GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עודד פויר: יש הרבה יותר עוסקים עצמאיים והרבה יותר אנשים שמתחילים לעסוק בצורה הזו לעומת העבר שכולם היו או שכירים בארגונים מאוד מאוד גדולים ושוק העצמאיים היה יותר מצומצם.
<עודד פויר: צריך להבין שיש שינוי בתמהיל או אופי העולים או העלייה לישראל בשנים האחרונות.
<עודד פויר: היא הפכה להיות עלייה of the choice ולא עלייה שמבריחים את האנשים כי אין להם בררה והם באים לפה, אלא הם בוחרים לבוא לישראל כי הם רואים בישראל מקום שאפשר ליזום בו, אפשר ליצור בו, שאפשר לעשות בו.
<עודד פויר: לכן, האפשרות והרצון לתת להם הקרקע פורייה להתחיל ולהצמיח את העסקים, בהחלט נותנת את אותתה לחיוב.
<עודד פויר: אני חייב לומר שאני חושב שבתחום הזה דווקא ההקלות שמשרד הקליטה ועלייה נותן צריכות להיות דוגמה, למשרדים אחרים שמטפלים באוכלוסייה בהמשך הדרך, או באוכלוסייה הוותיקה.
<עודד פויר: בסוף יזם הוא יזם, הוא לא פותח את העסק בשביל להפסיד כסף.
<עודד פויר: הוא פותח את העסק כדי להרוויח וכדי ליצור.
<עודד פויר: ככל שיתנו לו סיוע ותהליך יותר נכון גם בהליך הבנייה של העסק וגם לשמור אותו מאוזן מבחינת תזרים ומבחינת סיוע בהלוואות ובאשראי שצריך, זה ייתן את אותותיו על כל המשק.
<עודד פויר: במובן הזה אני חושב שיש לכל המשרדים האחרים כן מה ללמוד ממשרד העלייה והקליטה על היוזמות האלה בתחום ההקלות לעסקים הקטנים.
<עודד פויר: לדעתי, צריך לתת עוד ועוד אפשרויות כלפי העולים, כי כמו שנאמר פה כבר קודם, לפעמים העולה מגיע כיזם כי היה לו עסק בחוץ לארץ והוא בא ופותח עסק דומה בארץ.
<עודד פויר: אבל לפעמים אחרי שהוא חמש שנים הוא לא מוצא את עצמו פה בשוק העבודה, הוא מחליט שהוא פותח עסק.
<עודד פויר: זו דווקא נקודת הצמיחה שלו, מפה הוא אמור לצמוח, אבל זה כבר אחרי חמש שנים שהוא ניצל את כל מיני הטובות וכאן כן צריך לתת לא את הסטארט הזה להתחיל מחדש.
<עודד פויר: בסוף עסק שמצליח מרוויח הרבה יותר למדינה מאשר הוא עול על שירותי הרווחה או הסיוע של המדינה.
<עודד פויר: הוא מעסיק הרבה עובדים וביניהם גם עולים וגם אזרחים וותיקים.
<עודד פויר: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו ממרכז יזמות מט"י.
אברהם נגוסה: יצחק אהרון בבקשה.
<יצחק אהרון: אדוני היושב ראש תודה רבה.
<יצחק אהרון: חברי וועדה יקרים, מכובדים שלום.
<יצחק אהרון: שמי יצחק אהרון, רובכם כבר מכיר אותי.
<יצחק אהרון: אני מרכז את נושא היזמות הארצי בקרב יוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: הייתי רוצה להגיד בכמה מילים על הפעילות שלנו שעוסקת בעיקר: בהדרכה, ייעוץ וליווי של יזמים ובעלי עסקים יוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: ראשית, הייתי רוצה לתת קצת הבהרה והמחשה שכל נושא היזמות בקרב יוצאי אתיופיה הוא קצת, נקרא לזה, ראיה אחרת.
<יצחק אהרון: באמת מדובר שבקהילה, שגם ככה התקשתה להיקלט כאן בארץ גם חברתית וגם כלכלית.
<יצחק אהרון: דווקא בנושא של יזמות עסקית, כמו שמנהלת האגף ליזמות עסקית אירוס אמרה, אנחנו רואים שם המון גאווה.
<יצחק אהרון: אנחנו רואים איך אותם אנשים, יזמים שהשוק פלט אותם, שלא הצליחו למצוא עבודה הם פתאום מקימים עסקים, פתאום הם הופכים להיות משלמים מסים.
<יצחק אהרון: אנחנו רואים את הגאווה שזה גורם גם לסביבה שלהם וגם בכלל לקהילה עצמה.
<יצחק אהרון: אם אנחנו רואים היום בעל עסק שהוא, נקרא לזה פותח עסק ולאו דווקא למגזר הקהילה אלא לכלל, אנחנו רואים את השכנים, את החברים שאומרים: 'בוא נא, חשים אתכם, מרגישים אתכם, עכשיו אתם מדברים בשפה שלנו'.
<יצחק אהרון: אני חושב שהחשיבות של היזמות בקרב הקהילה הוא מאוד חשוב וצריך לטפח ולקדם אותה.
<יצחק אהרון: מבחינת נתונים, אני חושב שחודש יולי העלנו פה מצגת ונתנו נתונים.
<יצחק אהרון: אני רק אומר ככה בקול, אנחנו מדברים על 1,300 בעלי עסקים של יוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: מבחינת המוקד אנחנו מדברים על 200 פניות של עולים יוצאי אתיופיה שפונים אלינו מדי שנה וכ-50 פניות מדי חודש.
<יצחק אהרון: אני אוכל להגיד שהמוקד שהוקם לפני כעשרים שנה עזר לפחות בהקמה של לפחות 600 מהם.
<יצחק אהרון: מה שאני עוד יכול להגיד, נכון להיום פרופיל היזמים בעלי עסקים יוצאי אתיופיה מתחלק לשתיים: יש את 'דור המדבר' שהם אותם אנשים שהם ככה יותר מבוגרים ויותר פונים לקהילה והעסקים שלהם באופן טבעי אלו עסקים שמתמחים במכירה לקהילה.
<יצחק אהרון: היום יש דור שהוא יותר צעיר שפותח עסקים שפונים לכלל המגזר.
<יצחק אהרון: אנחנו מדברים על סטרטאפ על פיצריות, כלומר מזון שפונה לכל הקהילה והם מקור הגאווה שלנו.
<יצחק אהרון: בהקשר הזה הייתי רוצה לומר ולפנות בשנית ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה לבוא ולראות את הפעילות שלנו מקרוב.
<יצחק אהרון: לעשות איזה ביקור בעסקים אצלנו וגם לראות את ההדרכה שאנחנו עושים ובאמת איך נעשית העבודה בהצלחה מקרוב.
<יצחק אהרון: באותה הזדמנות הייתי רוצה לדבר קצת - - -
אברהם נגוסה: הם עובדים בשעות הבוקר כי הוועדה בדרך כלל בשעות הבוקר.
אברהם נגוסה: נשמח לעשות סיור אצלכם.
אברהם נגוסה: בשעות הבוקר זה מותר?
<יצחק אהרון: בשמחה.
<יצחק אהרון: כן, בהחלט.
<יצחק אהרון: באותה הזדמנות הייתי רוצה לדבר על הנושא של החרגה של זכאות יוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: יאמר לזכות משרד העלייה והקליטה שמלווה את הפעילות מאז הקמתו.
<יצחק אהרון: כמו שאמרתי לפני כעשרים שנה, יוצאי אתיופיה נכון להיות מקבלים בניגוד לשאר העולים את כל השירותים גם ללא קשר לתקופת הזכאות שלהם.
<יצחק אהרון: כלומר, מי שעלה משנת 1980 או שהוריו זכאי לקבל את השירות.
<יצחק אהרון: בד-בבד אנחנו מדברים היום על החלטת הממשלה "לדרך חדשה" בקרב יוצאי אתיופיה, באמת יש לה רעיון טוב כשהיא מדברת על שילוב חברתי ושילוב של הקהילה, של אותה קבוצה.
<יצחק אהרון: חשוב לבוא ולהגיד שדווקא בעלי הפוטנציאל של היזמות ושל האנשים שרוצים להקים עסק, זו דווקא האוכלוסייה שהיא מעל 15 שנה.
<יצחק אהרון: אנחנו מדברים על יוצאי אתיופיה, אתם יודעים שגם ככה הקליטה הייתה קשה להם.
<יצחק אהרון: אני יכול לומר לכם שאני בארץ 30 שנה, באמת - - -
אברהם נגוסה: מה שאתה אומר, שהתכנית החדשה פוגעת בתחום הזה.
<יצחק אהרון: אני רוצה לבוא להגיד שהתכנית החדשה עלולה לפגוע כי: א', היא לא נעשתה בהתייעצות עם המוקד המקצועי שיכול לבוא ולהגיד מה המצב בשטח, אילו דרישות יש.
<יצחק אהרון: לא נעשתה כאן התייעצות מסודרת והחשש הגדול הוא שכל הפעילות שנעשתה עד היום תרד לטמיון.
<יצחק אהרון: לכן הייתי מבקש מהוועדה שבאמת תדאג שאותה פעילות שנעשתה עד היום לא תרד לטמיון כי נכון לעכשיו, כמו שאמרה מנהלת האגף, יש חשש מאוד גדול שאותה פעילות של יוצאי אתיופיה בנושא יזמות עסקית תפגע מהמעבר הזה.
אברהם נגוסה: כמו למשל כשאנחנו העלנו את העניין של השכלה גבוהה, תמיכה של מינהל הסטודנטים - - -
<יצחק אהרון: נכון.
אברהם נגוסה: ידענו שזה יפגע ולכן הדבר הזה יצא מהתכנית החדשה.
אברהם נגוסה: אפשר לעשות גם בתחום הזה שלא ייכלל בתכנית החדשה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהתכנית החדשה מדברת בדרך כלל על עניין מערכת החינוך.
אברהם נגוסה: אנחנו נפעל.
אברהם נגוסה: המטרה היא לעזור ולא לפגוע.
<יצחק אהרון: אני בהחלט מסכים.
<יצחק אהרון: כמו שאמרתי, יצרנו קשר עם אותם מקבלי החלטות.
<יצחק אהרון: אני חושב שזה משרד רוה"מ שמלווה את התכנית, וביקשנו שיעשה איתנו שיתוף.
<יצחק אהרון: הרי על כל התכנית דובר שיהיה שיתוף.
<יצחק אהרון: לצערי הרב, נכון להיום, לא נוצר באמת שיתוף פעולה מסודר איתנו.
<יצחק אהרון: החשש הגדול, שאותה פעילות, אותם יזמים בעלי עסקים יפגעו.
<יצחק אהרון: הייתי רוצה שהדבר הזה יילקח בחשבון.
אברהם נגוסה: תכתבו את זה ותעשו העתק לוועדה, אנחנו נעקוב אחרי זה.
<יצחק אהרון: או.
<יצחק אהרון: קיי.
<יצחק אהרון: אני רוצה להודות לכם.
<יצחק אהרון: תודה רבה.
אברהם נגוסה: מר עודד פויר, מנהל היחידה לעידוד עלייה בהסתדרות הציונית העולמית.
<עודד פויר: בדיוק.
<עודד פויר: בוקר טוב לכולם.
<עודד פויר: דבר ראשון אין מה להאריך בחשיבות הנושא שכבר כולם מבינים.
<עודד פויר: אולי משהו אחד במשפט.
<עודד פויר: כולם דיברו על החשיבות, שהחשיבות בעידוד הנושא זה לא רק בקליטת העולים, אלא בכלל המדינה יהיו עוד אנשים שייצרו עוד תנופה למשק.
<עודד פויר: זה יתרום לכולנו וזה עוד חלק.
<עודד פויר: אני חושב, בהחדרת התודעה כמה העלייה טובה לא רק לעולים אלא טובה לכל המדינה ושהעולים לא רק צריכים את העזרה שלנו אלא בהחלט גם צריכים אותם, לשים על זה את הדגש.
<עודד פויר: כמה נקודות קצרות.
<עודד פויר: דבר ראשון, אם דיברנו על נושא עידוד העלייה וטורם העלייה, הדברים שנעשים הם מצוינים.
<עודד פויר: אנחנו בפעילות שלנו, החשיבות שלנו זה להוסיף את הנדבך של הפעילות בחוץ – דבר ראשון זה הנגשת המידע בצורה הכי מלאה.
<עודד פויר: זה על ידי גיבוש קבוצות המבוססות על ידי אנשי מקצוע, היכולת להעביר להם את המידע או בסמינרים או במפגשים, או בירידים מאוד מאוד ספציפיים – זה מרכיב מאוד חשוב שנותן להם גם ההרגשה שמשהו טוב קורה.
<עודד פויר: אני חושב ששיא העניין, את זה ראינו מניסיוננו שעובד נפלא, זה לסיים את התהליך ההכנה בסיור גישוש כאן בארץ.
<עודד פויר: הם מגיעים לכאן, כל אחד לפי המקצוע ולפי מה שמעניין אותו רואה איך זה עובד באמת.
<עודד פויר: אם מישהו שיודע שיש לו עסק כזה וכזה ומגיע לישראל ורואה מישהו כמוהו, כך נראה עסק בישראל, זה מאוד מאוד משמעותי, הוא גם פוגש את אנשי המקצוע שהוא יפגוש אותם אם הוא באמת יחליט להיות בעסק כאן, זה תורם נפלא.
<עודד פויר: דוגמה קטנה, בנתניה לקחנו רופאים שהמטרה שלהם לפתוח מרפאה.
<עודד פויר: הם פגשו עולה מצרפת שפתח מרפאה בנתניה וכך נראית מרפאה ששונה לגמרי ממה שנראה בצרפת.
<עודד פויר: כך אנשי שיווק, מכירות, אנשי טלמרקטינג וכדומה.
<עודד פויר: עוד כמה נקודות ממש קצרות.
<עודד פויר: דבר ראשון, כמו בכל דבר אני חושב שגם כאן
<עודד פויר: החשיבות בעבודה הוליסטית ומלאה ובשיתוף פעולה עם כולם.
<עודד פויר: יש את המידע שמגיע ממשרד הקליטה וכל העזרה, אבל ביום-יום הם נמצאים ברשות המקומית.
<עודד פויר: הרשויות המקומיות להן יש כאן תפקיד קריטי גם בהנגשת המידע וגם לאפשר את מה שקורה.
<עודד פויר: לדוגמה, באותו סיור גישוש הבאנו למשל למודיעין, עשינו פגישה עם אנשי החברה הכלכלית ולראות איך אנחנו בכל אזורי תעסוקה חדשים שנבנים מוצאים להם שכירות זולה יותר.
<עודד פויר: שכירות או מקום שמאפשר להם תנאים נוחים ברשות המקומית.
<עודד פויר: לצרף לזה את ארגוני העולים שהם בסופו של דבר מלווים ברקע.
<עודד פויר: ארגונים כמו "גבהים" שנותנים את הגיבוש המקצועי.
<עודד פויר: רק בעבודה הוליסטית שכל המידע נגיש לכל, אני חושב שנשיג כאן הרבה.
<עודד פויר: אני חושב שהמפתח כאן, כשמודדים עולים בעסקים, זה לקחת את היתרונות היחסיים, להעצים אותם ולראות איך אנחנו פותרים את המגבלה.
<עודד פויר: היתרונות היחסיים כמובן: זה הקטע הגלובלי, זה השפה, זה הקשרים בחו"ל, כל מה שמחפשים ובטח בעידן הזה שהוא עידן גלובלי.
<עודד פויר: הדברים הקשים יותר: להפך, זה השפה וזה שאין קשרים.
<עודד פויר: לכן כאן לבוא ולחבר אותם לנטוורקינג הנכון, לתת להם מומחי שיווק שיחברו אותם, אין להם את הפה לאוזן, את 'חבר מביא חבר' שרגילים כאן.
<עודד פויר: צריכים אפילו באופן מלאכותי לחבר אותם לגופים או לאנשי עסקים כמוהם שיהיו כמו מנטורים, אבל שהם יחברו אותם לכל נושא של פה לאוזן ואפילו ברמה של לחבר אותם בהתחלה לבנאדם מנוסה שייתן לו inter ship בתוך עסק קיים, תהליך חניכה.
<עודד פויר: אני חייב להגיד פה גם משהו חשוב שהוא האיפכא מסתברא של העניין.
<עודד פויר: כשמגיע עולה, לא תמיד הדבר הראשון שהוא צריך לעשות זה לפתוח עסק.
<עודד פויר: דבר ראשון צריך להגיד לו: 'תגיע, תלמד את השפה, תראה מה שקורה מסביבך ואז תחליט לאיזה כיוון אתה הולך'.
<עודד פויר: לא להריץ אותו ממקום שיכול להוות לו תסכול.
<עודד פויר: זה מתחבר למה שאמרו אחרים, שאחרי כמה שנים הוא מרגיש בשל ועושה את זה.
<עודד פויר: כאן הייעוץ צריך להיות אמתי, מה מתאים ומה לא מתאים.
<עודד פויר: אנחנו בהסתדרות הציונית נמשיך לפעול ככה בשיתוף פעולה עם מה שכבר נפעל ועוד יותר חזק עם משרד הקליטה בכל תכניות החדשות.
<עודד פויר: בהצלחה לכולם.
<עודד פויר: הדיון הזה הוא דיון חשוב ותודה לוועדה וליושב ראש.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב בבקשה.
טלי פלוסקוב: שלום לכולם.
טלי פלוסקוב: קודם כל באמת, אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל היום יש בכנסת יום לעסקים הקטנים וזאת בעצם הסיבה שאנחנו נפגשנו כאן בוועדה הזאת.
טלי פלוסקוב: יש כרגע עוד וועדות שדנות בנושא הזה ובוודאי ובוודאי צריך לברך את חברי הכנסת שיזמו את היום הזה.
טלי פלוסקוב: אחד מהם הוא חבר הכנסת מכולם, רועי פולקמן.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת מי השני, אולי אתם יודעים, אני אשמח להגיד את שמו.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו מדברים על הוועדה הזו, יש פה הרבה אנשים שעברו עלייה ויודעים מה זה ואיך זה, ועד שאתה נקלט במדינה ועד שאתה מרגיש ישראלי.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שהמטרה של כל אחד שיושב פה זה באמת להפוך כל עולה שמגיע למדינה לישראלי גם בתחושה וגם במעמד שלו בחברה הישראלית.
טלי פלוסקוב: אני יודעת, אתם יודעים שאני הייתי ראש עיריית ערד והגיעו ופנו אלי המון קרנות, המון יזמים והמון אנשים רוצים לתרום בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: עכשיו, הם מצד אחד באים כי יש להם כסף ומצד שני יש את האנשים שצריכים למשוך את הכסף הזה והם לא יודעים איך לעשות את זה.
טלי פלוסקוב: הקרנות האלה עם הכסף חוזרים לביתם כי מן הסתם לא מצאו את הדרך לציבור ולא הונגשו מספיק.
טלי פלוסקוב: אני מאוד מתחברת לדברייך לנושא של הנגשת מידע.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אנחנו נמצאים בבעיה.
טלי פלוסקוב: אני באמת מברכת את משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: אני שמעתי אותך, יישר כוח על מה שאתם עושים, עבודה נפלאה, מאוד מרשים.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד.
טלי פלוסקוב: אבל לצערי הרב, אני שוב פעם חוזרת ואומרת, העולים החדשים, אלה שלא מדברים שפה ומרגישים קצת זרים, הם לא יודעים את זה.
טלי פלוסקוב: חלק מדברייך, אני בארץ כבר עשרים שנה ברוך ה', גם אני לא שמעתי.
טלי פלוסקוב: אני אומרת רבותיי, אחד מתפקידנו, כאן אני פונה גם ליושב ראש הוועדה וגם משלנו חברי הכנסת, להנגיש את המידע, לספק את המידע הזה לאזרחים, לתת להם להבין שיש כאן אנשים שדואגים להם ויש פה הרבה מה לנצל.
טלי פלוסקוב: 50 מיליון שקל, אתם יודעים מה זה, זה המון כסף ואנשים לא יודעים על זה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להתייחס לנגב ולגליל.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שהרבה מנצלים והרבה נמצאים במרכז הארץ.
טלי פלוסקוב: מה קורה בנגב ובגליל, בכלל לא מגיעים.
טלי פלוסקוב: יש כאן נציגת משרד הכלכלה או נציג?
טלי פלוסקוב: יצאו?
טלי פלוסקוב: אתם יודעים שכל מרכזי מט"י ביטלו אותם בערים, איחדו אותם, מכרז.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת איזה בלגן הם עשו.
טלי פלוסקוב: עכשיו בערי הפריפריה אין מרכזי מט"י.
טלי פלוסקוב: מרכז מט"י היה אחד ממקורות הנגשת המידע הזה.
טלי פלוסקוב: היה מישהו שהיה מקבל אנשים והיה מסביר איך להתחיל, איך ללכת – אין היום.
טלי פלוסקוב: זה לגמרי לא מחליף - - - <קריאה:> את מכירה את השירותים של "מעוף"?
טלי פלוסקוב: אני יודעת, אני רק אומרת שזה לא מספיק.
טלי פלוסקוב: אני לא אומרת מבחינת איכות מידע.
טלי פלוסקוב: חס וחלילה.
טלי פלוסקוב: אני מכירה את "מעוף".
טלי פלוסקוב: בוודאי - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון במסגרת כנס שדרות.
אברהם נגוסה: אנחנו עושים את זה ואנחנו הולכים לדון בנושא הזה של עניין הפריפריה.
טלי פלוסקוב: זה בעצם הדבר שרציתי להגיד.
טלי פלוסקוב: בערד, בכלל לאחרונה פיטרו את מי שהייתה מטפלת בזה.
טלי פלוסקוב: אני כועסת ואני לא מבינה איך עיר ש-40% בעיר הזאת עולים יכולה לאפשר לעצמה דבר כזה.
טלי פלוסקוב: אבל לא ניתן כאן ציונים.
טלי פלוסקוב: מה שאני בעצם רוצה להגיד מכאן, רבותיי, אני חושבת שהתפקיד שלנו, ובאמת נעשתה עבודה מצוינת.
טלי פלוסקוב: אנחנו נחשוב, אני אומרת שוב פעם, נעשה אם זה באמצעות החקיקה – אני רוצה מאוד בנושא של העולים להגדיל את ה-10 שנים להפוך אותם ל-15 שנה, לכל העולים ולא רק ליוצאי אתיופיה כי אני חושבת שזה צעד נכון.
טלי פלוסקוב: אני כבר אומרת פה, אם יהיה צורך גם בהגדלת הסכום של הקרן, נראה לי שלא תהייה לי בעיה להוסיף עוד 10 מיליון לסכום, כשנראה מה התוצאה.
טלי פלוסקוב: בסך הכול מי שמרים את העסק גם הוא משלם מיסים למדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: מעבר לזה, גם המדינה מרוויחה מזה.
טלי פלוסקוב: עוד פעם, בשיטה שהקרן פועלת זה לא מתנות.
טלי פלוסקוב: בעצם הקרן ממחזרת את עצמה ולכן לא צריכה להיות בעיה.
טלי פלוסקוב: 50 מיליון זה באמת סכום רציני כדי לתת מענה ללא מעט אנשים שרוצים לפתוח עסקים.
טלי פלוסקוב: שוב, תספרו, תספרו, תספרו ואני יודעת מה, תמצאו סיפורי הצלחה, שזה יצא לתקשורת, שזה יצא בשפה הרוסית, שיצא בשפה אמהרית, בשפה צרפתית, אנגלית – תעשו את זה כי אנשים לא מכירים ונורא ונורא חבל.
טלי פלוסקוב: יישר כוח על העבודה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: הגברת גלדיס ברזובסקי.
<גלדיס ברזובסקי: שלום רב לחברי הוועדה, ליושב ראש ולאנשים פה.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מבית ברזיל.
<גלדיס ברזובסקי: למה בית ברזיל, כי בשנתיים האחרונות אנחנו רואים גידול מהעלייה מברזיל.
<גלדיס ברזובסקי: ברזיל עוברת עכשיו תקופה כלכלית מאוד קשה ואנשים מתחילים להסתכל לצדנו, לכאן.
<גלדיס ברזובסקי: רוב היהודים בברזיל בעלי משפחות והם אנשי מסחר, הם אנשים שעובדים במסחר.
<גלדיס ברזובסקי: מאוד חשוב מה עודד דיבר וגם חברת הכנסת על נגישות המידע.
<גלדיס ברזובסקי: בברזיל מדברים פורטוגזית ואנחנו בבית ברזיל חושבים שספרדית זה מספיק וזה לא מספיק.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו רוצים לתת יד לעזור למשרד הקליטה כדי שהמידע בפורטוגזית יגיע.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מקבלים המון פניות מאנשי עסקים מברזיל שרוצים להעביר את העסקים שלהם לפה או לפתוח פה עסק.
<גלדיס ברזובסקי: הם לא מבינים ממיסוי, הם לא מבינים איך פועל במדינת ישראל.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו כעידוד עלייה, עודד, איתו השתתפתי ביחד במשלחת לברזיל, מודע למציאות בברזיל היום.
<גלדיס ברזובסקי: אני מבקשת ממשרד הקליטה, כל הכבוד לתכנית שלכם, באמת אני שעובדת כבר עשר שנים כמתנדבת בתחום של עלייה וקליטה, אני נכנסת הרבה פעמים לאתר של משרד הקליטה ולא הייתי מודעת לכל מה שאת סיפרת עכשיו.
<אירוס הומינר: חבל.
<גלדיס ברזובסקי: זהו, זה נכון.
<גלדיס ברזובסקי: הנה עכשיו יש לי כמה עולים שנמצאים כבר בארץ ופותחים עסקים ואני מביאה להם היום את המידע הזה של המענק ושל העזרה שלכם.
<גלדיס ברזובסקי: הרבה פעמים זה בעיות של שפה.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו בבית ברזיל מודעים למצב ונותנים לכם את היד לעזרה בכל מה שקשור לתרגום.
<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מוכנים לעזור לכם בנושא הזה.
אברהם נגוסה: גברת מרינה קונצביה מועצת העיר ירושלים ומחזיקת תיק עלייה וקליטה.
אברהם נגוסה: .
<מרינה קונצביה: נכון מאוד.
<מרינה קונצביה: שלום לכולם.
<מרינה קונצביה: זה בעצם הישיבה הלא ראשונה שלי בוועדת עלייה וקליטה כי אני בתור עיתונאית הייתי הרבה פעמים פה ועסקתי בנושא הזה.
<מרינה קונצביה: אני 30 שנה בארץ ואני ירושלמית.
<מרינה קונצביה: אני רוצה להגיד קודם כל באמת יישר כוח למשרד הקליטה.
<מרינה קונצביה: אני מאוד שמחה לשמוע פה את כל מה שנאמר.
<מרינה קונצביה: <קריאה:> לא תמיד מחלקים פה מחמאות, זה לא מובן מאליו.
<מרינה קונצביה: אני רוצה בעצם, כמו שחשוב לי לדעת כירושלמית וכעולה וותיקה אני רוצה להגיד דבר כזה.
<מרינה קונצביה: אני חושבת שנורא חשוב בירושלים, בטח אני עכשיו בעניינים של ירושלים ושל עיריית ירושלים, קודם כל אשמח לשיתוף פעולה עם כל הנמצאים כאן באולם.
<מרינה קונצביה: אני בטוחה שיש להם את החלק בעבודה ויש עניין.
<מרינה קונצביה: בהחלט ברשות הקליטה יש עכשיו תכניות, המון תכניות.
<מרינה קונצביה: גם לי יש תכניות שאני מקווה שנוכל לפחות את חלק מהן להגשים.
<מרינה קונצביה: עכשיו פשוט אני רוצה להגיד דבר אחד מאוד מאוד חשוב ואני חושבת שצריך לשים לב לזה.
<מרינה קונצביה: אחרי גל טרור, פה אצלנו בארץ תמיד בא גל עלייה.
<מרינה קונצביה: אנחנו חייבים להתכונן לזה.
<מרינה קונצביה: כולנו מחכים לתקציב של מדינת ישראל.
<מרינה קונצביה: אני גם דיברתי עם ראש העיר ניר ברקת והוא הבטיח שהוא ינסה לשפר את התקציב לעולים פה בעיר.
<מרינה קונצביה: אני חושבת שהיום חייבים להתכונן.
<מרינה קונצביה: באמת את האינפורמציה לעולים חדשים ובכלל לתושבי העיר, הרבה אנשים בעצם חוזרים גם.
<מרינה קונצביה: היום העלייה של עולים, עולים שבאים ותושבים חוזרים היום גם זו תופעה עקב המלחמה בין רוסיה ואוקראינה וכל העניינים שם.
<מרינה קונצביה: בכלל, יש חשש לא קטן בגלל מדיניותה של רוסיה עקב העזרה שלה לסוריה.
<מרינה קונצביה: חס וחלילה, אני מוסקבאית חייתי שם בברית המועצות, אני זוכרת את זמנם כששערי העלייה ושערי ברית המועצות היו סגורים, חס וחלילה שהמצב הזה יחזור לעצמו.
<מרינה קונצביה: אבל בכל זאת אני בטוחה וכולנו ערים להתעוררות של העלייה וצריכים להתכונן לזה.
<מרינה קונצביה: שוב, אני אשמח לשיתוף פעולה.
<מרינה קונצביה: יישר כוח לכולנו ויום טוב פה לעסקים קטנים היום.
אברהם נגוסה: אנחנו בהחלט מסכימים אתך שהתגובה לטרור שמשתולל במדינתו הוא הגדלת עליית יהודים לארץ ישראל.
אברהם נגוסה: זו התגובה הנכונה לטרור.
אברהם נגוסה: עכשיו עמיחי סינגר יש לו תכנית, פרויקט שפתח בעניין פסיכומטרי בספרדית.
<עמיחי סינגר: נכון מאוד.
<עמיחי סינגר: קודם כל תודה לכם חברי הכנסת על הוועדה.
<עמיחי סינגר: אני התחלתי עסק קטן עם קהל ייחודי, עם קהל דוברי ספרדית שמעוניין להמשיך את קליטתו באוניברסיטאות.
<עמיחי סינגר: יצאו מהצבא, יצאו מהמטוס והם רוצים להיות חלק מהחברה, להיות באוניברסיטאות, הם רוצים ללמוד, רוצים ליישם, רוצים להיות חלק פעיל ויעיל של החברה שלנו.
<עמיחי סינגר: אני ראיתי צורך שהאנשים שלא עשו טוב בפסיכומטרי.
<עמיחי סינגר: דוברי ספרדית וגם פורטוגזית, יש להם ממוצע הכי גרוע בתוך הנבחנים, אנשים שלוקחים את הפסיכומטרי, אז התחלתי את הפרויקט של ליווי, של תמיכה, של לימודים קבוצתיים בשפה הספרדית.
<עמיחי סינגר: האמת, כשאנחנו מדברים על עולים חדשים, כשאנחנו מדברים על אנשים שקיימים כאן בחברות בארץ, אנחנו צריכים לחשוב על הקושי האינהרנטי שיש לנו.
<עמיחי סינגר: ברגע שרוצים לשלם מיסים, ברגע שאנחנו רוצים לרשום את החברה שלנו, לא רוצים פשוט לבוא ולעבוד בעבודה הבלתי פורמאלית.
<עמיחי סינגר: הפרויקטים מהסוג של מט"י ושל הסוג של ההסתדרות העולמית שגם עוזרים לעסקים קטנים, הם מאוד עוזרים ומאוד טובים לנו.
<עמיחי סינגר: הצלחתו של העסק שלי היא הצלחה של המדיניות של ישראל בקשר לעלייה ובקשר לקליטת אנשים.
<עמיחי סינגר: בזה אין שום ספק.
<עמיחי סינגר: אני כעולה חדש בעצמי אני לא יכול להרוויח על הגב של עולים חדשים.
<עמיחי סינגר: אני לא יכול להגיד לעולים חדשים, לאנשים שיצאו מהצבא שעכשיו שוכרים דירה, או שעכשיו הם יצאו מהמטוס שצריכים להתמודד עם עבודה, עבודה בשכירות, עם שכר לימוד שברוב המקרים הם לא משלמים, אבל עדיין הם צריכים להשלים שיעורים פרטיים.
<עמיחי סינגר: אני כסף קטן, לא יכול להרוויח, אני לא יכול לקבל מעולים חדשים מחיר כמו שחברות אחרות בתחום הפסיכומטרי מבקשות מהם.
<עמיחי סינגר: למה, כי גם אני הייתי במצב הכלכלי שלהם ואני מבין אותם.
<עמיחי סינגר: לאן אני פונה, א', אני יכול לפנות לתורמים שיכולים לעזור לי, לעסק שלי וגם לעולים חדשים.
<עמיחי סינגר: אני יכול לפנות למדינה, אני יכול לפנות לרשויות המדינה.
<עמיחי סינגר: תמיד חשוב לראות התערבות של המדינה בעסק שהמטרה שלו היא לא להרוויח.
<עמיחי סינגר: זה משהו שאני רוצה שיהיה ברור.
<עמיחי סינגר: לא כל העסקים של העולים במטרה להרוויח.
<עמיחי סינגר: גם ליצור תמריצים שכל אנשים יעסקו בהם.
<עמיחי סינגר: יש לי שלושה מדריכים, רובם עולים שלומדים באוניברסיטאות שונות.
<עמיחי סינגר: הם לומדים עכשיו וגם מלמדים ומלווים.
<עמיחי סינגר: כל שנה כשאנחנו פותחים את הקורס מחדש אנחנו נפגשים עם עולים חדשים והם רואים את הקבלה לאוניברסיטאות כחלק בלתי נפרד מהעלייה שלהם.
<עמיחי סינגר: הם סיימו את הצבא ועדיין כן, כאן אני מסיים.
<עמיחי סינגר: אני רציתי לשתף אתכם כנקודת ציון בקושי שלהם להתקבל לאוניברסיטאות ובעיקר בקרב עולים דוברי ספרדית.
<עמיחי סינגר: לפני הנתונים שיש פה בממוצע הפסיכומטרי, הממוצע שלהם דומה לממוצע של עולים מקרב יוצאי אתיופיה.
<עמיחי סינגר: אם אתם רוצים להתעסק עם הבעיות שלהם ואולי אפשר לראות איך מתמודדים עם יוצאי אתיופיה, איך עוזרים להתקבל לאוניברסיטאות, אולי אז גם אפשר להעתיק את זה כמשהו שמקדם את הצלחתם של עולי אתיופיה.
<עמיחי סינגר: אנחנו רואים באוניברסיטאות המון עולי אתיופיה באולמות שלנו, בכיתות.
<עמיחי סינגר: אולי אפשר לעשות את זה גם עם עולי ספרדית וגם עם פורטוגזית כמובן.
<עמיחי סינגר: תודה על ההקשבה.
אברהם נגוסה: גברת ליזה רחמני מנהלת תכנית עלייה מאירופה.
<ליזה רחמני: שלום.
<ליזה רחמני: שמי ליזה רחמני מעמותת גבהים.
<ליזה רחמני: עמותת גבהים נוסדה במטרה לסייע לעולים בעלי השכלה גבוהה וניסיון תעסוקה בשילובם בתעסוקה וביזמות הישראלית.
<ליזה רחמני: האמת, לא תכננתי לדבר, אבל אני אשתמש בהזדמנות לדבר בקצרה על התכניות שלנו ליזמים.
<ליזה רחמני: יש לנו שתי חממות בשביל עולים חדשים שרוצים להקים סטרטאפים.
<ליזה רחמני: יש לנו אחת בתל אביב ואחת באשדוד.
<ליזה רחמני: עד היום 71 סטרטאפים עברו את התכנית הזאת.
<ליזה רחמני: כמו שאירוס אמרה, מה שיפה בזה, שבסוף היזמים האלה מקימים עסק שגם זה יוצר מקומות עבודה.
<ליזה רחמני: אנחנו סופרים את זה, יש 146 משרות חדשות שיוצרו על ידי הסטרטאפים האלה.
<ליזה רחמני: אנחנו מקבלים המון המון פניות לגבי עסקים קטנים.
<ליזה רחמני: עובדים בדיוק עכשיו על תכנית בשביל היזמים האלה.
<ליזה רחמני: אני רק רוצה לחדד את מה עודד אמר לגבי החשיבות של הקשרים.
<ליזה רחמני: ברור שיש צורך בלווי עסקי ולתת להם את כל המידע שהם צריכים, אבל מה שבאמת חסר להם זה בדיוק המנטורים והחיבור עם העסקים האחרים.
<ליזה רחמני: הם לא מכירים עורכי דין, רואי חשבון, הם לא יודעים איפה לחפש אפילו.
<ליזה רחמני: צריך גם לחשוב על זה ואולי גם במשרד הקליטה איפה - - -
<אירוס הומינר: יש לנו גם סיוע של רואי חשבון שנותנים, מצמידים אותם לעולים ובעצם הם נותנים להם לווי בכל מה ששייך לנושא המיסוי.
<ליזה רחמני: טוב לדעת.
<ליזה רחמני: תודה רבה.
אברהם נגוסה: בנימין חזן ממט"י חולון.
אברהם נגוסה: הדובר האחרון, אשמח שנעמוד בזמן.
<בנימין חזן: כן.
<בנימין חזן: לי קוראים בני חזן ואני מנהל מט"י חולון, מרכז טיפוח יזמות עסקית.
<בנימין חזן: אני מנהל גם במסגרת משרד הקליטה את "מעלות" חולון ואזור תל אביב.
<בנימין חזן: קודם כל, שוב, אני רוצה לברך את נציגות משרד הקליטה, את אגף היזמות העסקית, את אירוס ואת ענת שנמצאות פה.
<בנימין חזן: באמת על התכניות המאוד מיוחדות שהן מקצות לעולים חדשים בשפות השונות.
<בנימין חזן: אני באמת חושב שהתכניות האלה נותנות סיוע וקרש קפיצה מצוין לאותם עולים כדי להיקלט בחברה הישראלית.
<בנימין חזן: כולנו יודעים שהקליטה בחברה הישראלית היא דרך דיור ותעסוקה.
<בנימין חזן: ברגע שיש תעסוקה ומשרד הקליטה נותן סיוע בתעסוקה ואותו עולה נקלט בתעסוקה, אז הקליטה בארץ, לפחות בקטע של הנושא התעסוקה, הקליטה היא הרבה יותר טובה והרבה יותר נוחה.
<בנימין חזן: אני כן רוצה לפנות לוועדה בסיוע במספר דברים שאנחנו חושבים שאתם יכולים להתערב ואולי כאן לסייע.
<בנימין חזן: אני גם מנהל המוקד הארצי ליזמות לעולי איראן.
<בנימין חזן: יש עלייה שקטה מאיראן שמגיעה, של עולים חדשים.
<בנימין חזן: העלייה הזאת נקלטת ואנחנו קולטים אותה באמצעות הסיוע.
<בנימין חזן: רובם מגיעים כיזמים ואנחנו קולטים אותה אצלנו באמצעות הסיוע של משרד הקליטה.
<בנימין חזן: לוקח הרבה זמן להיקלט ועד שהם קולטים את השפה לוקח הרבה מאוד זמן.
<בנימין חזן: עד לפני כשנה העלייה הזאת קיבלה הרחבה של הזכאות עד 15 שנה.
<בנימין חזן: לצערי הרב, בגלל שלא אושר תקציב המדינה הזכאות הזאת ירדה והם זכאים לסיוע רק עד 10 שנים.
<בנימין חזן: אני חושב שאירוס פועלת הרבה מאוד בעניין, אבל עם רוח גבית מצד הוועדה, אם יהיה אפשר לעלות את הזכאות של עולי איראן.
<בנימין חזן: אני מזכיר לכולכם, העולים האלה בורחים מאיראן, הם לא מגיעים מתוך זה שהמשטר שם נותן להם לצאת.
<בנימין חזן: יש עדיין סדר גודל של 20 אלף יהודים באיראן שחלקם עוד רוצים לעלות לארץ ולהגיע ולהיקלט פה.
<בנימין חזן: אני אשמח אם הוועדה הנכבדה הזאת תוכל לסייע לנו גם בעניין הזה.
<בנימין חזן: זאת נקודה ראשונה.
<בנימין חזן: הנקודה השנייה, אני אשמח לסיוע של הוועדה, זו נקודה מאוד אקטואלית לכולנו.
<בנימין חזן: אנחנו נמצאים במתקפת, או אינתיפאדה או איך שרוצים לקורה לזה, הסכינאות או איך שהם קוראים לזה 'אל-קודס'.
<בנימין חזן: יש הרבה מאוד עסקים גם של עולים שנפגעים.