GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה כהן: ביחד איתם אנחנו עובדים כרגע להוציא גם מסמך משותף של משרד העלייה והקליטה "עיר ללא אלימות", כדי שבעצם ינחה גם את אותן רשויות שנוטלות חלק בתוך התכנית בתכניות שהן מיועדות ומותאמות לאוכלוסיית העולים באופן כללי.
<שרה כהן: זאת אומרת, מתוך מיפוי שיערך בכל אחד מהישובים לגבי מה מתרחש עם אוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: חשוב לי לציין כאן נקודה אחת בשיח שאנחנו מקיימים עם "עיר ללא אלימות" שהאמירה שלנו כאן, והיא בהחלט מקובלת על גורמי "עיר ללא אלימות", שההתייחסות לאוכלוסיית העולים לא תהייה רק מהמקום של מי שמייצר קושי אלא מהמקום של היכולת והתרומה לתהליך העירוני הכולל, שמכוון בעצם להתמודדות עם אלימות ב-seating יישובי.
<שרה כהן: זאת תכנית שהיא תכנית קהילתית שמבחינת היישוב בעצם היא אמורה להפחית את כל מה שקשור לנושא של התנהגויות שהן התנהגויות אלימות.
<שרה כהן: האמירה שלו בהקשר של אוכלוסיית העולים זה לבוא ולבחון איך אפשר לייצר תהליך של שיתוף וגיוס העולים בכל אחד מהמערכים שמייצרים התמודדות קהילתית.
<שרה כהן: לדוגמה: לצרף ולחזק את האוכלוסייה של ההורים העולים כחלק מסיירות ההורים שמתקיימות.
<שרה כהן: כחלק מהתהליך שנעשה למשל במועצת התלמידים העירונית.
<שרה כהן: כחלק מתוך הסטודנטים לדוגמה שמסיירים בתוך העיר, למשל את הסיירות שמסובבות.
<שרה כהן: כלומר, לבוא ולראות, אבל לעשות תהליך שהוא תהליך מואץ בגיוס שלהם לטובת השיפור בתוך העיר ובאמירה.
<שרה כהן: כחלק מהתקציב ש"עיר ללא אלימות" אמורה לקבל יש גם סביב העבודה שהיא עבודה עם ההורים העולים.
<שרה כהן: פה אנחנו רואים את אחת החוליות שמחייבות, כרגע יש בתוך התהליך, כלומר ישבתי בשבוע שעבר עם מי שמרכזת בנושא ב"עיר ללא אלימות" ויש כאן שורה של צעדים מאוד יפים סביב כל מה שקשור בנושא של הכשרת אנשי מקצוע ותהליכי הסברה, גיוס של מנהיגות מתוך הקהילה.
<שרה כהן: זו עבודה שאני מאוד מקווה שכחלק מתוך התקציב, שגם "עיר ללא אלימות" קיבלה במסגרת התכנית יהיה אפשר להביא אותה לידי ביטוי.
<שרה כהן: שוב, תחת המטרייה הכוללת של המשרד לביטחון פנים.
<שרה כהן: שוב אני חוזרת ואומרת, אני חושבת שנעשתה כאן, מזווית המקצועית שלי, עבודה שהיא עבודה ממשלתית מאוד יפה וכמובן גם עם הרשות למלחמה בסמים.
<שרה כהן: עוד משפט אחד שאני רוצה לציין, חלק מתוך הפלטפורמה שבאמצעותה גם תיעשה עבודה בקרב בני הנוער, היא תעשה במסגרת התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.
<שרה כהן: תכנית "360", גם התקציבים שיהיו מתוך התקציבים שיהיו מתוך משרד הרווחה וגם חלק מתוך התקציבים שיועברו ממקורות אחרים ישתמשו בפלטפורמה של התכנית הלאומית.
<ירון יחיאס: שלום לכולם.
<ירון יחיאס: אני ירון, מקדם מדיניות של ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.
<ירון יחיאס: קודם כל אני רוצה לברך על השינוי שיש כאן במשטרה בכל הנוגע להכרה שיש בעיה.
<ירון יחיאס: אני רוצה להתייחס לחלק של הייצוג ההולם.
<ירון יחיאס: קודם כל, כל הכבוד שאתם עומדים ביעד, היינו מצפים לראות יותר ייצוג.
<ירון יחיאס: ההצעה שפרופסור יונה הציע כאן, זו הצעה שבאמת כדאי לשקול אותה בכובד ראש.
<ירון יחיאס: אנחנו היינו רוצים לקבל יותר התייחסות בנוגע לפרויקט הצילום, התיעוד הוויזואלי.
<ירון יחיאס: בעבר הועלתה הצעת חוק על ידי חבר הכנסת אברהם נגוסה: תיעוד וויזואלי של שוטרים.
<ירון יחיאס: תיעוד וויזואלי כהגדרתו בפקודת סדר דין פלילי, חקירת חשודים – אותו התיעוד.
<ירון יחיאס: יחד עם זאת, אני הגעתי באיחור לדיון אבל עשיתי פה קצת השלמות, לא ניתנו לא יעדים בנוגע לפיילוט שבוצע כרגע, לא באיזה חתכים, לא אזורים מסוימים, היכן הוא יתקיים ומהן ההשלכות.
<ירון יחיאס: בד בבד מקדמים לנו פה חוק שנקרא "חוק המישוש" שהוא חוק מאוד בעייתי ונפסל גם בארה"ב וגם באנגליה.
<ירון יחיאס: עקב הבעיה שיש פה מלכתחילה, הבעיה המהותית, צריך לתת את הדעת לגבי התיעוד הוויזואלי.
<ירון יחיאס: לא הבנתי למה הפיילוט הזה מלכתחילה בוצע, הייתי שמח לקבל מהמשטרה תשובה כי הפיילוט הזה כבר בוצע בשנת 2013 על ידי תאגיד ראנד.
<ירון יחיאס: המשטרה ביצעה צילום ותיעוד וויזואלי בין מפגשי אזרח לשוטר במספר ערים.
<ירון יחיאס: יחד עם זאת, אנחנו באים עוד פעם עם אותו פיילוט.
<ירון יחיאס: אנחנו מרגישים שיש פה חזרה במקום להתמודד עם הבעיה האמתית כי בסופו של יום כולנו רוצים להאמין במשטרה, המשטרה מייצגת את כל האזרחים במדינה וכל האזרחים רוצים לבטוח בה בין אם אתה בצבע שחור, לבן או צבע אחר.
<ירון יחיאס: היינו שמחים מאוד לקבל התייחסות מבחינת זמנים קונקרטיים והאם ההצעה של פיילוט המצלמות הולכת להיכנס להחלטת ממשלה 324.
<ירון יחיאס: היינו מבקשים גם שזה יקודם באמצעות חקיקה ולא באמצעות תקנה כלשהי מטעם המשטרה.
<ירון יחיאס: היינו רוצים שזה יכנס כחקיקה וכמה שיותר מהר, כי במאי הייתה פה מחאה.
<ירון יחיאס: אנחנו כבר בנובמבר ואנחנו עדיין לא רואים תוצאות מבחינת תוצאות קונקרטיות.
<ירון יחיאס: מה שכן, אנחנו מברכים על הנגשת הטפסים כי בסופו של יום זה תהלך מאוד חשוב.
<ירון יחיאס: יש הרגשה טובה, אבל יחד עם זאת התיעוד הוויזואלי הוא מאוד חשוב.
<ירון יחיאס: "חוק המצלמות" הוא מאוד מאוד חשוב והיינו רוצים לקבל התייחסות קונקרטית מבחינת זמנים, איך, מתי ולמה.
<ירון יחיאס: עוד נקודה שפה צצה בשבועות האחרונים.
<ירון יחיאס: השר לביטחון פנים היה אמור להיות בפגישה ואני לא רואה אותו - - -
אברהם נגוסה: לא היום.
אברהם נגוסה: בפגישה הבאה.
<ירון וחיאס: בפגישה הבאה.
<ירון וחיאס: או.
<ירון וחיאס: קיי.
<ירון וחיאס: היינו שמחים גם לשמוע על מקרה יוסף סלמסה ז"ל.
<ירון וחיאס: אנחנו, כל מדינת ישראל ראתה בטלוויזיה מה שקרה ויש התעלומות מהפיל שבמרכז החדר והרי זה לא יתכן.
<ירון וחיאס: צריך לתת התייחסות גם לכך.
<ירון וחיאס: מחר יהיה דיון בוועדה לביקורת המדינה, אנחנו גם נשמח לקבל את הניירות לשם.
<ירון וחיאס: תודה רבה לחברי הוועדה.
אברהם נגוסה: כמה דברי הבהרה ממה שציינת.
אברהם נגוסה: הגעת מאוחר.
אברהם נגוסה: אני ציינתי בהתחלה בעניין סלמסה והדברים האלה ובכלל את הדיון עם השר קבענו אותו עם וועדת הפנים ביחד, וועדה משותפת ולכן ביקשנו שגם השר יהיה.
אברהם נגוסה: יעלו גם את נושא הטייזר וגם כל הנושאים המרכזיים כולל המצלמות.
אברהם נגוסה: חשוב, לא שכחנו את זה, רק יש תכנית בעניין הזה.
אברהם נגוסה: בעניין הצעת החוק אני רוצה להבהיר שהצעת החוק מתקדמת והייתה בוועדת השרים לעניין חקיקה.
אברהם נגוסה: היה צריך להשלים כמה דברים כמו: העניין של תיאום עם התקציב, כמה זה עולה.
אברהם נגוסה: ישבתי עם האיש ממשרד האוצר, ישבתי עם אגף פלילים במשרד המשפטים, ישבתי עם השר והיועץ המשפטי.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים על זה.
אברהם נגוסה: אני מסכים אתך שאנחנו לא נסתפק בתקנון וכל זה, אנחנו נמשיך שזה יהיה מעוגן בחוק.
אברהם נגוסה: אני אשמח מאוד להערות שתגיש, האם תרצה להתייחס?
<גיל עמית: כמה מילים כלליות לגבי הנושא של מצלמות גוף.
<גיל עמית: הנושא של מצלמות גוף הוא לא רק בהיבט של יוצאי הקהילה, הוא לכלל החברה.
<גיל עמית: נכון שזה עלה במסגרת העבודה של צוות ההיגוי ומשם בעצם המשטרה לקחה את זה וקיבלה החלטה אסטרטגית שאנחנו הולכים לשם.
<גיל עמית: עכשיו זה נשאר ברמת הביצוע.
<גיל עמית: כרגע לומדים, יש לזה הרבה משמעויות ומורכבות, אבל אנחנו שם.
<גיל עמית: זאת אומרת, זה יבוצע.
<גיל עמית: בהקדם ייערך הפיילוט, נלמד אותו ונפיק את המסקנות ונצא לדרך.
<גיל עמית: אנחנו, בהחלט ברור לנו מאוד שמפגש כזה שהוא מפוקח ומתועד הוא גם הרבה יותר מבוקר מבחינת שני הצדדים, גם מבחינת התודה וגם מבחינת ההתנהגות של שני הצדדים ולכן אנחנו רואים בזה צעד מאוד מאוד חיובי.
<גיל עמית: זה כלי עבודה של משטרת ישראל לכל עניין ודבר.
<גיל עמית: אנחנו בעדו והוא ייושם.
אברהם נגוסה: גברת וואגי טבג'ה מהרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.
<ווגאי טבג'ה: שלום.
<ווגאי טבג'ה: תודה לרשות הדיבור.
<ווגאי טבג'ה: גם אני שייכת לוועדה הבין משרדית של המשרד לביטחון פנים יחד עם המשטרה ו"יעד", "טבקה" ועוד גופים שהם לא פה.
<ווגאי טבג'ה: המטרה של התכנית באמת הייתה ליצור איזה רצף מענה גם לקהילת יוצאי אתיופיה וגם לחברה הישראלית.
<ווגאי טבג'ה: אחד הדברים שאני מתמודדת איתם זה בנושא של מניעת שימוש בסמים ואלכוהול בקרב קהילת יוצאי אתיופיה.
<ווגאי טבג'ה: קודם כל נקודת הפתיחה שלי, הנושא של סמים ואלכוהול, זה נושא מאוד חדש שאנחנו נחשפים אליו פה בישראל.
<ווגאי טבג'ה: זה בעצם מצריך מאתנו, מהמשרד איזו בחינה וחיפוש דרכי הנגשה של השירות לקהילת יוצאי אתיופיה.
<ווגאי טבג'ה: בראש ובראשונה בעצם למידת הנושא, מידע וידע בנושא של סמים ואלכוהול וסכנות.
<ווגאי טבג'ה: קהילת יוצאי אתיופיה, למי שקצת מכיר את ההיסטוריה – אנחנו לא נחזור, אבל אנחנו כן מכירים את האלכוהול הביתי.
<ווגאי טבג'ה: פחות היינו חשופים לאלכוהול התעשייתי.
<ווגאי טבג'ה: כרגע בעצם אחת התופעות הקשות שיש לנו זו צריכת אלכוהול מפורזת בקרב יוצאי אתיופיה, גם בקרב הנוער וגם בקרב המבוגרים וגם בקרב הצעירים גילאי 18-35.
<ווגאי טבג'ה: בעצם התכנית זה להרחיב ולהעמיק את הידע והמידע בשלב הראשון.
<ווגאי טבג'ה: בשלב השני, לבנות בעצם העצמה, תכנית העצמה לקהילה, העצמה כקהילה שתיקח אחריות ושתהייה מעורבת בתהליך המניעה.
<ווגאי טבג'ה: במקביל לעשות איזה תהליך מניעה גם בקרב בני נוער.
<ווגאי טבג'ה: כאשר אנחנו, בעצם אני מובילה איזה תהליך מול גופים כמו משרד החינוך, רווחה ו-"360" ועוד גופים אמורים להצטרף לבנות איזה תהליך שהוא מניעה כוללנית גם בבתי הספר דרך שפ"י (שירות פסיכולוגי ייעוצי) וגם בתוך הרווחה.
<ווגאי טבג'ה: גם דרך חלק מהתכניות הקהילתיות שמתקיימות וכמובן דרך העובדים שלנו.
<ווגאי טבג'ה: הבעיה הזאת היא בעיה לא פשוטה שבסופו של דבר גם מובילה כמובן לאלימות, עבריינות וכל מיני תופעות קשות.
<ווגאי טבג'ה: בסופו של דבר ממדי ההצלחה שלנו בסוף התכנית זה בעצם להוריד ולצמצם את השימוש בצריכה של אלכוהול וסמים.
<ווגאי טבג'ה: כחלק מהתהליך זה הנגשת השפה.
<ווגאי טבג'ה: מה שאנחנו עושים, הכשרת אנשי מקצוע, לקחת את כל המנחים דוברי אמהרית, מנחי קבוצות ולהכשיר אותם בתחום סמים ואלכוהול כדי ליצור שפה אחידה שכולנו נוכל לדבר גם בשפה האמהרית, ולהנגיש את הדבר הזה שנקרא מידע מעבר לפרסומים, מעבר לקמפיינים ברדיו ומעבר לחומרי ההסברה שאנחנו גם מחלקים.
<ווגאי טבג'ה: בנוסף, עוד עניין שגם אנחנו יותר ויותר נחשפים לזה, כאשר קהילת יוצאי אתיופיה בסופו של דבר מודה או צורכת איזה שירות טיפולי ובעיקר בהתמכרויות, בסופו של דבר גם כשהם מצליחים להגיע למרכז טיפול כזה או אחר, הם בעצם נופלים בחזרה מאחר והקהילה עצמה לא ערוכה.
<ווגאי טבג'ה: אז גם לשם אנחנו מכוונים וגם לתחום של הטיפול, איזה טיפול מתאים יותר לקהילת יוצאי אתיופיה, קהילה שבאה מתרבות מסורתית שתחום הטיפול המודרני הוא זר לה.
<ווגאי טבג'ה: לא כולנו מכירים את ה-seating של פסיכיאטר או פסיכולוג שעושה את הטיפול.
<ווגאי טבג'ה: זה משהו שאנחנו כן מתמודדים.
<ווגאי טבג'ה: בנוסף חשוב לי מאוד מאוד להבהיר שמבחינתנו ההורים הם בלתי נפרדים מכל התכניות שלנו.
<ווגאי טבג'ה: שום תכנית לנוער לא תיעשה בלי ההורים.
<ווגאי טבג'ה: ההורים הם מערך בלתי נפרד למרות כל הקשיים שקיימים שם.
<ווגאי טבג'ה: בעצם, זאת מהות התכנית ולכן אנחנו גם נתגבר את תכנית "דרך חדשה" גם בכוח אדם ביישובים שעד היום לא היינו בהם.
<ווגאי טבג'ה: בעצם נעשה גם מיפוי מחדש של צרכים כדי לראות איך אנחנו עושים את זה בדרך הטובה ביותר.
<ווגאי טבג'ה: בנוסף, אחד הדברים המאוד חשובים, בעצם לא לדבר על ההורים אלא גם על הקהילה כקהילה.
<ווגאי טבג'ה: יש מנהיגים, יש מנהיגות, יש מנהיגות מסורת רוחנית שקיימת – גם להם צריך להתייחס, גם להם צריך להקשיב, גם להם וגם איתם צריך לעבוד.
<ווגאי טבג'ה: מבחינתנו זה חלק מתהליך העבודה.
<ווגאי טבג'ה: כמובן עוד נישה בלתי נפרדת, אנשי מקצוע מכל תחום, אחד שיש לו גישה או בכלל עבודה רגשית תרבות כפי ששמענו מהמשטרה.
<ווגאי טבג'ה: בעצם להסתכל שאנחנו חברה רב-תרבותית.
<ווגאי טבג'ה: זה לא רק קהילת יוצאי אתיופיה, יש עוד חברות.
<ווגאי טבג'ה: לכן מבחינתנו, must שאנשי מקצוע שנותנים שירותים צריכים לעבור איזו הכשרה, הכשרה רגשית תרבות ובפרט על קהילת יוצאי אתיופיה.
<ווגאי טבג'ה: מחוסר זמן אני קצת אקצר, יש פה גם נתונים.
<ווגאי טבג'ה: אשמח אולי בוועדות הבאות קצת להכניס אתכם ולתת לכם מידע קצת יותר רחב.
<ווגאי טבג'ה: תודה.
אברהם נגוסה: בדיון הבא אנחנו ניתן לך יותר זמן להציג נתונים.
<ירון יחיאס: רק ברשותך חבר הכנסת נגוסה, חשוב להבהיר שההערה ניתנה לגוף, לתאגיד הסטטוטורי שנקרא משטרת ישראל, עקב כך שציינו פה שהייתה הודעה על שיטור יתר ולכן כל מקרה לגופו.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן יצחק הילדסהיימר בבקשה.
<יצחק הילדסהיימר: תודה אדוני היושב ראש - - -
אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סיכום, אז בקיצור.
<יצחק הילדסהיימר: למרות שאני קרוב מבחינה רגשית לקהילה של יהודי אתיופיה ויש למי מהנוכחים את הסיבה ההיסטורית לכך ואני לא אפרט כדי לא להאריך.
<יצחק הילדסהיימר: למרות שכמובן לא יחשדו בי שסבי היה יהודי אתיופי.
<יצחק הילדסהיימר: אני תמיד מקפיד לומר יהודי אתיופי ולא סתם אתיופי, אני מציע לכולם להתבטא כך.
<יצחק הילדסהיימר: למרות זאת אני רוצה לומר משהו מבחינה מסוימת לזכותה של המשטרה גם אם זה לא כל כך לזכותה.
<יצחק הילדסהיימר: לא לי לשפוט כמובן אם קיימת הפלייה של יהודים אתיופיים מבחינת שימוש בכוח כלפיהם.
<יצחק הילדסהיימר: כמו שאמרתי, אינני נראה יהודי אתיופי והייתי אדם מאוד מבוגר, קצת פחות מבוגר מהיום, הייתי כקנאי שהשתתף בהפגנה מהצד, לא השתתפתי בהפגנה אלא הייתי כעיתונאי שעמד מהצד בהפגנה.
<יצחק הילדסהיימר: זכיתי לקבל מכות נמרצות, יהודי לא אתיופי, משני שוטרים שנדנו במשפט, כלומר לא הם אישית, אבל המדינה נדונה במשפט לשלם לי פיצוי של 17 אלף שקל על ידי שופט מחוזי אחרי ערעור שהגשתי.
<יצחק הילדסהיימר: אני חושב שכדאי שכל היהודים יוצאי הקהילה ידעו שלא תמיד, אם בכלל, לא תמיד הם מופלים לרעה.
<יצחק הילדסהיימר: רציתי לומר עוד משפט אחד, עד כמה שאני יודע אנשי הקהילה האתיופית מעדיפים את השימוש במילה קהילה ולא עדה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהגיע הזמן לסכם אלא אם מישהו רוצה להגיב ושלא ירגיש מקופח.
אברהם נגוסה: חיים.
<חיים סלם: אני רוצה להוסיף למה שנאמר פה, משרד הקליטה והעלייה הקים בשנים האחרונות מסלול ללימודי משטרה.
<חיים סלם: זה מתחיל מכיתה יא'-יב', מגמה לכל דבר.
<חיים סלם: משתתפים בו כ-150 בני הקהילה.
<חיים סלם: הרעיון הכללי הוא בעצם ליצור את האזרחות הטובה ושיהיה לשאוף בסיום המגמה גיוס יתר וגם שיכנסו למסלול המשטרה ושישתתפו בפעילויות המשטרה.
<חיים סלם: הפעילות מתבצעת בכפר הנוער הודיות, קרנות וניר העמק.
<חיים סלם: זה בתחום הפעילות המשטרה והמשרד לביטחון פנים.
<חיים סלם: השנה התחלנו עם כבאות, מסלול חדש נוסף, פיילוט בקיבוץ בנחלת יהודה – אתם לא ציינתם את זה.
<חיים סלם: - - -
<גיל עמית: נחלת יהודה.
<חיים סלם: סליחה, נחלת יהודה.
<שמעון לייני: ליד נחלת יהודה יש לנו קצין שמלווה את התהליך.
<שמעון לייני: זה חדש, התחלנו השנה בשנת הלימודים שנפתחה.
<שמעון לייני: זה פיילוט בתקווה להרחיב אותו.
<חיים סלם: זה מבוצע על ידי המשרד ואני מקווה להרחיב את זה ליותר פנימיות בכל הארץ.
אברהם נגוסה: אני מאוד מברך את הוועדה המשותפת בין אנשי המשטרה לבין נציגי הקהילה.
אברהם נגוסה: הוועדה ישבה, דנה והגיעה למסקנות וגם לתכנית כדי ליישם את המסקנות.
אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך על ההצגה של התכנית וגם את המסקנות.
אברהם נגוסה: אני גם מברך את המשטרה שבאמת לקחה את הרעיון של מצלמת גוף, מה שנקרא body camera – הולכים באמת לנסות את זה.
אברהם נגוסה: הבנתי שהתחלתם לעשות, וזה גם לא מאוחר, בנתניה ובראשון לציון וזה יכול להיות במקום אחר.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: הוועדה תשמח מאוד להתעדכן גם בלוח הזמנים.
אברהם נגוסה: אנחנו, הוועדה תתכנס לדון בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני מדגיש, בעוד ארבעה חודשים בנושא הזה של יישום התכניות ובעניין ביצוע התכנית שהצגתם לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נרצה לדעת את ההתקדמות.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לקבל מהמשטרה: 1.
אברהם נגוסה: להגיש לוועדה בעניין של המסקנות וגם את התכנית שהצגתם לנו בהקדם.
אברהם נגוסה: את הסקר שהצגת רב פקד שי יאסו, אתה דיברת על הסקר של התחושות של הקהילה כלפי המשטרה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל את הסקר המלא.
אברהם נגוסה: זה מאוד יעזור לנו להיערך לדיון הבא.
אברהם נגוסה: כמובן את המסמך המלא של המסקנות וגם את התכנית.
אברהם נגוסה: לנו זה מאוד חשוב כדי לעקוב.
אברהם נגוסה: בנושאים אחרים כמו: טייזר ומקרים אחרים שעלו פה בדיון, אנחנו בתיאום עם ועדת הפנים בנוכחות השר נקיים דיון בנושא הזה.
אברהם נגוסה: המועד יגיע אליהם דרך הוועדה.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה ליושב ראש המועצה ולחברי המועצה, כמו שהוא אמר, כשנפגשנו הוא אמר לי 'אני רוצה שתגיעו אלינו, נעשה מפגש', זה חשוב לו, על שילובם של יוצאי אתיופיה בכל התחומים, פה בקרית עקרון ולכן החלטנו היום לקיים את ישיבת הוועדה פה בקרית עקרון.
אברהם נגוסה: נכון, היום יום חמישי, לכמה מחברי הוועדה זה לא היה מתאים, אבל אנחנו בכל זאת לא רצינו לדחות את זה ורצינו לקיים את המפגש.
אברהם נגוסה: אם צריך עוד פעם נעשה עוד פעם, אבל אני חושב שזה היה מאוד חשוב לא לדחות את זה ובאמת מנהלת הוועדה, דנה, עשתה מאמץ לתיאום עם סיגל ואנחנו פה.
אברהם נגוסה: אני גם מודה לכל נציגי משרדי הממשלה, שהגיעו לפה, משרד הקליטה, משרד החינוך, משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אברהם נגוסה: אז אני אומר תודה לתושבים פה, לקסמולה ולחברים פה ולעובדים.
אברהם נגוסה: אנחנו קודם כל נשמע מראש המועצה סקירה כללית ולאחר מכן אנחנו נתייחס בהתאם לסקירה ולנושאים, איך אנחנו יכולים לקדם את השילוב המיטבי של יוצאי אתיופיה בקרית עקרון.
אברהם נגוסה: אנחנו נבין את המציאות ואנחנו ננסה להבין מה ועדת העלייה והקליטה בכנסת יכולה לקדם על מנת לעזור למאמצים של ראש המועצה וחברי המועצה וכל הגורמים הרלוונטיים.
אברהם נגוסה: אני נותן את הבמה לראש המועצה.
<חובב צברי: תודה.
<חובב צברי: זו המתכונת שלנו מבחינת הביקור, כמו שאמרתי, אנחנו סיימנו את דברי הפתיחה וכרגע נעשה סקירה כללית ואחרי זה כמובן נשמע את הסיפור האישי שהוא מעניין גם אותי באופן אישי.
<חובב צברי: אני יכול לספר לכם אנקדוטה.
<חובב צברי: כמו שאמרתי לכם, הייתי איש צבא והייתי עושה ערבי מפקד וכל פעם העליתי אחד מהחיילים או מהחיילות, במיוחד יוצאי אתיופיה, אבל גם עולים אחרים, אמרתי להם 'ספרו את הסיפור שלכם'.
<חובב צברי: מהרגע שהם סיפרו את הסיפור שלהם זה היה מדהים, ראיתם פתאום איך כולם מחבקים אותם, כי פתאום ראו איזה סיפור מדהים עומד, איזה מסע הם עשו כדי להגיע בסוף לארץ.
<חובב צברי: אני חושב שאנחנו כולנו נתרשם מהעניין, נעשה תמונת מצב לגבי האוכלוסייה שלנו במיוחד ובדגש לגבי הנושא של הקהילה יוצאת אתיופיה וכמובן סיכום שלכם, של יושב ראש הוועדה ונצא לסיור, לראות את הדברים בעיניים.
<חובב צברי: קרית עקרון שמה לה כאיזה חזון, שהוא בהתהוות שלנו, אבל זה בשיתוף עם הציבור ואני אעמוד על זה בהמשך, יישוב קהילתי ירוק שתושביו מובילים בתחומי החינוך.
<חובב צברי: אני אמרתי, חינוך, תרבות וספורט מובילים קהילה ואנחנו עושים את זה כבר בשנתיים האחרונות בצורה טובה.
<חובב צברי: סתם לסבר את האוזן, ההשקעה ב-2013 בנושא של החינוך הייתה 18 מיליון מהתקציב, ב-2014 זה עמד על 21 מיליון וב-2015, השנה הזאת, 25.6 מיליון.
<חובב צברי: זה 40% יותר לטובת נושא החינוך, מקצה לקצה.
<חובב צברי: בנושא הספורט, אנחנו הקמנו שתי קבוצות בוגרים, אחת של כדורגל, שגם לקהילה יש חלק בעניין, יש לנו גם בית ספר לכדורגל לנוער וכמובן כדורסל בוגרים.
<חובב צברי: אני מאוד מאמין שספורט מביא גם למשמעת, להתנהגות נכונה וכו'.
<חובב צברי: בתרבות אנחנו עושים המון בסוגיה הזאת.
<חובב צברי: בנושא של ביטחון אישי, כולכם מכירים.
<חובב צברי: רק לסבר את האוזן, חזרתי להיות חמוש, החלטתי שאני חוזר להיות חמוש ואני מסתובב עם ה - - - כל נושא החוסן הכלכלי וכמובן הכול באיכות חיים גבוהה לטובת התושבים.
<חובב צברי: קרית עקרון, מבחינת המיקום שלה, אני אומר את זה תמיד לכולם, כל מי שבא לפה, היא בטבורה של הארץ, זה 24 דקות מתל אביב, 40 דקות מירושלים, ועוד 45 דקות מבאר שבע, ממש במרכז.
<חובב צברי: אפשר לראות, רחובות היא העיר הצפונית לנו, מזכרת בתיה קרובה אלינו וכמובן אנחנו גובלים בשתי מועצות אזוריות, מועצה אזורית גזר ומועצה אזורית ברנר.
<חובב צברי: אפשר ללמוד קצת על ההיסטוריה שלנו, אנחנו עיר עולים, עיר קליטת עולים, למרות שהטייטל של זה, אפרופו אתמול, בשיח שהיה לנו בוועדה, הכותרת של עיר עולים נמצאת במועצה אזורית ברנר, מדוע?
<חובב צברי: אנחנו היינו פעם ועד מקומי במועצה אזורית ברנר, זה היה בהקמת המדינה, למעשה, 48'-49', היו פה עולים שהגיעו מבולגריה, קיבלו בסוף איזה סיוע ועברו ליפו, והיו פה עולים מתימן ואחרי זה קלטנו למעשה את כלל הקהילות.
<חובב צברי: היום יש לנו ברוך ה' את כלל קהילות ישראל פה בקרית עקרון.
<חובב צברי: העולים מעירק, ממרוקו, מאתיופיה, מברה"מ לשעבר.
<חובב צברי: בכל הסוגיה הזאת אתם יכולים לראות את ההתפתחות שלנו מבחינה היסטורית.
<חובב צברי: משנת 61' הפכנו להיות מועצה מקומית, נפרדנו למעשה ממועצה אזורית ברנר ומה שאמרתי קודם, הכותרת של 'עיר עולים' נשארה במועצה אזורית ברנר ואנחנו עם העולים עצמם.
<חובב צברי: מה המשמעות בעניין?
<חובב צברי: שכל אותן סוגיות של ארנונה מבסיסי צה"ל, ויש לנו בסיס מאוד גדול קרוב אלינו, שכנים שלנו, תל נוף, שאנחנו מאוד אוהבים אותו, רק שהוא עושה לנו הרבה רעש וגם מפריע לנו לגדול לגובה, בגלל שהם עולים ויורדים מעלינו, אבל את כל הארנונה מקבלים למעשה עיר העולים שזה מועצה אזורית ברנר.
<חובב צברי: זה רק לסבר את האוזן.
<חובב צברי: בשנות ה-90, ניכנס אחר כך לפירוט, הייתה לנו קליטת עלייה, בוודאי גם מהקהילה, אפשר לראות עכשיו איזה שהוא סרטון, שאנחנו בדרך כלל מראים את שיתוף הציבור.
<חובב צברי: אני החלטתי, יחד עם חברי המועצה ויחד עם המנהלים, שקרית עקרון שייכת לתושבים.
<חובב צברי: לא שאני המצאתי את זה, זה ברור מאליו.
<חובב צברי: (הקרנת סרטון).
<חובב צברי: למעשה אחד הדברים היפים שאני יכול לדבר עליהם וזו סוגיה טובה לנו זה שהתושבים שותפים.
<חובב צברי: ולמה זה כל כך טוב?
<חובב צברי: מכיוון שגם מחזיקי התיקים, שהם למעשה חברי המועצה, גם המנהלים במחלקות שמוציאים לפועל את הדברים בתוך המועצה וגם התושבים יושבים ודנים בכל הסוגיות איך ייראה היישוב שלנו בעתיד, כולל נושא של ועדת מתאר, שעשינו לפני שבועיים.
<חובב צברי: המעניין הוא שיש כמות לא מבוטלת של תושבים שרוצים ומעוניינים ונוטלים חלק ובאים ואומרים את דעתם, מה הם חושבים לגבי השכונות שלהם, איך תיראה קרית עקרון בהמשך.
<חובב צברי: תכנית המתאר שלנו היא משנת 83' ואנחנו הולכים לקראת תכנית מתאר שמשרד הפנים תומך בנו, עם אייזן אדריכלים, ואנחנו מטפלים בסוגיה הזאת, איך תיראה קרית עקרון מהיום ועד 2040.
<חובב צברי: קצת מבחינת נתונים.
<חובב צברי: אתם יכולים לראות, 2,330 דונם, אנחנו מתכננים להגיע לסדר גודל של 3,200.
<חובב צברי: אנחנו כרגע מבחינת תושבים 11,137 וכל מי שרוצה לשאול למה 7 אז אני אומר להם קודם כל זה המסר, שכל תושב חשוב, ואל תתפסו אותי בקטע של אחד או שניים כי אנחנו רק מדי פעם בודקים את המספרים.
<חובב צברי: יש לנו 2,900 בתי אב.
<חובב צברי: יש לנו סוגיה לא פשוטה, והצעתי את זה אתמול גם בוועדת חמשת המשרדים, תכנית 360, יש לנו 23% מהתושבים שלנו שהם מטופלי רווחה וזה משקולת לא פשוטה על כל המנעד.
<חובב צברי: זה אומר רווחה, גם קשישים.
<חובב צברי: ותיכף תבינו למה אנחנו יישוב שמזדקן, כי אין לנו אדמות, אין לנו אפשרות לבנות ולכן אנחנו בוועדת גבולות עם מועצה אזורית גזר, כדי לקבל מהם סדר גודל, ואני אשמח בעניין הזה אם תוכלו לעזור לנו, כדי שגם לילדים שלנו תהיה אפשרות אחר כך לבנות וגם שתושבים אחרים יצטרפו אלינו.
<חובב צברי: זו מגבלה לא פשוטה, כי אם אתה עכשיו לא מאפשר לילדים שלך לבנות פה או לתושבים נוספים, אז הם הולכים לגור ברחובות, במזכרת בתיה, או בגדרה, כי שם בונים, ופה אתה לא מאפשר להם להתקדם קדימה.
<חובב צברי: אפשר להתרשם מסוגיית המבוגרים, הילדים והנוער.
<חובב צברי: אנחנו באשכול 5 מבחינת הסוציו אקונומי, שגם זה סוגיה לא פשוטה.
<חובב צברי: כשאתם מסתכלים אז אנחנו ארבעה או שלושה מקומות מעל אשכול 4.
<חובב צברי: כל מי שהיום נמצא בשלטון המקומי, כל מי שנמצא במשרדי ממשלה יודע שהסוציו אקונומי מאוד משפיע.
<חובב צברי: משפיע מבחינה תקציבית, משפיע בכל הסוגיות האחרות שקיימות.
<חובב צברי: הנושא של אבטלה בסך הכול בממוצע הארצי ואפילו נמוך קצת, וזה בסדר, אצלנו רובם ככולם עובדים.
<חובב צברי: וכמובן מספר העולים, כמו שאתם יכולים לראות, יש לנו גם מברית המועצות לשעבר, כמובן מאתיופיה וגם ממדינות אחרות.
<חובב צברי: אנחנו עשינו ניתוח קצת יותר מעמיק בסוציו אקונומי, נכון לל-2008, כי זה הלמ"ס שאנחנו מכירים ומזה למדנו איפה צריך להשקיע בעניין.
<חובב צברי: כמו שאתם יכולים להבין, אנחנו חייבים להגדיל את היישוב כי אחרת היישוב יזדקן, חייבים לטפל בנושא של החינוך, בתרבות וכמובן בכל נושא הפיתוח שלנו וכל אזור התעשייה.
<חובב צברי: יש לנו למעשה אזור תעשייה שלנו, שגם פה מטפלים - - - מבחינת ההתפתחות של האוכלוסייה, אתם יכולים לראות שאנחנו לא מתפתחים בשנים האחרונות, אבל הייתה קפיצה בשנת 95' עד שנת 2000 עוד סדר גודל של כמעט 5,000 תושבים, זו שכונה חדשה שנבנתה, אנחנו קוראים להם נאות הדרים, למי שמכיר את הסלנג אצלנו זה חבצלת הצעירה, וזה נתן לנו את הקפיצה.
<חובב צברי: אנחנו נמצאים היום בפרק שחייבים לגדול ולאפשר התפתחות, אחרת אנחנו קובעים לעצמנו הזדקנות.
<חובב צברי: אפשר לראות את זה על הגרף הזה, למעשה משנת 1999 ועד 2011 אפשר לראות שהיישוב רק מזדקן וזו אחת המשמעויות שאנחנו רצינו לשים על השולחן.
<חובב צברי: מבחינה תקציבית, אנחנו בסך הכול בסדר, אנחנו נחשבים לרשות יציבה, על פי הקריטריונים של משרד האוצר או משרד הפנים ומ-2006 הרשות עשתה פה מהפך.
<חובב צברי: היינו במצב של חשב מלווה, הייתה התארגנות טובה מאוד וכבר שש שנים, אם אני זוכר נכון, אם לא, הגזבר יתקן אותי, שאנחנו מקבלים מה שנקרא פרס ניהול תקין על ידי משרד הפנים.
<חובב צברי: זה חשוב לכל רשות להבין שאם היא לא תהיה מאוזנת ולא תנהל את התקציב שלה כמו שצריך היא תיכנס למצב שגם משרדי ממשלה לא יקשיבו להם כמו שצריך, לא תהיה אפשרות להתפתח.
<חובב צברי: אנחנו שמים על זה דגש, בוודאי בשנים האחרונות.
<חובב צברי: אני נכנס כרגע, זה כל הנושא של רקע כללי, אבל לפני שאני נכנס לסוגיה הזאת אני אבקש ממך להיכנס לתמונה ולהעשיר אותנו בסיפור שלך.
<חובב צברי: בבקשה.
<מזל סמאלי: תודה.
<מזל סמאלי: כמו שאמרתי, קוראים לי מזל, אני תלמידת כיתה י"ב בתיכון למדעים ברחובות, אני תושבת קרית עקרון ארבע שנים ופעילה עם הנוער כבר שלוש שנים.
<מזל סמאלי: את התהליך שלי התחלתי בתור מדריכה בשיתוף עם השינשינים, שהם בעצם דחו את הגיוס שלהם, כדי לבוא ולעזור לנו.
<מזל סמאלי: הם סיפקו לנו ערכים של אחריות, תוך אמונה וביטחון עצמי, שאני יכולה להאמין בעצמי, יותר לשאוף קדימה, יותר הלאה, יותר לבוא ולהגיש את עצמי, להראות את הנוכחות שלי בחברה תוך שילוב בעצם.
<מזל סמאלי: התהליך כמו שאמרתי הוא תהליך מדהים.
<מזל סמאלי: הוא הקנה לי ביטחון עצמי ואחריות.
<מזל סמאלי: אני למדתי על עצמי דברים מדהימים, זה עזר לי.
<מזל סמאלי: יותר משזה עזר להם זה סיפק אותי, אני מגיעה הביתה ואני אומרת 'וואלה, עשיתי משהו טוב היום'.
<מזל סמאלי: זה עזר לי ברמות.
<מזל סמאלי: עברתי תהליך, קורס הדרכה, סמינר, שבסופו גם קיבלנו תעודות הדרכה.
<מזל סמאלי: כיום אני מד"בית, מדריכה בוגרת, הדרכתי במספר קייטנות, אני גם עובדת עם הנוער, אני פעילה גם במועצת הנוער, גם מד"צית וגם פעילה במועצת הנוער.
<מזל סמאלי: אני חושבת שאחת הבעיות כאן עם הנוער, בני העדה האתיופית בקרית עקרון, שהם לא פעילים מספיק, אולי מחוסר ידע, אולי מעצלנות, אני לא יודעת, אולי חוסר פרסום של ה - - - יש לנו מועדון בית נוער, שזה מועדון לנוער, פתוח אחר הצהריים עד שעות הערב.
<מזל סמאלי: יש שם מגוון פעילויות, גם במהלך הקיץ, אם זה הופעות ואם זה סטנד אפ ואם זה ערבי סרטים.
<מזל סמאלי: כל מה שיבוא וימשוך את הנוער של בני הקהילה האתיופית ואת הנוער בכלל בקרית עקרון קיים ויש אותו.
<מזל סמאלי: אני חושבת שגם יש מקום לשינוי, הכול פתוח.
<מזל סמאלי: אני כאילו אומרת את התהליך שאני עברתי אני רוצה שגם הם יעברו, השאלה זה איך, איך למנף אותם, איך לגרום להם לבוא.
<מזל סמאלי: להגיד להם 'וואלה, יש חשיבות', הם לא מבינים את החשיבות.
<מזל סמאלי: אני חושבת שכאן בעצם הבעיה העיקרית, שהם לא באמת מבינים.