GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק אהרון: היו הרבה פניות של יזמים וכאלה שרצו לפתוח עסקים במט"י נתניה, והנהלת מט"י נתניה, שעוד מעט מר צבי רובינשטיין יסקור, רצה לתת מענה ממוקד ליוצאי אתיופיה דווקא בגלל הקשיים התרבותיים, החברתיים והקודים למיניהם, רצה לתת להם מענה מיוחד.
יצחק אהרון: כאמור, המוקד הוקם בשיתוף משרד העלייה והקליטה, אגף יזמות עסקית וגו'ינט ישראל.
יצחק אהרון: נכון להיום המוקד מתוקצב על ידי משרד העלייה והקליטה אגף יזמות עסקית.
יצחק אהרון: מבחינת מבנה ארגוני, אנחנו נמצאים במט"י נתניה, כאשר במט"י נתניה הוא גם זכה במכרז להפעלת המעלות, מה שציינה קודם הגברת אירוס, שזה מרכז העסקים לעולים ותושבים חוזרים.
יצחק אהרון: מתחתיו נמצא המוקד המתמחה שזה מוקד יזמות ארצי ליוצאי אתיופיה.
יצחק אהרון: כאמור, כמו כל ארגון וכמו כל חברה גם לנו יש קוד תרבותי שעל פיו אנחנו פועלים, אנחנו ניגע בעיקרים שבהם.
יצחק אהרון: אנחנו מדברים פה על שילום מיטבי, המטרה הראשית שלנו במוקד היא קודם כל לפתח תעסוקה עצמאית ויזמות עסקית בקרב יוצאי אתיופיה, וזאת מתוך הכרה בעובדה כי הערוצים האלה חשובים לביסוס חברתי וכלכלי של האוכלוסייה הוותיקה בכלל ושל עולי אתיופיה בפרט.
יצחק אהרון: הנושא הבא שגם אותו אנחנו רואים בסדר חשיבות זה צמצום הפערים.
יצחק אהרון: המוקד פועל לצמצום פערים כלכליים וחברתיים באמצעות פיתוח והקמת עסקים.
יצחק אהרון: אנחנו מאמינים שהקמת עסק זה למעשה ליצור מקום תעסוקה ליזם, במעגל הראשון הוא קודם כל מעסיק את עצמו.
יצחק אהרון: במעגל השני הוא גם מעסיק את המשפחה וקרוביו, אנחנו מאמינים גם שהקמת עסק אצל יוצאי אתיופיה היא גם מעבירה מסר חברתי מלהיות מועסק ושכיר אצל מישהו אנחנו מעסיקים, משלמים מסים, יש פה מסר חברתי וכלכלי.
יצחק אהרון: אנחנו גם מטפחים מצוינות ומנהיגות, אנחנו מאמינים שכמו כל קהילה, כמו כל עדה אנחנו מאמינים שמנהיגות עסקית היא מנהיגות שיכולה לתת דוגמה אישית לצעירים במיוחד שמחפשים כיוונים, ואנחנו מאמינים שזיהוי של מודל מנהיג עסקי יצור איזשהו מודל חיקוי ורצון להיות גם בתחום.
יצחק אהרון: בד בבד לא נשכח, אצל יוצאי אתיופיה משהו מאוד חשוב שאנחנו רוצים לטפח ולתמוך זה דווקא חיזוק התא המשפחתי.
יצחק אהרון: אתם יודעים, בעולם העסקים הקטנים בכלל אין הפרדה אמתית בין התא המשפחתי לניהול העסק של המשפחה.
יצחק אהרון: זאת אומרת, שאם יזם בדרך כלל מנהל את העסק שלו כנדרש, או את המשפחה שלו בצורה כלכלית, סביר להניח שהוא גם עושה את זה בעסק, אז אנחנו מאמינים שניהול נכון גם של חיזוק התא המשפחתי וגם העסק הוא ישפיע לטובה עד לתוצאות העסקיות.
יצחק אהרון: חברת הכנסת לנדבר קצת הקדמת אותנו, אני כבר אגע בנקודות האלה ובנתונים.
יצחק אהרון: אני רק רוצה לומר בשקף הקרוב פה, שאנחנו מאמינים שיזמות אצל יוצאי אתיופיה היא הזדמנות, מגדילים מקומות עבודה.
יצחק אהרון: שנית, אנחנו מאמינים שהשילוב החברתי והתדמיתי שהם הופכים להיות עצמאיים ומעסיקים הוא יוצר - - -
יצחק אהרון: וגם שיפור כלכלי למימוש עצמי.
יצחק אהרון: כאמור קיימים למעלה מ-1,300 עסקים בבעלות יוצאי אתיופיה, בבעלות אתיופיה בכלל בארץ, לפי דעתנו קיימים גם יותר.
יצחק אהרון: מאז שהקמנו את המוקד למעשה, הוא סייע והקים למעלה מ-600 עסקים.
יצחק אהרון: משנת 1996.
יצחק אהרון: המוקד שלנו מקבל כ-200 פניות בשנה.
יצחק אהרון: לשאלתך, כמה עסקים מוקמים בשנה, מדי שנה נפתחים בממוצע כ-50 עסקים.
יצחק אהרון: לגבי שאלתך ליאור כמה שורדים, זה גם נתון שמסתדר עם מה שאמרה הגברת אירוס, שיעור שרידות עסקים בבעלות יוצאי אתיופיה על פני חמש שנים הינה למעלה מחמישים אחוז, זאת אומרת, שזה כפול מהאוכלוסייה הכללית.
יצחק אהרון: אני אגע בזה.
יצחק אהרון: מה שהייתי רוצה לשאול אתכם לגבי שיעור שרידות העסקים בבעלות יוצאי אתיופיה, כאשר עשיתי את הבדיקה ושאלתי למה הם שורדים קצת יותר, הרבה מהם ענו לי שלצערם הרב יזמות עסקית זה הדרך היחידה שלהם להשתלב כלכלית, הרבה מהם אקדמאיים שלא מוצאים מקום תעסוקה, והם דווקא רואים ביזמות עסקית כמקום שהוא משלהם.
יצחק אהרון: חברת הכנסת לנדבר רצתה לדעת מהו פרופיל היזמים והעסקים.
יצחק אהרון: קודם כל אנחנו נוהגים לחלק את מאפייני העסקים והיזמים לשתי סוגים.
יצחק אהרון: סוג ראשון זה הראשונים, זאת אומרת, אותם אנשים שהם קצת יותר מבוגרים, הם בגילאי 45 ומעלה ללא השכלה אקדמאית וללא רקע בטכנולוגיה והכשרה.
יצחק אהרון: בדרך כלל הם מקימים עסקים כגון חנויות תבלינים, מספרות לטיפוח החן.
יצחק אהרון: זאת אומרת, שקהל היעד של העסק שלהם ליוצאי אתיופיה בלבד, סוג של עסקים מתמחים.
יצחק אהרון: דווקא בשנים האחרונות אנחנו רואים איזושהי מגמה, אנחנו רואים שדווקא הסוג השני שנקרא הצעירים שזה ילידי הארץ ועולים החל מגיל 21, אנחנו רואים שהם דווקא פותחים עסקים שפונים לכלל האוכלוסייה, ביניהם אנחנו יכולים לראות עורכי דין, בעלי מקצועות חופשיים, פיצריות, חנויות, וגם יש לנו סטרט-אפ, זאת אומרת, שמדובר על ילידי הארץ, או שכאלה שהם באו בגיל צעיר, שהם אקדמאיים בעלי מקצועות חופשיים ויש להם ידע והכשרה בטכנולוגיה.
יצחק אהרון: אנחנו חייבים להגיד שבשנים האחרונות עיקר הפניות שלנו הם דווקא מהדור הצעיר שהוא רואה ביזמות העסקית איזשהו פתח וסיכוי.
יצחק אהרון: אנחנו גם עושים הכשרה מקצועית משולבת ביזמות עסקית.
צבי רובינשטיין: כן, יצוא יבוא.
יצחק אהרון: אני חייב להגיד שאתם יודעים באופן טבעי יוצאי אתיופיה תרבות שונה משלהם, גם המזון הוא מזון שהוא קצת שונה וכמו שהם אוהבים, לצערנו הרב, לא ניתן להשיג אותו כל כך בארץ, ולכן, הרבה מהם היו מייבאים דרך אתיופיה, והרבה מהם פתחו עסקים בתחום.
יצחק אהרון: זאת אומרת, שיש היום כ-40 מייבאים שיש להם על ידי משרד החקלאות באתיופיה וגם אני יודע שזה פיקוח של משרד הבריאות פה בישראל.
יצחק אהרון: אנחנו גם יודעים שיש הרבה נספחים, זאת אומרת, הרבה צעירים שאתם יודעים, היום זה דור הטכנולוגיה, דור האינטרנט, מבצעים הזמנות באינטרנט של תוספי שיער למיניהם, כל מיני מוצרי תכשיטים וכדומה לאו דווקא מאתיופיה, גם מסין וכדומה, והם מקימים להם חנויות, חלקם חנויות מקווננות וכדומה.
אירוס הומינר: אם העסק שלך רשום כאן, זה בעצם הפרמטר.
אירוס הומינר: אם יש לך רישום של העסק כאן, אנחנו מסייעים.
יצחק אהרון: הייתי רוצה לגעת גם בנושא של הכשרה מקצועית שאנחנו עושים משולבת ביזמות עסקית.
יצחק אהרון: הרעיון הוא פה לקחת הרבה מקצועות שיש להם סף כניסה נמוך לשוק, ורצינו לתת להם גם הכשרה איך להפוך את ההכשרה המקצועית הזאת גם ליזמות עסקית, צריך להיות עצמאיים.
יצחק אהרון: אנחנו יכולים להגיד שהיו לנו הרבה קורסים בנושא של טיפוח החן, בנושא של צילום אירועים, גינון וגם סוכן נדל"ן.
יצחק אהרון: פרויקט אחד גדול שאנחנו באמת גאים בו זה הכשרה של יועצים עסקיים דוברי השפה האמהרית.
יצחק אהרון: כ-25, מתוכם עוסקים בזה בפועל היום 10 אצלנו מוקד, הם נותנים מענה ליוצאי אתיופיה, במיוחד לדור הראשונים שאמרנו שהם יותר צריכים את השפה האמהרית, וקצת הסבר בכל הנושא של הנגשה של השירות.
יצחק אהרון: כאמור, היועצים העסקיים האלה מועסקים על ידינו מהצפון ועד הדרום, הם משתדלים לתת מענה.
יצחק אהרון: הקורס הזה בוצע בשיתוף משרד הקליטה אגף יזמות עסקית.
יצחק אהרון: יש פה גם יועץ עסקי שאחר כך אם ירצה לומר מספר מלים ויצביע על חשיבות השרות הוא מוזמן להגיד.
דוד יאסו: אתם גם נותנים ייעוץ - - - השאלה שלי בגלל שהדגשת נותנים ייעוץ ליוצאי אתיופיה.
יצחק אהרון: בהחלט.
יצחק אהרון: לתשובתך, נכון, באופן טבעי אנחנו מייעדים אותם לתת שירות ליוצאי אתיופיה שזה תחום חוזקם, אך יחד עם זאת, יגיד פה יועץ עסקי זמיר, שיצא לו כבר לתת שרות לכלל האוכלוסייה, שזה אומר לעולים ותושבים חוזרים גם.
דוד יאסו: אם נשווק אותו הייתי משתמש בנתינת ייעוץ לכלל יוצאי אתיופיה והחברה הישראלית, אין מה לעשות - - -
יצחק אהרון: אני פשוט באתי פה לדבר על המוקד כמוקד מתמחה, אבל אין ספק שהיועצים העסקיים האלה הם יועצים עסקיים לכל דבר, אקדמאיים גם, בעלי הכשרה.
יצחק אהרון: הייתי רוצה לדבר על האתגרים שיש לנו.
יצחק אהרון: הדברים שאנחנו מתמודדים איתם ביום יום קודם כל זה משאבים.
יצחק אהרון: נכון להיום המוקד מתוקצב ויש לו משאבים יחסית לכל מה שאמרתי למספרים המשאבים שלו יחסית דלים.
יצחק אהרון: מועסק שם רק הרכז, אני מרכז את המוקד, זאת אומרת, שאין כוח אדם דווקא בגלל הפניות כמות הפניות.
יצחק אהרון: עוד נקודה שהייתי רוצה לדבר זה גם המרחק הגיאוגרפי, מה לעשות שיש זמנים בכל הארץ, אם יש יזם שפונה אליי מהצפון ומהדרום הרבה פעמים אני אומר לו אנחנו בנתניה, אני צריך להעביר אליך יועץ עד שהוא יגיע, או אם תרצה להגיע לפגישה במט"י נתניה, אז גם המרחק הגיאוגרפי הוא איזשהו אתגר וחסם.
יצחק אהרון: ביורוקרטיה בתהליך הנגשת השרות ליזמים, אני אומר את הכול בצורה יחסית.
יצחק אהרון: בסך הכול אנחנו דיי מרוצים, והתהליך עובד כמו שצריך, אבל הרבה פעמים כיזם או בעל עסק הוא צריך את העזרה כאן ועכשיו.
יצחק אהרון: לפעמים הוא נאלץ להמתין שבוע או שבועיים עד לקבלת אישורים וכל המערכת של משרד הקליטה, זה סוג של חסם, גם תשתית להנגשת השרות.
יצחק אהרון: כאמור, כפי שאמרתי, אחד הדברים שקצת אנחנו מתקשים איתם, אני כרכז מוקד מוצא את עצמי עובד בכל הארץ, בונה תשתיות, אם זה מוקדי קליטה אם זה מרכזי צעירים, וכדי שיוכלו לעזור ולהנגיש את השרות ולספר על הפעילות, אז אלו האתגרים.
יצחק אהרון: הייתי רוצה ברשותכם לספר על כמה יזמים שאני חושב שהם המראה שלנו בקצרה.
יצחק אהרון: "פיצה דומינו" בעיר רעננה, הבעלים הינו ערן רטה בן 33, נשוי פלוס אחד, הוא עלה עם משפחתו בשנת 1989 מאתיופיה מתגורר בהרצליה.
יצחק אהרון: הוא בעלים של פיצה דומינו בעיר למעלה מ-4 שנים, מעסיק 10 עובדים.
יצחק אהרון: קהל הלקוחות שלו הם תושבי רעננה והסביבה.
יצחק אהרון: הבאתי אותו בכוונה כסיפור, היות ואני מתגורר ברעננה ומדי פעם אני הולך עם ילדיי לקנות שם.
יצחק אהרון: לאחרונה, כשהלכתי לקנות שם מגש, ראיתי גברת נחמדה שאומרת לערן, תגיד לבוס שלך שהוא עושה עבודה נהדרת, יש לו פיצות טעימות.
יצחק אהרון: לאחר שהיא קנתה והלכה, אמרתי לו בשקט, ערן, למה לא אמרת לה שאתה הבעלים?
יצחק אהרון: הוא אומר תשמע איציק אני מאמין שההצלחה היא סמויה מהעין, מעדיף, אבל איתי אומר איך החברה לפעמים קצת תופסת, היינו רוצים שהחברה גם תסתכל שיש גם בעלי עסקים.
יצחק אהרון: הוא מאוד גאה, אמר שהכול בסדר, אבל רק רציתי לתת איזה מבט מהצד תפיסות עולם.
יצחק אהרון: לדבריו, הוא מתפרנס היטב, והמסר שלו גם בנושא של יזמות עסקית ובכלל שהוא היה רוצה לראות יותר בני העדה.
יצחק אהרון: סטרט-אפ - לשאלתך ד"ר נגוסה, אני אספר לך על סטרט-אפ בתחום הספורט.
יצחק אהרון: מדובר באדיס מקונן בחור בן 26, רווק שמתגורר בנתניה, הוא עלה לישראל בשנת 2000, הוא בוגר תואר ראשון במינהל עסקים וסטודנט לתואר שני מינהל עסקים.
יצחק אהרון: הוא פיתח מיזם בתחום הספורט, המיזם כרגע נמצא בשלב של שיתוף פעולה אסטרטגי עם חברות ייצוא ושיווק ולאחר גיוס ראשוני של 250 אלף דולר.
יצחק אהרון: נכון להיום הוא עובד במיזם ללא שכר, והמסר שהוא ביקש להעביר בוועדה, שאם רוצים להיות אגדה, הוא יודע שהוא נותן דוגמה אישית לסובבים אותו, לחבריו ובני הנוער.
יצחק אהרון: הוא קיבל מאתנו מהמוקד ליווי עסקי ותכנית עסקית, ואני יכול להגיד לכם שגם באופן אישי הוא משתדל להגיע אלינו אחת לשבוע, ככה אנחנו תומכים ומלווים באופן אישי.
יצחק אהרון: אני גם חייב להגיד באותה נקודה שהמשרד פה, האגף כששמע את הסיפור שלו השתדל להקצות לו משאבים קצת יותר, שזה אומר קצת יותר שעות הדרכה ושעות ייעוץ בכדי לקדם את הרעיון.
יצחק אהרון: כששאלו אותי מה הוא עושה, אמרתי לו האם ניתן לגלות, הוא אומר איציק אתה יודע זה סטרט-אפ, וחלק מזה זה לא לגלות.
יצחק אהרון: אבל הוא אמר שמדובר במשחק שנהגו לשחק באתיופיה בילדותו, והוא אמר לי שזה בפטנט והוא עדיין מבקש לשמור בקנאות ולא לדבר, לא שאני יודע, אבל זה מה שהוא ביקש.
יצחק אהרון: ברשותכם, אני רוצה לדבר גם על עוד יזמת יוצאת דופן הגברת אפרת אספה דוייט, היא בת 38, אם לארבעה ילדים, היא מתגוררת בעיר אשדוד.
יצחק אהרון: היא בעלים ומנהלת של מסעדת "אדיס סאלם" שמספקת שירותי הסעדה וקייטרינג.
יצחק אהרון: המסעדה הוקמה לפני כשנתיים בעיר אשדוד.
יצחק אהרון: בין לקוחותיה נמנים משרד החינוך, משטרת ישראל, ומשלחות מחוץ לארץ.
יצחק אהרון: אני יכול להגיד שאפרת פנתה אלינו, היא קיבלה תכנית עסקית וליווי עסקי, לשמחתנו גם קיבלה מימון.
יצחק אהרון: אני יכול להגיד שאפרת לצערה פתחה את העסק במבצע של "צוק איתן" והיא ספגה הפסדים, אבל כמו שאמרה הגברת אירוס הומינר, המשרד נתן מענה בצורה טובה לעסקים באזור הדרום, ביוזמת חברת הכנסת סופה לנדבר כמובן, והיא השתמשה בשירותינו.
יצחק אהרון: הייתי רוצה לדבר על עוד יזם יוצא דופן - שמואל עזרא, "קפה קפה" בקריית גת.
יצחק אהרון: מדובר ברב סרן במיל', הוא רכש עם אחיו שותף זיכיון להקמת בית הקפה ברשת "קפה קפה" בקריית גת.
יצחק אהרון: אני יודע שמצד אחד קוסם לו להמשיך בצבא, והוא יודע שבצבא הוא יוכל להתקדם, אבל עולם היזמות נורא עניין אותו.
יצחק אהרון: הוא בחר ביזמות, הוא היה מרוצה שם, נכון להיום הוא כבר מכר את חלקו שם, ועבר לעסוק בתחום שהוא אוהב, זה מיזם חינוכי שמבחינתו הוא רואה שם גם תרומה שיכול לתרום תרומה חברתית וכלכלית לאזורי אוכלוסייה שבהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה.
יצחק אהרון: גם פה הוא ביקש כרגע לא לדבר מה המיזם, זה חלק מהיזמות, הוא קיבל מהמוקד ליווי עסקי ותכנית עסקית ומימון.
יצחק אהרון: היינו רוצים להגיד מה אנחנו זקוקים.
יצחק אהרון: ראשית, יש הרבה תקציבים והרבה משאבים, היינו רוצים שיהיה איגום משאבים לצורך מתן מענה לביקוש הגובר ליזמות עסקית, שיפור הנגישות בפריסה ארצית וגם הרחבת סל הדרכה להכשרה מקצועית משולבת ביזמות עסקית.
יצחק אהרון: גם מתן מענה לכלכלת המשפחה כעוגן להצלחת העסק ופריצת חסמים בהלוואות לעסקים.
יצחק אהרון: אתם יודעים, בסדר, הם קיבלו ייעוץ, הם קיבלו הדרכה זה טוב ויפה, אבל אחד הדברים שיזמים זקוקים לו זה מימון, ואנחנו רואים שבנקודה הזאת אצל יוצאי אתיופיה יש חסם בנושא של מימון, והיינו רוצים שהמשרד או המשרדים השונים יתנו לנו תמיכה.
יצחק אהרון: אני אגע.
יצחק אהרון: יוצאי אתיופיה, לדוגמה, כמו במינהל הסטודנטים, גם בני העולים וגם ילידים זכאים לקבל את השרות של הייעוץ והדרכה.
יצחק אהרון: לגבי נושא של ההלוואות, יש איזשהו חסם 15 שנה בארץ.
יצחק אהרון: אני יודע שחברת כנסת לנדבר בתקופת היותך כשרת קליטה הובלנה איזשהו מהלך בנושא שלא הצליח, וזה לאפשר הוראת שעה שגם יוצאי אתיופיה שעלו למעלה מ-15 שנה, יוכלו לקבל שרות - - -
אברהם נגוסה: ממש בקטע הזה יש עכשיו תכנית ממשלתית לשילוב המיטבי של יוצאי אתיופיה בחברה ישראלית, ואבני היסוד אושרו ביום רביעי בוועדת השרים.
הדר וינטר גולן: התשובה היא כן.
יצחק אהרון: הייתי רוצה להתייחס.
יצחק אהרון: ראשית, הייתי רוצה רק להגיד שפוטנציאל היזמות בקהילה טרם מימש את עצמו, ואנחנו מזהים שדווקא אצל יוצאי אתיופיה עולים שעלו למעלה מ-15 שנה, אתם יודעים, מקליטה קצת יותר מורכבת, תרבות שונה, דווקא לאחר 15 שנה אתה באמת יכול להגיד שאני מתחיל את הדרך ביזמות.
יצחק אהרון: אני חושב שמשרד העלייה והקליטה עשה עבודה נהדרת, ואנחנו יודעים כמה תמכת, ואת ממשיכה לתמוך.
יצחק אהרון: אבל אנחנו דווקא כן היינו מבקשים מעל במה זאת עדיין לתת מענה בנושא של מימון, כי אנחנו מאמינים שאם כבר אתה נותן לו את כל החבילה - - -
יצחק אהרון: כם, הייתי מסכם, שיזמות עסקית היא תהליך מתמשך המצריך שיפור מתמיד בכישורי היזם והתאמה דינמית לצרכי השוק.
יצחק אהרון: תובנה זו מקבלת חשיבות ופעילות עם קהילת יוצאי אתיופיה, המוקד והקהילה עברו כברת דרך עד היום ורשמו הישגים נאים בתחום היזמות.
יצחק אהרון: ההיכרות של שנים עם עולם התוכן החסמים והניסיון והעשייה בשטח, מחזקים את הצורך והחשיבות הרבה להמשך פעילות המוקד בתחום זה שמביא לחיזוק הקהילה בתחום הכלכלי, חברתי, ולבניית גשר באוכלוסייה ותיקה.
יצחק אהרון: אם התאפשר לי, יושב ראש הוועדה, ד"ר נגוסה, והגברת דנה גורדון שושני, האם ניתן לראות סרטון קצר של 30 שניות שמראה לנו קצת.
וונדה אקלה: בנושא של עולים, אנחנו צריכים לקבל שירות ממשרד הקליטה וממשרדים אחרים, ולדעתי, הייתה איזושהי טעות מסוימת שזה גם באמירה.
וונדה אקלה: אחד מהדברים שצריך להיות, למשל, מי נותן שרות כמו שצריך ולא להשתייך למשרד כזה ולמשרד אחר.
וונדה אקלה: בוא נגיד שיש כאלה שאומרים טוב, בסדר, נצא ממשרד הקליטה נלך למשרד הרווחה.
וונדה אקלה: אני לא הייתי רוצה להגיע למשרד הרווחה, ההיפך, יותר טוב לי שזה במשרד הקליטה מבחינת המשמעות של העניין.
וונדה אקלה: לכן, כאן לא צריכים ללכת בצורה גורפת, כל אחד שיקבל מה שנוח לו, לא כאילו זה כל החבילה נעביר ממקום אחד למקום אחר, אלא שזה כל אחד ואחד שזה יילך למקום שנוח לו, אם נותנים שירותים כזה וכזה, זה צריך להיות על פי השרות.
וונדה אקלה: במקרה הזה נכון, עסקים הולך למשרד הזה, אבל באופן כללי אנשים שדיברו - אני לא רוצה להיות שייך למשרד הקליטה - אני חושב שזה אחד מהדברים שצריכים להיבחן מחדש.
אברהם נגוסה: יש עכשיו כיוון ברור עד 15 שנים בן אדם יש לו זכות ממשרד הקליטה, אחרי 15 שנים גם אם ירצה הוא לא יקבל ממשרד הקליטה, זה יילך למשרדים אחרים, המדיניות ברורה.
אירוס הומינר: חשוב לומר שבמשרד הקליטה עד היום מלבד ההלוואות ניתן כל שירותי הייעוץ והליווי לכל מי שיוצא העדה, זאת אומרת, גם אם הוא נולד כאן בארץ, זאת אומרת, השינוי עכשיו זה אומר שעד 15 שנה.
יצחק אהרון: ברשותכם הסרטון.
אירוס הומינר: בגלל אישור תקציב זה - - - מוקפא.
סופה לנדבר: זה היה לעולה חדש, העולה החדש שמעתיק את העסק או משהו דומה - - -
אירינה: אני רוצה להגיד שהמסלול עובד, כי בשנה שעברה נרשמו כמה עסקים ואני מאוד מקווה שהם הצליחו לקבל את זה, זה נתן פוש מאוד רציני.
אירוס הומינר: ב-2014 זה היה.
אירוס הומינר: זה נושא מאוד חשוב.
אירוס הומינר: אנחנו מבצעים פעילות הסברתית מאוד רחבה, באמצעות כנסים לבעלי עסקים וליזמים פוטנציאליים, אפילו אנחנו מגיעים למצב של הסברה אפילו באולפנים.
אירוס הומינר: בעבר היו לנו גם פרסומים באמהרית, אנחנו מפרסמים את כל הפעילויות שלנו.
אירוס הומינר: היה לנו קמפיין שמאוד הצליח יחסית אפילו באמצעי התקשורת כולל במדיה הטלוויזיונית וכדומה.
אירוס הומינר: הסקרים שביצענו בעצם חשפו אותנו לעובדה מאוד פשוטה שהחשיפה צריכה להתחיל אפילו טרום העלייה, זאת אומרת, ככל שאתה חושף יותר את הפעילות, ככל שנחשפים לחשיבות של הכלים האלה כי לפעמים זה מה שיקבע, האם העסק שלהם יצליח או האם הוא ייפול.
אירוס הומינר: לכן אנחנו משתדלים, אני מקווה שבשנת 2016 אנחנו גם נתקצב את זה באופן ייחודי, ובעצם נחשוף כמה שניתן, כי מי שנחשף ומבצע את הפעילות הזאת, הפערים בין מי שמבצע ומי שלא מסתייע בכלים של משרד הקליטה הם פערים אדירים – כל המחקרים מראים את זה.
צבי רובינשטיין: תודה רבה, אדוני היושב ראש, שרת הקליטה לשעבר שעזבה, אז אני רוצה גם להגיד מלה טובה, כי אתה יודע מלה טובה הולכת בהיררכיה.
צבי רובינשטיין: אני באמת רוצה להגיד למשרד העלייה והקליטה, לשרה, לאירוס, משרד שמוכיח לאורך הרבה שנים, יש לו מסורת מפוארת של פיתוח יזמות עסקית בקרב עולים - אתגר לא פשוט.
צבי רובינשטיין: קיבוץ גלויות, שפות, תרבויות, אבל ממש מסורת מפוארת עם התמחות של הרבה מאוד שנים, אני לא כל כך מהר הייתי מוותר על זה.
צבי רובינשטיין: אני רק יכול לתת לכם דוגמה רק מהמכרז האחרון לכלי נוסף שהמשרד פיתח שנקרא מפגש העשרה.
צבי רובינשטיין: מפגש העשרה זה למעשה סוג של קורס שמשתתפים פה בין 5 ל-8 אנשים, זה למעשה שיעור פרטי ליזמים ובעלי עסקים.
צבי רובינשטיין: אתם יודעים שאחת הבעיות בכל נושא ההדרכה זה בעצם להגיע לתלמיד, להגיע ללקוח, לוודא שהוא באמת מבין על מה אנחנו מדברים.
צבי רובינשטיין: אני חושב שזה חולל מהפך בהטמעה של החומרים הנלמדים משום שתחשבו על זה שיושבים בקבוצה של חמישה אנשים ויכולים ללמוד מה זה להתנהל עם בנק, מה זה שיווק, מה זה תכנית עסקית, איך לוקחים הלוואות וכו', זה רק דוגמה לתהליך הזה.
צבי רובינשטיין: המשרד גם אחרי תהליך די ארוך החליט להרחיב את סל היזמות ליוצאי אתיופיה, זה לא החלטה שהתקבלה פופוליטיקה או משהו כזה, היו דיונים, היו שיקולים, באמת, הרחיבו את סל היזמות לעולים ולבניהם כמו הנושא הזה של מינהל הסטודנטים ובמקומות אחרים.
צבי רובינשטיין: אני שמעתי שבדרך החדשה בתכנית שעדיין אין תכנית, אבל עדיין בכל אופן יש איזה תכנית.
צבי רובינשטיין: אז באין תכנית הזאת היה כתוב שיוצאי אתיופיה מעל 15 שנה יעבירו אותם.
צבי רובינשטיין: אני רוצה לומר לחברים פה כמה דברים.
צבי רובינשטיין: קודם כל אבא שלי זכרונו לברכה שהיה איש עסקים לימד אותי - נותנים לך תיקח, מרביצים לך תברח - איך זה קשור?
צבי רובינשטיין: אני אומר לפני שמעבירים משהו קודם כל הלקוח הסופי צריך להבין שברגע שמעבירים קודם כל הוא מאבד זכויות שהיו לו.
צבי רובינשטיין: סל יזמות עשיר לדעתי זה סל היזמות הכי עשיר שכל משרד נותן, באמת, סל מקיף.
צבי רובינשטיין: אז לפני שמעבירים משהו עושים רגע חושבים, מה אנחנו הולכים להפסיד פה, כי אנחנו יודעים שבתהליכים הממשלתיים תקבל החלטות מחדש, יש לנו הרבה דוגמאות אבל לא ניכנס לזה.
צבי רובינשטיין: אז לא נוותר על זה כל כך מהר, ואפשר עוד לעשות הרבה עסקים, בהרבה מקומות תעסוקה אם באמת משרד העלייה והקליטה ירחיב זכאות גם להלוואות מהקרן הממונפת והקרן התקציבית מעל 15 שנה, זה פשוט יביא עסקים ומקומות תעסוקה, ואני לא צריך להסביר לכם שיזמות עסקית מייצרת מקומות עבודה, לא לוקחת מקומות עבודה קיימים.
צבי רובינשטיין: כל יזם יוצא אתיופיה, יוצא ברית המועצות, יזם רגיל מייצר – הממוצע של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה זה שלושה מקומות עבודה לעסק חדש שקם, זה נטו מייצרים עבודה, אני לא הייתי מוותר על זה כל כך מהר.
צבי רובינשטיין: נקודה שנייה שאני רוצה לבוא ולהגיד הערה כללית.
צבי רובינשטיין: הממשלה, המדינה פיתחה מערכת של קרנות בערבות מדינה, מנתוני הקרנות האלה בערבות מדינה שמיועדות לעסקים, להקמת עסקים ולהרחבת עסקים - 50% מהתיקים נפסלים.
צבי רובינשטיין: אני חושב כשמדינה מתערב בשוק החופשי ומקימה קרנות על מנת להקים עסקים היא צריכה להעלות את רף הסיכון, אני לא חושב שצריך לתת - סליחה, אני איש לא פוליטי, לא צריך לתת למשרד האוצר להפחיד את כולנו.
צבי רובינשטיין: הממשלה צריכה לקחת אחריות ולהגיד, בשביל לעשות עסקים צריך גם להפסיד.
צבי רובינשטיין: אתם מכירים אנשי עסקים שלא מפסידים?
צבי רובינשטיין: אז אני מודיע לכם כולם הפסידו בעבר, ותודה לאל בסיבוב הנכון הצליחו.
צבי רובינשטיין: צריך להגדיל את רף הסיכון זה גם הקרנות בערבות מדינה, גם כמובן בקרנות לעולים ששם מראש מבינים שצריך להגדיל את רף הסיכון בשביל לתת צ'אנס לאנשים שלא נולדו פה, אין להם את התרבות העסקית מהבית, מבינים את זה.
צבי רובינשטיין: בקרן התקציבית של משרד הקליטה אחוז החובות האבודים היה הכי נמוך בשוק יותר מהבנקים – 0.6% בנק הפועלים דיווח באוזניי שזה היה החובות האבודים.
צבי רובינשטיין: הקרן, כאילו, שנותנת להכי מסכנים, במרכאות, זה רק במרכאות, היו לה אחוז חובות אבודים הכי נמוכים.
צבי רובינשטיין: אני פונה לוועדה ואומר, לפתוח אוזניים, לבוא ולהגיד תגדילו את הרף, תיקחו יותר סיכון - - -
צבי רובינשטיין: תתנו כסף, סך הכול בסופו של דבר המדינה מדברת על הרבה מיליארדים, אבל היא לא נותנת באמת בסוף כי כל הכסף חוזר - תגדילו סיכונים תתנו לשוק, והם ייצרו לכם מקומות תעסוקה.
צבי רובינשטיין: הזכרנו פה את קורס היועצים העסקיים שזה היה באמת מסורת של שילוב הכשרה מקצועית עם יזמות עסקית בסגנון שהזכירו קודם פה על חממות שמשלבות, אנחנו עשינו עשרות קורסים בנושא הזה והיה לנו הרבה מאוד נחת מהנושא הזה, איך ממקצועות שלומדים עם סף כניסה לשוק, אנשים פשוט הולכים אחר כך ומתפרנסים, זה ברור, אבל הם צריכים לקבל את הכלים.
צבי רובינשטיין: אני חושב שצריך לעשות שוב מחזור נוסף או עוד מחזור של קורס יועצים עסקיים ליוצאי אתיופיה.
צבי רובינשטיין: סיבוב אחד זה לא מספיק בשביל לעשות שינוי, עשינו אחד, תודה לאל יש כ-10 שעובדים, בוא נעשה עוד אחד ועוד אחד, ואז, אולי עוד חמש שנים נראה איזשהו שינוי – זאת הערה אחת שאני רוצה להעיר.
צבי רובינשטיין: עוד נקודה שהיא חשובה.
צבי רובינשטיין: מהניסיון שלי בעסקים קטנים אי אפשר להפריד בין כלכלת המשפחה לעסק הקטן.
צבי רובינשטיין: אבל שלא כמו בחשבון, אתם יודעים בחשבון פלוס ופלוס זה פלוס, מינוס ומינוס זה פלוס, בעסק, אם העסק במינוס והמשפחה במינוס זה לא פלוס, זה לא עובד כללי החשבון ומינוס ופלוס זה מינוס, וזה מה שקורה.
צבי רובינשטיין: כשאנחנו נותנים ייעוץ לעסק קטן, אנחנו לא יכולים להתעלם ממה שקורה במשפחה שלו, בכלכלה.
צבי רובינשטיין: לכן, אני הייתי בוחן בזהירות להרחיב את סל התמיכה, את סל היזמות העסקית גם לנושא כלכלת המשפחה, אני מדבר על בעלי עסקים ויזמים, לא לכולם, על מנת ליצור איזון וליצור שתי רגליים בריאות שאנחנו באמת הולכים לצמצם פערים, מנהיגות מצוינות וכל הדברים שדיברתי עליהם.
צבי רובינשטיין: אסיים בדבר תורה שאני תמיד אומר אותו.
צבי רובינשטיין: כולם פה מסכימים שיזמות עסקית זה חשוב, אבל הרמב"ם לפני כמה מאות שנים קבע 8 מדרגות לצדקה.
צבי רובינשטיין: הוא דיבר על צדקה.
צבי רובינשטיין: המדרגות הנמוכות היו כאלה שנותנים צדקה ועושים פרצוף חמוץ, נותנים צדקה ונותנים חצי ממה שבאמת צריך, עושים פרצופים.
צבי רובינשטיין: אבל המדרגה הכי גבוהה שהרמב"ם כתב, זה מי שנותן ביד ישראל שמך – ישראל, זה מישהו שזקוק הלוואה או שעושה אתו עסק, זאת המדרגה הכי גבוהה של הצדקה, אני חושב שיש לכם פה זכות גדולה לתמוך בנושא הזה.
צבי רובינשטיין: תודה רבה.
זמיר ג'גנאו: אני אתייחס בכמה נקודות.
זמיר ג'גנאו: אני יועץ עסקי, עובד גם עם שני הגופים גם עם משרד הקליטה וגם עם הסוכנות.
זמיר ג'גנאו: נאמר האם זה רק יועצים יוצאי אתיופיה או יועצים לכלל האוכלוסייה, אני חושב קודם כל לא צריך להתבייש, אנחנו נותנים ייעוץ גם לקהילה, זה לא חייב להיות ההשתלבות למקומות אחרים.
זמיר ג'גנאו: אבל במקרה הזה אני יועץ עסקי ליזמים, בעיקר לאלה שמוכנים לשלם, אני עצמאי לכל דבר ועניין.
זמיר ג'גנאו: במה שאני רוצה לגעת וצביקה נגע בזה, המעבר החד או קבלת החלטות הם צריכים להיות יותר שקולים לתושבים כשאנחנו מגיעים לרמת השטח.
זמיר ג'גנאו: אני נפגש עם יזמים, עם האוכלוסייה המיוחדת של הקהילה, אלה היזמים שחושבים ובאים וחולמים עם רעיונות ורוצים להקים עסק.
זמיר ג'גנאו: ויש לא מעט כאלה ואנשים האלה כבר שעברו את הסף, ואומרים אנחנו רוצים לפרוץ קדימה.
זמיר ג'גנאו: פה, אני חושב להעביר שירותים ממשרד למשרד בהחלטה או בהינף יד - אנחנו נצטרך לשקול.
זמיר ג'גנאו: יצחק אהרון החליף אותי בתפקיד, למען ההגינות, לפני זה אני הייתי מנהל מוקד יזמות ליוצאי אתיופיה.
צבי רובינשטיין: מלה טובה לשניהם, אני מצטער, שכחתי, פשוט עושים עבודת קודש, יישר כוח.
זמיר ג'גנאו: אני מכיר מתוך העשייה שלי את החסמים ואת האתגרים של יזם מבני העדה שבא להקים עסק.
זמיר ג'גנאו: מט"י נתניה היה לו זכות להתחיל ופרץ את הדרך הזו בתחום של קידום יזמות בקרב קהילת יוצאי אתיופיה, היה לו הזדמנות והוא התמחה, ויש לו נסיון.
זמיר ג'גנאו: אנחנו עובדים בראש עסקי עם נשמה חברתית.
זמיר ג'גנאו: אני חושב שהשיקול פה צריך להיות גם שיקול עסקי וגם שיקול חברתי.
זמיר ג'גנאו: חשוב שהוועדה תיתן את החשיבה האם כשאני מעביר שרות לקהל לגוף האם הוא נכון, בסופו של דבר מה שחשוב זה לא המשרדים מי ינהל, זה הלקוח איפה הוא נמצא, היזם, איפה הוא נמצא, האם הפער הזה לא פוגע בלקוח הסופי.
זמיר ג'גנאו: גם מבחינה תקציבית - כל תחום ההכשרה המקצועית מוצף בתקציבים, לא חשוב באיזה רמות.
זמיר ג'גנאו: היזמות העסקית משום מה מקבל תקציבים קטנטנים, הייתי אומר, כמעט ביחס לתקציבים האחרים חסר משמעות.
זמיר ג'גנאו: אני אומר, דווקא תחום היזמות שמשקיעים בו, על כל שקל שהמדינה משקיעה, המדינה מקבלת בחזרה שלושה שקלים, ההשקעה משתלמת, ופה דיברו, אני לא רוצה לפרט את זה.
זמיר ג'גנאו: אני חושב שווה ובאמת לתת דגש ומשמעות לשילוב מיטבי, אני אומר שילוב מיטבי ומנהיגות כלכלית וחוזק כלכלי, רק זה יכול להוביל אותנו – לא רק זה, זה אחד מהכלים שיכול להוביל אותנו להשתלבות.
זמיר ג'גנאו: הנושא האחרון שמאוד חשוב לי זה נושא הקרנות.
זמיר ג'גנאו: בני הקהילה באים להקים עסק, ואני יודע כמעט ב-99% שאין להם הון עצמי, שאין להם חסכונות, בטחונות, אני יודע שאני הולך לקרן לייצג אותו בוועדת אשראי, אני יודע שאני צריך לבוא עם כלים שיעבור את המשוכה הזאת.
זמיר ג'גנאו: משרד הקליטה בקרן הממונפת וקרן תקציבית נתן פתרון עד 15 שנה בארץ.
זמיר ג'גנאו: אבל כמו שנאמר, רוב היזמים הם או ילידי הארץ, או שעברו איזשהו תהליך בחברה הישראלית רוצים להיות עצמאיים.
זמיר ג'גנאו: בנקודה הזאת אין מענה, גם קרן בערבות המדינה.