GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני מצפה ממשרדי הממשלה שישתפו איתנו פעולה בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו ביחד נקדם את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך בעניין פירוט התכניות.
אברהם נגוסה: על כל זה נקיים עוד דיון בקרוב.
אברהם נגוסה: אני מודה לכם, לכל אחד ואחד שהגיע.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לשר העלייה והקליטה, מר זאב אלקין, לחברי הוועדה, למשתתפים בישיבה ולצופי ערוץ הכנסת.
אברהם נגוסה: ישיבתנו מתקיימת הבוקר בצל המתיחות בארץ ובירושלים במיוחד.
אברהם נגוסה: אני מבקש לשלוח תנחומים למשפחות ההרוגים ואיחולי החלמה מהירה לפצועים.
אברהם נגוסה: אני מקווה שהצעדים עליהם הכריזה הממשלה ירגיעו את המצב ונחזור במהרה לשגרה.
אברהם נגוסה: כפי שנקבע נפתח בסקירת שר העלייה והקליטה זאב אלקין על פעילות המשרד ותקציבו.
אברהם נגוסה: אתם מוזמנים כמובן לאחר הסקירה לשאול שאלות, להעלות נושאים שחשוב שהשר יתייחס אליהם לפני שהוא עוזב לדיון אחר.
אברהם נגוסה: כל שאלה אני רוצה שתעלו אותה בצורה מסודרת ולהזדהות למען הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: נמצאים איתנו היום נציגי ארגוני עולים רבים, נציגי הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: אני מבקש, אדוני השר, שתתייחס גם בנוסף לפעילות משרדך לכמה נושאים מרכזיים שאני רוצה להעלות מראש.
אברהם נגוסה: אחד, נושא הדיור הציבורי לעולים קשישים, זה נושא מאוד כואב, ועד היום אין לו פתרון, בעיקר כשיש כ-27,000 קשישים או זכאי דיור ציבורי שממתינים לקבל פתרון.
אברהם נגוסה: אני גם מבקש שתתייחס לגבי מדיניות הסללה של עולי אתיופיה בעניין רכישת הדירה בשימוש מענקים שהמדינה נותנת.
אברהם נגוסה: כמו כן אני גם רוצה שתתייחס לעניין הפעילות של הרשויות המקומיות בתחום קליטת העולים בכלל וגם בעניין של מוקדי הקליטה.
אברהם נגוסה: מוקדי הקליטה, כידוע, זו פעילות משותפת בין משרדך לבין הרשויות המקומיות, היום עובדי מוקדי הקליטה, אמנם יש כיוון לקלוט אותם ברשויות המקומיות, אבל אני אשמח מאוד לשמוע מה עמדת משרדך ומה פעילות משרדך בנושא הזה.
אברהם נגוסה: משתתפים פה ארגונים וגם נציגי משרדים אחרים, אני בטוח שהם גם יתייחסו לאחר הסקירה.
אברהם נגוסה: גם בעניין של עולים חדשים היום, כידוע לי, כ-400 משפחות ואין פיקוח במרכזי הקליטה, וכ-801 יחידים שאין להם כרגע פתרון דיור והם תקועים שנים במרכזי קליטה.
אברהם נגוסה: מה המשרד שלך מתכוון לעשות כדי לפנות את העולים החדשים ממרכז הקליטה ולשלב אותם בדיור ציבורי.
אברהם נגוסה: מה התקציב, מה ההתייחסות של המשרד או המרכז בעניין זה בתקציב המדינה לשנת 2015-2016?
אברהם נגוסה: תודה רבה לך שבאמת למרות המצב עמדת בזה שלא לבטל או לדחות את הדיון והגעת אלינו היום.
אברהם נגוסה: זכות הדיבור שלך.
זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, נציגי מוסדות רבים וארגוני עולים.
זאב אלקין: אני קודם כל מודה לך - - -
<נעמי מורביה: וארגוני נכים.
<נעמי מורביה: יש עולים חדשים נכים.
זאב אלקין: כל ארגוני העולים, ביניהם גם ארגוני עולים לנכים.
זאב אלקין: אני מודה לך על ההזדמנות הזאת להציג בפני הוועדה את המדיניות הכללית שלנו והפעילות לשנים 15'-16'.
זאב אלקין: ב-15' זה בעיקר אחורה, 16' זה קדימה, כולל גם התייחסות למסגרת התקציב של התקציב הקרוב.
זאב אלקין: אני שמח מאוד לבוא לכאן לוועדה.
זאב אלקין: אמרתי את זה גם בדיונים הקודמים, זו ועדה שבה עשיתי את הצעדים הראשונים שלי בכנסת ואני מאוד מאוד מכיר ומעריך את פעילותה.
זאב אלקין: אני גם חושב שיש הזדמנות מצוינת לשיח במסגרת הזאת שהוועדה הזאת מספקת, גם בזמן ההופעה שלי כאן וגם בדיונים השוטפים שנציגי משרדים מופיעים כאן.
זאב אלקין: אנחנו תמיד מנסים להיות מאוד קשובים ומאוד מעוניינים בשיח הציבורי עם חברי הכנסת ועם נציגי ארגוני העולים השונים שמופיעים כאן בוועדה ומביעים את דעתם.
זאב אלקין: אני תמיד הערכתי את החשיבות של השיח הזה כשהייתי בצד השני של המתרס וגישתי לא השתנתה כשעברתי לכיסא השר.
זאב אלקין: אני גם ארחיב על זה כשאני אדבר על תפיסת הפעילות שלי.
זאב אלקין: אני גם רוצה בפתיח של דבריי להגיד שיש לי כאן הזדמנות נדירה, במסגרת של חברי כנסת שיושבים כאן, יושבים כאן לימיני שרת הקליטה לשעבר, שהחלפתי אותה בתפקיד לאחר שש שנים של פעילות מוצלחת, ומשמאלי, אחרי ממלא מקום מנכ"ל, יושב המנכ"ל לשעבר, עודד.
זאב אלקין: אני חושב שדווקא בפתח דבריי אני רוצה קודם כל להודות להם, כי המשרד שמצאתי אותו, גם מבחינת כוח העובדים שיש בו, גם מבחינת תכניות העבודה, גם מבחינה תקציבית, מכל בחינה שהיא, מצאתי משרד מאורגן להפליא.
זאב אלקין: יש לנו מסורת ישראלית שתמיד כשנכנס שר חדש, דבר ראשון שהוא אומר, 'קודמי עשה פה כל מיני טעויות ואני בא לתקן ולשנות', ואני לא רוצה להתפתות לפוזיציה הנוחה הזאת, אני מצאתי משרד במצב מעולה ומגיע על זה יישר כוח לשני האנשים האלה, כמו גם לעובדים המסורים של המשרד שהסגל הבכיר שלהם נמצא כאן איתנו היום.
זאב אלקין: אני חושב שאני רואה את תפקידי גם להמשיך ולשמר את מה שהם בנו, וכמובן המציאות משתנה אז תמיד יש גם אתגרים חדשים, אבל אני בהחלט רואה את עצמי כממשיך ובא כמדיניות של המשכיות ולא כמדיניות של קודם להרוס ואחר כך נראה מה נבנה מזה מחדש.
זאב אלקין: אני בכלל לא מאמין בגישה הזאת.
זאב אלקין: לכן רציתי דווקא פה לנצל את ההזדמנות הזאת בפני נציגי הארגונים הרבים ולהדגיש את הנקודה, עד כמה אנחנו חייבים פה, גם לשרה וגם למנכ"ל, על המצב של משרד הקליטה.
זאב אלקין: אני, ברשותך, אעבור לסקירה של נקודות עיקריות מול מה אנחנו מתמודדים ומה האתגרים ומה הנקודות המרכזיות בתחום התקציבי ובשאר התחומים.
זאב אלקין: אני אתייחס במהלך דבריי, אני חושב, שלכל השאלות שאתה העלית, ולגבי שתי שאלות שביקשתם הרחבה, גם מדיניות הסללה וגם מוקדי הקליטה, לאחר שנסיים את השיח הכולל עם השאלות, אתה כבר תנהל את הזמן, גורמי המקצוע של המשרד ייתנו אחר כך השלמות, אני אציג את המדיניות באופן כללי.
זאב אלקין: השקף הראשון הזה למעשה בא להציג כאן לכולנו עם מה אנחנו צריכים להתמודד במסגרת של השנים האלה ב-15'-16'.
זאב אלקין: לא רואים כל כך בהיר את המספרים, אבל רואים את גובה העמודות וזה כבר כשלעצמו מעביר את המסר.
זאב אלקין: אנחנו נמצאים במצב שבשנת 2014 עלו לישראל כמעט 27,500 עולים, קצת פחות, והשנה הצפי עומד על כ-30,000 לפי הערכה משולבת של הסוכנות היהודית ושלנו.
זאב אלקין: אני לא יודע להגיד לכם איך ישפיעו האירועים של השבועות האחרונים על העלייה, ברור לכם שיכולה להיות השפעה, לכן אני לא יודע.
זאב אלקין: אם היינו מדברים לפני חודש הייתי אומר לכם שגם נעבור את ה-30,000, אפילו נתקרב ל-35,000, זאת הייתה ההערכה שלנו.
זאב אלקין: אני פחות מוכן להתחייב על זה, כי תמיד יש השלכות לאירועים ביטחוניים על החלטות של עלייה, אם לא בטווח של שבוע-שבועיים, בוודאי בטווח של כמה חודשים.
זאב אלקין: יחד עם זה כדאי לראות שבינתיים בקצב של השנה, אתם רואים את שתי העמודות הירוקות, אנחנו רואים שכבר עלו השנה לישראל כמעט 24,000 עולים, כאשר בתקופה המקבילה אשתקד, בשנה שעברה, דובר רק על 20,600.
זאב אלקין: אז אתם רואים שאנחנו בגידול של 16% לעומת שנה שעברה, לפחות כל מה שהיה עד עכשיו, לכן הצפי הוא בהחלט שלכאורה אם זה ימשיך בקצב כזה גם נעבור את ה-30,000.
זאב אלקין: את ההשפעה של האירועים הביטחוניים עוד קשה לשפוט, יש כל מיני הערכות, גם ההערכות הקיימות היום עדיין מדברות על 31,000-32,000, אני העדפתי כאן להציג ההערכה שמרנית יותר וזהירה יותר לאור האירועים.
זאב אלקין: בכל מקרה, לא משנה מה יהיה המספר המדויק, ברור מה המציאות.
זאב אלקין: אם תסתכלו על המספרים ב-2012-2013, אנחנו דיברנו, אגב במשך שנים, זה היה המצב רצוף, על בין 19,000 ל-20,000 עולים בשנה.
זאב אלקין: יש לנו כאן קפיצה, ב-2014 זה כבר 27,500 וב-2015, כמו שאמרתי, 30,000 אולי גם מעבר לזה.
זאב אלקין: המספרים הכי גדולים מזה עשור.
זאב אלקין: זו כמובן בשורה טובה מאוד למדינת ישראל, שגל העלייה חוזר,  אני תיכף אנתח מאיפה ומה אפשר לעשות כדי עוד יותר להגביר את העלייה בצורה משמעותית.
זאב אלקין: אני מאוד מברך על השינוי הזה שסופה יזמה, שממשרד לקליטת עלייה הפכנו למשרד העלייה והקליטה ולכן גם האחריות על תחום העלייה היא אחריות שלנו והמעורבות הממשלתית מול המוסדות הלאומיים וגם מול ארגונים מעודדי עלייה הולכת וגוברת בתחום הזה.
זאב אלקין: לפני שמדברים על השאלה איך מגבירים את זרם העלייה צריך להבין עם מה משרד הקליטה צריך להתמודד, המשמעות של זה שתוך פרק זמן של כשנתיים העלייה גדלה ב-50%.
זאב אלקין: תארו לעצמכם אם היה בא משרד החינוך והיה אומר 'הלקוחות שלי גדלו ב-50% תוך שנתיים', איזה אירוע דרמטי זה היה מייצר במערכת החינוך הישראלית מבחינת צורך בהיערכות, מכיתות ומורים ותקציבים וכל מה שתרצו.
זאב אלקין: כנ"ל כל גוף אחר, אין משרד ממשלתי שמתמודד עם גידול בקצב כזה, זה הגידול שמולו מתמודד משרד הקליטה בשנים האלה.
זאב אלקין: היקף העבודה שלו, בוודאי כשאנחנו מדברים על העולים הטריים של שנה ראשונה, גדל בפרק זמן מהיר מאוד ב-50% וזה אתגר מאוד מאוד משמעותי בכל המובנים של המילה, מבחינת ההיערכות של המשרד, מבחינה ארגונית, מבחינת היערכות תקציבית, מבחינת פעילות דינמית מול המצב החדש ואני מציע לכולנו לשים לזה לב.
זאב אלקין: זה עובר ככה בשקט, את התקשורת הישראלית זה לא מעניין.
זאב אלקין: גם כשיש ימים לא רגועים כמו היום וגם כשיש ימים רגועים הנושא הזה לא מי יודע מה מעניין והציבור לא מודע לכך שיש כאן, בוודאי כשמסתכלים אחורה בעשור האחרון, דרמה ויש כאן שינוי מגמה מאוד משמעותי שיש בצדו גם סיכוי אבל גם אתגר לא פשוט והראשון שפוגש את האתגר זה כמובן משרד הקליטה, זה תפקידו.
זאב אלקין: אני לא מתלונן על זה, להיפך, אני גאה בזה שאנחנו אלה שצריכים להתמודד עם האתגר הזה.
זאב אלקין: זו המשמעות של השקף הזה.
זאב אלקין: אני עובר לשקף השני, הגידול המשמעותי הזה הוא לא כוללני, הוא לא מתחלק באופן שוויוני על כל מדינות המוצא, אלא כמו שאתם רואים הוא מתמקד בעיקר בשלוש מדינות, שלכל אחת מהן דינמיקה שונה על פני השנתיים האלה, זה צרפת, אוקראינה ורוסיה.
זאב אלקין: אתם רואים היטב את המספרים.
זאב אלקין: בצרפת ב-2013 היה לנו פחות מ-3,500 עולים, אנחנו מגיעים למצב שב-2015 כבר הגיעו 6,000 והצפי הוא סביב 7,500, אתם רואים גידול של כמעט 120% תוך פרק זמן של שנתיים.
זאב אלקין: אוקראינה, מ-2,000 בשנה השנה יש לנו כבר 5,200, כמעט 5,250, והצפי הוא סביב 7,000.
זאב אלקין: בשנה שעברה היו כמעט 6,000 עולים מאוקראינה, גידול של 250%, גידול מאוד מאוד דרמטי.
זאב אלקין: כולנו מבינים מה הסיבות לכך.
זאב אלקין: ותופעה מאוד מעניינת של השנה הזאת, תופעה חדשה, שמתפתחת זו העלייה מרוסיה.
זאב אלקין: ב-2014 כמעט שלא היה גידול, ב-2015 אנחנו פחות או יותר כבר בנקודת הזמן הזאת הגענו למספרי עלייה כפי שהיו ב-2014 כולה והצפי שיהיה גידול די משמעותי בעלייה השנה.
זאב אלקין: מרגישים את זה גם במתן האשרות.
זאב אלקין: בכובע האחר שלי אני מופקד גם על הפעילות של נתיב, גם על זה פעם נקיים דיון כאן בוועדה ואם מתן אשרות נותן איזה שהיא תחזית לגידול בעלייה, יש גידול משמעותי מאוד, אפילו מעבר ל-50%, זה מצוין כאן, במספר האשרות שניתנו ברוסיה בשנה האחרונה.
זאב אלקין: לכן יש כאן עוד ארץ יעד אחת שהעלייה משם גדלה ולמעשה שלוש המדינות האלה, צרפת, אוקראינה ורוסיה, הן התורמות העיקריות לקפיצה המשמעותית הזאת לעלייה מ-20,000 ל-30,000 עולים בשנה.
זאב אלקין: שמתי כאן במקביל את המדינה הרביעית בסדר גודל של העולים, ארצות הברית, שכאן דווקא יש ירידה כנראה, לפחות מבחינת הצפי שלנו במהלך השנה.
זאב אלקין: ירידה של 10%, אבל כדאי לשים את זה.
זאב אלקין: אנחנו תמיד נוטים לשים רק את המספרים הנוספים, כדאי לראות את כל התמונה בכללותה.
זאב אלקין: אז אמנם זה לא שינוי דרמטי כלפי מטה, אבל עדיין בוודאי שזה לא גדל ואפילו קצת יורד במהלך השנה.
זאב אלקין: מיקדתי את הדיון בשלוש המדינות האלה, תיכף נדבר על אתגרי המשרד ואיך שאנחנו רואים אותם, אבל אני כבר כאן רוצה לציין שבתפיסתי לתהליך של העלייה יש מספר גורמים שמשפיעים עליו.
זאב אלקין: תמיד יש קבוצה מסוימת שעולה מסיבות אידיאולוגיות, היא קיימת, אבל לצערי היא לא גדולה, לאורך כל ההיסטוריה של ההתיישבות הציונית במדינת ישראל ואחר כך של מדינת ישראל החלק האידיאולוגי לא היה רוב של מספרי העולים.
זאב אלקין: רוב העלייה, המספרים המסיביים, מגיע משני תהליכים, קודם זו החלטה לעזוב את המקום שרוצים לעזוב, מסיבות שונות, ולאחר מכן מגיעה השאלה לאן לעזוב.
זאב אלקין: כי היום אנחנו חיים בעולם תחרותי, מדינת ישראל היא לא אופציה יחידה בפני עולים פוטנציאליים, אנחנו כמעט ולא יכולים להשפיע, בתפיסתי, על ההחלטה לעזוב, חוץ מאותו זרם של עלייה אידיאולוגי שרובו מושפע מתהליכים גדולים מאיתנו, ממצב ביטחוני, ממצב האנטישמיות, ממצב כלכלי במדינות המוצא, אבל אנחנו חייבים להיות שם ברגע שיש ציבורים גדולים שמתחילים להתלבט על עזיבה כדי שהאופציה הישראלית, עלייה לישראל, היא תהיה מספיק אטרקטיבית והיא תיקח חלק גדול מהאנשים שמחליטים לזוז.
זאב אלקין: זה האתגר המשמעותי, לדעתי, שעומד בפני מדינת ישראל.
זאב אלקין: בדרך כלל מדובר על מעין חלון הזדמנות כזה, שכל פעם בא והולך, ואם אתה לא פועל מהר אז אתה מפספס אותו ואנשים זזים אבל הם זזים לכיוון האחר.
זאב אלקין: אני רוצה להזכיר לכולנו חלון הזדמנויות אחד כזה, הגדול מכולם בשנים האחרונות, שאני בעצמי כמו חלק מהיושבים בחדר הזה, תוצר של פעילות בחלון ההזדמנויות הזה וזה שנת 1989.
זאב אלקין: ב-89' הייתה אווירה של החלטה של הרבה מאוד יהודי ברית המועצות לעזוב, אבל בכלל לא היה ברור מאליו שישראל תהיה היעד המועדף, או אפילו אחד מהמועדפים.
זאב אלקין: ממשלת ישראל פעלה בהרבה מאוד מישורים אז, לא ניכנס לזה כרגע, זה לא הנושא שלנו, אבל בסופו של דבר קרו כאן שני דברים, מצד אחד פעולה חכמה ויעילה של הממשלה ומצד שני הצלחה לייצר מעין כדור שלג, וזה מושג שאני רוצה להתעכב בו, לתפיסתי, שהפך את ישראל לאופציה מועדפת והביא לכאן יותר ממיליון עולים ב-25 השנים האחרונות.
זאב אלקין: אני רואה את האתגר שעומד בפנינו קודם כל לנצל את ההזדמנות הזאת שקיימת בשלוש המדינות שציינתי.
זאב אלקין: אני יכול לנתח פה בהרחבה, אם ישאלו אני אתייחס לזה, מה הסיבות לכך, אבל כרגע זה לא רלוונטי, ברור שיש מצב של עזיבה, הנתונים שאנחנו רואים של גידול בעלייה מדברים בעד עצמם, אבל המצב של הגירת של היהודים משם יהיה בהתאם, משלוש המדינות האלה יש הגירה ואנחנו גם היום לא היעד היחידי, יש היום יעדים מתחרים, כולל לפעמים מפתיעים.
זאב אלקין: אנחנו מזמן התרגלנו, כשאנחנו מדברים על יהודי רוסיה ואוקראינה, לדבר למשל על גרמניה וארצות הברית כיעד, היום יש עוד יעדים מתחרים, יש עשרות אלפי משפחות יהודיות דוברות רוסית בלונדון, בדרך כלל  ממעמד ביניים ומעלה.
זאב אלקין: יעד עוד יותר מפתיע, יש היום עשרות אלפי משפחות יהודיות דוברות רוסית באנדלוסיה, בדרום ספרד, שזה בכלל משהו שעבר ככה מתחת לרדאר וממקום הבילוי בקיץ הופך לאט לאט למקום להתיישבות אלטרנטיבית.
זאב אלקין: מול היעדים האלה, כמו גם היעדים המסורתיים, אנחנו מתמודדים.
זאב אלקין: ליהודי צרפת יש את קנדה.
זאב אלקין: בניגוד למה שמקובל לחשוב אחד מהיעדים המועדפים זה דווקא לא האזורים דוברי הצרפתית של קנדה אלא האזורים דוברי האנגלית, כי לאזורים דוברי הצרפתית יש גם הגירה ערבית מצרפת, לכן הרבה פעמים יהודי צרפת מעדיפים לזוז דווקא לקנדה ולנצל את הידע של הצרפתית, אבל לאזורים דוברי האנגלית.
זאב אלקין: יש עוד יעדים נוספים ולכן יש פה, מול שלוש המדינות האלה, הזדמנות נדירה ואתגר גדול שאנחנו צריכים להיכנס לשם ושתי נקודות, אחת זה קליטה מוצלחת עד כמה שאפשר פה.
זאב אלקין: היום אנחנו חיים בעולם שהמידע עובר מהר מאוד ואנחנו היום חיים בפייסבוק יותר מאשר חיים בבית, לפעמים אדם בקצה השני של העולם לומד משהו עליך לפני שאשתך לומדת את זה, כי שמת פוסט בפייסבוק והוא רואה את זה און ליין תוך כדי תנועה.
זאב אלקין: לכן כל קשיי הקליטה שיש מיד משוגרים לצד השני ומשפיעים במיידי.
זאב אלקין: בתקופה שאני הייתי זה לקח חודש, כי זה היה הזמן של המכתב.
זאב אלקין: היום זה קורה תוך שניות.
זאב אלקין: לכן כל כישלון שלנו בתחום הקליטה וכל מי שכועס על מדינת ישראל, על משרד הקליטה, על גורם ישראלי אחר, הוא מיד משוגר לכל חבריו, קרוביו, מכריו וכו', וכמובן פעילות נכונה בתחום של עידוד עלייה שלזה אני אתייחס.
זאב אלקין: אלה הן שתי הרגליים לפעילות המרוכזת מול שלוש המדינות האלה.
זאב אלקין: אני אגיד ואומר את מה שאתם יודעים, עברה בתקופת הבחירות, למרות תקופת הבחירות בתחילת 2015, החלטת ממשלה מיוחדת על צרפת ואוקראינה, שמתוקף החלטת הממשלה הזאת המשרד גם קיבל משאבים שאפשרו לנו להרחיב את הפעילות.
זאב אלקין: אנחנו עוד נדבר על הפן המשאבי.
זאב אלקין: אין לי ספק שבמיקוד הזה שהממשלה עשתה על צרפת ואוקראינה, בעקבות השינוי של 2015, נכנסת גם רוסיה ולכן אם יהיה המשך לאותה החלטת ממשלה רוסיה חייבת להיכנס פנימה, לפחות אנחנו מבחינתנו כפעילות המשרד מתייחסים לכל שלוש המדינות האלה כהזדמנויות לסיכוי ולחלון הזדמנות לייצר כדורי שלג.
זאב אלקין: קצת נתונים על הפרופיל של העלייה, למרות שאני מיד אקדים ואומר שאין פה שינויים דרמטיים, זאת אומרת שהשווינו את זה לפרופיל של העלייה ב-25 השנים האחרונות באופן כללי וזה בערך אותה חלוקה באחוזים.
זאב אלקין: אתם רואים את החלוקה לפי הגיל, לפעמים ניתן לשמוע קולות שסך הכול מי כבר עולה, שעולים רק קשישים שרוצים לקבל פנסיה פה במדינת ישראל, זה לא נכון.
זאב אלקין: אתם רואים שהחלוקה היא טבעית ביותר בין כל קבוצות האוכלוסייה בכל הגילאים.
זאב אלקין: יש גם קשישים, יש להם בעיות, אתה ציינת, אני אתייחס גם בהמשך, שצריך לטפל בהם, אבל הטענה שהעלייה לישראל זה רק עלייה של קשישים היא טענה לא נכונה לחלוטין, אתם רואים את החלוקה לקבוצות הגיל.
זאב אלקין: וכמובן הקבוצה הכי גדולה זה אנשים בגיל העבודה, מ-20 עד 65, אתם רואים שזה החלק האדיר מקבוצת העולים.
זאב אלקין: החלוקה למשלוחי יד והמקצועות העיקריים של העולים.
זאב אלקין: גם כאן הסדר לפחות תואם את מה שהיה בכל ה-25 השנים האחרונות.
זאב אלקין: יש קצת שינויי משקל, למשל המשקל של המהנדסים פחות ממה שהיה אם שמים את זה בהשוואה ל-25 השנים האחרונות.
זאב אלקין: יכול להיות שזה עוד פעם ישתנה מחדש, עם ההגדלה של האחוז של העולים מאוקראינה, אבל עדיין זה קצת ירד.
זאב אלקין: גם המשקל של המורים ירד, כולל תופעות מאוד מעניינות.
זאב אלקין: אני חולק איתכם בתופעה שאותי בהתחלה אתגרה ואני עדיין מחפש לזה פתרונות.
זאב אלקין: אנחנו החלטנו במשרד החינוך לפתוח בכמה תכניות לגיוס מורים, תכניות מכוונות, במיוחד במקצועות שחסרים במשרד החינוך כמו מתמטיקה, שבזכות המורים העולים ב-25 השנים האחרונות למעשה ניתן פתרון למחסור העצום שיש בתחום הזה במערכת החינוך הישראלית ובאתי לשר החינוך ואמרתי 'אין בעיה'.
זאב אלקין: הרי יהודים מורים למתמטיקה למצוא היום באותן מדינות העלייה המשמעותית, אין בעיה למצוא ויצאנו לדרך לחפש ומתברר שזה לא פשוט מכל מיני סיבות.
זאב אלקין: אחר כך ניתחתי את זה פנימה, אני חושב שיש כמה הסברים, אבל יש קצת שינוי בפרופיל של העלייה, כולל אפילו מאותם מקומות של עלייה באופן רצוף במשך 25 שנה במספרים גדולים כמו רוסיה ואוקראינה.
זאב אלקין: אבל בגדול זה הסדר וזה החלוקה, ממדענים, אמנים וספורטאים, רופאים, מורים, מהנדסים וסטודנטים והקבוצה הכי גדולה של סל כזה של מקצועות חופשיים.
זאב אלקין: אני רוצה ברשותכם, אחרי שתיארתי איפה אנחנו נמצאים מבחינת העלייה לעבור לאתגרים המרכזיים שהמשרד רואה לעצמו בתקופה הזאת, בשנים 15'-16'.
זאב אלקין: לפני שאני אכנס לכל משבצת פה אני אגיד משהו כללי על היעד שמולו התמודדנו בשנת 15', שהוא היה יעד לא טריוויאלי, וזה כמובן שנת בחירות.
זאב אלקין: אבל זה לא רק שנת בחירות, זו שנה שבה התקציב נדחה לתאריך חסר תקדים.
זאב אלקין: התקציב עדיין לא אושר, הוא יאושר עד 19 בנובמבר, המשמעות של זה שמשרד הקליטה, כמו כל משרד ממשלתי, נאלץ לעבוד במציאות של אין תקציב, חוסר ודאות תקציבית.
זאב אלקין: היא קצת התבהרה היום אחרי אישור התקציב בממשלה, אבל עדיין הוא לא אושר בכנסת ותמיד תהליך האישור בכנסת יכול להביא לפלאט כזה או אחר, כתוצאה מהשינויים בחוק ההסדרים או בתקציב, ומה שחשוב לא פחות, כמובן תהליך בירוקרטי קשה מאוד לעשות תכניות חדשות או תכניות שלא מבוססות על בסיס התקציב.
זאב אלקין: אתה שאלת על רשויות מקומיות, זה אחד מהכשלים שפגשתי אותם מהרגע הראשון שנכנסתי למשרד, כי פעילות של המשרד מול רשויות מקומיות, רובה התבססה על תקציב תוספתי, תקציב שמשרד הקליטה ידע להביא במהלך השנה בפעילות אינטנסיבית של השרה משנה לשנה, אני מאוד משבח אותה על כך, כי תקציב הבסיס לפעילות מול הרשויות היה זניח, אם זה כל מה שהיה אז למעשה השלטון המקומי היה מאבד את הכלים שלו לעבודה מול העולים וכל פעם הצליחו, בדרך כזו או בדרך אחרת, לחץ פוליטי, סיכומים מול האוצר, להביא לזה תקציבים, גם באופן כללי וגם לכמה תכניות ספציפיות.
זאב אלקין: אבל מה קורה בשנה שאין תקציב?
זאב אלקין: כל הדברים האלה כמעט אוטומטית נעצרים, כי לפי הכללים של הפעלת תקציב המדינה בשנה בלי תקציב מה שלא בבסיס תקציב בכלל לא פועל, מה שבבסיס תקציב זה גם סאגה, צריך אישורים וועדות חריגים וזה לוקח המון זמן ועד שמשחררים לך תקציב, גם אז הפעילות נפגעת, אבל מה שלא היה בבסיס תקציב אתה בכלל לא יכול להרים, אסור לך אפילו לבקש וזה דווקא בחלק מתכניות מאוד חשובות של המשרד.
זאב אלקין: זה היה הקושי שמולו המשרד נאלץ להתמודד במהלך כל שנת 15' ונאלצתי לפנות לראשי רשויות רבים, או יותר נכון הם פנו אליי וביקשו כסף, אמרו 'אחרת אנחנו עוצרים פעילות או אפילו מפטרים אנשים', והתשובה היחידה שהייתה לי, 'כסף אין לי בשבילכם עדיין, אבל אל תפטרו, יהיה בסדר, אנחנו נפעל ובסוף הכסף יגיע במהלך סוף השנה', שזה כמובן מצב מאוד מאוד בעייתי וזה אחד מהאתגרים שלי לטיפול בתקציב ותיכף נעבור לזה.
זאב אלקין: זה איזה שהוא אתגר ניהולי, אבל לא שמתי אותו כאן, כי זה לא אתגר של תוכן, אבל צריך להבין.
זאב אלקין: לכן אני מראש גם מתנצל מכל הפעילות ומכל הארגונים, גם רשויות וגם ארגונים רבים שעובדים מולנו, שנפגעו כתוצאה מהעניין הזה, יש כאן בעיה.
זאב אלקין: למזלנו דווקא משרד הקליטה היה ערוך לזה אולי יותר טוב מהרבה משרדים, כי בהרבה מאוד תחומים המשרד דאג לעשות חוזים קדימה כמעט שנה באותם מקומות שזה הסכמים משותפים עם ארגונים שונים ולכן הפעילות הזאת יכלה לפעול ולעבור את השנה הזאת, אבל עדיין כמובן זה מצב מאוד לא סימפטי ורשויות מקומיות סבלו מזה מאוד כי מולם פעילות במתכונת של תמיכות וידינו היו כבולות עד לאחרונה.
זאב אלקין: אגב, אני אציין בסוגריים שמיד כשראינו שזה המצב אני פניתי במיוחד לשר האוצר ולאנשי משרד האוצר וביקשתי מהם החלטות חריגות שלא תואמות פעילות רגילה בשנה בלי תקציב ויכולת להפעיל דברים, כשלמשל תמיכות לא מפעילים בדרך כלל כשיש שנה בלי תקציב עד לאישור התקציב, וקיבלנו, ואני רוצה  להודות לזה גם לשר האוצר וגם לחשבת הכללית, היו קצת כיפופי ידיים, אבל בסופו של דבר קיבלנו את היכולת הזאת במחצית השנייה של השנה, לשחרר את החבל ולהתחיל לתת תשובות ומענה.
זאב אלקין: לגבי האתגרים המרכזיים בצד של תוכן שעומדים בפנינו.
זאב אלקין: שמתי כאן חמישה ויש עוד אחד, שזה יותר אתגר כשר קליטה פחות כמשרד הקליטה.
זאב אלקין: הראשון זה עידוד העלייה.
זאב אלקין: כבר אמרתי בפתח דבריי שאני רואה חלון הזדמנויות נדיר במצב שלנו היום, אסור לפספס אותו, ולכן חשוב מאוד להתמקד באותן מדינות שכרגע אתה רואה בהן פוטנציאל משמעותי לעלייה.
זאב אלקין: ציינתי את שלוש המדינות האלה והרצון שלנו לייצר את כדור השלג הזה שיתגלגל.
זאב אלקין: אנחנו בונים כל מיני כלים לשיתוף הפעולה הזה.
זאב אלקין: אחד זה מודל שעובד כבר כמה שנים טובות וזה שיתוף פעולה עם ארגונים מעודדי עלייה, שמקבלים תמיכה מהמשרד בסופו של דבר לפי התוצאה של העולים שהם הביאו.
זאב אלקין: הראשון שפתח את הדלת הזאת לשיתוף פעולה עם ממשלת ישראל היה 'נפש בנפש', אבל בעקבותיו באו עוד ארגונים נוספים.
זאב אלקין: היום הוא כבר לא היחיד בשדה הזה וזה בהחלט תחום מבורך ואנחנו מתכוונים להמשיך ואפילו הצלחנו, נדמה לי, אם אני לא טועה, להעביר את התקציב לנושא הזה.
זאב אלקין: הדרך השנייה היא יותר חדשנית, התחילו אותה סופה ועודד לפני שהגעתי והיו על זה הרבה ספקנים והרבה הרמות גבה ועדיין זה נמשך.
זאב אלקין: זו דרך שלא פשוט לפלס אותה, אבל אני מאוד מאמין בה, וזה שיתוף פעולה עם המוסדות הלאומיים.
זאב אלקין: בשנים האחרונות הגברנו מאוד את המעורבות שלנו במשרד הקליטה בתכניות לעידוד עלייה בשיתוף פעולה עם המוסדות הלאומיים.
זאב אלקין: התקבלה בנושא הזה החלטת ממשלה מיוחדת על פיילוט, מכל מיני סיבות בירוקרטיות חלקו יושם באופן ישיר, במיוחד במצב הזה של שנה בלי תקציב מול המוסדות הלאומיים בהתקשרויות ישירות שהיו לנו, שהמשרד הצליח לקדם למרות כל המגבלות הבירוקרטיות של השנה הזאת, ואני תומך בהחלטה שהתקבלה וסופה ועודד הובילו אותה לנסות להתבסס על מודל חדש או כלי חדש שייבנה לצורך זה.
זאב אלקין: המוסדות הלאומיים התחילו להתחבר וזה גם לא ברור מאליו, זה לא תמיד קל, הם חברו ביחד, הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית וקרן היסוד, ובנו גוף מיוחד חדש, חברה לתועלת הציבור, נדמה לי בשם אופק ישראל, ולמעשה אנחנו כרגע בדיוק בתהליכי הדיון במסגרת אותה החלטת ממשלה על כך שזה יהפוך למעין כלי לשיתוף פעולה מול כל המוסדות הלאומיים, וחשוב לא פחות, להבאת תקציבים נוספים מתוך העולם היהודי לצורך הזה של עלייה.
זאב אלקין: למדינת ישראל יש כאן שותפים, היא יכולה למצוא שותפים בעזרת הסוכנות היהודית, הפדרציות וקרן היסוד ואפשר להגיע פה לאיגום משאבים ולהגדלת המשאבים שעומדים לטובת הכלי הזה.
זאב אלקין: התחום השני שנובע כמובן באופן טבעי מהאתגר שהצגתי בראשית דבריי, הגידול במספרי העולים, זה ההיערכות הארגונית והתקציבית לטיפול בעולים.
זאב אלקין: עוד פעם, אני חוזר ואומר, תארו לעצמכם מה היה אומר משרד החינוך בוועדת החינוך אם מספר התלמידים היה גדל ב-50% תוך שנתיים, אפילו לא של כל מערכת החינוך, אלא רק של מחזור שנה א'.
זאב אלקין: הם כבר היו עולים על בריקדות ואומרים 'משבר חמור במערכת החינוך' ו'אנחנו לא יכולים לקלוט מספר כזה בלי תוספת עצומה לתקנים ותקציבים' וכן הלאה וכן הלאה, וכמובן זה אתגר אמיתי.
זאב אלקין: אני לא מזלזל בזה ולא שמעתם מאנשי משרד הקליטה ומעובדיו המסורים שהם עולים על בריקדות ואומרים 'רגע, אנחנו בכלל דורשים תוספת תקנים של 50% למשרד ובלי זה אנחנו לא זזים ולא יודעים איך לקלוט את גל העלייה הזה.
זאב אלקין: לכן יש פה הרבה מאוד עבודה פנים משרדית של ההתארגנות והעומסים הרבה יותר כבדים לעובדי המשרד, שראויים להערכה על העמידה שלהם מול כל האתגרים החדשים.
זאב אלקין: אנחנו קיבלנו עזרה מסוימת מהאוצר לאיזה שהיא תוספת כוח ייעודית, בעיקר לנושא של דוברי צרפתית, בגלל גל העלייה מצרפת, אבל זה כמובן טיפה בים מול הגידול באתגר שהיה.
זאב אלקין: וכמובן דבר מאוד משמעותי זה ההיערכות התקציבית והאתגר התקציבי, אני תיכף ניכנס לפירוט ואציג לכם את התמונה התקציבית.
זאב אלקין: התחום השלישי שהוא בין האתגרים המרכזיים זה הדיור.
זאב אלקין: אתה התייחסת לזה, אדוני היושב ראש, זה תחום שבו לצערי מדינת ישראל לא השכילה לתת מענה לציבור העולים ב-25 השנים האחרונות.
זאב אלקין: אחת מהסיבות לכך זה ירידה משמעותית במאגר הדיור הציבורי.
זאב אלקין: מדינת ישראל והמדיניות שהייתה לא לבנות דיור ציבורי ולא לרכוש כמעט דיור ציבורי ובמקביל מדיניות של למכור דיור ציבורי במסגרת חקיקה שנחשבה חברתית, אבל אף אחד לא חשב מה הצד השני שלה, שבסוף בא גל חדש של אנשים שזקוקים לדיור ציבורי וכשהמדינה מוכרת, אם היא לא קונה במקביל ולא בונה במקביל, אז אין לה את המענה.
זאב אלקין: לכן יש פה משבר מתמשך עם תור, אתה ציינת את גודל התור, כ-27,000 משפחות, והוא אתגר מאוד מאוד לא פשוט.
זאב אלקין: קודמיי לקחו את זה כאתגר משמעותי והצליחה סופה יחד עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה הקודם להרים תכנית של בנייה בקרקע חומה של נדמה לי כ-4,000 יחידות דיור בסך הכול, בעיקר לאוכלוסיית הקשישים, והתכנית הזאת קורמת עור וגידים, בימים האלה יש כבר התוצאות הראשונות של האכלוסים.
זאב אלקין: אתמול היה צריך להיות אירוע רשמי של פתיחת מקבץ כזה בראשון.
זאב אלקין: לא הצלחתי בסוף להגיע בגלל ישיבת הקבינט לאור אירועי השעה, אבל המקבץ נכנס לפעולה ויש עוד כאלה שכבר אוכלסו.
זאב אלקין: יש לא מעט שאוכלסו במהלך השנה וכמובן יש עוד מכרזים חדשים שאנחנו רוצים לצאת איתם לדרך.
זאב אלקין: אני ראיתי את המשימה שלי גם לשמר את זה, כי היו הרבה ניסיונות ורעיונות שחיפשו איפה לקצץ במהלך הכנת התקציב הזה, אז גם על זה חשבו, אבל גם להרחיב.
זאב אלקין: תיכף כשאני אדבר על התקציב אני אתייחס לכל החלק הזה של הדיור.