GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'נט שלום: אחת, לגבי אוכלוסיות אחרות, אני גם לא עושה אכיפה שהולכת מעסיק-מעסיק ובודקת אותו.
<ג'נט שלום: מגיעים אליי פונים – אני בודקת את זה.
<ג'נט שלום: חסרים לי פונים מבני העדה האתיופית - הם לא מגיעים אליי.
<ג'נט שלום: מאוכלוסיות אחרות מגיעים קצת יותר.
<ג'נט שלום: גם מערבים חסר לי, והיה שיפור בתקופה האחרונה.
<ג'נט שלום: אני קוראת גם לכם, להפנות אלינו אנשים שחושבים שהופלו או לא קיבלו ייצוג הולם בקבלה לעבודה, כי ככה אנחנו יכולים לאכוף יותר טוב.
<ג'נט שלום: כשיש לי פונה, יש לי יכולת טובה יותר לאכוף.
אברהם נגוסה: סליחה, אני מבקש.
אברהם נגוסה: ג'נט, סכמי את דבריך.
<ג'נט שלום: ירון, אני זוכרת אותך, אני גם מכירה אותך.
<ג'נט שלום: בוא נדבר אחרי הישיבה, כי קבענו להיפגש, ולא הגעת לפגישה.
אברהם נגוסה: תסכמי, ואז משרד המשפטים יסכם.
<ג'נט שלום: נקודה מרכזית: תפנו אלינו פונים – אנחנו רוצים לטפל בפניות כאלה, וגם אם מישהו ניגש למכרז, והוא לא קיבל העדפה מתקנת, זו פנייה שצריכה להגיע אלינו.
<ג'נט שלום: לא כל מכרז צריך להיות מיועד.
<ג'נט שלום: אם מישהו ניגש למכרז ברשות מקומית, בתאגיד סטטוטורי, ולא קיבל העדפה במכרז, תפנו אותו אלינו – אנחנו יכולים לטפל בזה.
<ג'נט שלום: ברמה השנייה, ופה אני פונה למשרד הפנים – שמעתי אותך מדבר, רועי.
<ג'נט שלום: אני חושבת שעשיתם דברים יפים מאוד בשנה הזאת.
<ג'נט שלום: אני רוצה להציע לך משהו: הנציבות עורכת הכשרות למעסיקים.
<ג'נט שלום: אני רוצה להציע לך, שנעשה הכשרה משותפת לנציגי רשויות מקומיות בנושא של ייצוג הולם ורב-גוניות.
אברהם נגוסה: משרד המשפטים.
<דן אורן: בעצם ביקשתי להשלים את דבריי ולהתייחס במיוחד לנושא האכיפה, כי בלי אכיפה אין חוק.
<דן אורן: זה מאבק אחד, להעביר את החקיקה הנכונה, וזה מאבק נוסף, יחד עם החברה האזרחית, לאכוף אותו.
<דן אורן: יש חלוקת עבודה בממשלה.
<דן אורן: מי שמדווח זה כמה גורמים בממשלה.
<דן אורן: מי שאמור לאכוף, כמו בכל המדינות שהן רציניות בקשר לנושא של האפליה, המאבק באפליה וקידום השוויון לאוכלוסיות המופלות, האכיפה בראש ובראשונה מרוכזת בנציבות זכויות אדם.
<דן אורן: בישראל הקמנו כמה נציבויות זכויות אדם: בראש ובראשונה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ונציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<דן אורן: יש לה סמכויות לא רק להגביר את המודעות, שזה חשוב לעבוד עם מעסיקים; גם סמכויות של תביעה.
<דן אורן: בהמשך לדברי חברתי, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היום יש שתי מגבלות: המגבלה הכי גדולה היא מגבלה של תקציב ותקנים, כי בצוות שאנחנו, בגלל שהנציבות כפופה ליועץ המשפטי לממשלה, אנחנו בעבודה יום-יומית עם הנציבות הזאת ועם הנציבות השנייה.
<דן אורן: אנחנו רואים מה הנציבות עושה, ואיזה היקף של תביעות, גם נגד אפליה בעבודה של אתיופים, שמגישה, מקדמת בבתי המשפט.
<דן אורן: מדובר בגוף מאוד קטן ופעיל מאוד, שעובד ימים כלילות.
<דן אורן: אבל גם גוף כזה, אם יש לו פחות מעשרה איש, לא יכול להקיף את כל הפרויקט הזה, אינו מסוגל לעשות מה שגופים יותר גדולים עושים, וזה לפנות באופן יזום לכל הגופים שמופיעים בדיווחים כגופים שאין בהם ייצוג הולם.
<דן אורן: זו החלטה פוליטית.
<דן אורן: כשאנחנו מדברים בתוך הממשלה על קידום השוויון של בני ובנות העדה האתיופית בכל מיני תחומים, אחד הצעדים שאנחנו מדברים עליהם זה תגבור של גוף שכבר קיים, שהוקם בעמל רב, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
<דן אורן: זו המגבלה הראשונה.
<דן אורן: המגבלה השנייה – סליחה שאני מאריך, אבל אני חושב שאני אומר דברים מאוד רלוונטיים לקדם את הדברים שהוועדה רוצה לקדם – הכפיפות ליועץ המשפטי לממשלה.
<דן אורן: כיוון שמדובר ביחידה בתוך משרד הכלכלה, לעומת נציבויות זכויות אדם בעולם, לרוב, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה לא יכולה לתבוע משרד ממשלתי; יש הליכים פנימיים.
<דן אורן: בקשר לתאגיד סטטוטורי, בחברה ממשלתית היא יכולה לתבוע אחרי בירור שמתקיים במשרד המשפטים.
<דן אורן: היינו בכל מיני בירורים כאלה.
<דן אורן: הרבה פעמים אנחנו מאפשרים לנציבות, אם היא לא מגיעה למגשר שווה, ואם זה לשביעות רצוננו, אנחנו מאפשרים לנציבות לתבוע את אותה חברה ממשלתית, רשות מקומית או תאגיד סטטוטורי.
<דן אורן: זה מאוד חשוב, להבין איך האכיפה היום עובדת, ואיך אפשר לשפר אתה, כי בהקשר הזה כבר יש החקיקה – רק צריך לתגבר את האכיפה.
<איציק יצחק דסה: אמרת שיש קושי.
<איציק יצחק דסה: מה הפתרון שלך לקושי האחרון?
<איציק יצחק דסה: לא של העובדים.
<דן אורן: אני לא מוסמך לבוא לכאן ולומר במילים מפורשות: תקדמו את תגבור נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
<איציק יצחק דסה: לחלק השני, אמרת שלגבי האכיפה עצמה, כחוץ מכוח אדם, אמרת שהעובדה שזה נמצא תחת משרד הכלכלה ולא- - -
<דן אורן: זה המצב היום.
<דן אורן: היועץ המשפטי לממשלה קבע שהגוף הזה כפוף לא כמו כל יחידה בתוך משרד ממשלתי, לכן הוא לא יכול לתבוע משרד ממשלתי אחר, ואם הוא רוצה לתבוע גוף שקשור לממשלה, למרות שהוא לא בתוך הממשלה, כדי למנוע הידיינות מיותרת יש הנחיית יועץ כללית, שאומרת שמשרד ממשלתי שרוצה לתבוע תאגיד סטטוטורי, חברה ממשלתית או רשות מקומית, צריך לקבל אישור מגורם בכיר במשרד המשפטים כדי שלא תהיה הידיינות מיותרת בבית המשפט, עם כל מה שכרוך בכך.
<דן אורן: אנחנו מיישמים את ההנחיה הזאת כאן.
<דן אורן: זה המצב, כל עוד נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היא חלק ממשרד ממשלתי.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג החברות הממשלתיות, נועם כהן.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לקבל דיווח ממך.
<נועם כהן: החברות הממשלתיות.
<נועם כהן: לגבי נתוני 2014, טרם סיימנו את איסוף הנתונים.
אברהם נגוסה: 14 לא סיימתם?
<נועם כהן: נכון.
<נועם כהן: יש מספר חברות שלא העבירו את הנתונים, ואנחנו אתן בקשר.
אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סוף 2015.
<נועם כהן: נכון, אבל איסוף הנתונים לוקח לא מעט זמן.
<נועם כהן: החברות לא מעבירות ולא מדווחות לפי הנדרש, ואנחנו מעבירים מכתבים פרטניים פר חברה שלא העבירה את הדיווחים.
<נועם כהן: בהמשך לדוחות קודמים, שיצאו במהלך יולי, אנחנו אמורים להעביר בימים הקרובים את הדוח לשנת 2014.
אברהם נגוסה: בקיצור, אין לך מה לדווח לנו.
<נועם כהן: נכון להיום, הדיווח הוא לא מלא.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים עכשיו – ירון, יש שני גורמים שבאמת פעלו בנושא הזה- - - אחד זה, ירון.
אברהם נגוסה: יש לך מצגת.
<ירון יחיאס: אסדר את המצגת.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אביבה, ואז הנציבות.
אברהם נגוסה: רק כל אחד צריך לסכם בקיצור, כד שיגיע לכולם.
אברהם נגוסה: עד שירון מתארגן, ניתן לרות דיין מגר, מנהלת מחלקת חברה בשלטון המקומי.
<רות דיין מדר: שמעתי את דברי היושב-ראש לגבי הרשויות המקומיות, גם לגבי ההתנהלות.
<רות דיין מדר: אשמח להציג את הדברים.
<רות דיין מדר: מרכז השלטון המקומי, כמי שעורך את ההסכמים עבור הרשויות המקומיות, אנחנו רואים חשיבות רבה ביישום החוק באופן מלא.
<רות דיין מדר: כשלטון מקומי אנחנו מוציאים מדי שנה עדכון ריענון לרשויות על החובה ליישום החוק.
<רות דיין מדר: אנחנו נמצאים בקשר עם עמותות כמו עולים ביחד על-מנת להביא את המידע לגבי מכרזי תעסוקה שקיימים, מכרזי כוח אדם שקיימים ברשויות המקומיות.
<רות דיין מדר: לנו חשוב להביא לידיעת יושב-ראש הוועדה, שהרשות המקומית לא יכולה להעסיק בלי סיבה; היא צריכה לקבל אישור לתקן במשרד הפנים, היא צריכה לעבור תהליך של מכרז, כך שתהליכים ומכרזים ברשות המקומית הם לפעמים תהליכים שאורכים חצי שנה ושנה, במיוחד בתפקידים הגבוהים ביותר של מנהלי מחלקות ומעלה, עד שתקן מאויש על-ידי הרשויות המקומיות.
<רות דיין מדר: בנוסף, הרשות המקומית גם נדרשת, לפי צו ההרחבה, לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות, 3% מכלל העובדים ברשות המקומית.
<רות דיין מדר: החובות בחוק הזה, שהן חשובות ונדרשות ביותר, ואנחנו רואים חשיבות רבה מאוד, וגם הרשויות רואות חשיבות רבה ביישום שלהן, לוקח זמן, ולא תמיד יש לנו המידע על האנשים שמתאימים.
<רות דיין מדר: אני באמת חושבת שמשרד הפנים, שלוקח אחריות כרגולטור בנושא הזה, ומקים ועדה משותפת – אני מציעה שגם הנציבות תיקח חלק בוועדה הזאת, וכמה שיותר עמותות, כדי להרחיב את המידע ואת הידע, ושיתוף הפעולה על-מנת שנוכל לכל רשות מקומית שמבצעת מכרז לתעסוקה במקצועות הגבוהים ביותר, נוכל להביא את זה לידיעת העמותות שעוסקות בנושא הזה.
<רות דיין מדר: אני מאמינה שאין כאן עניין של אי-רצון להעסיק או עניין של הדרה; יש כאן, לדעתי, חוסר ידע, חוסר מידע וחוסר שיתוף פעולה.
<רות דיין מדר: ככל שנרחיב את שיתוף הפעולה, והוא יהיה רחב יותר, אני מאמינה שנוכל להביא להישגים רבים, גם בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות וגם בנושא תעסוקה של יוצאי בני העדה האתיופית.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו יודעים שהרשויות והמועצות המקומיות לא מדווחים למשרד הפנים.
אברהם נגוסה: יש בעיה כזו.
<רות דיין מדר: ראיתי את הטופס; זה לא טופס ששולח שאלה רק לגבי האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה או בכלל שעוסק בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות; היא עוסקת במגוון שאלות רחב מאוד, ולפעמים השאלות לא תמיד ברורות, מה עוד שמ-250 רשויות מקומיות יש לנו אוכלוסייה שהיא אוכלוסייה ערבית, ששם לא מתגוררת האוכלוסייה האתיופית, וכאן הרבה יותר קשה לבצע נושא של השמה, אז צריך גם לחשוב על החוק, איך הוא עומד בהלימה לחובת היישום שלו.
<רות דיין מדר: בתקופה האחרונה אני רואה בטפסים של הגשה למכרז כוח אדם, ממש בהתחלה יש בקשה לציין, האם אתה נכנס במסגרת חוק ייצוג הולם, גם בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות וגם בנושא תעסוקה של ייצוג הולם של החוק הזה.
<רות דיין מדר: אני מאמינה שהרשויות המקימות מפנימות את החובה ואת האחריות שלהן לנושא – גם אחריות חברתית וגם אחריות לפי חוק.
אברהם נגוסה: צח מהממ"מ, יש לך שאלה.
<צח בן-יהודה: כן.
<צח בן-יהודה: תהליכי הגיוס ברשויות המקומיות, יש להן קווי דמיון גם להליכי גיוס בשירות המדינה.
<צח בן-יהודה: נציבות שירות המדינה פרסמה בתחילת יולי את הדוח השנתי לגבי הייצוג ההולם ליוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
<צח בן-יהודה: בהנחה שתהליכי הגיוס הם דומים, נציבות שוויון המדינה כן עומדת על 1.56%.
<צח בן-יהודה: יש סיבה שברשויות המקומיות לא תוכלו לעמוד בזה?
<רועי דהן: מה שהצגתי קודם, בממוצע הארצי הרשויות המקומיות מתקרבות לשיעור הייצוג ההולם באוכלוסייה הכללית, אבל הצגנו שם עוד כמה פרמטרים.
<רועי דהן: אנחנו חושבים שהסתכלות על סתם ייצוג הולם, זו לא הסתכלות נכונה, ודאי כשמדובר ב-257 רשויות מקומיות עם שונות שאין מה להשוות בינן לבין משרדי הממשלה - לא מבחינת ההרכב, לא מבחינת עמותת השליטה.
<רועי דהן: נציבות שירות המדינה היא מעסיק, נותנת הנחיה.
<רועי דהן: בדרך כלל גם מציידת את המשרד בכלים, ביחד עם משרד האוצר, עם תקציבים.
<רועי דהן: הרבה יותר פשוט לעמוד בהנחיות, ודאי בנושאים מורכבים כאלה, מאשר במערכת השלטון המקומי.
<צח בן-יהודה: אבל הנתונים שהצגתם, של בערך 50% מהרשויות, 123 רשויות, נכון ל-26 ביולי מתוך 257.
<רועי דהן: החוק מתייחס לכולם בצורה שווה, אבל אם אנחנו מנסים להכניס מבט חכם יותר, אם אתה מפחית 80 רשויות ערביות, אנחנו כן מתקרבים להגשה מלאה, אחרי שבשנה שעברה כמעט לא הגישו.
<רועי דהן: כפי שציינתי, עד סוף השנה נרצה לעדכן את הדוח, ולהעביר לכם מידע מלא.
<רועי דהן: אנחנו מצפים שבשנים הבאות יהה שיפור משמעותי גם בהגשה וגם בייצוג ההולם.
<רות דיין מדר: ככל שמערכות הדיווח יהיו יותר דיגיטליות ויותר פשוטות לדיווח, אני מאמינה שהרשויות המקומיות תוכלנה לבצע את המוטל עליהן, ואולי שווה לחבור להחלטת הממשלה של ישראל דיגיטלית, ולראות איך אפשר להעביר את המידע בין משרד הפנים, הרשויות המקומיות, הנציבות, משרד המשפטים, כדי לראות שכלל הגופים עומדים בייצוג החוק.
אברהם נגוסה: הבעיה שלי, גם בשנה שעברה הייתי בדיון- - -
<רות דיין מדר: גם אני.
<רות דיין מדר: ארבע שנים בדיון הזה.
אברהם נגוסה: כך הובטח לנו, ולא קרה.
אברהם נגוסה: כל שנה אומרים.
<רועי דהן: עכשיו מחשבנו את התהליך.
<רועי דהן: אני לא יודע מה לא קרה.
אברהם נגוסה: צריך לקחת את זה ברצינות.
אברהם נגוסה: אני השתתפתי גם בדיונים בשנים קודמות.
אברהם נגוסה: אותם דברים אמרתם גם עכשיו.
אברהם נגוסה: אני מצטער לומר לכם.
אברהם נגוסה: פה יש הפקרות, זלזול בחוק.
אברהם נגוסה: זה פשוט לא ייאמן, משרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לברך שני צדדים: אחד, אותך, על קיום הדיון הזה – אני חושבת שזה דיון מאוד מעניין; ודבר שני, את נציגי הקהילה שנמצאים כאן, ונלחמים כמו אריות על הנציגים שלהם, ועל כך אני רוצה לומר לכם כל הכבוד.
טלי פלוסקוב: לפני שנכנסתי לכנסת, הייתי ראש עיר.
טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שמישהו אצלי ברשות לא רצה לקחת נציג העדה האתיופית לעבודה, אבל בכל המכרזים שאני השתתפתי, לא היה נציג אחד מהעדה.
טלי פלוסקוב: שאלה שאני רוצה לשאול את הגברת.
אברהם נגוסה: אולי היה חסם?
אברהם נגוסה: עד שמגיע למכרז, יש הרבה חסמים.
טלי פלוסקוב: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.
טלי פלוסקוב: שאלת שאלה, משרות ייעודיות.
טלי פלוסקוב: למה את קוראת משרה ייעודית?
טלי פלוסקוב: משרד ייעודית לנציג העדה?
טלי פלוסקוב: אני חושבת שלא קיים דבר כזה.
<אביבית קבדה: קיים.
<אביבית קבדה: אשמח לתת לך דוגמאות.
טלי פלוסקוב: דיברת על משרה ייעודית.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין: אם אני עושה מכרז למנהל תחום בחינוך, אני יכולה לכתוב שהמשרד מיועדת לנציג העדה האתיופית?
<אביבית קבדה: יש דוגמאות, משרדים ממשלתיים כאלה ואחרים, שכן מיישמים את החוק, כותבים:
<אביבית קבדה: לפי חוק ייצוג הולם או לפי העדפה מתקנת.
<אביבית קבדה: אומרים מה הדרישות ליוצאי אתיופיה.
<אביבית קבדה: כן.
<אביבית קבדה: זה מוכר.
<אביבית קבדה: כך עושים בבתי משפט, אגב, כדי ליישם את החוק.
<אביבית קבדה: אשמח לשלוח לכם דוגמאות.
טלי פלוסקוב: אשמח לשמוע תגובת משרדי הממשלה.
קריאה: יש לחרדים; לא רק לאתיופים, משרות ייעודיות.
<פנטהון אספה דויט: המושג משרות ייעודיות כן קיים, וזה גם כלול.
<פנטהון אספה דויט: יש פה קורלציה בין ייצוג הולם להעדפה מתקנת.
<פנטהון אספה דויט: כן צריך להיות ייצוג שווה לפי אחוז האוכלוסייה בתוך הרשות או באוכלוסייה הישראלית, ויש גם להעדיף העדפה מתקנת אותם יוצאי אתיופיה בעלי כישורים, את אותן משרות, לייעד אותן ליוצאי אתיופיה.
<ג'נט שלום: אני מבקשת את רשות הדיבור, כי יש כמה דברים שחשוב להבהיר מבחינת החוק.
<ג'נט שלום: לרשות יש חובה להגיע לייצוג הולם.
<ג'נט שלום: היא חייבת לפעול כדי לעשות את זה.
<ג'נט שלום: היא חייבת לעשות העדפה מתקנת לכישורים דומים – לא זהים.
<ג'נט שלום: אין דבר כזה, כישורים זהים.
<ג'נט שלום: היא לא רק יכולה – היא חייבת, כי זה אחד הדרכים שלה להגיע לייצוג הולם.
<ג'נט שלום: ברמה השלישית, בעיניי, זה שלא מגיעים מועמדים מהאוכלוסייה האתיופית למכרזים, תעודת העניות היא לא לקהילה אלא לרשות.
<ג'נט שלום: זה אומר שהרשות לא עושה גיוס אקטיבי, היא לא מגיעה לקהילה, והאנשים מבני העדה האתיופית לא חושבים בכלל שהם יוכלו לזכות במכרז, ולכן הם לא מגיעים.
<ג'נט שלום: באחריות הרשות, להגיע למועמדים ולומר להם: בואו, נקבל אתכם, אנחנו רוצים אתכם.
<פנטהון אספה דויט: לא רק זה; יש לא מעט מקרים שבהם יוצאי אתיופיה אקדמאיים מתמודדים למכרזים, ונאמר להם: כאן אין אתיופים, אין משרות ליוצאי אתיופיה.
טלי פלוסקוב: יש כזה דבר?
<פנטהון אספה דויט: כן.
טלי פלוסקוב: האם נתקלתם, שאדם לא התקבל לעבודה בגלל אפליה?
<אביבית קבדה: קודם כל, טבקה מטפלת בעניין האפליה, ונשמח לשלוח פילוחים, כמה מיוצאי אתיופיה מופלים - זה דבר אחד.
קריאה: תגישו עתירות.
<אביבית קבדה: זה יהיה.
<אביבית קבדה: והדבר השני, כשאני מגיעה לרשות המקומית, היא לא יודעת מה זה החייזר הזה, שנקרא חוק ייצוג הולם.
טלי פלוסקוב: ביקשתי לשאול רק כדי לקבל תשובות, וקיבלתי.
טלי פלוסקוב: תודה, עכשיו אנחנו ממשיכים.
אברהם נגוסה: ירון, בבקשה.
<ירון יחיאס: שלום, אני ירון, מנהל פורום ייצוג הולם.
<ירון יחיאס: זו קבוצה של יזמות חברתית שהוקמה עקב דוח מבקר המדינה 63ג', בניהול תוכנית.
<ירון יחיאס: הכנתי מצגת.
<ירון יחיאס: כאן יש לנו נתונים כלליים.
<ירון יחיאס: אחוז הייצוג הוא 1.7 ולא כמו שנוהגים להזכיר, 1.5.
<ירון יחיאס: דבר שני, יש לנו פה נתונים על בני הקהילה האתיופית, בין אם זה פילוחי שכר, תעסוקה, אקדמאיים, סטודנטים.
<ירון יחיאס: יש 2,758 סטודנטים ישראליים ממוצא אתיופי, כך שיש טענה שחוזרת על עצמה, שלא מוצאים מועמדים מתאימים, או לחלופין, אין מועמדים עם השכלה רלוונטית.
<ירון יחיאס: מתוכם יש 11.2% שלומדים לתואר שני, 0.5 לתואר שלישי.
<ירון יחיאס: 0.4 עושים הסבה או לחלופין הנדסאי.
<ירון יחיאס: גם הנדסאי זה השכלה שרלוונטית לפי תקנות התקשי"ר, וגם תאגידים סטטוטוריים נוהגים על-פי התקשי"ר.
<ירון יחיאס: ייצוגם של יוצאי אתיופיה בשירות הציבורי נמוך לא רק בדרגת מתח שהיא דרגה נמוכה, כלומר שלא דורשת השכלה כזו או אחרת, אלא גם נמוך בדרגים הגבוהים, כלומר אין נגישות למשרות הניהול, ואז- - -
קריאה: רק רבע מהם אקדמאיים, בסעיף האחרון.
<ירון יחיאס: יתרה מזאת, דיבר פה נציג משרד המשפטים, ושם יש תת-ייצוג הולם משווע של 22 עובדים מתוך 3,800 לערך.
<ירון יחיאס: הפורום שהקמנו זו קבוצה שמונה 363 איש ישראליים בני העדה האתיופית, שפועלים להנגשת חוק הייצוג ההולם בדרכי הסברה, העלאת המודעות והשיח, והן ביצירת מאגר ידע לצורך קידום תעסוקה הולמת לבוגרים אקדמאיים בני הקהילה האתיופית בשירות הציבורי.
<ירון יחיאס: חשוב להבין, שחובתנו כחברה, לקיים שוויון אקטיבי, שוויון מהותי.
<ירון יחיאס: החוק הזה בא לבצע יצירת הזדמנות שווה.
<ירון יחיאס: זה לא שמגיע מועמד, ורק בגלל מוצאו יקבלו אותו לעבודה; צריכים להיות לו כישורים רלוונטיים לתפקיד, ולפי כך יקבל העדפה, עקב הנתונים שבני הקהילה האתיופית נמצאים בה, בין אם זה בהשכלה, תעסוקה וכדומה.
<ירון יחיאס: זה החוק.
<ירון יחיאס: הוא נחקק ב-2011.
<ירון יחיאס: הייתי שמח לדעת, כמה עובדים נקלטו בתאגידים לפני החוק הזה, כמה אחרי, כמה כל שנה, ואם היו נותנים לנו פילוח של כמה תקנים ייעודיים נותנים לאוכלוסיות אחרות, כי מבדיקה שהפורום ביצע, מספר פעמים רואים שיש פערים.
<ירון יחיאס: אין רמת מובהקות.
<ירון יחיאס: יתרה מזאת, חלק מהדוחות שמציגים תאגידים סטטוטוריים למיניהם, אינם משקפים את המציאות בשטח.
<ירון יחיאס: 93 עובדים ברשות שדות התעופה זה נחמד ויפה, אבל אף אחד מהם אינו אקדמאי.
<ירון יחיאס: כמה מהם בקליטה ישירה – זה דבר נוסף שיש לתת עליו את הדעת.
<ירון יחיאס: כנ"ל לגבי שירות המדינה.
<ירון יחיאס: כמה עובדים יש שהם עובדי כתף אל כתף, שמוגדרים כעובדי מדינה, אבל לא נהנים מהזכויות של עובדי מדנה אחרים, לצורך העניין.
<ירון יחיאס: אנחנו מדברים על ייצוג הולם במועצות, שזה תאגידים סטטוטוריים, או לחלופין חברות ממשלתיות שחייבות בדיווח מעל 50 עובדים.
<ירון יחיאס: יושב פה לצדי נציג החברות הממשלתיות, ואני מנהל אתכם שיג ושיח כבר מחודש ינואר.
<ירון יחיאס: ביקשתי את הדוח לשנת 2015, ולא קיבלתי אותתו.
<נועם כהן: למיטב ידיעתי, הדוח הועבר אליך.
<ירון יחיאס: לא, זה דוח של שנת 2014 שבדק את 2013.
<ירון יחיאס: אנחנו צריכים לדעת מה קורה השנה.
<נועם כהן: כפי שאמרתי ליושב-ראש הוועדה, 2014 טרם התקבלו כל הנתונים.
<ירון יחיאס: אני לא מבין, למה- - -
קריאה: שנתיים?
אברהם נגוסה: אל תיכנסו לזה.
אברהם נגוסה: הוועדה תתייחס לזה.
אברהם נגוסה: הוא הודיע שאין להם דוח, ולכן אין להם מה להציג.
אברהם נגוסה: אנחנו נתייחס במסקנה שלנו.
<נועם כהן: אני מבקש להוסיף.
<נועם כהן: יכולנו להגיש דוח חסר.
<נועם כהן: אנחנו לא מעוניינים להרפות מהחברות הבודדות שלא העבירו את הנתונים, על-מנת שנוכל להעביר נתונים כמו שצריך לחברי הוועדה.
אברהם נגוסה: אין לנו דוח ל-2014.
<נועם כהן: אם אתה רוצה שאעביר מסקנות- - -
אברהם נגוסה: רצינו מלא.
אברהם נגוסה: אין להם.
<נועם כהן: בימים הקרובים נעביר את כל הדוח.
אברהם נגוסה: נחכה שתמלאו את זה.
<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, כל חברה ממשלתית חייבת בדיווח – זו חברה שיש בה מעל 50 עובדים.
<ירון יחיאס: היא חייבת להעביר החלטת דירקטוריון בנושא.
<ירון יחיאס: הייתי שמח לדעת, כמה מהחברות הממשלתיות שיושבות פה העבירו החלטת דירקטוריון בנושא, למעט חברת החשמל ורכבת ישראל – ביצעו את התהליכים הללו.
קריאה: גם חברת מע"צ.
<ירון יחיאס: אני יודע שאתם עובדים עם עולים ביחד.
<ירון יחיאס: אבל רוב החברות לא ביצעו את התהליך הזה, שזה הדבר המתבקש.
<ירון יחיאס: לפי דעתי, ברגע שאין ייצוג בדירקטוריון, וזה תפקיד המחוקקים כאן, להבין שהמחוקק לא חשב אפילו שיכול להיות ייצוג הולם לבן הקהילה האתיופית בדירקטוריון, זה משפיע על כך שאין ייצוג הולם בחברות, לשיטתי.
<ירון יחיאס: מדוע – כי ברגע שמעבירים החלטות דירקטוריון, המצב מחלחל לשטח, וכשלא עושים זאת, יש הרגשה של קלות דעת.
<ירון יחיאס: למשל, לא לבצע ולהגיש דוחות, שזה מתבקש על-פי חוק, אחת לשנה, להגיש את הדוחות האלה לחברי הכנסת.
<ירון יחיאס: זה ביזוי של המשכן הזה.
טלי פלוסקוב: אין לנו בעיה עם החוקים; יש לנו בעיה עם יישום החוקים.
טלי פלוסקוב: זה לא רק בנושא הזה, אגב.
אברהם נגוסה: זה מה שהוא אומר, שהגורמים האחראיים לדווח מזלזלים בסמכות של הכנסת, שצריך לקבל את הדיווח.
<ירון יחיאס: ציינו פה את כל התאגידים שאינם מעסיקים יוצאי אתיופיה.
<ירון יחיאס: אני רוצה לציין את השמות שוב, כי הנציג של משרד המשפטים פסח על כמה מהגופים, בין אם זה הרשות לניירות ערך, המוסד לבטיחות ולגהות, המועצה לייצור צמחים ושיווקם, מכון ון ליר, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, קרנית – ששם היתה עובדת- - -
אברהם נגוסה: כל אלה, זה אפס.
<ירון יחיאס: אפס.
<ירון יחיאס: אין ייצוג הולם בכלל.
<ירון יחיאס: יד ליצחק בן צבי, האקדמיה ללשון עברית והאקדמיה הישראלית הלאומית למדעים.
<ירון יחיאס: כמובן, לצורך העניין, במד"א יש שם תת-ייצוג, כלומר 0.4.
<ירון יחיאס: יש שם עלייה של 0.2, אבל אנחנו רואים שיש אפס אקדמאיים.
<אליעזר יפה: אלי יפה, ממגן דוד אדום.
<אליעזר יפה: קודם כל, מגן דוד אדום בנוי מתשתית של מתנדבים ולא מתשתית של עובדים.
<אליעזר יפה: 14,000 מתנדבים ו-1,800 עובדים.
<אליעזר יפה: מכיוון שאין מספיק, ואנחנו עושים הרבה מאוד בשביל להכניס מתנדבים, אין כאלה שנקלטים לעבודה.
<אליעזר יפה: אני הייתי מתנדב, המנכ"ל היה מתנדב, כולנו נכנסים מההתנדבות.
<אליעזר יפה: ופה אגב יש שיפור ניכר.
<אליעזר יפה: יש היום מתנדבים, אני חושב, לפחות ב-70 מתחנות מד"א תוכלו למצוא מתנדב אתיופי.
<אליעזר יפה: זה לא מספיק, אבל אנחנו עושים על זה מאמצים.
<אליעזר יפה: לכן במגן דוד אדום זה שונה מעט – זה לא מישהו שנקלט מבחוץ; הוא נקלט מבפנים.
<אליעזר יפה: לכן תדייק.
<אליעזר יפה: בנוסף, אנחנו נותנים מימון על-מנת שהם כן יהיו אקדמאיים.
<אליעזר יפה: לומר שאין אקדמאיים, זה נכון, אבל רוב-רובם של עובדי מד"א הם לא אקדמאיים, 80% מהם מקבלים השלמת הכנסה.
<אליעזר יפה: כל נהגי האמבולנס הם לא אקדמאיים.
<ירון יחיאס: בשנה שעברה אתם העברתם קורס, ואתה צודק.
<ירון יחיאס: סיימו אותו שמונה משתתפים - מתוכם קלטתם רק שלושה עובדים.
<ירון יחיאס: איך אתה מסביר את זה?
<אליעזר יפה: עשינו קורס כי התבקשנו.
<אליעזר יפה: אנחנו באופן עקרוני נגד קורס אתיופי, סלח לי.
<אליעזר יפה: אנחנו משלבים בכוח בקורסים קיימים.
<אליעזר יפה: אנחנו לא רוצים סטיגמה.
<אליעזר יפה: אתם מסוגלים כולכם לעמוד בכל הקורסים.
<אליעזר יפה: אני בשנת 1991 הדרכתי קורס – כולם עברו.
<אליעזר יפה: אין שום בעיה.
קריאה: למה צריך את החוק הזה?
<אליעזר יפה: לא צריך את החוק הזה.
<אליעזר יפה: אצלנו כולם נכנסים וכולם רצויים.
<אליעזר יפה: רק צריך להסביר את זה - אצלנו אנחנו עובדים על מתנדבים, ומתנדבים מבני העדה עדיין אין מספיר, אבל יהיו.
<אליעזר יפה: אנחנו עובדים – גם בקריית משה ברחובות.
<אליעזר יפה: אנחנו עושים הרבה מאוד משימות על-מנת שהאנשים האלה ייכנסו להתנדבות.
<אליעזר יפה: מההתנדבות קל אחר כך להיכנס- - -
<ירון יחיאס: מצבת כוח האדם גדלה השנה?
<אליעזר יפה: לא.
אברהם נגוסה: זה ברור.
אברהם נגוסה: אנחנו נלך לטבקה, בבקשה, בקיצור.
<פנטהון אספה דויט: תודה, אדוני היושב-ראש.
<פנטהון אספה דויט: פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה, צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: אני באופן כללי אדבר בקצרה, ואעביר לסמנכ"לית הביצוע של הארגון על התהליך שאנחנו עשינו ועושים עם רועי דהן ממשרד הפנים.
<פנטהון אספה דויט: העמותה מטפלת במקרי אפליה במקומות עבודה בכלל משך שנים רבות, וגם כן עסקנו ואנחנו ממשיכים לעסוק בנושא כל כך חשוב, חוק הייצוג ההולם.
<פנטהון אספה דויט: אנחנו נתקלים, כפי שצוין פה – אני לא רוצה לחזור עליו – יש חוק, אבל הוא כמו גבינה מחוררת, שיש בה הרבה חורים, או הרשויות מתעלמות מהחוק, ומצפצפות עליו.
<פנטהון אספה דויט: לדעתי, חסרות פה סנקציות.
<פנטהון אספה דויט: יש פה נציבות שוויון להזדמנויות, משרד המשפטים.
<פנטהון אספה דויט: אני לא חושב שיש מישהו, ממה שראיתי, העברת התפוח הלוהט מיד אחת לשנייה, והנה, יוצאי אתיופיה, החוק לא יושם, ואנחנו שוב ושוב, שנה אחרי שנה, נמצאים באותו מקום.
<פנטהון אספה דויט: יש חוק דומה, חוק ייצוג הולם, שיושם לפחות בהרבה יותר מה שקורה ביוצאי אתיופיה, שזה חוק ייצוג הולם לאנשים בעלי מוגבלויות.
<פנטהון אספה דויט: למה לחוק הזה כן יש שיניים, והחוק של יוצאי אתיופיה נופל בין הכיסאות ולא יושם?
<פנטהון אספה דויט: צריך לתת את הדעת על זה.
<פנטהון אספה דויט: אני שמח שהחוק הזה של האנשים בעלי מוגבלויות יושם באופן כמעט מלא, והרבה יותר טוב ממה שקורה בקשר ליוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: נציגי השלטונות המקומיים, שלא דיווחו עד עכשיו, עכשיו מתחילים לדווח, ומדווחים על כל האנשים שמועסקים בניקיון, בעובדי קבלן, בעבודות הזוטרות.
<פנטהון אספה דויט: זה לא מה שאנחנו רוצים.
<פנטהון אספה דויט: כפי שציינתי, אקדמאי בא, וניגש למכרז.
<פנטהון אספה דויט: אומרים לו: כאן אין אתיופים.
<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם גם לפעמים מתורגם לא נכון.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לדעת, מי אמר את זה.
אברהם נגוסה: אם יש, תעבירו לנו.
קריאה: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד קשה.
קריאה: אי-אפשר לומר אמירות כאלה, ולא להגיד מי.
<ג'נט שלום: חבל שאתם לא מעבירים לנו את המקרים האלה.
<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם מתורגם לא נכון, כי אנשים מסתכלים על אקדמאיים יוצאי אתיופיה, ורואים אם יש תפקיד ליוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: זה גם צריך להיפסק.
<פנטהון אספה דויט: יש אנשים טובים, מוכשרים, שכן יכולים לבצע כל דבר ועניין כמו כל אזרח ישראל במדינה.
<פנטהון אספה דויט: צריך לעשות את הסוויץ' הנדרש.
<פנטהון אספה דויט: בזה אני פונה אליך, אדוני היושב-ראש.
<פנטהון אספה דויט: אם צריך לתקן את החוק, צריך לתקן את החוק.
<פנטהון אספה דויט: אם צריך ליישם את החוקים שלא מיושמים עד עכשיו, עם סנקציות – מי שצריך לתת את הדין, צריך לתת את הדין.
<פנטהון אספה דויט: בקשר לתהליך שעשינו – תהליך מאוד יפה.
<פנטהון אספה דויט: מה שכן חשוב, למרותש הקושי שהיה לנו עד עכשיו, מאז שנפגשנו עם רועי לפני שמונה חודשים, התהליכים מתקדמים.
<פנטהון אספה דויט: לפחות עכשיו יש דברים שזורמים כמו שצריך.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת פלוסקוב צריכה לצאת.
טלי פלוסקוב: אני ממש מתנצלת, כי אני נהנית לשמוע כל מילה מכם, אבל מכיוון שב-11:30 יש לי פגישה, אני חושבת שלתת צעד ראשון במציאת פתרון, ושוב אני לוקחת את זה על עצמי.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שהמודעות לא מספיקה נכון להרגע, ואולי זה שהיום העדה קמה ועומדת על הזכויות שלה, ודורשת את מה שמגיע לה, זה אכן יביא שינוי.
טלי פלוסקוב: לכן מה שאני מציעה כצעד ראשון, כראש רשות לשעבר, ואני לא מכירה - ואשמח לדעת מי זה - לא מכירה ראש רשות שמתייחס לעדה – קשה לי מאוד.
טלי פלוסקוב: אני מכירה כל כך הרבה רשויות, ואף פעם לא שמעתי משהו כזה, אבל אני ראש רשות חמש שנים, לא יודעת שקיים דבר כזה.
טלי פלוסקוב: זאת בעיניי הבעיה נכון להרגע.
טלי פלוסקוב: לכן מה שאני מציעה כצעד ראשון, להוציא פנייה בשם הוועדה, אולי אפילו במשותף עם מרכז השלטון המקומי, כי הם בסך הכול אתנו, ואולי אפילו במשותף עם משרד הפנים, קריאה לראשי הרשויות, סוג של תזכורת: לידיעתכם, קיים חוק כך וכך, ואתם חייבים לפעול כך וכך, ומכרזים ייעודיים, לתת להם כמה כלים, ואנחנו מדברים על פעולה אקטיבית ואני אתכם, כי אם נחכה שאנשים יגיעו לבד, לא יגיעו, כי אולי איבדו את האמונה או תקווה שזה אפשרי.
טלי פלוסקוב: צריך להראות להם שזה אפשרי.
טלי פלוסקוב: והדבר השני, הלוואי שנגיע למצב שנפסיק לחלק את החברה שלנו לאלה ואלה.
טלי פלוסקוב: ההתייחסות חייבת להיות עניינית לגמרי, בלי שייכות האדם לדת, מין, גזע, צבע וכל הדברים האחרים.
טלי פלוסקוב: אנחנו, כנראה, נמצאים רחוק מזה, אבל אנחנו חייבים להיות מכוונים לזה.