GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: כל הכבוד - - -
<יהודה שרף: יושב מימינך חבר כנסת, הוא יכול להסביר לך - - -
דוד אמסלם: שאלתי למה עזבתם אותם.
<יהודה שרף: עניתי לך.
<יהודה שרף: לא הקשבת לי.
<יהודה שרף: אנחנו כסוכנות יהודית - - -
זאב בנימין בגין: צריך החלטה מי הם זכאי קליטה, זה לא שלו.
<יהודה שרף: תודה רבה.
זאב בנימין בגין: זה לא המגרש שלו.
דוד אמסלם: אוקיי, רבותיי.
דוד אמסלם: אני רוצה לסיים את הישיבה.
דוד אמסלם: אני רוצה לומר רק דבר אחד.
דוד אמסלם: יש הבדל גדול מאוד, אני לא מצפה שהוא יביא אותם למדינת ישראל, הוא פקיד - - -
דוד ביטן: אבל הוא צריך לעזור שם לטפל.
דוד אמסלם: אבל אפשר לשלוח לשם שני רופאים?
דוד אמסלם: אפשר לשלוח לשם קצת סיוע, כמו שאמרת?
<יהודה שרף: אם נשב בפורום יותר מצומצם תקבל גם - - -
דוד אמסלם: רבותיי, אני רוצה לסגור את הישיבה בקריאה לממשלת ישראל לאמץ את הצעת המחליטים.
דוד אמסלם: באמת כאן בסיפור הזה, בשם שתי הוועדות וכל חברי הכנסת שהיו כאן, אין פה, לא קואליציה ולא אופוזיציה, זה בשם כמעט כל כנסת ישראל בעניין הזה.
דוד אמסלם: אני מקווה שהפיאסקו הזה יבוא לסיומו.
דוד אמסלם: בכל מקרה, אנחנו נקבע ישיבה נוספת בעוד כחודש וחצי-חודשיים בנושא, בגלל ש - - -
דוד ביטן: לא, תקבע לפני דיוני התקציב.
דוד אמסלם: צודק דוד.
דוד אמסלם: אנחנו נקבע ישיבה נוספת לפני האישור הסופי של התקציב על מנת לוודא שהממשלה כנראה מבינה את מה שאנחנו מבקשים שהיא תבין.
דוד אמסלם: תודה רבה לכולם, באמת אני מודה על ההשתתפות.
אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה והצופים בערוץ הכנסת.
אברהם נגוסה: אני מבקש לשלוח ניחומים למשפחת הרוג הפיגוע, החייל עומרי לוי, אמש בבאר שבע ואיחולי החלמה מהירה לפצועים.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון בנושא שירות עולים חדשים ובני עולים בצה"ל.
אברהם נגוסה: במסגרת הדיון אני מקווה לשמוע שנמצא פתרון למניעת סגירת קורס הגיור "נתיב" בצה"ל.
אברהם נגוסה: בנוסף, נדון היום בטיפול צה"ל בתופעת מניעת התאבדויות בקרב חיילים עולים.
אברהם נגוסה: אני מאמין בשירות בצה"ל, ככור היתוך לעולים חדשים בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: ראשית, אני מבקש להביע מחאה כלפי משרד הביטחון וצה"ל, על כך שלא נענו לבקשותינו החוזרות ונשנות לקבל נתונים עדכניים מבעוד מועד.
אברהם נגוסה: מאחר שצה"ל לא העביר נתונים עדכניים למחלקת המחקר והמידע של הכנסת, שנתבקשה להכין לוועדה מסמך רקע עדכני להיום ופנתה לצה"ל עוד בחודש יוני האחרון, מבלי לקבל מענה, עד אמש, בתום שעות עבודה, ארבעה חודשים.
אברהם נגוסה: לכן איאלץ להתייחס כיום לנתונים קיימים ולאו דווקא מעודכנים.
אברהם נגוסה: ידוע לכל ששיעור המתגייסים לצה"ל, מקרב יוצאי אתיופיה, גבוה מאד.
אברהם נגוסה: בדו"ח מבקר המדינה לשנת 2012, מצוין כי שיעורם עמד על 86% לעומת 74% בכלל האוכלוסייה.
אברהם נגוסה: למרות נתון חיובי זה, ציין מבקר המדינה בדו"ח, כי שיעור המיצוי של יוצאי אתיופיה לפיקוד הזוטר, עמד על מחצית מזה של שאר האוכלוסייה.
אברהם נגוסה: המבקר אף הדגיש כי שיעור גבוה של יוצאי ויוצאות אתיופיה, קיבלו ציוני קב"א נמוכים מנתוני שאר האוכלוסייה.
אברהם נגוסה: נתון קשה הוא, ש-20% מהחיילים יוצאי אתיופיה, נשרו במהלך השירות הצבאי ומדובר בשיעור גבוה בהרבה משיעורם באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: למרבה הצער, גם שיעור הכלואים מקרבם, היה מאד גבוה ועמד על 53% מכלל הכלואים בשנת 2010.
אברהם נגוסה: שיעור הנפקדות היה גבוה פי שלושה מהשיעור המקביל בכלל בצה"ל.
אברהם נגוסה: אני מבקש מנציגי צה"ל בדיון היום להציג בפנינו נתונים מעודכנים על כלל העולים בצה"ל, עם פילוח לגבי יוצאי אתיופיה וכן דור שני לעולי אתיופיה, ילידי הארץ.
אברהם נגוסה: בהמשך, אני מבקש לקבל את התייחסות צה"ל לנושא סגירת קורס הגיור "נתיב" בצה"ל.
אברהם נגוסה: אני מאד מקווה שבישיבה זו נתבשר שכל ההדורים יושרו ושהתקציב הוקצה על ידי אגף התקציבים, שאכן יאפשר את המשך התנהלותו של קורס גיור זה, המאפשר לצעירות וצעירים במשפחות עולים להתגייר במהלך שירותים בצה"ל.
אברהם נגוסה: הבוקר קיבלתי את ההתייחסות ממערך הגיור לנושא, לפיה הושגו הבנות בנוגע להמשך פעילותו של קורס נתיב, כי אגף התקציבים הקצה את הסכום להמשך תקצוב הקורס והובלת תקווה.
אברהם נגוסה: בימים אלה אכן יגיע התקציב הזה למשרד הביטחון.
אברהם נגוסה: גם בנושא אובדנות בצה"ל, לא קיבלנו נתונים עדכניים.
אברהם נגוסה: מנתונים של מסמך ממרכז המחקר והמידע של הכנסת משנת 2013 עולה כי בין השנים 2007 עד 2013, התאבדו 123 חיילים ו-1 משירות חובה במשטרה.
אברהם נגוסה: צוין כי 37% מכלל המתאבדים בקרב החיילים הם עולים.
אברהם נגוסה: מאחר שאינם ילידי הארץ, מתוך כלל החיילים העולים ששמו קץ לחייהם במהלך שירותם הצבאי בתקופה האמורה, 56% הם יוצאי חבר המדינות ו-22% הם יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: זהו נתון מאד מדאיג, כיוון ששיעור החיילים העולים שהתאבדו, גבוה בהרבה משיעורם באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: אבקש לקבל נתונים עדכניים קודם כל מצה"ל.
אברהם נגוסה: יש לנו פה את סגן אלוף קרן בן נתן, נציגת אכ"א, סגן אלוף אריאל בן יהודה, נציג אט"ל.
אברהם נגוסה: נמצאים איתנו חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, חבר הכנסת מיכאל אורן, חברת הכנסת קסניה סבטלובה וחבר הכנסת יואל רזבוזוב ואני אשמח בשלב הזה שנשמע קודם כל את סגן אלוף קרן בן נתן, נציגת אכ"א.
<קרן בן נתן: בוקר טוב לכולם.
<קרן בן נתן: אני אציג כאן נתונים כלליים לגבי תמונת מצב העולים, כפי שהתבקשנו.
<קרן בן נתן: אולי אני אפתח קודם, כדי לסכם את הסוגיה של קורס "נתיב".
<קרן בן נתן: אין בעיה בקורס "נתיב".
<קרן בן נתן: קורס "נתיב" מתקיים.
<קרן בן נתן: הסוגיה התקציבית שהייתה איתה איזו שהיא בעיה לפני החגים, נפתרה ומבחינתנו הנושא – אנחנו רואים אותו כפתור ואין איתו איזו שהיא בעיה.
יואל רזבוזוב: ומה עם השנה הבאה?
יואל רזבוזוב: הרי כל שנה אותו דבר.
יואל רזבוזוב: זה היה גם בשנה שעברה.
יואל רזבוזוב: זה לא בבסיס התקציב, אז כל שנה אתם נלחמים על הכסף ואנחנו עוזרים.
יואל רזבוזוב: זה צריך להיות בבסיס התקציב.
יואל רזבוזוב: יש תקציב חיצוני, לפי מה שאני יודע.
יואל רזבוזוב: זה נפתר היום.
יואל רזבוזוב: בשנה הבאה עוד פעם תצטרכו להילחם וכל שנה וזו הבעיה לדעתי.
יואל רזבוזוב: לזה אנחנו צריכים להתייחס כוועדה.
<קרן בן נתן: אז אני לא יודעת להתייחס לסוגיה הרחבה ואני יודעת שהבעיה הייתה בעיה תקציבית, לא בעיה של צורך ולא של רצון של אף אחד מהצדדים.
יואל רזבוזוב: לא, לא, רק תקציב.
יואל רזבוזוב: תקציב חיצוני.
יואל רזבוזוב: כל שנה אותה בעיה.
<שפרה שחר: לא שמעתי שלא מעלים להם את השכר או לא מעדכנים להם את השכר כשיש איזו שהיא בעיה.
<שפרה שחר: כי זה נמצא בגוף התקציב.
אברהם נגוסה: אז אולי בעניין זה נשמע מאגף התקציבים במשרד האוצר.
<ניר אמסל: בוקר טוב.
<ניר אמסל: שמי ניר אמסל ואני נציג אגף התקציבים.
<ניר אמסל: אני רק רוצה לציין שהשנה במיוחד הבעיה בהעברת תקציב קודם כל היא שלא היה תקציב מדינה ולכן הייתה בעיה בהעברת התקציב וההבנות הוצגו וכמו שאמרו פה נציגי הצבא ויש פה גם את נציגת אגף הגיור וההתייחסות שגם הגיעה לוועדה.
<ניר אמסל: הפרויקט מתנהל.
<ניר אמסל: הוצגו הבנות לצורך המשך הפרויקט וקידומו.
<ניר אמסל: שנים קודמות גם כן ניתנו כל הפתרונות בשביל שהפרויקט ימשיך כפי שהוא אמור להתקיים.
יואל רזבוזוב: אבל כל שנה זה מאבק.
<ניר אמסל: הסיבה שהתקציב לא מתוקצב בבסיס תקציב צה"ל או משרד הביטחון, יש לזה סיבה שכך זה נבנה, שזה עובר דרך מערך הגיור ובעצם מערך הגיור משתתף יחד עם צה"ל ונציגת מערך הגיור תגיב לזה ותספר.
<ניר אמסל: יש סיבה למה משרדים משתתפים אחד אצל השני, וזה בעצם בגלל שהסמכויות של גיור ונושאים כאלה, זה בעצם צריך להיות בפיקוח של מערך הגיור ולכן התקציב מועבר ממשרד למשרד.
<ניר אמסל: יש תקציבים רבים שעוברים בצורה כזאת.
<ניר אמסל: כך זה בעצם מתנהל.
<ניר אמסל: השנה ספציפית יש לנו בעיה נקודתית בגלל נושא תקציב המדינה, שטרם אושר בכנסת ולכן היה צריך וניתן גם פתרון נקודתי בשביל שהקורס יימשך כסדרו.
אברהם נגוסה: האדם ניתן לדרוש שזה יהיה בספר התקציב, בבסיס התקציב, כדי שלא נצטרך כל שנה לחזור על המצב.
<סיוון פרשקר: אנחנו עובדים על זה.
<סיוון פרשקר: אנחנו כן ביקשנו שזה יוסדר לפחות עם מועד או איזה שהוא דד-ליין.
<סיוון פרשקר: אנחנו עובדים על זה מול אגף תקציבים.
<סיוון פרשקר: באמת בשנתיים האחרונות, שנה לפני כן אגף הגיור עבר ממשרד ראש הממשלה למשרד לשירותי דת ולכן זה התעכב עד כמעט סוף השנה, והשנה באמת קרה ככה שזו הייתה שנה ללא תקציב ולכן זה התעכב.
<סיוון פרשקר: בשנים קודמות זה הועבר בסדר, וזה לא עניין של מאבקים.
<סיוון פרשקר: יש הסכם משולש שחתומים עליו נציגי משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ונציגי משרד הביטחון שהכסף מועבר, ואני לא חושבת שהייתה שנה, לא הייתה שנה שהכסף לא הועבר.
<סיוון פרשקר: זה נכון שהוא הועבר בעיכוב וזה גרם לאיזה שהם קשיים בקורס "נתיב", אבל אנחנו עובדים על זה שאנחנו נוכל להעביר אותם באמת בתחילת שנה.
יואל רזבוזוב: לפי מה שאני יודע, כל פעם שיש קיצוץ בתקציב של משרד הביטחון, אז האיום הראשון נופל על "נתיב"- אנחנו נבטל את "נתיב".
יואל רזבוזוב: זה לפחות מה שאני יודע, בגלל זה היו מאבקים.
<שפרה שחר: זה חלק מהטקטיקה, זה בסדר.
יואל רזבוזוב: טקטיקה, אבל הגיור זה נושא יותר מדי חשוב מטקטיקות ואני חושב שאנחנו צריכים לדרוש, כולנו פה ביחד, כדי שזה יהיה בבסיס התקציב.
<שפרה שחר: יש עוד כמה אוכלוסיות שישר מנכלים להן, זה בסדר, זה לא רק זה.
<שפרה שחר: אל תדאג, בשומן שלהם הם לא נוגעים.
אברהם נגוסה: אז בואו נמשיך, סגן אלוף בן נתן.
<קרן בן נתן: טוב, אז אני אחלק את ההתייחסות שלי לשניים.
<קרן בן נתן: לגבי יוצאי אתיופיה, אז בעצם אנחנו, כמו שאתה מכיר וחברי הכנסת הנוספים, בעצם אנחנו עוקבים אחרי התכנית באופן קבוע, גם ביחס לדו"ח מבקר המדינה שפורסם וגם ביחס לתכנית הדרך החדשה שגיבשנו עכשיו יחד, כחלק משולחן משרד הביטחון.
<קרן בן נתן: מה שאנחנו רואים לעומת הנתונים שהוצגו בשנת 2012 בדו"ח המבקר, זה שבמרבית הנושאים יש שיפור.
<קרן בן נתן: שיעורי הגיוס נשארים, נותרו גבוהים.
<קרן בן נתן: הם עומדים היום על סדר גודל של 89%.
<קרן בן נתן: דיברנו על זה, אתה הזכרת 86%, אז אנחנו טיפה עלינו.
<קרן בן נתן: צריך לזכור גם שיש כאן שינויים שנובעים גם מהטיות אחוזיות כאלה ואחרות, אבל המגמה היא מגמה טובה וחיובית, גם בגברים וגם בנשים.
<קרן בן נתן: בנשים אנחנו גם רואים עלייה בשיעורי הגיוס.
<קרן בן נתן: לגבי השאלה באשר לנתוני הקב"א, אז גם כאן אנחנו ניתחנו את שיעור בעלי קב"א 52 ומעלה וגם כאן, גם בגברים וגם בנשים, עדיין יש פער לעומת האוכלוסייה הכללית, שאנחנו מכירים אותה ואנחנו בוחנים יחד עם מחלקת מדעי התנהגות, דרכים להתמודד עם הפער הזה, אבל אם אני מסתכלת על הנתונים משנת 2010 עד שנת 2014, בעצם הייתה עלייה של סדר גודל של 5% בבעלי קב"א 52 ומעלה בגברים וסדר גודל של 2% בנשים.
<קרן בן נתן: זאת אומרת אנחנו מתחילים לראות מגמת עלייה, שהיא מגמה שאנחנו רוצים לראות אותה גם מתעצמת כמובן, במהלך השנים הקרובות, וחלק מהפתרונות שאנחנו הצענו כחלק מהמענים לסוגיה הזאת, זה גם, לא רק, אבל גם, דרך תכניות ההכנה לצה"ל.
<קרן בן נתן: יש תכניות שנבנו בשנים האחרונות יחד עם גופים נוספים, לא רק משרד הביטחון אבל גם, שבעצם שמים דגש מאד מאד חזק על ההכרה המוקדמת של האוכלוסייה עם המבחנים, עם מה הם מייצגים, מה מצפים מהם, מה הולך לעלות שם, איך להתמודד עם המבחנים, עושים סימולציות.
<קרן בן נתן: אנחנו ראינו שבמקומות שנעשו הסימולציות האלה, בעצם הנתונים השתפרו ולכן כחלק מתכנית ההכנה לצה"ל שסוכמה לשלוש השנים הקרובות, גם בשיתוף משרד החינוך ומשרד הביטחון, אנחנו מגדילים את הכלים האלה של הסימולציה, כדי לאפשר הכנה נכונה יותר למבחני הצו הראשון.
<קרן בן נתן: עדיין, כמו שאמרתי, אנחנו היינו רוצים לראות את הנתונים עולים ביחס למה שהם היום.
<קרן בן נתן: לגבי נתוני הקצונה והפיקוד הזוטר, גם כאן ראינו עלייה.
<קרן בן נתן: אנחנו סיכמנו את הנתונים של שנת 2014.
<קרן בן נתן: עדיין אנחנו עושים הרבה מאד פעילויות כדי לעודד יציאה לקצונה, בעצם בשני ערוצים.
<קרן בן נתן: הערוץ הראשון זה הערוץ הצבאי הקלאסי, נקרא לו ככה, של בעצם פיתוח לקצונה ולפיקוד כמובן, מתוך השורות.
<קרן בן נתן: בעיקר מדובר על פיקוד זוטר במערך הלחימה, ששם אנחנו גם מעודדים את המפקדים ועושים מעקבים על המיצוי לקצונה, בחתך חטיבות החי"ר למשל ובודקים מה קורה שם.
<קרן בן נתן: הנתיב השני שאנחנו עוסקים בו, זה נתיב הקצונה האקדמית, שאנחנו רוצים לראות גם דרך מסלול העתודה האקדמית, שהוא בצעם מסלול קצונה ואנחנו רוצים לראות שם עלייה.
אברהם נגוסה: את יכולה לפרט?
אברהם נגוסה: כי כשאת אומרת לנו זה עלה, אז אנחנו רוצים לדעת מה עלה ובכמה עלה.
אברהם נגוסה: את יכולה לפרט בנתונים?
אברהם נגוסה: זה מאד יעזור לנו להבין את השינוי.
אברהם נגוסה: אני מברך על הצטרפותו של חבר הכנסת אביגדור ליברמן לדיון ושל חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
<קרן בן נתן: אז בקרב הגברים, העלייה הייתה מתונה יותר.
<קרן בן נתן: אם משווים בין נתוני שנת 2010 לעומת שנת 2014 – אז שיעור יוצאי אתיופיה שיצאו לקק"ץ – לקורס קצינים, עלה בחצי אחוז מ-1.8% ל-2.4%.
<קרן בן נתן: בשנים, שוב, משנת 2010 עד שנת 2014 – הנתון עלה מ-5.9% ל-7.9%.
מיכאל אורן: זה נמוך או גבוה מכלל האוכלוסייה, האחוז הזה?
<קרן בן נתן: זה נמוך.
מיכאל אורן: בהרבה?
<קרן בן נתן: בנשים זה בערך 2% פחות מהממוצע של כלל האוכלוסייה.
<קרן בן נתן: בנשים הפער הוא יותר קטן.
<קרן בן נתן: בגברים הפער הוא יותר משמעותי.
<קרן בן נתן: שיעורי פותחי הקצונה בממוצע, יש גם שינויים, כי גם בשנים האחרונות אנחנו מוציאים פחות לקצונה, אנחנו מדברים על סביב ה-10%, טיפה פחות, בין 9 ל-10%.
<קרן בן נתן: אז אם הגברים הם 2.5% - אז.
<קרן בן נתן: אבל הנשים יותר קרובות.
אברהם נגוסה: כמה סיימו את קורס הקצונה?
<קרן בן נתן: אין לי את הנתונים של המסיימים.
<קרן בן נתן: יש לי רק את שיעור הפותחים, אבל שיעורי הנשירה הם מאד נמוכים.
<קרן בן נתן: אין נשירה משמעותית בבה"ד 1.
אברהם נגוסה: אבל איך את יודעת אם אין לך את הנתונים?
<קרן בן נתן: אין לי אותם כאן, אז אני לא יכולה ואני גם לא רוצה לומר אותם מהזיכרון, אבל כשבדקנו, אנחנו רואים שאין פער משמעותי בין מי שפותח לבין מי שמסיים.
<קרן בן נתן: נתונים נוספים זה לגבי שיעורי הכליאה, שכאן אני רוצה לתקן משהו בנתונים שהוצגו קודם לכן.
<קרן בן נתן: קודם לכן הוזכר שלמעלה מ-50% מיוצאי אתיופיה היו בכלא.
<קרן בן נתן: הנתון הזה הוא לא מדויק.
<קרן בן נתן: המספר הוא נכון, אבל הוא מייצג משהו אחר.
אברהם נגוסה: אני ציטטתי מדו"ח מבקר המדינה.
אברהם נגוסה: 53% מהם.
<קרן בן נתן: אני מכירה, רק שה-53% בזמנו נמדדו מתוך מי שהשתחרר, ובעצם בתוך מי שהשתחרר יש גם אוכלוסייה שלא מסיימת את השירות הצבאי שלה בצורה תקינה, בגלל, בין היתר, כליאות ומסלול שירות בעייתי כזה או אחר.
<שפרה שחר: השאלה היא למה הם מגיעים למסלול שירות בעייתי.
<שפרה שחר: למה הם מגיעים לנקודה הזאת, זאת השאלה.
<קרן בן נתן: אני אשמח לסיים ואז אפשר לשאול אותי שאלות.
אברהם נגוסה: תנו לה לסיים קודם.
<קרן בן נתן: מה שרצינו לבדוק, רצינו לראות מה שיעור האוכלוסיות השונות – במקרה הזה יוצאי אתיופיה – מתוך מצבת הכלואים.
<קרן בן נתן: גם כאן אני לא אגיד שהנתון הוא לא גבוה, הוא גבוה, אבל לנו הוא מתיישב נכון יותר עם ההסתכלות על הנתון גם לאורך זמן.
<קרן בן נתן: הנתון הזה בשנת 2012 עמד על 13%.
<קרן בן נתן: אני מדברת כרגע על גברים.
<קרן בן נתן: אם יוצאי אתיופיה מהווים סדר גודל של 4% מאוכלוסיית החובה בצה"ל, אז בשנת 2012 הם היו 13% מקרב הכלואים.
<קרן בן נתן: בשנת 2013 הנתון ירד טיפה לאזור ה-12.5% ובשנת 2014 הוא ירד ל-11% ובחציון האחרון אנחנו מבינים שהייתה ירידה נוספת, ככה מדווחים לנו, עוד לא ראינו את הנתונים הסופיים ולכן רצינו להציג אותם כאן.
אברהם נגוסה: מה עשיתם לגבי הדבר הזה?
אברהם נגוסה: את יכולה להסביר לנו מה גרם לירידה?
אברהם נגוסה: או פשוט לא הייתה שום תכנית או שום התערבות בעניין לאחר דו"ח מבקר המדינה.
<קרן בן נתן: היו תכניות התערבות.
אברהם נגוסה: את יכולה לספר לנו על התכניות?
<קרן בן נתן: כן.
<קרן בן נתן: ראשית, יש סדנאות שנקראות סדנאות העצמה, זה נקרא בצבא תלמים, שזו בעצם תכנית שאפשר להגדיר אותה כסוג של מניעה, מניעת כליאה או מניעת רצידיביזם, למי שכבר נכלא וכנראה הולך למצוא את עצמו שוב בכלא, בגלל עבירה כזו או אחרת.
<קרן בן נתן: בעצם מה שאנחנו עושים, זה קורס שמתקיים בחיל החינוך, מן סדנה של 10 ימים שבעצם המפקדים מפנים את החיילים אל הסדנה הזאת, וזה חיילים שהמפקדים מזהים שהם צריכים קצת חיזוק, ועם החיזוק הזה במקום לפנות שמאלה לעבירות של נפקדות ועריקות וכו', שבעצם בסופו של דבר מובילות לכליאה, הם בעצם מאפשרים להם לעשות קצת פנייה לכיוון הנכון יותר, של המשך שירות תקין.
<קרן בן נתן: 75% ממי שעבר את הסדנה הזאת, בעצם לא עבר אירוע של עבירה משמעתית כזה או אחר, לא נכלא.
<קרן בן נתן: יש הצלחות יפות בקרב הסדנאות האלה.
<קרן בן נתן: זה נושא אחד.
<קרן בן נתן: הנושא השני זה בעצם מערך הגחל"ת, שגם מתקיים בתוך הכלא ופוגש את כל הכלואים יוצאי אתיופיה, כדי להבין יותר לעומק מה הסיבות שהובילו אותם לכליאה הרלבנטית ואיך, שוב, להחזיר אותם.
<קרן בן נתן: ראשי התיבות של גחל"ת זה – גיוס חזרה לשירות תיקן, ובעצם לאפשר להם לחזור ליחידות, להשלים את השירות הצבאי ולהימנע מכליאות חוזרות.
<שפרה שחר: חשוב לציין שבגחל"ת זכאי להשתתף רק מי שחזר לכלא פעם שנייה ושלישית, לא מי שהגיע לכלא פעם ראשונה.
<שפרה שחר: כמי שמקבלת הרבה טלפונים מתוך הכלא ממפקדי גחל"ת, אז חשוב שתדגישי את זה.
אברהם נגוסה: את יכולה להציג את שמך לפרוטוקול.
<שפרה שחר: שמי שפרה שחר ואני מנכ"לית בית חם לכל חייל ואנחנו נדרשים יום יום לסוגיית העולים ולסוגית החיילים יוצאי אתיופיה.
<שפרה שחר: אנחנו מכירים היטב את הסוגיה ויש לי לפעמים הרגשה שאנחנו חיים אולי בעולם אחר, כי בסופו של דבר מדברים על סדנאות העצמה, כאשר רוב החיילים יוצאי אתיופיה עורקים או נפקדים, בגלל שהם נאלצים לצאת לעבוד כדי לפרנס את משפחתם.
<שפרה שחר: אז מה תעזור איזו שהיא סדנת העצמה?
<שפרה שחר: מה שיעזור להם זו אולי משכורת יותר נאותה, דבר שאנחנו מובילים את המאבק לגביו כבר ארבע שנים.
<שפרה שחר: יעזרו דברים אחרים, ויש לי הרגשה שאנחנו חיים בשני עולמות.
<שפרה שחר: נציגי צה"ל מדברים בשפה שאני בכלל לא מבינה אותה.
<שפרה שחר: אני צריכה מתרגם.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן לך את זכות הדיבור בהמשך.
אברהם נגוסה: כרגע אני מבקש שתמשיכי.
<קרן בן נתן: עוד דבר שבעצם מתקשר למה שנאמר עכשיו, זה בעצם מדיניות הת"ש המרחיבה שיש לגבי יוצאי אתיופיה, שבעצם אחת המסקנות גם שהייתה במקביל לדו"ח המבקר וגם קצת אחריו, זה שחלק מהתהליך הוא תהליך ארוך של המצאת אישורים וכו', שהצבא מחויב בו אל מול הביטוח הלאומי וגם אל מול הנהלים הפנימיים, ולכן יצאה בזמנו, לפני שלוש שנים כבר, יצאה הנחיה שבעצם פונה בפניה יזומה לכל מלש"ב שגם יוצאי אתיופיה, אבל לא רק, אבל בדגש על יוצאי אתיופיה, שעומד להתגייס ובעצם פונים אליו ומבקשים ממנו או מציעים לו סיוע בהסדרת המסמכים הנדרשים והטופסולוגיה הנדרשת, כדי לקבל את אותו סיוע.
<קרן בן נתן: גם במקרה הזה, יוצאי אתיופיה מקבלים גם תשמ"ש וגם סיוע כלכלי נוסף, פי ארבעה ופי שלושה משיעורם באוכלוסייה, ביחס לאוכלוסיות אחרות.
<קרן בן נתן: יש למחלקת הפרט של אכ"א מדיניות ת"ש ייעודית, שבעצם גם בעיקר עושה את מה שהזכרתי קודם, של הפנייה היזומה.
<קרן בן נתן: יש שיתוף פעולה מצוין עם משרד הקליטה בהקשר הזה, כדי לוודא שהם מקבלים את הזכויות.
<קרן בן נתן: בסופו של דבר, ברור לנו שהתשמ"ש יש לו תקרה, והצבא משקיע היום סדר גודל של למעלה מ-300 מיליון שקלים כדי לתת מענה כלכלי לחיילים – זה יכול להיות גם תשמ"ש, גם סיוע כלכלי, גם תווי מג"ד ועוד כל מיני כלים שיש, שכמובן מסתכלים ומבינים שהאוכלוסייה של יוצאי אתיופיה היא אוכלוסייה שצריכה לקבל כאן פוקוס, וככה מונחות מש"קיות הת"ש וקצינות הת"ש בשטח וככה זה מתקיים.
<קרן בן נתן: האם יש מקום לעוד?
<קרן בן נתן: אני מניחה שתמיד יש מקום לעוד.
אביגדור ליברמן: אני מצטער שאני קצת איחרתי.
אביגדור ליברמן: אני רוצה לחזור לנושא הראשון, אם יושב הראש יואיל, לגבי קורס "נתיב" בצה"ל.
אביגדור ליברמן: האם אפשר לקבל נתונים מה התקציב השנתי של הפרויקט?
אביגדור ליברמן: האם זה נכנס לבסיס התקציב או שזה שנור כל שנה ושנה?
אביגדור ליברמן: כמה חיילים עד היום עברו דרך הקורס הזה של "נתיב"?
אביגדור ליברמן: מעניין אותי גם האם אותו קורס שהם עוברים ב"נתיב", אחר כך מוכר גם על ידי הרבנות הראשית, בכפיפות לרב הראשית וכך הלאה.
אביגדור ליברמן: כי זה אחד הקורסים היעילים שמשום מה כל הזמן מנסים לגמד אותו או להיפטר ממנו.
אביגדור ליברמן: אני לא רוצה להיכנס פה לשאלה יותר רחבה, אבל הצבא חייב להתייחס לכך שהיום אנחנו עדים לתופעה הולכת ומתרחבת, שאלפי חיילים, אלה ששירתו בצבא, ביחידות הכי קרביות ומוכנים לסכן את חייהם למען מדינת ישראל, לא מסוגלים להתחתן במדינת ישראל ולא להיקבר כמו שאר האזרחים.
אביגדור ליברמן: זו בושה שחייבים למחוק אותה.
אביגדור ליברמן: אני לא רואה שום מאמץ מטעם צה"ל לתרום בנושא הזה.
אביגדור ליברמן: אני מניח שזו מדיניות מלמעלה, אבל אם לא, אז אני בהחלט רוצה לשמוע התייחסות.
אביגדור ליברמן: כתופעה היא לא תופעה חדשה.
אביגדור ליברמן: זה נוגע לא רק לחיילים מחבר העמים, אלא גם ממדינות אחרות, אבל אנחנו סך הכל היום מדברים באלפים, לא בבודדים.
אביגדור ליברמן: באלפים של חיילים שסיכנו את חייהם, הם פורשים, הם לא מסוגלים להתחתן.
אביגדור ליברמן: אני דיברתי עם כמה רק בחודש האחרון, שנאלצו לטוס להתחתן בבולגריה, קפריסין, צ'כיה ובכל מיני מקומות.
אביגדור ליברמן: וגם כשחס וחלילה הם צריכים להיקבר, גם שם יש בעיה.
אביגדור ליברמן: צה"ל חייב פה לקחת אחריות ומה שראינו במקרה של "נתיב" בשנה האחרונה, זו הייתה בריחה מאחריות.
אביגדור ליברמן: אם לא היינו מתחילים פה בצעקה בכנסת ומשרד הקליטה עשה קומבינה והעביר כסף לצה"ל על מנת להמשיך בקורס "נתיב", גם זה לא היה קורה.
אביגדור ליברמן: העובדה שהיום קורס "נתיב" מתקיים בצה"ל זה למרות, זה לא בזכות צה"ל, אלא למרות.
אביגדור ליברמן: וזה דבר שהוא בלתי נסבל.
אביגדור ליברמן: אני מאד אשמח לקבל נתונים מדויקים מה התקציב השנתי, כמה חיילים עד היום עברו בקורס הזה, כמה לדעתכם לא עוברים וכדאי שיעברו בתוך המסגרת הצבאית ולמה זה לא מופיע בבסיס התקציב.
אברהם נגוסה: הדבר הראשון שפתחנו זה בזה.
אברהם נגוסה: מה שנאמר לנו, שהבעיה נפתרה.
אברהם נגוסה: יש תקציב, אבל - - -
יואל רזבוזוב: השנה.
אברהם נגוסה: השנה, כן, אבל זה לא נכנס לבסיס התקציב.
אברהם נגוסה: והשאלות שהעילית – כמה התקציב וכמה חיילים עברו בתכנית הזו, כמה היו אמורים לעבור, על אלה לא קיבלנו תשובות.
אברהם נגוסה: לכן אני נותן את זכות הדיבור למי שיכול לענות על השאלות האלה ולתת לנו את האינפורמציה המדויקת.
אברהם נגוסה: פרופסור איש שלום, בבקשה.
<בנימין איש שלום: בוקר טוב.
<בנימין איש שלום: ראשית תודה על העלאת הנושא לדיון.
<בנימין איש שלום: זה נושא חשוב מאין כמותו.
<בנימין איש שלום: אנחנו עוסקים בקורס החשוב ביותר בצה"ל, אם לא בכלל במערכת החינוך היהודית העולמית.
<בנימין איש שלום: מספר החיילים שעברו בקורס הזה הוא אלפים רבים ובפועל כבר התגיירו למעלה מ-7,000 חיילים.
<בנימין איש שלום: בכל שנה מאז קיומו של הקורס, מתגיירים בסביבות 850 חיילים, כאשר יש - - -
אביגדור ליברמן: 850 חיילים?
<בנימין איש שלום: 850 חיילים וחיילות, כאשר הלומדים בקורס מתחילים בסביבות 3,000, אפילו לפעמים יותר מ-3,000 חיילים, כך שהתוצאה הסופית היא בערך של כשליש עד 40% - - -
סופה לנדבר: אתה רוצה להגיד ש-3,000 זה זכאים?
סופה לנדבר: זה סך הכל זכאים?
<בנימין איש שלום: לא, לא, לא, אני מדבר על אלה שמגיעים לקורס, מתחילים, לומדים - - -
סופה לנדבר: השאלה שלי היא כמה זכאים.
<בנימין איש שלום: הזכאים לקורס "נתיב" - הפוטנציאל הוא בערך 4,500 בשנה מבין המשרתים, עד 5,000.
<בנימין איש שלום: זה פחות או יותר גם מספר היילודים בכל שנה, ילדי עולים שאינם מוכרים כיהודים ורשומים כחסרי דת, שלא לדבר על עולים שמצטרפים עליהם בכל שנה ושנה, זה אלפים נוספים רבים.
<בנימין איש שלום: האתגר של קורס "נתיב" הוא אתגר עצום וההישגים והתהליך החינוכי שהחיילים הללו עוברים, הוא ללא תקדים מבחינת רכישת הידע וחיזוק ההזדהות שלהם עם העם היהודי, עם מדינת ישראל, עם השירות שלהם בצה"ל.
יואל רזבוזוב: שאלה סליחה, כמה ניגשים?
סופה לנדבר: אם הם מרגישים הזדהות ואם הם בשירות צבאי, אז יש להם הזדהות, אז לא צריכים לתת להם ציונים על זהות, ל-5,000 איש שבפוטנציאל צריכים לעבור גיור.
סופה לנדבר: זה אותם אנשים שיש להם הזדהות עם היהודים, אבל הבעיה הספציפית – למה מתוך 5,000, סך הכל 850?
<בנימין איש שלום: התהליך הזה הוא תהליך מורכב.
<בנימין איש שלום: אנחנו כבר מדברים שנים רבות על הקשיים בתהליך הגיור, על הדרישות שקיימות במסגרת התהליך הזה, שבחלקן מרתיעות חלק מהחיילים.
<בנימין איש שלום: יש חיילים - - -
יואל רזבוזוב: כמה ניגשים למבחן הסופי אצל הדיינים, זה חשוב.
יואל רזבוזוב: כמה מהם לא עוברים בסוף אצל הדיינים?
<צבי אוד: לא כל היחידות נותנות להם ללכת.
יואל רזבוזוב: למבחן?
יואל רזבוזוב: אחרי שהם עברו את הקורס?
<צבי אוד: לא, לא.
<צבי אוד: לא כל היחידות נותנות לחיילים ללכת לקורס "נתיב".
יואל רזבוזוב: השאלה כמה בסוף?
<צבי אוד: נותנים להם צ'ופרים אחרים במקום קורס "נתיב" או כל דבר אחר.
<צבי אוד: בגלל סד"כ הם לא נותנים להם לצאת לקורס "נתיב".
<קריאה: זה נחשב לצ'ופר?
יואל רזבוזוב: השאלה אצל הדיינים, זו השאלה החשובה.
<בנימין איש שלום: אני אומר, מאלה שעוברים בסופו של דבר ומופיעים בפני בית הדין, סדר הגודל של המסיימים בהצלחה את תהליך הגיור הוא בערך 40%.
יואל רזבוזוב: זאת אומרת ש-60% לא עוברים אצל הדיינים.
יואל רזבוזוב: הם באים לדיינים והם לא עוברים אחרי שעברו את כל הקורס.
<קריאה: או שמפסיקים את הקורס לפני ההופעה מול הדיינים.
<בנימין איש שלום: חלק נושרים לפני מסיבות מגוונות.
יואל רזבוזוב: זה הנתון המדאיג, שבסוף, אחרי שהוא עבר את כל השלבים – יש שלב ראשון, שלב שני, שלב שלישי – הייתי ב"נתיב" והם מגיעים למבחן הסופי – הדיינים לא מעבירים אותם ומקשיחים, למרות שהם חיילים.
יואל רזבוזוב: הם מגדילים את התנאים שלהם.
<בנימין איש שלום: בכל שלב בקורס - הקורס יש בו שלושה פרקים עם הפסקות – ובכל שלב בקורס יש נשירה של בערך 10% ובסופו של דבר זו התוצאה בסדרי גודל.
<בנימין איש שלום: יש שנים יותר טובות, שנים פחות טובות, אבל זו התוצאה באופן כללי בסדרי גודל.
<בנימין איש שלום: המערכת הזאת היא מערכת טובה מאד, אבל יש מה לשפר בה.
אביגדור ליברמן: סליחה, המבחנים הסופיים, אחרי שהם עברו את הקורס, זה בפני דיינים של הצבא, רבנים מתוך הצבא או מתוך הרבנות הראשית?
<בנימין איש שלום: בתי הדין לגיור של הצבא כוללים בחלק רבנים צבאיים ובחלק רבנים מבתי הדין האזרחיים.
אביגדור ליברמן: כי בהתחלה, כשזה התחיל, למיטב זכרוני, היו רק רבנים של הצבא.
<בנימין איש שלום: לא.
אביגדור ליברמן: מהתחלה זה היו?
<בנימין איש שלום: מלכתחילה היו גם רבנים אזרחיים בתוך המערכת הזאת, לאורך כל השנים וכך זה עובד.
יואל רזבוזוב: ואתה מבין כמה נזק זה עושה למישהו שלא עבר?
יואל רזבוזוב: אותם 1,000 אנשים שניגשו ולא עברו, אחרי שעשו קורס של חצי שנה, הגיעו למבחן ולא עברו?
יואל רזבוזוב: הם בחיים יותר לא ירצו לעשות אתה התהליך הזה.
<שפרה שחר: והם גם עוזבים את הארץ.
<שפרה שחר: אין לי נתונים לצערי, אבל חלק מהם עוזבים את הארץ.
<בנימין איש שלום: אנחנו תמימי דעים בעניין הזה.
<בנימין איש שלום: אנחנו נאבקים על העניין הזה כבר שנים רבות.
<בנימין איש שלום: אני חייב לומר, במערכת יש הרבה רצון טוב ויש בה - - -
אביגדור ליברמן: במה זה מתבטא, רצון טוב?
<בנימין איש שלום: הרצון הטוב הוא שבסופו של דבר, תראו, תמיד יש שני צדדים למטבע.
<בנימין איש שלום: אלה שמצליחים לעבור את תהליך הגיור, יודעים לספר על חוויה - - -
אביגדור ליברמן: לא, לא, אני לא מדבר על הצד הזה.
אביגדור ליברמן: במקרה הזה מה שמעניין זה המדיניות של הצבא.
אביגדור ליברמן: מה הצבא עושה על מנת שאותם אנשים יוכלו להשתתף בקורס.
אביגדור ליברמן: לא שנתקלנו במקרים כמו שפה הזכירו, שיש יחידות שלא נותנים לאותם אנשים להשתתף במסגרת הקורס ולא שאנחנו בשנה הבאה נחפש עוד פעם תקציב ואיך לעשות שמתוך ה-5,000-4,500 – כולם יעשו מאמץ להשתתף בקורס הזה.
אביגדור ליברמן: הרי רובם לא משתתפים בקורס הזה, למרות כל מה - - -
<בנימין איש שלום: אני יכול אולי להשיב על העניין הזה.
<בנימין איש שלום: חלק מהבעיה - - -