן אתה צריך לייצור את אותה תעסוקה לעצמך.
<אירוס הומינר: זה קורה בהרבה פעמים לא מיד עם העלייה וגם לא במשך חמש-שש שנים הראשונות או כתוצאה מסטטוס חדש שפתאום הפכת להיות כמובטל.
<אירוס הומינר: אני לחלוטין מתחברת לעניין הזה, שהרבה פעמים 10 שנה לא מספיקות, זה טווח שלא מספיק.
<אירוס הומינר: ברגע שהמשרד פתח איזה ערוץ קטן שאומר שאם במהלך השנה העשירית, זאת אומרת עד תשע שנים ועשרה חודשים, נכנסת לתוך המערך הזה של הסיוע של משרד הקליטה ואתה זכאי לשנה ואפילו לעוד שנתיים.
<אירוס הומינר: נכון, אפילו לעוד שנתיים לאחר התקופה הזאת.
<אירוס הומינר: כלומר, זה איזה חריץ לחדור איתו, אבל זה לא המסות הגדולות.
<אירוס הומינר: אין ספק שמדובר בקבוצה שכן צריך לשים עליה דגש.
<אירוס הומינר: אני כמובן מחויבת - - -
טלי פלוסקוב: רגע, הייתה פה שאלה ואני רוצה כי אמרו שזה תלוי באוצר.
טלי פלוסקוב: אמרו שהקרן זה 50 מיליון שקל.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לדעת כמה נוצל, האם אנחנו באמת צריכים להוסיף כסף לקרן הזאת או שזה מספיק בשלב זה?
<אירוס הומינר: מאה אחוז.
<אירוס הומינר: בעבר, אחד היתרונות הענקיים בקרן הזאת, בעבר הייתה כל הזמן דרישה הולכת וגדלה, לצערנו לא יכולנו לספק מספיק כי הקרן הזו הייתה מתוקצבת באופן מוחלט.
<אירוס הומינר: 100% על ידי תקצוב המדינה ובעצם היינו נתונים כל פעם, הרבה פעמים גם הפסיקו אותה כי לא היה מספיק כסף והיינו צריכים לחכות לעודפים והליכי חשבות כאלה ואחרים.
<אירוס הומינר: היום אנחנו מדברים על היקף של 50 מיליון שקל.
<אירוס הומינר: חד-משמעית אנחנו מדברים שינוי דרמטי, מ-10 מיליון ל-50 מיליון – אין ספק שכאן אנחנו חימשנו את הצרכים.
<אירוס הומינר: כרגע 50 מיליון זה - - -
טלי פלוסקוב: זאת אומרת שהגדלתם את הסכום ולא הרחבת את מספר האנשים שיכולים להשתמש?
<אירוס הומינר: לא.
<אירוס הומינר: הגדלנו מ-10 מיליון שהיו בקרן, הפכנו אותה ל - - -
טלי פלוסקוב: זה מצוין, זה באמת צעד מבורך - - -
<עודד פויר: בעבר כל הכסף היה מגיע מתקציב המדינה ועשו שינוי.
<עודד פויר: המשרד הוציא מכרז, בנק מרכנתיל דיסקונט זכה במרכז ועשה בעצם מצ'ינג על ה-10 מיליון שהמדינה מעמידה כערבות כדי שיהיו 50 מיליון שקל הלוואת שניתנות בריבית שאי אפשר למצוא אותה בשוק.
<עודד פויר: גם לא דורשים ערבים, שזה יתרון מאוד.
<עודד פויר: הפלוס במודל הזה, בסוף הקרן גם מחזירה את עצמה, הרי מישהו לקח הלוואה והוא מתחיל להחזיר את הכסף.
<עודד פויר: הכסף חוזר וברוב המקרים העסקים באמת מחזירים את ההלוואות.
<עודד פויר: תקני אותי אם אני טועה, לא הגענו למצב שאין למי לתת.
<עודד פויר: הכסף נגמר - - -
טלי פלוסקוב: עודד, ברור שזה צעד מאוד מבורך.
טלי פלוסקוב: עוד פעם, אני מנצלת את ההזדמנות ולהגיד, אני יודעת שאתה עמדת אז כמנכ"ל משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: השאלה שלי - - -
<עודד פויר: את זה עשה קודמי.
טלי פלוסקוב: אז הוא עד אחד שמגיעות לו ברכות.
טלי פלוסקוב: השאלה שלי, ברגע שהגדילו את הסכום של הקרן, האם הרחבת את מספר האנשים שיכולים לנצל את הקרן, לקחת אותה?
טלי פלוסקוב: כלומר, את אותן 10 שנים להפוך ל-12 שנה לצורך העניין - - -
<עודד פויר: כי זה נוהל שהוא לא בסמכותה.
<ענת אברג'ל: ענת אברג'ל מאגף יזמות במשרד העלייה והקליטה.
<ענת אברג'ל: עובדת תחת אירוס הומינר.
<ענת אברג'ל: מה שהקרן הזאת כן עשתה, בניגוד לקרן הקודמת המימוש עלה.
<ענת אברג'ל: זאת אומרת - - -
טלי פלוסקוב: כי יש הקלה בתנאים.
<ענת אברג'ל: בדיוק.
<ענת אברג'ל: ההון העצמי וכל הדברים בוטלו וזה מאוד מאוד חשוב.
<ענת אברג'ל: אם אנחנו מדברים על הקלות, כלומר איך חברי הכנסת יכולים לסייע.
<ענת אברג'ל: יש שני דברים שמאוד כדאי לפתוח, יש שני חסמים.
<ענת אברג'ל: האחד, החסם שהאוצר כשבנה לנו את המכרז עם מרכנתיל דיסקונט שזכה, בעלי עסקים עד 4 שנים יכולים לקבל הלוואה וזה בעייתי - - -
טלי פלוסקוב: 4 שנים מיום הקמתו?
טלי פלוסקוב: <קריאה:> מיום הקמת העסק.
<ענת אברג'ל: לעיתים הם מקימים העסק, את יודעת הם קטנים, כאשר הם גדלים או שהם שמעו במאוחר - - -
טלי פלוסקוב: וכמה אתם שומעים שיש צורך?
<אירוס הומינר: בדיוק כמו שאמרתי קודם, רוב העסקים הם לא מיד עם הגעתם לישראל.
<אירוס הומינר: הם פותחים אותם בשלב יותר מתקדם ואז הרבה פעמים מה שקורה, כשהם מבינים שיש כלים כל כך טובים במשרד הקליטה, אז עד שהם מגיעים אלו ה-4 שנים כבר חלפו.
<אירוס הומינר: <קריאה:>
<אירוס הומינר: כשהוא הכי פחות צריך אותן.
<אירוס הומינר: אגב, זה אחד המהלכים - - -
אברהם נגוסה: יש לכם הצעות לכמה שנים אפשר להגדיל את זה?
<אירוס הומינר: לגבי הנושא של ה-10 שנים, כמו שאמרתי, כן יש טעם להרחיב את זה מעל ל-10 שנים.
<אירוס הומינר: יש לנו בעיה שעכשיו נוצרה, אנחנו זיהינו אותה, זה בנושא של קליטת עולי אתיופיה.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, יש לנו מוקד שמעבר לשירותים המאוד טובים שלו, המשרד מסייע גם ל-15 שנה.
<אירוס הומינר: אבל, כאשר כל הכלים אם זה כתיבת תכנית עסקית, כל הנושא של המיפוי, של הצורך, כל הנושא של הליווי והסדנאות, למעשה הוא לכל מי שהוא יוצא העדה אתיופית ולא משנה שנת העלייה, אין לזה שום רלוונטיות.
<אירוס הומינר: לדעתי הדבר היחיד שיש איזה נושא, זה שאתה צריך שההורים או אתה עלית מעל ה-1.1.1980.
<אירוס הומינר: זה החסם היחיד בכל העניין הזה.
<אירוס הומינר: מה שקורה, בעקבות אותו שינוי שעומד להיות עם "הדרך החדשה", נוצר מצב שבעצם מגבילים אותם עד 15 שנה.
<אירוס הומינר: זאת אומרת, היום עד 15 שנה אתה יכול לקבל גם הלוואה וגם את כל השירותים.
<אירוס הומינר: מה שיקרה, מה שעומד לקרות, שעד 15 שנה יהיה אפשר לקבל את כלל השירותים של משרד הקליטה.
<אירוס הומינר: כלומר, כל מי שהוא סטודנט שסיים עכשיו אוניברסיטה ורוצה להיכנס לעולם העסקים הוא בעצם לא יכול כי הוא יצא מההגדרה.
<אירוס הומינר: זה אחד החסמים הגדולים ביותר.
<אירוס הומינר: אנחנו העלנו את זה בכמה פורומים, אבל כפי הנראה העניין הולך לכיוון הזה של עד 15 שנה.
<אירוס הומינר: נקודה אחרונה שהועלתה כאן, זה הנושא של השרידות.
<אירוס הומינר: כרגע אנחנו מבצעים מחקר סביב העניין של השרידות, אבל עשינו מיני מחקר.
<אירוס הומינר: לקחנו את כל אלה שקיבלו.
<אירוס הומינר: לפני כשלוש שנים עשינו בדיקה לאורך של שרידות.
<אירוס הומינר: זיהינו ש-73% ממי שפתח עסקים מקרב העולים והתושבים חוזרים, לאחר 5 שנים שרד.
<אירוס הומינר: זה אחוז גבוהה בצורה מהותית - - -
טלי פלוסקוב: בהשוואה לסטטיסטיקה כללית.
<אירוס הומינר: חד-משמעי.
<אירוס הומינר: מדברים על בערך כ-50%.
<אירוס הומינר: לדעתי יותר, אבל הדקלרטיבי, הנוסחה היא על 50% אחרי 5 שנים.
<אירוס הומינר: אני מניחה שבשנה האחרונה זה הוריד אף יותר את אחוז השורדים.
<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על שרידות מאוד מאוד יפה בקרב העולים.
<ענת אברג'יל: יש עוד חסם - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שממשרד הקליטה קיבלנו הסבר מספיק.
אברהם נגוסה: לדעתי נשתף גם את האחרים כי הזמן שלנו קצר.
אברהם נגוסה: אם לעניין החסם יש לך מה להגיד, אני אשמח.
<ענת אברג'יל: כן.
<ענת אברג'יל: בעניין החסם, כמו שאתם יודעים יש את הקרן וערבות המדינה ויש את הקרן של המשרד לקליטה ועלייה.
<ענת אברג'יל: יזם שקיבל מערבות המדינה לא יכול לקבל מאיתנו וכן אחרת.
<ענת אברג'יל: זאת אומרת, אם הוא קיבל מאיתנו הוא לא יכול לקבל מערבות המדינה.
<ענת אברג'יל: לדעתי זה חסם מאוד מאוד גדול כי הקרן שלנו - - -
<עודד פויר: זה בסמכות
<עודד פויר: כם לקבוע בתנאים.
<ענת אברג'יל: זה באוצר.
<עודד פויר: צריכים לפנות לאוצר, אני לא חושב שזה דבר, לדעתי.
<אירוס הומינר: זה יטופל במסגרת המשרד.
אברהם נגוסה: אם אתם יכולים לטפל בין המשרדים אני מאוד אשמח.
אברהם נגוסה: אם אתם זקוקים להתערבותנו אנחנו לרשותכם.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר בבקשה.
<עודד פויר: א', אני רוצה להודות על הדיון.
<עודד פויר: ב', אני חושב שבמשרד העלייה והקליטה אחד הנושאים שהכי גאים בו הוא נושא היזמות העסקית וקליטת יזמים עולים.
<עודד פויר: זה איזה שינוי שקורה במשק שגם אותו גם הכנסת מתחילה להבין אותו, גם כשמדברים על יום העסקים הקטנים ושינוי החקיקה לטובת העסקים.