GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: לא, במקרה הזה לא.
טלי פלוסקוב: גם על זה יהיה דיון נפרד ואנחנו נבדוק את הנתונים האלה.
טלי פלוסקוב: מה שאני רוצה להגיד זה הדבר הזה: אני עכשיו שמעתי את נציגת האוצר, ושמעתי על מספרים באמת מה זה 50 מיליון שקל.
טלי פלוסקוב: אם משרד השיכון היה צריך 50 מיליון שקל, כנראה שהוא היה צריך לחפש מקור אחד ולא דווקא מהאנשים האלה, שאין להם כסף לתרופות.
טלי פלוסקוב: ובדיוק בגלל זה אנחנו עושים את כל הצעדים כדי להעלות את ההכנסה שלהם ולעשות את החיים שלהם יותר זולים.
טלי פלוסקוב: ואני הייתי אומרת בסתר, כי אף אחד מאתנו לא ידע, בהחלטה פנימית.
טלי פלוסקוב: אני פעם ראשונה נחשפתי היום לדבר הזה, שב-2013 התקבלה החלטה לגבות 10% במקום 8%.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאנחנו, כוועדה, לא יכולים לתת לדבר הזה לקרות.
טלי פלוסקוב: אנחנו חייבים או באמצעות החקיקה או באמצעות פניה למשרדים הרלוונטיים להחזיר את המצב לקדמותו, ולא לשם כך הגדלנו את ההכנסות של הקשישים, כדי שישלמו יותר לדיור?
טלי פלוסקוב: איזה אבסורד כאן?
טלי פלוסקוב: לכן, אדוני, אני חושבת שזה יהיה נכון אם אנחנו, כוועדה, בשלב ראשון נפנה למשרדים הרלוונטיים להוריד את זה בחזרה ל-8%, ולא חשוב איפה הוא נמצא ומתי הוא נכנס - -
<יעל אגמון: ההורדה היתה ל-30 אלף דיירים, והעלו בערך 50 אלף שקל לדייר, זה עלות - -
טלי פלוסקוב: 50 אלף שקל במה?
<יעל אגמון: סליחה, 50 שקל לדייר כפול 30 אלף דיירים בערך, זו עלות תקציבית במינימום של 20 מיליון שקל.
טלי פלוסקוב: אז עוד פעם אני אומרת:
טלי פלוסקוב: אם למשרד השיכון חסר 20 מיליון שקל, לא יתכן במדינה הזאת, שלנו, 20 מיליון שקל מגייסים דווקא מהאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: לא מקובל.
טלי פלוסקוב: זה לא יכול להיות.
טלי פלוסקוב: לא יכול להיות - -
<יעל אגמון: זה לא משהו שהיה בתקציב הנוכחי, אתם מדברים על הסדר ישן שכבר בתוקף שלוש שנים.
טלי פלוסקוב: נכון, נכון.
טלי פלוסקוב: אז אנחנו נשנה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נשנה ונעשה הסדר חדש.
סופה לנדבר: אנחנו מדברים שרטרואקטיבית תצטרכו להחזיר כסף.
טלי פלוסקוב: - - אנחנו נעשה הסדר חדש.
טלי פלוסקוב: עוד פעם, אני חוזרת ואומרת שלא יתכן שזה יהיה על חשבון האנשים האלה, 20 מיליון שקל שהיו חסרים למשרד השיכון.
טלי פלוסקוב: אדוני, ואם אנחנו נצטרך בחקיקה, לפי דעתי אנחנו צריכים ללכת כאן עד הסוף.
טלי פלוסקוב: אם צריך שינוי באמצעות החקיקה, זה הקול של חברי הכנסת לעומת השרים.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת האחרים, חבר הכנסת מוטי יוגב?
מרדכי יוגב: מכיוון שלא היינו יכולים להיות נוכחים פה, היינו בדיון הוועדה לזכויות הילד על תקיפות מיניות, דיון מאד טעון וכבד, אז באתי רק כדי להזדהות עם הדברים, ואני מסכים פה עם דברי האחרונות ואני אומר: נהיה כולנו יחד כדי להביא לידי כך שקשישים שחיים מקצבת זקנה ואין להם, זה באותה מידה כמו שאנחנו דואגים לעולים שבאים ללא שום יכולת לפרנס את עצמה מאתיופיה, דואגים לדיור, אז כך בוודאי אותם קשישים.
מרדכי יוגב: רק אתמול זכיתי.
מרדכי יוגב: הזמינו אותי ועשה לי את הערב שמח, לבית אבות בתל-השומר, להדליק שם את הנר השמיני.
מרדכי יוגב: אני אומר שיותר מאשר שימחתי – שמחתי.
מרדכי יוגב: אני חושב שזו חובתנו.
מרדכי יוגב: ואם נגענו בסיפור, פה , בוועדת העלייה והקליטה, אז נביא לכך או ששרים יעשו אותו, או לכך שנחוקק אותו, כפי שנאמר פה קודם.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת סבטלובה.
קסניה סבטלובה: אני מעדיפה להקשיב לאנשים, בשביל זה באתי.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמע מאברהם שרנופולסקי.
<אברהם שרנופולסקי: קודם כל, הייתי רוצה להגיד כמה מילים חמות על ההוסטלים.
<אברהם שרנופולסקי: הוסטל, כדיור ציבורי, מתאים לקשישים שחיים מתחת לקו העוני.
<אברהם שרנופולסקי: ההנהלה של ההוסטלים, הם עושים כל שביכולתם על מנת להקל את מצבם של האנשים האלה, הדיירים בהוסטלים.
<אברהם שרנופולסקי: עם כל זאת, התקציב של ההוסטל נמוך מאד ולא מאפשר לקבל לעבודה בעלי מקצוע שעושים שיפוצים בהוסטלים.
<אברהם שרנופולסקי: לכן, הבקשה הראשונה להגדיל את התקציב של ההוסטלים.
<אברהם שרנופולסקי: יש עוד כמה בעיות שכבר דיברנו עליהן.
<אברהם שרנופולסקי: לגבי שכר דירה – אנחנו קיבלנו המון תלונות מאנשים, ניצולי השואה, שהם נאלצים לשלם מההוצאות שלהם גם בחישוב של הרנטה ומה שהם מקבלים ממשרד האוצר.
<אברהם שרנופולסקי: זה לא מקרה אחד - -
אברהם נגוסה: אתה בטוח שהם מחשבים את זה?
אברהם נגוסה: את הרנטה מגרמניה?
אברהם נגוסה: אמרו לנו שלא.
<אברהם שרנופולסקי: - - קיבלנו המון תלונות - -
<אורה דואק: אז בא נעשה סדר.
<אורה דואק: חד-משמעית אנחנו קבענו שלא גובים רנטה.
<אורה דואק: יש כאן נציגה של חברת "עמיגור" שמנהלת 49 הוסטלים - -
סופה לנדבר: אנחנו נפנה לאנשים ונבקש...
אברהם נגוסה: יש לך עובדה?
אברהם נגוסה: אתה יכול להוכיח לנו?
<אורה דואק: - - אתה יכול לפנות אלי, כולם יכולים לפנות, הדלת פתוחה.
<אורה דואק: אני אתן לך את הפרטים שלי, אתה תפנה אלי ואני אבדוק.
<אורה דואק: אני מצב - - - זה כתוב בחוזים.
<אברהם שרנופולסקי: יכול להיות שהחברות - הם עושים מה שאתם לא יודעים.
<אורה דואק: אין דבר כזה, הם מונחים על ידינו, הם חותמים על חוזים אתנו, ובחוזה זה מה שכתוב.
סופה לנדבר: אנחנו נדבר ברדיו ונגיד לאנשים לפנות אלינו, ואנחנו נפנה במרוכז.
אברהם נגוסה: אברהם, אנחנו רוצים לקבל בכתב.
אברהם נגוסה: הוועדה רוצה לקבל בכתב את הממצאים של הבדיקות שאתם עושים.
אברהם נגוסה: הוא טוען שכן ואתם אומרים שלא, אז צריך לבדוק את העניין.
קסניה סבטלובה: זו לא פעם ראשונה שהטענה הזאת נשמעת, שמחשיבים את הרנטה.
קסניה סבטלובה: זה לא פעם ראשונה שאני שומעת את זה.
<אורה דואק: אתם יודעים גם שיש לנו רואה חשבון שמלווה את הפרויקט.
סופה לנדבר: מה שנחשב זה פנסיה שמקבלים ממדינות חבר העמים, וזה גם לא צריך להיחשב.
אברהם נגוסה: אולי זה ברור לך.
אברהם נגוסה: אם זה פנסיה שאתה מקבל אותה - -
<אברהם שרנופולסקי: לא, זה לא פנסיה.
<אברהם שרנופולסקי: מדובר על הרנטה.
אברהם נגוסה: - - זה נחשב.
אברהם נגוסה: אבל רנטה לא נחשב.
אברהם נגוסה: זה מה שהם אומרים.
אברהם נגוסה: מדובר על הרנטה.
אברהם נגוסה: אז אנחנו מבקשים להוכיח להם, ונקבל את הממצאים.
<אברהם שרנופולסקי: - - דבר שני – כבר אמרנו שאחרי מותו של אחד מבני הזוג במשפחה ההכנסות יורדות באופן משמעותי.
<אברהם שרנופולסקי: אז זה לא מוסרי לדרוש מבן אדם לשלם אותו סכום שהיה קודם.
<אברהם שרנופולסקי: כשאנחנו מדברים על שני חדרים או חדר אחד, אין בעצם הבדל, אולי במטר מרובע.
<אברהם שרנופולסקי: אני, אישית, גר בהוסטל, אני יודע כמה מטר מרובע יש בדירה בת שני חדרים ודירה בת חדר אחד.
<אברהם שרנופולסקי: כמעט אין הבדל.
<אברהם שרנופולסקי: לכן, זה לא מוסרי מה שהם עושים.
<אברהם שרנופולסקי: אני דורש החלטה לבטל את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: עכשיו, אני רוצה גם בענין זה לשאול אותך כי קודם אמרו - שאלתי את השאלה הזאת ואז אמרו: אנחנו נותנים להם בחירה.
אברהם נגוסה: אם הבן אדם רוצה להמשיך לשלם אותו סכום, אז הוא יכול להמשיך לגור באותה דירה אבל אם הוא רוצה לעבור לדירה יותר קטנה, אז גם התשלום יהיה יותר קטן.
אברהם נגוסה: האם הבחירה הזאת קיימת?
<אברהם שרנופולסקי: לא קיימת הבחירה הזאת.
סופה לנדבר: לא תמיד יש עודף דירות לבודדים.
<אברהם שרנופולסקי: אף אחד לא שואל.
<אורה דואק: אבל במקביל, אנחנו אמרנו שיש לנו זוגות ממתינים בחוץ שנים.
<אורה דואק: תשע ועשר שנים ממתינים להיכנס להוסטל.
<אורה דואק: אז איפה הצדק?
<אורה דואק: אנשים רוצים להיכנס להוסטל, זוג, ואנחנו מחזיקים דירת שניים - -
אברהם נגוסה: רגע, אורה.
אברהם נגוסה: לפני שאנחנו הולכים על הצדק, במעשי, את אומרת שאנחנו נותנים להם את הבחירה.
אברהם נגוסה: הוא אומר שאין בחירה.
אברהם נגוסה: איך הצגתם להם?
אברהם נגוסה: האם יש חומר בשפה שלהם, שהם מבינים - -
<אורה דואק: זה מוטמע בחוזים שלנו.
<אורה דואק: הכללים האלה שאני אומרת אותם, אני לא ממציאה שום דבר.
סופה לנדבר: נכון, את אומרת אמת.
<אורה דואק: - - הכל כתוב ומפורט מה קורה במצב שבן הזוג נפטר, ומה קורה עם שכר הדירה לזוג שרוצה להישאר בדירת זוג למרות פטירתו של אחד מבני הזוג.
<אורה דואק: הכל כתוב והדברים מוצגים להם.
<אורה דואק: אגב, החוזים שלנו גם מתורגמים לשפה הרוסית.
<אורה דואק: אנחנו משתדלים כמה שיותר לשקף את הדברים.
<אורה דואק: אנחנו לא מסתירים שום מידע, ושום דבר לא עושים במחשכים.
<אורה דואק: אנחנו פועלים בשקיפות מלאה.
<אברהם שרנופולסקי: המציאות היא אחרת.
<אברהם שרנופולסקי: יותר מזה, אפילו נתנו להם לבחור, אז צריך להיות בהוסטל דירה פנויה.
<אברהם שרנופולסקי: אבל אין דירות פנויות בהוסטל.
<אברהם שרנופולסקי: על מה מדובר?
<אורה דואק: עוד פעם, אם יש לך מקרים כאלה, בבקשה, אתה יכול להציג לי אותם, להעביר אלי, ואני מבטיחה לעשות בדיקה יסודית.
<אורה דואק: הכל ייבדק.
אברהם נגוסה: בסדר גמור, ואנחנו נשמח להתעדכן.
סופה לנדבר: תוך כמה זמן אתם מציעים להחליף את הדירה?
סופה לנדבר: כמה זמן אחרי שנפטר בן הזוג או בת הזוג?
<אורה דואק: אנחנו נותנים שהייה של איזה שהוא פרק זמן, חודש ימים להתאושש.
<אורה דואק: אנחנו נותנים זמן להתאושש.
<אורה דואק: יש לנו גם כללים לעניין הזה כי אנחנו רגישים לדברים האלה.
<אורה דואק: אני גם רוצה להגיד כמה מילים באופן כללי על בתי דיור "גיל הזהב" שלנו:
<אורה דואק: אני חייבת להגיד שהפרויקט הזה הוא פרויקט סוציאלי ממדרגה ראשונה, שעשה רק טוב.
<אורה דואק: אני חושבת שהקשישים שמתגוררים שם נהנים גם מתנאים שלא כל כך מצויים אצל קשישים בדיור בקהילה.
<אורה דואק: הם נהנים מעובדת סוציאלית, מאם בית.
<אורה דואק: הם מקבלים הגנות.
<אורה דואק: יש שם חוגים, יש פעילות רווחה.
<אורה דואק: אני חושבת שצריך גם להסתכל על חצי הכוס המלאה ובאמת, אני חושבת שזה פרויקט הדגל של הדיור הציבורי.
אברהם נגוסה: אבי, בבקשה.
<אבי רוזנטל: אני מנכ"ל מרכז הארגונים של ניצולי השואה, וזה אחד הארגונים שחברים אצלנו.
<אבי רוזנטל: אנחנו ארגון גג של 55 ארגונים.
<אבי רוזנטל: מה שאני רוצה להגיד זה יותר במאקרו – חברת הכנסת לנדבר קראה לנו לפני כמה חודשים על ענין אחר, שהמדינה, מצד אחד, אם זה משרד האוצר, משרד השיכון או משרד אחר, רוצים לעשות טוב למישהו, ואז מחברים את ההכנסות שלו, ואז מה שקורה, הם נופלים.
<אבי רוזנטל: מה שקרה, משרד האוצר הוסיף 200 שקל או 300 שקל לכאלה שקיבלו מגרמניה וזה עבר לאוצר, מיד הם עברו איזה שהוא רף, מיד זה ביטוח לאומי.
<אבי רוזנטל: היתה פה ישיבה סוערת עם ביטוח לאומי.
<אבי רוזנטל: מיד זה ביטוח בריאות.
<אבי רוזנטל: זאת אומרת, רוצים לעשות דברים טובים ודברים רעים.
<אבי רוזנטל: אני יודע שמאז שאני איזה שנתיים, שלוש בתפקיד הזה, מהתחלה, כשנפגשתי אתך ועם ברמן, עם ראשי הארגון, דבר עיקרי זה היה נושא הדיור הציבורי.
<אבי רוזנטל: פעם אחת זה היה שרצו לפנות אותם כי הקבלנים הפרטיים רצו לגרש אותם משם.
<אבי רוזנטל: פעם אחרת, זה הנושא של הכסף, ופעם אחרת זה הנושא של זה.
<אבי רוזנטל: זה לא עניין רק של ניצולי שואה.
<אבי רוזנטל: קודם כל, קשישים בכלל, ואז, בתוך זה, אם אתה גם קשיש וגם עולה חדש וגם ניצול שואה, אז אתה מקבל את כל הדברים מכל הכיוונים.
<אבי רוזנטל: מה שאני אומר, יכול להיות שלפעמים יש כספים ויש תקציבים רק בגלל שזה בין רשויות שונות ומשרדים שונים, אף אחד לא רואה את השני.
<אבי רוזנטל: יכול להיות שאם היו יושבים יחד, היו מסדירים חלק מהדברים.
אברהם נגוסה: נציגת משרד הקליטה, הממונה על הדיור הארצי, גברת אולגה דדון.
<אולגה דדון: אין לי הרבה מה להוסיף, מעבר לזה שדיברנו כבר.
<אולגה דדון: עולים חדשים שמקבים דירות בהוסטלים, כמובן שהם נמצאים תחת אותם נהלים של משרד השיכון, תחת אותם סכומים שקבע משרד האוצר.
<אולגה דדון: אנחנו בעד להחזיר ל-8%.
<אולגה דדון: אנחנו נשמח אם כולם ישלמו כמו שזה היה לפני ההעלאה.
<אולגה דדון: זאת המדיניות של משרד הקליטה - -
אברהם נגוסה: אתם מגדירים את הזכאות, נכון?
<אולגה דדון: אנחנו מגדירים אצלנו את הזכאות ומאכלסים את הזכאים במגוון - -
<דנה גורדון שושני: את יכולה לדבר למיקרופון כי לא שומעים אותך?
<אולגה דדון: - - אנחנו מגדירים אצלנו את הזכאות, קובעים את הזכאות ומאכלסים במגוון הפתרונות הקיימים שעומדים לרשותנו, ביניהם דיור מוגן שנמצא תחת משרד השיכון.
<אולגה דדון: במקבצים, כאמור, אנחנו לא העלינו, וחברת הכנסת לנדבר דיברה על זה.
<אולגה דדון: ההשתתפות העצמית של הדירה נשארה עד 8%.
<אולגה דדון: בהוסטלים, כמובן, הדיירים כפופים לנהלים של משרד הבינוי והשיכון.
<אולגה דדון: נשמח להחזיר את זה ל-8%.
אברהם נגוסה: יש מישהו שרוצה להתייחס ולא נתנו לו?
אברהם נגוסה: אני , אם כך, מסכם את הדיון: הוועדה, כמו שדיברנו קודם, גם חברי, חברי הכנסת, הוועדה תפנה לשר האוצר ולשר השיכון להגביל לאלתר את גובה שכר הדירה ל-8% מהכנסות הקשישים.
אברהם נגוסה: דהיינו, להחזיר לקדמותו שכן מדובר באוכלוסייה הכי חלשה, חלקה ניצולי השואה, כמו שנאמר.
אברהם נגוסה: וזה מה שאנחנו נעשה בשלב הראשון.
אברהם נגוסה: אני מקווה, כיוון שלא מדובר פה בהרבה כסף, אני מקווה שיהיה מענה גם מצד משרד האוצר וגם מצד משרד השיכון, ואז באמת הקשישים יקבלו מה שמגיע להם.
סופה לנדבר: אדוני, תרשום בבקשה כהחלטה לבקש משר האוצר להחזיר את הכסף לאלה שגבו מהם 10%.
סופה לנדבר: אני חושבת שהצדק החברתי והצדק האנושי צריך להיות כלפי אותם אנשים.
אברהם נגוסה: כן, אנחנו נדרוש גם להחזיר מיוני 2013, שגבו בניגוד למה שהיה הנוהל הקודם - אנחנו גם נדרוש שיחזירו להם.
אברהם נגוסה: תודה לכולם.
אברהם נגוסה: תודה שהשתתפתם.
אברהם נגוסה: נבקש לשמוע את חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, הנושא לא חדש בשבילה.
אברהם נגוסה: אני מבין שגם יש נציג ממשרד הכלכלה וכן נציג ממשרד הקליטה.
אירוס הומינר: תודה, כבוד היושב ראש, על האפשרות שנתתם לנו לסקור את הנושא של פעילות עסקית בקרב עולים ותושבים חוזרים.
אירוס הומינר: אני חייבת לומר, אפשר לדבר על זה בהרבה שמחה ובהרבה סיפוק על מה שנעשה בשנתיים האחרונות.
אירוס הומינר: נעשו שינויים מאוד דרמטיים בעקבות ההבנה והתובנה שהובלה על ידי הנהלת המשרד שנושא של יזמות עסקית, כפי שאמרת, הוא אחד הקטליזטורים החשובים ביותר לצמיחה במשק הישראלי.
אירוס הומינר: ברשותכם, אני אסקור את הפעילויות המרכזיות שנעשו, השינויים הגדולים שנעשו בשנתיים האחרונות, וגם אסקור בפניכם נתונים בחמש השנים האחרונות כדי לסבר את האוזן, ולהראות בעצם את הפעילות המאוד ענפה ומאוד משמעותית, מה גם שנושא של יזמות עסקית הפך להיות אחד הגורמים המשמעותיים ביותר בכל מה ששייך לעידוד עלייה.
אירוס הומינר: בעקבות זה שהמדינה השכילה והבינה במשמעות שיש להשקיע באותם יזמים עולים לשם הצמיחה.
אירוס הומינר: הנושא הזה הובן גם על ידי יהדות התפוצות ותושבים חוזרים שמעוניינים לחזור לישראל שהאלמנט הזה הוא מאוד משמעותי כדי לבצע קליטה טובה, מוצלחת גם מבחינת קליטה, וגם מבחינה כלכלית שלהם באופן אישי.
אירוס הומינר: השינויים הגדולים שבעצם ביצענו, ראשית, הוקמו 6 מרכזים עסקיים בכל רחבי הארץ, כאשר בהם יש כ-100 יועצים עסקיים דוברי חמש שפות – אם זה אנגלית, עברית, צרפתית, רוסית ויועצים דוברי השפה האמהרית שאני מניחה שזה יסוקר כאן, יש לנו הרבה נחת מהנושא הזה.
אירוס הומינר: בעצם, היועצים העסקיים מלווים את העולים ואת התושבים החוזרים לאורך כל התהליך מההבניה של הרעיון העסקי, בשלב הבא, הבניית מודל עסקי.
אירוס הומינר: אנחנו נותנים גם תכנית עסקית בעלות סמלית מאוד נמוכה.
אירוס הומינר: אנחנו מלווים בהיקף של כ-20 שעות כל עולה שפותח עסק את כל התהליך עד שהוא מצליח לעמוד על רגליו כ-20 שעות, מלווה על ידי רואה חשבון צמוד.
אירוס הומינר: יש סדנאות, קורסים, מועדונים עסקיים וכדומה.
אירוס הומינר: יש פעילות שהסל שלה מהווה כ-16.5 אלף שקל, וכל עולה מקבל בעצם ברגע שהוא מגלה איזשהו עניין בהקמת עסק בכל תחום.
אירוס הומינר: אני לא אפרוס בפניכם, אבל עשינו איזושהי בדיקה, אנחנו מדברים על משהו כמו 63 תחומים בכל ענף שאפשר לחשוב עליו.
אירוס הומינר: השרידות של העולים אם בחברה הישראלית ובכללותה, אנחנו מדברים על משהו בהיקף של חמש שנים, סליחה, 50% שרידות לאחר חמש שנים עם פתיחת העסק.
אירוס הומינר: אצל העולים מדובר על קרוב ל-75% שרידות, זה מספר מאוד יפה, 72% סכום שאנחנו מאוד גאים בו, ואין ספק שבזכות התמיכה המאוד משמעותית שהמדינה מסייעת אנחנו נהנים לראות את זה.
אירוס הומינר: בחמש השנים האחרונות בעצם נעזרו בשירותים האלה של המרכזים האלה, המעלות אנחנו קוראים להם כ-9,300 עולים ותושבים חוזרים.
אירוס הומינר: בנוסף, גם הוקמו שלושים מרכזים שמתמחים באוכלוסיות ייחודיות.
אירוס הומינר: מרכז אחד זה סטרט-אפ וכל מה ששייך להקמת סטרט-אפים בישראל בנושא של עולים ופתיחת סטרט-אפים זה סיפור מאוד מעניין ומאוד מצליח שעכשיו ממש מתחיל לעלות מפעם לפעם, אנחנו רואים את המספרים, פשוט תענוג להסתכל ולראות את זה.
אירוס הומינר: מרכז נוסף שהוקם לפני כעשר שנים זה מוקד לקליטת עולי איראן שדורשים טיפול ייחודי, לא ניכנס להיבטים, אבל שם זה נדרש, זו קהילה יזמית במהות שלה, היה צריך את התמיכה הנוספת, תמיכה רגולטורית כזו או אחרת.
אירוס הומינר: ומוקד נוסף שאנחנו מאוד גאים בו ומקווים שהוא ימשיך לתקופה ארוכה נוספת זה הנושא של מוקד יזמות עסקית לעולי אתיופיה.
אירוס הומינר: אני מציעה שאחר כך נשמע - יש הרבה גאווה לשמוע את הנתונים ואת המספרים, ואת הסיפורים.
אירוס הומינר: בנוסף, הוקם גם מרכז מידע עסקי שגם נמצאים כאן הגוף שבעצם זכה, אני מציעה שגם נשמע אותו אחר כך, שבעצם נותן את כל המידע, כל עולה שביצע עלייה, מקבל מידע באופן מלא על כל הפעילויות העסקיות בהן הוא מעוניין להקים עסק, או רוצה לדעת על נושא השוק הישראלי בתחומים שמעניינים אותו.
אירוס הומינר: בעצם, יש נגיעה כמעט בכל תחום אפשרי בנושא של היזמות העסקית.
אירוס הומינר: דבר נוסף, נושא של עידוד עלייה, הנושא יזמות העסקית הפך להיות אבן מאוד משמעותית בהחלטה לעלות לישראל ולפתוח עסק, או להעתיק את העסק מחו"ל לישראל.
אירוס הומינר: הקמנו שני מרכזים גדולים - אחד במזרח לכל הארצות דוברות רוסית, ולמערב שזה כל הארצות שדוברות אנגלית, צרפתית וספרדית, שבעצם מתחילים את כל התהליך עוד לפני שהוא מבצע את העלייה.
אירוס הומינר: מלווים ליווי מלא ליזמים ולבעלי עסקים שמעוניינים להעתיק את העסק שלהם, או לפתוח עסק בישראל.
אירוס הומינר: מתחילים תהליך בלי מחויבות מצדם, זה יכול לקחת גם לאורך חודשים ואפילו לפעמים שנים כל התהליך עד שהוא מגיע לארץ, מלווה אותו יועץ שמתמחה בתחום שהוא מעוניין, בשפה שהוא מעוניין לקבל את הייעוץ.
אירוס הומינר: עד היום אנחנו בחמש השנים האחרונות ציינו לכ- 2,500 יזמים מחו"ל שהם התחילו את התהליך לפני שהם עלו לישראל ופתחו עסקים בארץ.
אירוס הומינר: נושא של המיסוי, גם כאן עשינו שינוי מהותי מאוד גדול יחד עם אשות המסים, יש פטור למשך 10 שנים, לכל מי שיש לו רווחים מחו"ל אחרי שהוא ביצע עלייה לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים, וזה נחקק כאן.
אירוס הומינר: לחלוטין, ולצערי, עדיין ממשיכים לרצות לבטל את זה, וצריך להבין שבמידה והחקיקה הזאת תבוטל, יהיה משמעות דרמטית לא רק לבעלי הון גדולים, גם לאנשים שהרלבנטיות היא לפנסיה שלהם, לשכירות שיש להם, לא רק לגדולים.
אירוס הומינר: כל הזמן יש את התחושה שמדברים רק בגדולים, גם אם זה אנשים שיש בכיסם סכום כדי להמשיך להתקיים, ומעוניינים שהם יגיעו לארץ שלא ייפגעו בגלל ההיבט המיסויי, צריך לעשות הכול כדי לעודד אותם להגיע לכאן.
אירוס הומינר: צריך לזכור, גם מי שמשקיע בארץ, בסופו של דבר הוא מקדם את הצמיחה במדינת ישראל, יש בזה אלמנט – לצערי, לא תמיד רשות המסים מבינים את זה ורואים את המכפלות האלה, אבל צריך להבין כשאתה מצליח לעודד איש עסקים בעל הון שיגיע לארץ וישקיע בישראל, בסופו של דבר זה נכנס לתוך מערכת המיסוי הישראלית ולצמיחה של כולנו.
אירוס הומינר: דבר נוסף, אנחנו גם הקמנו - אני מאוד נהנית לספר את זה, סופה, כי זה היה הרבה בתמיכה שלך ובליווי שלך, הנושא של הקרנות - הוקמו שתי קרנות, אחת ממונפת ואחת קרן תקציבית.
אירוס הומינר: בעבר הקרן הזו היה בה מעט מאוד תקציב, וכל שנה היינו צריכים פה להילחם במסדרונות האוצר ובמסדרונות הכנסת.
אירוס הומינר: היום אנחנו מדברים על קרן קבועה של 50 מיליון שקל בשנה, בתנאים מאוד נוחים לעולים ולתושבים חוזרים, אפשר לקבל בהלוואה הזאת עד 250 אלף שקל בשני חלקים.
אירוס הומינר: כמו שאמרתי בתנאים מאוד נוחים, זאת קרן מאוד אהודה על ידי העולים.
אירוס הומינר: אנחנו מנסים לבצע מהלכים להרחיב את הקרן לעוד אוכלוסיות שאנחנו חושבים שיהיו מאוד רלבנטיות, כי הרבה פעמים מגיעות לקבל באמצעי מימון אחרים מלבד הממשלתיים, והן לא מצליחות לקבל.
אירוס הומינר: דרך אגב, גם במשרדי ממשלה אחרים מנסים לקבל והם לא מצליחים משיקולים כלכליים, זה לא בגלל סיבות - פשוט בגלל סיבות כלכליות נקיות, אז פשוט הם לא מקבלים, וזאת היא הדרך היחידה באמצעות משרד הקליטה.
אירוס הומינר: בנוסף, הקמנו גם קרן תקציבית, זה לאלה שלא הצליחו לקבל את הקרן הממונפת, הגובה שלה עד 70 אלף שקל בתנאים מאוד נוחים, גם היא אהובה על ידי העולים, ואנחנו מקווים מאוד בשנה הקרובה גם להרחיב אותה.
אירוס הומינר: באמצעות הקרן בשנתיים האחרונות ניתנו הלוואות בגובה של 30 לכ-1,200 איש.
אירוס הומינר: דבר נוסף, אנחנו גם מסייעים בנושא של מענקים.
אירוס הומינר: השנה אנחנו נתנו מענקים בגובה של 10,000 שקל לעולים בעלי עסקים באזור הדרום בעקבות מה שקרה בעקבות "מבצע צוק איתן", בעצם לקידום כל מה ששייך לנושא השיווקי, ולנושא התפעולי.
אירוס הומינר: יש לציין שגם עולים יוצאי אתיופיה נעזרו בזה ומספרים לנו על חשיבות המענק.
אירוס הומינר: אנחנו מעוניינים השנה, אולי שנה הבאה להרחיב את זה גם לאזור הצפון, בעקבות ההצלחה הגדולה שהייתה באזור הדרום, אנחנו מקווים גם להרחיב את זה לאזורים נוספים.
אירוס הומינר: כמו שהצגתי כאן, אנחנו מדברים על היקף של קרוב ל-10,000, בחמש השנים האחרונות ציינו, משרד העלייה והקליטה סייעה באופן אישי צמוד ומקצועי, וזה הסוד כאן, המקצועיות – זה כי עם יזמים אפשר אולי - אבל באיזשהו שלב ברגע שהם מבינים אין פה מקצועיות, וזה הסוד, אז בשלב מאוד מהר הם עוברים לנתיבים אחרים, כי בעולם העסקים אין יותר מדי זמן ומרחב נשימה, אתה צריך לקבל תשובה באופן מידי.
אירוס הומינר: כפי שאמרתי, אנחנו הפעלנו באמצעות מכרז שהוצאנו בשנתיים האחרונות, יצאנו למכרז גדול מאוד ליועצים עסקיים, כאשר אנחנו משלמים עבור שעת הייעוץ בצורה מאוד הגונה ויפה כדי לקבל בעצם את היועצים הטובים ביותר, אם זה בנושא המיסוי, אם זה בנושא השיווק, נושא התפעול, כמעט בכל התחומים האפשריים, כאשר חייבים לעמוד עם ותק מסוים, ועם נסיון מסוים, ועם יכולת ורבאלית, לתקשר עם אותם עולים, כי העולים יכולים לקבל את השרות אצלם בבית העסק, הם יכולים לקבל את השרות.
אירוס הומינר: המשרד קיבל החלטה להפוך את השרות לכמה שיותר נגיש, לכן, ניתן לקבל את זה או בבית העסק, או בלשכות של משרד הקליטה, או במרכזים שהקמנו, שישה מרכזים שבעצם יש להם תפרוסת בכל מדינת ישראל.
אירוס הומינר: אנחנו מדברים על 10,000 איש ב-5 השנים האחרונות, 4.5 שנים אחרונות שבעצם קיבלו שרות מאוד מקצועי, מאוד אמין ומאוד ייחודי, אני לא חושבת שקיים עוד אפשרות כזאת לקבל ייעוץ אישי בצורה כל כך מלווה, כל כך מקצועית ושהיא בעצם עם אפשרות לעד 10 שנים, לתושבים חוזרים עד לשנתיים, מדובר פה על שינוי, על מהפכה מאוד דרמטית שקרתה בשנתיים האחרונות, זו תקופה שאנחנו יכולים להתגאות וליהנות מההצלחה של בעלי העסקים, כי ההצלחה שלהם זה בעצם הצלחה שלנו.
גלי בן מיכאל: אני גלי בן מיכאל מהסוכנות לעסקים קטנים, לסוכנות לעסקים קטנים יש פריסת סניפים שנקראת "מעוף" בעבר היה מט"י.
גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותים לכל העסקים, לכל האוכלוסיות לכל היזמים.
גלי בן מיכאל: בעבר נתנו שירותים גם למגזר האתיופי.
גלי בן מיכאל: היום אנחנו לא שלא נותנים, אבל אם הם - - -
גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותי ייעוץ, שירותי הדרכות, יש לנו כל מיני סוגי פרויקטים למיניהם, למשל, בדרום, יש פרויקט של מסחר מקוון, בצפון גם כן אנחנו מתחילים עם מסחר מקוון, יש לנו 14 מרכזי עסקים, 7 קיימים ו-7 בתהליכים, זה לכל האוכלוסייה.
גלי בן מיכאל: אני מדברת על כל האוכלוסייה, חשוב גם שכולם יידעו.
גלי בן מיכאל: יש לנו כל מיני פרויקטים כפי שאמרתי.
גלי בן מיכאל: אנחנו מעורים בפיתוח אזורי, אנחנו נמצאים ב-40 סניפים בארץ.
גלי בן מיכאל: אנחנו מגיעים לכל אזור שצריך לתת בו שירות.
גלי בן מיכאל: אני לא רוצה להרחיב אם לא מעניין כאן את כולם.
גלי בן מיכאל: בגדול, אנחנו נותנים שירותים לכל העסקים והיזמים.
גלי בן מיכאל: יש לנו תכניות מיוחדות שיכולות להתאים לאוכלוסיות מיוחדות, אני אקרא לזה, זה לא רק לאוכלוסיית האתיופים, כמו בדרך לעסקים, זו איזושהי תכנית, זו חבילה ליזם, כמו מכינה לעסקים, יותר סדנאות, יותר דברים ופעילות לאו דווקא שיושבים אחד מול אחד בכיתה ללמוד את נושא היזמות.
גלי בן מיכאל: יש לנו תכנית של יוזמים עסק.
גלי בן מיכאל: מספר כלים ביחד, כולכם פה מכירים מהעבר.
גלי בן מיכאל: יש לנו כל מיני תכניות, יש לנו מרכזי עסקים עתידיים שאנחנו רוצים - אולי אלי מהג'וינט ירחיב לפתח לאוכלוסיות מיוחדות, סוג של חממות החממה העתידית.
אלי בנטאטה: זה בעצם איזשהו פלטפורמה שעוזרת לאנשים לא רק ללמוד את המקצוע, אלא גם ללמוד בזמן המקצוע להיות בעלי עסקים באותו מקצוע.
אלי בנטאטה: אי אפשר ללמוד מקצועות שאנחנו יודעים שרוב האנשים בסוף יהיו עצמאיים או בעלי עסקים מסוג כזה או אחר.
קריאה: כמה יש כאלה?
גלי בן מיכאל: אין לנו כרגע, אנחנו מתכוונים לעתיד, ייקח זמן.
גלי בן מיכאל: העקרונות של המעוף הם ביחידות, מה שנותנים במרכז הארץ נותנים בדרום הארץ להנגיש את הידע ואת המידע.
גלי בן מיכאל: מה שבמרכז הארץ מבחינתי חשוב שיגיע לכולם.
גלי בן מיכאל: יש לנו מאגר של 1,400 יועצים ומרצים.
גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותים בכל התחומים שהעסק צריך, כמובן גם יזם, כל פעם שאני אומרת עסק, הכוונה גם יזם.
גלי בן מיכאל: אמרתי שאנחנו פרוסים - - -
גלי בן מיכאל: באופן כללי, אירוס ואני בקשר מצוין, יודעת את כל - - - של משרד הקליטה, אני מעבירה, זה הסכם בין המשרדים של אוכלוסיית העולים שמועברת לטיפול.
גלי בן מיכאל: אם עולה סיים יקבל את השירותים במשרד הקליטה ואת כל חבילת השירותים שציינה אירוס והוא מתעקש לקבל את השירותים גם שלנו, לא רואה בעיה, לא מאמינה שמשרד הקליטה התנגד אחרי שהוא מיצה את כל הזכויות שלו.
גלי בן מיכאל: יש לנו החלטות ממשלה מסוימות לבדואים בצפון, לבדואים בדרום, דרוזים, כל מיני החלטות ממשלה, ושם אנחנו ממוקדים יותר.
גלי בן מיכאל: אני לא ממציאה כלים רק לבדואים בצפון, אני לא אוהבת להמציא כלים ספציפיים.
גלי בן מיכאל: לא.
הדר וינטר גולן: ממשרד הכלכלה, אגף האסטרטגיה ותכנון מדיניות אצל מיכל.
הדר וינטר גולן: היה לי חשוב להוסיף בנוסף למה שגלי אמרה שאני כרגע מרכזת את כל מה שנוגע להכוונת ממשלה של דרך חדשה.
הדר וינטר גולן: אנחנו גם מרכזים את כל הכלים באופן כללי במשרד עם ההתאמות הנדרשות, גם בתחום היזמות, אבל גם בתחום ההכשרות שזה תחום תומך ליזמות, הכשרות מקצועיות גם בשביל להיות מועסק, אבל גם בשביל להיות עצמאי לקבל כלים שונים ומגוונים, רובם, נכון, רוב הנושאים שלנו שקשורים ליזמות זה אצל גלי במעוף, וגם במסגרת החלטת הממשלה אנחנו מדברים על איך להנגיש ספציפית את הכלים במעוף, ואנחנו כרגע בדיונים מול משרד הקליטה בנושא הזה של איזה כלים יהיו שם, איזה אצלנו ואיך תהיה החלוקה ואיך יהיה הטיפול במי שהוא כבר לא עולה וכו' - זה גם כמובן לכל מה שקשור ליזמות.
יצחק אהרון: תודה רבה יושב ראש הוועדה ד"ר נגוסה, מכובדים יקרים, חברת הכנסת לנדבר, ראשית דבריי הייתי רוצה להגיד מספר דברים.
יצחק אהרון: הייתי רוצה לחזק ולתמוך במשפחה של יוצאי אתיופיה שאנחנו יודעים שהוא נמצא בשבי החמאס וגם תושב הבשורה הבדואית.
יצחק אהרון: אנחנו מחזקים את ידי המשפחה, ובאותה נקודה גם רוצים לתמוך ומאמינים שהממשלה עושה ככל הנדרש כדי להשיבם הביתה.
יצחק אהרון: מכובדים יקרים, לאחרונה, בחודשים האחרונים, נתקלנו במחאה של יוצאי אתיופיה.
יצחק אהרון: דווקא בימים אלו של בין המצרים, היינו רוצים גם קצת לדבר בנושא של יזמות עסקית על נקודות טובות שיש בקרב הקהילה, להראות קצת נקודות אור שאנחנו מאמינים שהם יכולים מנוע לכלכלה ישראלית, ובטח מנוע כלכלי ליוצאי אתיופיה ושיעור חברתי.
יצחק אהרון: ברשות
יצחק אהרון: כם אסקור במצגת קצרה מקצת הפעילות שאנחנו עושים, גם מקצת האתגרים.
יצחק אהרון: רשות הדיבור תהיה לכם, ואחר מכן לשאול שאלות.
יצחק אהרון: המוקד שלנו במט"י נתניה הוקם בשנת 1996 כמוקד מתמחה, למה הוא הוקם במט"י נתניה, נתניה הייתה ידועה כעיר קולטת של יוצאי אתיופיה, האוכלוסייה הברוכה שלה, אתם יודעים באופן טבעי כשבאים הרבה יוצאי אתיופיה לאותו עיר, יש גם בקשה ומענה גם בתחום של יזמות עסקית.