GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בנימין חזן: אני יכול לומר לכם שגם בתל אביב יש פחות אנשים שמסתובבים ברחובות – אנשים יותר חוששים.
<בנימין חזן: יש בכך פגיעה גדולה מאוד בעסקים, הרבה מאוד עסקים מתקשים היום להתמודד עם זה.
<בנימין חזן: אני סבור שכאן אתם יכולים לסייע.
<בנימין חזן: יש את הקרן המיוחדת הזאת של משרד הקליטה, היא קרן מצוינת, אבל המגבלה שענת דיברה עליה קודם לכן, עסק שהוא רק עד 4 שנים שיכול להסתייע בהלוואה, זו מגבלה שמונעת מאיתנו לתת את ההלוואה הזאת לעולים חדשים שהם בעלי עסקים שנקלעים למצב קצת יותר קשה בגלל המצב שאנחנו נמצאים, מצב האינתיפאדה שאנחנו נמצאים בו.
<בנימין חזן: לאותם אלה אנחנו נאלצים להגיד: 'אנחנו מצטערים, אתם לא יכולים לקבל את ההלוואה המיוחדת של משרד הקליטה כי המגבלה שהאוצר שם היא עד 4 שנים ואתם בעלי עסק מעל 4 שנים'.
<בנימין חזן: אני חושב שעם רוח גבית שלכם וביחד עם הפעולה המאסיבית של משרד הקליטה אולי יהיה אפשר לשפר את המצב במיוחד בתקופה הנוכחית.
<בנימין חזן: אני רוצה להגיד, ואני רוצה כאן לציין לשבח שוב את משרד הקליטה שהיה ער למצב של יהודי אוקראינה ויהודי צרפת ובלגיה עם כל המצב הקשה שחווים שם, ופתח תכניות מיוחדות ואפשר לנו לסייע בקליטת בתחום היזמות של עולי: צרפת, בלגיה ואוקראינה.
<בנימין חזן: היום אנחנו קולטים אותם, את אלה שמגיעים ומאפשרים להם לקבל סיוע בהקמת עסק עצמאי.
<בנימין חזן: תברכו על היוזמה הזאת ועל הנושא הזה.
<בנימין חזן: אני מאחל, תודה רבה על הדיון המיוחד הזה.
<בנימין חזן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: תודה למשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני חושב שיש שני דברים שאני רוצה לציין לסיכום: אנחנו נציין את האפשרויות הקיימות כדי לעודד את העסקים בקרב עולים חדשים, אם זה מענקים, אם זה הלוואות, אם זה סיוע טכני.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו צריכים, כל העולים, מי שרוצה, מי שהחליט ללכת לכיוון עסקים לנצל את זה.
אברהם נגוסה: לצורך זה יש שני דברים שצריך לעשות.
אברהם נגוסה: אחד, לשנות את החסמים.
אברהם נגוסה: חסמים כמו שאמרת, חסמים של 10 שנים, אותו להגדיל.
אברהם נגוסה: על עוד חסמים שקיימים תפנו אלינו, אנחנו חברי הכנסת.
אברהם נגוסה: אם צריך ליזום הצעת חוק אנחנו נעשה את זה.
אברהם נגוסה: הדבר השני שצריך לעשות.
אברהם נגוסה: כאן אני פונה דווקא למשרד הקליטה בעניין זה.
אברהם נגוסה: להגביר את המודעות בקרב העולים.
אברהם נגוסה: כדי להגביר את המודעות בקרב העולים צריך להוציא הסברה בכל השפות.
אברהם נגוסה: זה מאוד חושב, בכל השפות כדי שהעולים ידעו, יכירו את ההזדמנויות הקיימות.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה ולכל הצופים בנו בערוץ הכנסת.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון במסקנות הוועדה המשטרתית לחיזוק הקשר של המשטרה עם קהילת יוצאי אתיופיה, תכנית הפעולה ויישומה.
אברהם נגוסה: אנו מאוד נשמח לשמוע מהמשטרה על המסקנות וגם על תכנית יישום המסקנות.
אברהם נגוסה: כידוע לנו, הוועדה הוקמה לאחר המקרה של דמאס פיקדה שהותקף על ידי השוטרים, היה אז גל הפגנות והייתה פגישה עם המפכ"ל הקודם בתל אביב עם נציגי הקהילה.
אברהם נגוסה: כתוצאה מזה הוקמה ועדה מקצועית בהשתתפות של נציגי הקהילה.
אברהם נגוסה: הוועדה עבדה במשך הזמן והגיע למסקנות.
אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים את הדיון כדי לשמוע את המסקנות וגם על תכנית של המשטרה כדי ליישם את המסקנות.
אברהם נגוסה: איתי חברים בוועדה, נמצאים פה חברי כנסת, יושב ראש האופוזיציה יצחק הרצוג שהוא חבר הוועדה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר הוועדה.
אברהם נגוסה: חבר כנסת מיקי לוי וחבר הכנסת יוסי יונה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע משבתי גרברציק ואז נשמע גם סגן את ניצב גיל עמית.
אברהם נגוסה: כן אדוני.
<שבתי גרברציק: בוקר אדוני, בוקר טוב חברי הכנסת.
<שבתי גרברציק: משטרת ישראל בחודשים האחרונים הסתכלה במה שהתרחש אל תוך הבעיות בעיניים פקוחות.
<שבתי גרברציק: אנחנו במשטרה החלטנו שהנושאים האלה הם נושאים בלתי נפרדים מחוסנו של עם ישראל ולכן אנחנו החלטנו להקים ועדה שהיא ועדה משותפת, צוות משותף ביחד עם כלל ארגונים וכלל אנשים שקשורים לקהילה האתיופית ובמעגלים נרחבים יותר.
<שבתי גרברציק: כאשר המטרה הייתה אחת ויחידה, ללמוד מדברים שנעשו בעבר, לתקן את ההווה ולהבטיח את העתיד במערכת היחסים בין הקהילה לבין מוסד שלטוני חשוב מאוד, משטרת ישראל.
<שבתי גרברציק: אני תכף אתן את רשות הדיבור לסגן נציב גיל עמית, הוא מרכז את הנושא ולרב פקד שי יאסו.
<שבתי גרברציק: אני כבר אוכל לומר בשלב הזה שההצלחה היא הצלחה רבתי ביכולתה של משטרת ישראל להתמודד עם הבעייתיות שנוצרה, עם התדמית הלא בדיוק מחמיאה שנוצרה בשני הצדדים.
<שבתי גרברציק: הן מהצד של משטרת ישראל למה שהיא חשבה על חלק מהאנשים, והן מהצד הקהילה על מה שהיא חשבה על השוטרים עצמים.
<שבתי גרברציק: יחד, כאשר המסקנות האלה כבר מיושמות הלכה למעשה, אנחנו חשים את השינוי האמתי שחל ברמת השטח – הוא החשוב ביותר.
<שבתי גרברציק: לא רק ברמת הנהגה אלא ברמת השטח, יותר אמון מיום ליום של שני הצדדים האחד בשני.
<שבתי גרברציק: אני אבקש משי שיציג את עיקרי התכנית שגובשה ביחד.
<שבתי גרברציק: חשוב לומר 'ביחד' ולא בהכתבה.
<שבתי גרברציק: גם המסקנות היישומיות הן ביחד.
<גיל עמית: בוקר טוב לכם.
<גיל עמית: שמי גיל עמית.
<גיל עמית: אני חבר בצוות, בעצם בוועדת היגוי שהקומה על ידי רב ניצב, המפכ"ל לשעבר יוחנן דנינו.
<גיל עמית: הצוות פועל בראשותה של ניצב גילה גזיאל, ראש אגף משאבי אנוש.
<גיל עמית: מה שחשוב לי להגדיש הוא שהצוות הזה הוא צוות משותף לפיקוד משטרת ישראל, קצינים בכירים במשטרה ונציגים מהקהילה, אנשי ציבור.
<גיל עמית: אנחנו עובדים יחד כתף לכתף בבניית התכנית ואחר כך גם במעקב, מעת לעת על יישום התכנית.
<גיל עמית: בעצם, אנחנו כבר בתוך יישום של התכנית.
<גיל עמית: התכנית מורכבת ממספר מישורים.
<גיל עמית: אני אגע באופן כללי ואחר כך רב פקד שי יאסו שמרכז בעצם את התכנית במשטרה יוכל לתת לכם סטטוס לגבי כל אחד מהנושאים ולגבי מה שתשאלו או מה שיעניין אתכם.
<גיל עמית: אחד הנושאים או המרכיבים ראשונים להם נתנו טיפול זה נושא של חקירה ובדיקה טענות שעלו כלפי המשטרה.
<גיל עמית: הלכנו לבדיקה של תיקים בדגש על נושא של נוער.
<גיל עמית: מצאנו שם תיקים או קטינים שהיו בחזקת חשודים שיכולנו, גם עשינו להפנות אותם לכל מיני ערוצים שיקומיים ולא להליך פלילי.
<גיל עמית: תוכלו לקבל גם את הנתונים ואת המספרים אחר כך אם תרצו.
<גיל עמית: נושא אחר ששמנו עליו את הדגש זה הנגשת השירותים ליוצאי הקהילה.
<גיל עמית: בהיבט הזה היו לנו כמה נושאים לטיפול: 1.
<גיל עמית: איוש מוקדי 100 לפחות באדם אחד דובר אמהרית 24/7.
<גיל עמית: זאת אומרת, שיהיה מענה במידה ומישהו מתקשר ולא יודע עברית אלא מדבר אמהרית.
<גיל עמית: אנחנו פועלים לאיוש מלא - - -
יצחק הרצוג: מתי זה יהיה, מתי זה ייושם?
יצחק הרצוג: מידי זה אפשרי.
<גיל עמית: נכון.
<גיל עמית: זה עדיין בתהליך.
<גיל עמית: פה לא קיבלנו תקנים וכאן זה נושא של וויסות פנימי.
מיקי לוי: חבר'ה, עזבו אתכם.
מיקי לוי: נתנו 1,000 תקנים בקדנציה הקודמת.
מיקי לוי: אין גיוס מלא.
מיקי לוי: גיל עזוב, דבר איתי.
מיקי לוי: אין גיוס מלא, מה?
<גיל עמית: מה שמעניין שמצאנו, זה שחבר'ה צעירים גם שח"מים (שירות חובה משטרתי) יוצאי הקהילה, מסתבר שרמת השפה שלהם לא תמיד מספיקה ואנחנו בשיתוף פעולה עם שי מובילים מהלך של ממש קורס ליוצאי הקהילה על מנת לשפר את השפה - - -
יצחק הרצוג: זה יכול להיות קורס לכל אדם, לאו דווקא ליוצאי הקהילה.
<גיל עמית: שיפור השפה.
<גיל עמית: אנשים מקהילה, חבר'ה צעירים.
<חיים סלם: צעירים דוברי עברית לא חסר.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחברי הכנסת מותר, אחרים תחכו לתור שלכם.
<גיל עמית: אחד הצירים שבעצם אנחנו עובדים זה גיוס של יוצאי הקהילה למשטרה.
<גיל עמית: אנחנו עושים פה מאמצים גדולים, לדעתי לא מספיק.
<גיל עמית: אולי זה המקום לפנות לחבר'ה טובים, איכותיים.
<גיל עמית: השנה כבר גייסנו 48 והיעד שלנו להגיע ל-3% מתוך המשטרה.
<גיל עמית: אנחנו יודעים שהשיעור היחסי באוכלוסייה הוא 2%.
<גיל עמית: אנחנו רוצים להגדיל את השיעור היחסי במשטרה על מנת שיהיה לנו פוטנציאל לקצונה בעתיד, אנחנו שם קצת במצוקה בנושא של פיקוד.
<גיל עמית: לגבי הנושא של שירותים לקהילה – אנחנו הולכים ופתוחים מש"קים קהילתיים, מפקדי שיטור קהילתי בעיקר במקומות בהם מרוכזים יוצאי הקהילה.
<גיל עמית: הכנו טפסים וזה כבר נמצא – לשאלתך חבר הכנסת מיקי – טפסים במידה ומישהו רוצה להגיש תלונה נגד יחס לא הולם של שוטר.
<גיל עמית: היום בכל תחנת משטרה יש טפסים, אגב לא רק באמהרית.
<גיל עמית: עשינו בעוד 4 שפות על מנת להנגיש את היכולת הזאת להתלונן אם מישהו חושב שפגעו בו, התנהגו אליו בצורה לא הולמת – זה קיים מתחילת החודש הקודם.
<גיל עמית: עוד אלמנט שאנחנו נותנים עליו את הדעת, זה נושא של חינוך והכשרת שוטרים בדגש לרב-תרבותיות.
<גיל עמית: אנחנו הפעלנו בכל הקורסים, החל מקורס השוטרים הבסיסי דרך קורס קצינים ועד לקורס הבכיר, מערכי שיעור בנושא של רב-תרבותיות.
<גיל עמית: אנחנו באימון יחידות מכניסים את הנושא הזה על מנת לשפר את התודעה של השוטרים בנושא של מתן מענה הולם וראוי לכל אדם באשר הוא אדם.
<גיל עמית: אגב, לא רק ליוצאי הקהילה.
<גיל עמית: שמנו דגש מיוחד על ריכוז עבודה, מה שקראנו תחנות הליבה, הגדרנו 26 תחנות משטרה ששם יש ריכוז גבוה של יוצאי הקהילה.
<גיל עמית: בניינו שם תכניות משותפות בדומה למה שעשינו ברמה הארצית של צוות היגוי משותף למשטרה ולנציגים מהקהילה.
<גיל עמית: בניינו בכל תחנה צוות היגוי משותף: של פיקוד התחנה ושל גורמים מובילים, אנשי ציבור מהקהילה ומהרשות, על מנת לתת מענה לצרכים שעולים על בסיס מקומי ולפתור בעיות ברגע שהן עולות.
<גיל עמית: צוות של שקיפות, שברגע שקורה אירוע כזה או אחר אפשר להרים טלפון למפקד המשטרה, יודעים מי פונה ואפשר להבהיר מה קרה.
<גיל עמית: לפעמים אנחנו יודעים שיש עניין של שמועות והדברים הם לא כמו שהם.
<גיל עמית: ברגע שאתה מעביר מידע ומוסר מה בדיוק קרה ומה קורה ומה תמונת המצב כרגע, זה עוזר לייצר שקט ולהכניס לפרופורציות דברים שעלולים לצאת מכלל שליטה.
<גיל עמית: ישנן תכניות לכל תחנה, אם זה יעדים להכניס ילדים לתכנית מיל"ק (משטרת ישראל למען הקהילה), כמו שאתם מכירים, תכנית מעולה, תכנית חינוכית, שיקומית.
<גיל עמית: רק השבוע סיימנו מחזור כזה במרחב איילון.
<גיל עמית: אגב, איפה ששם התחיל כל האירוע.
<גיל עמית: סיימו 22 ילדים שדיברו איתנו, פשוט היה מרגש לשמוע כי התחילו עם זה שהם פשוט שונאים שוטרים, בסוף התהליך הזה, של חמישה חודשים, כל מה שהם רוצים זה להתגייס, לגמור את הצבא ולהתגייס למשטרה – זה היה פשוט מחמם את הלב לראות את הדבר הזה.
<גיל עמית: זה חלק מהדברים שאנחנו עושים.
<גיל עמית: אני אתן את רשות הדיבור לשי.
<גיל עמית: כרגע פרטנית במידה ותרצו לדעת, בכל נושא ונושא אנחנו כבר בתוך העבודה וחלק מהדברים כבר ביצענו.
אברהם נגוסה: יאסו לפני שאתה מדבר וחברי הכנסת הולכים לעוד ועדה, חבר הכנסת מוטי יוגב ביקש.
מרדכי יוגב: זו התייחסות קצרה מאוד.
מרדכי יוגב: ברשות יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אברהם נגוסה ויושב ראש האופוזיציה וכל המשתתפים.
מרדכי יוגב: אני חושב שהקליטה של יהדות עולי אתיופיה ביחס לגלויות אחרות היא מתמשכת והיא עוברת גם לדור השני.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים להשתדל שהיא לא תעבור לדור השלישי.
מרדכי יוגב: אני שמח שבוועדות הכנסת ובוועדה זו של עלייה והקליטה ברציפות גם בקדנציה הקודמת, נוגעים בבעיה בשורשה.
מרדכי יוגב: היו בעיות קשות מאוד במעבר הזה שהתבטאו בהפגנות הקשות בתל אביב, אז זו הייתה הסאה שגדשה את מה שמתחת לה, הבעיות היו קשות ביותר.
מרדכי יוגב: אני רוצה להיות קצר מאוד.
מרדכי יוגב: א'.
מרדכי יוגב: להגיד שאני שמח ומודה לכל השותפים שפה ולכל מי שכן עושה בין שהאיר את הבעיה מהעדה ובין מי שהאיר אותו מחוץ לעדה.
מרדכי יוגב: לגופים: משטרת ישראל, "טבקה" ואחרים.
מרדכי יוגב: שניים שלושה דברים שלהערכתי ניתן להדגיש.
מרדכי יוגב: הראשון והעיקרי שביניהם זה, אדוני יושב ראש הוועדה, להמשיך ברציפות את הדיון לפחות אחת לחצי שנה ולהשתדל לקבל את הדברים גם במספרים מדדים: כמה גויסו למשטרה, באילו ערים, בכמה מקומות נעשו מבצעי הסברה, מיל"א – עיר ללא אלימות, באיזה כמויות של משתתפים.
מרדכי יוגב: אני חושב שהדבר הזה יכול להיות מדיד ולהביא לתוצאות מדידות: כמה יש בכלא, כמה תיקים נסגרו מכך שהם נפתחו כתוצאה חוסר הידברות או הנגשת השפה.
מרדכי יוגב: הדבר השני, כדאי לבדוק וגם להוסיף ערים.
מרדכי יוגב: בסוף זו פעולה שמתבצעת באופן רחב, גם מפקד תחנת קריית מלאכי יכול לטפל, סתם ראיתי עיר אחת שאיננה ויש שם ריכוזים.
מרדכי יוגב: כן לבחון את כל הריכוזים.
מרדכי יוגב: לא עברתי מדיוק, ראיתי אחד שחסר לי, אבל כל הריכוזים במדינה.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון, הייתי מוסיף לדיון פה לפעם הבאה גם את נציגי משרד החינוך וגם נציגי משרד הרווחה כי אני חושב שזה קשור אחד בשני.
מרדכי יוגב: לא רק הנושאים הנוספים בתכנית עיר ללא אלימות או העובדים הקהילתיים מטעם המשרד לביטחון פנים אלא מטעם המשרד שזו אחריותו, שנראה גם שם תוצרים.
מרדכי יוגב: סיפור קטן שבזמנו הזכרתי אותו, לא היית פה, היה בנתניה לפני כשנתיים הרצח של זהבה סאלו נדמה לי קראו לה, רצח על ידי זרים שחקני כדורגל מקונגו אם איני טועה שצולמה גם בצורה מחפירה.
מרדכי יוגב: היכולת להגיע למשפחה נגעה גם לזה, זה היה בנצי סאו מפקד מרחב שהתקשרתי אליו ואמרתי לו: 'שלח שוטר או שוטרת מהעדה כי אחרת האימא לא יודעת לדבר עם אף אחד, ולטפל בסיפור'.
מרדכי יוגב: אחרי זה לדבר עם נציגי העירייה: 'שלח עובד או עובדת סוציאלית מהעדה שידעו לדבר'.
מרדכי יוגב: תודה לכל העוסקים במלאכה.
מרדכי יוגב: יש וועדת חוץ וביטחון עם שר הביטחון, אילולא זה הייתי נשאר פה כי הנושא מאוד מאוד חשוב.
מרדכי יוגב: אני מקווה שנראה אותו עולה רק מעלה מעלה ואת העדה משתלבת מבלי למחוק את ייחודה, להפך מכניסה את ייחודה ותורמת איתו לחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: יושב ראש האופוזיציה.
יצחק הרצוג: אני גם, אומנם אני חבר הוועדה, אבל מתנצל בגלל הדיון בוועדת חוץ וביטחון עם שר הביטחון.
יצחק הרצוג: אני מברך את חבריי: חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת יוסי יונה וחבר הכנסת דב חנין שנמצאים כאן איתנו בנושא כל כך חשוב, כן ואת מיכל רוזין חברתנו, לא ראיתי שהצטרפה.
יצחק הרצוג: קודם כל סוגיית השיטור הרב-תרבותי הוא אתגר שהוא לא נוגע רק לציבור של יוצאי אתיופיה, הוא נוגע לפסיפס הישראלי הרחב.
יצחק הרצוג: כלומר, הייתי שמח שהמשטרה בכלל תציג תמונת מצב כוללת לגבי השיטור הרב-תרבותי.
יצחק הרצוג: נושא מעניין וחשוב לכל קבוצות האוכלוסייה.
יצחק הרצוג: מה שאתה אומר לגבי נוער ששונא את המשטרה, כי הוא ראה בה סמל של המדינה ולאחר מכן עובר שינוי פנימי, זה צריך להיות לחם חוק לגבי כל הקבוצות בחברה הישראלית.
יצחק הרצוג: הנושא השני, יש פה מסמך חשוב מאוד של לשכת עורכי הדין, הנציגה שלהם עורכת הדין אורית צגאי, אני חשבתי שהנייר מצוין ועוסק בסוגיות נוספות שצריכות להיות חלק מהתהליך - - -
<אורית צגאי: אני מבינה שקיבלתם אותו רק עכשיו בעצם.
יצחק הרצוג: נכון, אבקש להתייחס לזה בהמשך.
יצחק הרצוג: הסוגיה השלישית, זו תפיסת השיקום.
יצחק הרצוג: בעצם אתם צריכים לבוא למהלכים הללו גם מתפיסת שיקום כי הקהילה רואה משטרה אלמנט עוין מכל הסיבות שמיד אפרט.
יצחק הרצוג: השאלה, איך באים לתהליך של שיקום והידברות.
יצחק הרצוג: יש פה כלים יפים, באמת יפים, אבל אנחנו נרצה לדעת שהם מיושמים במהירות וביתר הרחבה.
יצחק הרצוג: אלמנט שחסר בדיון זה צה"ל.
יצחק הרצוג: לצערי לצה"ל יש יותר מדי העמדה לדין של צעירים יוצאי אתיופיה בגלל בעיות של משמעת שנובעות מבעיות של רווחה בבית, היעדרות מהבית ונפקדות.
יצחק הרצוג: אני חושב שצריך לעשות איזה מהלך משולב.
יצחק הרצוג: שלוש הערות ברמה המעשית, קודם כל השימוש בטייזר, זה הפך להיות נושא גדול בשיח של העדה כי יותר מדי מקרים יצאו לתודעה בין אם למשטרה יש הסבר או לא.
יצחק הרצוג: אני חושב שבעניין של השימוש בטייזר צריך לדון.
יצחק הרצוג: אני לא חושב שזה ברמה שלך, זה ברמה הרבה יותר גבוהה.
יצחק הרצוג: מה הם הכלים, מה הם כלי האכיפה.
יצחק הרצוג: שתיים, פרשת סלמסה היא פצע פתוח, היא עולה כל הזמן.
יצחק הרצוג: יש לי קבוצה של חברי כנסת בסייעתנו שבדקה את הפרשה.
יצחק הרצוג: היא מרחפת באוויר, בשיח הציבורי, היא ברשתות החברתיות של הקהילה ושל הדור הצעיר במיוחד.
יצחק הרצוג: אני חושב שהגיע הזמן לתת לזה מענה מלא מפורט: גם משטרה וגם פרקליטות.
יצחק הרצוג: הסיפור האחרון, זה כמובן הפרשה שהדליקה את המחאה, פרשת המכות שהוכה החייל - -
אברהם נגוסה: על כל עניין הטייזר וגם סלמסה אנחנו נקיים דיון מיוחד בוועדת הפנים ביחד עם השר.
יצחק הרצוג: תודיעו לנו.
יצחק הרצוג: כנ"ל גם סוגיית השוטר המכה והחייל המוכה.
יצחק הרצוג: כלומר, אלו דברים שהם מעבר לנייר.
יצחק הרצוג: מעבר למהלכים הנבונים שננקטו כאן אגם שהם באים רק אחרי המחאה.
יצחק הרצוג: אני חושב שצריך להתמודד איתם ברמה של תפיסת עולם ושל אחריות.
יצחק הרצוג: אנחנו מצפים שהמשטרה תעמוד בזה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מיכל רוזין וגם חבר הכנסת דב חנין, גם הוא ממהר והוא ביקש לדבר.
דב חנין: תודה רבה אדוני.
דב חנין: אני מברך כל קיום הדיון הזה.
דב חנין: אני עובר על החומרים שאתם הצגתם בפנינו אנשי משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים.
דב חנין: אני רוצה לפתוח כמובן בברכה על כל התקדמות שקיימת.
דב חנין: אני גם רוצה לציין בחיוב את המבט הרחב שאתם מציעים בנייר שלכם.
דב חנין: השאלות אינן רק שאלות משטרתיות.
דב חנין: יש הפלייה רחבה של יוצאי אתיופיה בכל מישורי החיים.
דב חנין: יש בעיות קשות של יחסה של החברה, יש בעיות כלכליות וחברתיות רציניות.
דב חנין: הדבר הזה מחייב טיפול מערכתי וכולל ולא רק התייחסות מתוך הזווית המשטרתית.
דב חנין: דרוש פה שיתוף פעולה לא רק בין משרדי, הייתי אומר איזו תכנית לאומית כוללת של שינוי חברתי, כלכלי עם הרבה הרבה השתמעות והרבה משמעויות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, לצערי הגדול הכנסת לא אישרה את היוזמה שגם אתה היית חלק ממנה להקים וועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הזה שאתה היית איזה מנוע של שינוי רוחבי בהתייחסות ליוצאי אתיופיה בכל התחומים.
דב חנין: אני מציע שאנחנו נמשיך ביוזמה הזאת כי זה סוג של שינוי רוחבי שאם לא נייצר אותו אנחנו כבר לא נוכל להתמודד עם הנקודות הרוחביות.
דב חנין: אשר לסוגיית המשטרה, הנתונים שאתם מציגים הם נתונים מדאיגים.
דב חנין: 68% מיוצאי אתיופיה השיבו בחיוב על השאלה: 'האם משטרת ישראל מפריזה בשימוש בכוח'.
דב חנין: לעומת זאת לשאלה: 'האם משטרת ישראל נותנת יחס שווה לאזרחים', רק 10% השיבו בחיוב.
דב חנין: זו תמונה מאוד קשה ומדאיגה.
דב חנין: האמת, היא עולה בקנה אחד עם הדברים שאני שומע מיוצאי אתיופיה רבים שאני נפגש אתם.
דב חנין: יש בעיות, יש בעיות קשות במשטרה.
דב חנין: כשאני עובר על הנייר המפורט שלכם חסרה לי התמודדות פרונטלית עם סוגיה של דעות קדומות, ממש דעות קדומות שקיימות במשטרה.
דב חנין: עם סוגיה של פרופיילינג.
דב חנין: פרופיילינג, פשוט בנאדם הצבע שלו אחר אז כבר מתייחסים אליו אחרת.
דב חנין: אנחנו רואים את זה בשורה ארוכה של דוגמאות.
דב חנין: זה לא מקרה אחד בודד ויוצא דופן, זו שורה של דוגמאות.
דב חנין: חסרה לי ההתמודדות עם השאלה של הגזענות.
דב חנין: יש גזענות כולל במשטרת ישראל יש בעיה של גזענות.
דב חנין: אם לא נסתכל על הנושא הזה באופן פרונטלי ולא נבין שיש לנו בעיה כזאת לא נדע להתמודד איתה.
דב חנין: הגישה של המשטרה חייבת להיות, לפחות ברמה המערכתית, אפס סבלנות לכל הדברים האלה.
דב חנין: אני רואה פה שאחד האנשים שיושב מולי קצת מגיב בספקנות מסוימת.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אז אני לא רוצה להלאות אותך ואת הוועדה בשורה ארוכה של דוגמאות שאני יכול להביא מתוך סיפורים שאני שומע.
דב חנין: הרי אני לא נתקל בזה, צבע העור שלי בהיר ואני לא נתקל בגזענות כנגד כאלה שצבע העור שלהם אחר.
דב חנין: אני שומע יותר מדי סיפורים, יותר מדי טענות, יותר מדי תלונות.
דב חנין: לכן, כאשר יותר מדי אנשים אומרים לך 'אדוני שאתה שיכור' אז כדאי שתבדוק, אולי בכל זאת שתית יותר מדי.
דב חנין: אני אומר את הדברים האלה מאוד מאוד בזהירות כי אני חושב שמתנהל במשטרה ובמשרד לביטחון פנים תהליך שהוא תהליך נכון.
דב חנין: התהליך הזה חשוב, אבל אם אנחנו לא נדע לסמן את הבעיה בצורה חריפה ונוקבת ולטהר את הפצע בצורה אמתית, אנחנו עלולים להגיע למצב שבו אנחנו חומקים מסביב לעניין במקום לאחוז את השור בקרניו.
דב חנין: אני מצטרף להצעה של קודמיי שהישיבה הזאת תהפוך להיות ישיבה קבועה אחת לכמה חודשים, התכנסות ודיון במעקב איפה אנחנו עומדים, לאן הגענו ומה עוד צריך לעשות.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת מיכל רוזין.
מיכל רוזין: תודה רבה לך.
מיכל רוזין: אני שונאת שחברי הכנסת מדברים והולכים, אבל גם אני אצטרך להתנצל כי באמת יש ועדת חוץ וביטחון, חשוב שנהייה שם.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר כמה דברים.
מיכל רוזין: קודם כל אני רואה את התכנית וזה כבר התחלה טובה.
מיכל רוזין: בואו נתחיל בזה.
מיכל רוזין: זו התחלה טובה, יש התייחסות, יש פה יעדים ברורים להשגה.
מיכל רוזין: אני חושבת שהם, אני עברתי על הדברים והם חשובים, בעיניי יש פה עוד דברים שחסרים, אבל אני רוצה להעיר כמה נקודות.
מיכל רוזין: קודם כל אני מצטרפת לקודמיי בדברים שנאמרו.
מיכל רוזין: אני מצטרפת גם ליושב ראש האופוזיציה על העניין של הצבא.
מיכל רוזין: אנחנו, בישיבות שונות של וועדת משנה כוח אדם מבינים שהדרך לשלב את הצעירים היא דרך תכניות לפני הצבא, לא בצבא.
מיכל רוזין: להפריד, אנחנו נגד.
מיכל רוזין: אני בכלל חושבת שכל השיטה של להפריד גם במערכת החינוך, גם בצבא לעשות תכניות, לצבא עדיין יש כאלה ותכניות נפרדות וזו טעות ולא נכון.
מיכל רוזין: אבל כן אפשר לעשות הכנה.
מיכל רוזין: יש תוצאות מאוד יפות לפרויקטים שנעשים לפני הצבא שאחר כך מעידים על השתלבות גבוהה יותר.
מיכל רוזין: לפני כמה חודשים ביקרתי ביחד עם שני חברי כנסת נוספים:
מיכל רוזין: חבר הכנסת מאיר כהן ומירב בן ארי בכלא אופק.
מיכל רוזין: הנתונים שם הם קשים מנשוא.
מיכל רוזין: כשהנתונים, כמו שאמר דב, כשהנתונים זועקים אין לנו בררה אלא לבדוק את עצמנו.
מיכל רוזין: כאשר מרבית השוהים שם, הכלואים, הם מקרב הקהילה זה אומר משהו על החברה כולה.
מיכל רוזין: אנחנו דיברנו שם ארוכות עם הצוות שפועל רבות לשקם, אבל הם העידו והדגישו עד כמה, גם לפני אין טיפול בקהילה שמונע מאותו נוער להגיע למקום הרחוק הזה.
מיכל רוזין: גם כאשר הם מצליחים לשקם את אותו נוער, כאשר הם משתחררים, בעצם אין שירותים בקהילה, אין מי שמקבל אותם, אין מי שממשיך את תהליך השיקום ובעצם הם מתדרדרים חזרה.
מיכל רוזין: נקודה נוספת שהיא חשובה לנושא ולא ראיתי אותה מספיק פה.
מיכל רוזין: ראיתי אותה בשולי הדברים ולא סתם היא בשולי הדברים, זה הנושא של זוגיות, משפחה, מיניות בריאה.
מיכל רוזין: זה לא סתם שזה בשולי הדברים.
מיכל רוזין: אנחנו רואים אחוזים גבוהים גם בקרב נרצחות לצד האחוזים הניכרים מקרב הקהילה הערבית בישראל.
מיכל רוזין: אנחנו רואים אחוזים גבוהים בקהילה של נשים נרצחות.
מיכל רוזין: כמובן שזה לא מעיד כהוא זה על השאר כמו: האלימות במשפחה או על אלימות מינית שקיימת.
מיכל רוזין: אנחנו בכלל מכירים את קשר השתיקה לגבי אלימות מינית בחברה הישראלית ובוודאי כמי שליוותה את הנושא הזה והביאה את לזה לכנסת כמה פעמים לדיונים.
מיכל רוזין: בקרב הקהילה הנושא הזה מושתק לחלוטין.
מיכל רוזין: פעם סיפרו לי, אני לא יודעת אם זה נכון, שאין את המילה לא באמהרית, אני לא יודעת עד כמה זה נכון.
מיכל רוזין: לפחות בנוגע למיניות ולדברים כאלה אין את היכולת להגיד לא.
אברהם נגוסה: לא מדויק.
מיכל רוזין: בסדר, מכיוון שאני לא מכירה את השפה, אני אומרת שאין.
מיכל רוזין: בואו לא ניכנס לסמנטיקה של השפה.
מיכל רוזין: בוא נאמר שקשר השתיקה הוא ברור.
מיכל רוזין: לדבר על מיניות, לדבר על פגיעה מינית אלו דברים שכמובן יש לגביהם שתיקה בכל החברה ובוודאי בחברות שהן יותר מסורתיות ובוודאי בקהילה האתיופית.
מיכל רוזין: זה נושא שאני לא רואה מספיק טיפול בו, הוא ממש בשוליים.
מיכל רוזין: משפט אחרון, לאחרונה לצד זה הביאו לנו לכנסת את "חוק המישוש".
מיכל רוזין: החוק שאנחנו קוראים לו "חוק המישוש".
מיכל רוזין: אי אפשר ביד אחת להביא את זה וביד אחת להביא חוק שללא ספק יפגע בקהילה האתיופית.
מיכל רוזין: היה פה דיון עם השר ואמרתי בצורה חד-משמעית, דיברת על עצמך דב, אני דיברתי על הבן שלי ואמרו לי: 'מה, את רוצה שהוא ילך למועדונים וידקרו אותו?'.
מיכל רוזין: אמרתי: 'בוודאי שאני רוצה שהבן שלי יהיה לו ביטחון אישי והוא יהיה מוגן'.
מיכל רוזין: אבל כשהוא הולך למועדונים או לפארק הגדול בפתח תקווה, רוב הסיכוי שבגלל צבע עורו אף אחד לא יבדוק אותו, ימשש אותו, יחשוד בו.
מיכל רוזין: לעומת זאת, בחבר הכי טוב שלו ממוצא אתיופי, אין ספק שאותו יבדקו ואותו ימששו.
מיכל רוזין: אני עצמי טיפלתי בכמה מקרים.
מיכל רוזין: למשל, בפארק הגדול בפתח תקווה, דרך אגב לאו דווקא מדובר בשוטרים אלא במאבטחים ובפקחים שמוסמכים על ידי המשטרה, שנוהגים באלימות חסרת פרופורציות ובעיקר כלפי בני נוער גם ערבים וגם אתיופים, הגזענות כמובן במקרה הזה חוצה גבולות, לכן לצד זה צריך להיזהר מאוד בחקיקה שתאפשר פגיעה בזכויות אדם ויתר גזענות כלפי מי שצבע אינו עורו בהיר.
מיכל רוזין: נאמר את זה ככה.
מיכל רוזין: אני שוב ממש מתנצלת שאני מדברת והולכת.
מיקי לוי: את מוזמנת להיכנס יחד איתי לארה"ב, יעצרו אותך יחד איתי כל פעם ועם דרכון דיפלומטי.
מיכל רוזין: אני תמיד אומרת שאני זוכרת שאני 'פריווילגית' במקומות מסוימים ומופלת במקומות אחרים.
מיכל רוזין: אם כולנו נזכור את זה כמוני, מיקי, אם כולם יזכרו את זה ויכירו בכך שכולנו גזענים אז נוכל לעקור את הגזענות מהשורש.
מיכל רוזין: הגזען הכי גדול הוא זה שאומר שהוא לא גזען.
מיקי לוי: אני מקבל את כל מה שאמרת.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך עם הדיווח של המשטרה.
אברהם נגוסה: אני עצרתי את העניין בגלל חברי הכנסת שצריכים ללכת לדיון.
אברהם נגוסה: בבקשה רב פקד שי יאסו.
<שי יאסו: תודה רבה אדוני.
<שי יאסו: בוקר טוב לכולם, חברי כנסת, חברים.
<שי יאסו: אני אמשיך את הדברים של החברה שנאמרו פה.
<שי יאסו: צריך לזכור שהמשטרה היא עוד נקודה בכל התהליך בטיפול יוצאי הקהילה.
<שי יאסו: יש עוד גופים, יש ממסדים נוספים שגם צריכים לעשות פעולות כדי שמצבה של הקהילה ישתפר.
<שי יאסו: אני חוזר עכשיו למשטרה.
<שי יאסו: תראו, כפי שנאמר פה, התכנית היא בשיתוף פעולה מלא עם נציגי הקהילה.
<שי יאסו: למעשה הם היו שותפים מלאים.
<שי יאסו: זו אינה תכנית שהונחתה או נבנתה וקבענו עובדה.
<שי יאסו: היא הוכנה בשיתוף פעולה אל מול נציגי הקהילה.
<שי יאסו: התכנית עוסקת בשני מישורים: המישור המידי והמישור לטווח ארוך.
<שי יאסו: אני אוכל לומר בפן האישי שלי, אני 20 שנה במשטרה וראיתי מקרים כאלה ואחרים.
<שי יאסו: אני יכול להגיד שהתכנית היא בשורה, בשורה טובה למשטרה, בשורה טובה לקהילה ובכלל לחברה כולה כי צריך שיוני גם בתחום הזה.
<שי יאסו: ברשותו של אדוני היושב אני רוצה לעבור לפעילות התכנית בנקודות.
<שי יאסו: אני רוצה לעבור על הנקודה של מתורגמן בחקירה קטינים.
<שי יאסו: למעשה ישנם קטינים שנחקרים בעברית והורה חייב להיות נוכח בחקירה.
<שי יאסו: נוצר מצב שהאבא או האימא יושבים בחדר החקירות והם אינם מבינים את הנאמר.
<שי יאסו: למעשה הם בגדר של שומעים ולא מעבר לכך.
<שי יאסו: אנחנו הוצאנו הנחייה ברורה שיהיה נוכח מתורגמן בכל חקירת קטין.
<שי יאסו: זה פעם אחת.
<שי יאסו: פעם שנייה זה בנושא תלונות על מגע עם שוטר כזה אחר שאזרחים מתלוננים.
<שי יאסו: כמו שחברי גיל עמית אמר, הוצא טופס בחמש שפות, הוא נמצא בתחנות, ואחת השפות היא אמהרית כך שהוא נגיש לכולם.
<שי יאסו: בעבר כאשר אזרח היה מגיש תלונה על יחס כזה או אחר מצד שוטר, יחס שלא היה נראה טוב בעיניו ולא היה מקבל פידבק.
<שי יאסו: בעקבות אותה תכנית הוחלט שגם אותו מתלונן יקבל פידבק ברור לגבי התלונה שלו.
<שי יאסו: נושא ההכשרה בקורסים – אנחנו גם יודעים שיהיה חינוך, חינוך בתוך המשטרה.
<שי יאסו: התייחסנו לנקודה הזאת בשני כיוונים.
<שי יאסו: כיוון אחד הוא הכשרה לכל.
<שי יאסו: בבית הספר לשוטרים בבית שמש, למעשה כל שוטר אמור לעבור הכשרות גם בנושא של קודים תרבותיים, קודי התנהגות ובכלל בנושא יחס שווה לכולם.
<שי יאסו: זה לא בהכרח רק ליוצאי הקהילה אלא לכלל האוכלוסייה.
<שי יאסו: הוא עובר הכשרות כאלה ואחרות.
<שי יאסו: גם השוטרים וגם המפקדים עוברים את ההכשרות האלה וגם ברמת התחנה.
<שי יאסו: בתחנה עושים הכשרות וסדנאות שנוגעות לרב-תרבותיות.
<שי יאסו: זה דבר חשוב לכשעצמו.
<שי יאסו: כשאתה מבין ויודע, אז אתה יודע איך להתייחס לדברים בגובה, עין בעין.
<שי יאסו: נקודה נוספת אדוני היושב ראש, זה נושא 100.