GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: לכן הצעד הראשון לגבי הרשויות – זה מהניסיון האישי - זאת הקריאה ליושב-ראש.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שברגע שהיא תצא, ואני רואה כבר ניסוח של הקריאה - זה יהיה צעד ראשון רציני ונכון.
טלי פלוסקוב: אני מאמינה שברגע שהמודעות – ויש הרבה אנשים שלא מכירים את זה.
טלי פלוסקוב: לכן מתפקידנו היום, לתת להם כלים להכיר את זה וליישם את החוק שחוקק כבר ב-2011.
טלי פלוסקוב: אני מתנצלת, אבל לוקחת את כל החומרים, ללמוד עוד.
אברהם נגוסה: אביבית, בקיצור.
<אביבית קבדה: לא אחזור על הדברים.
<אביבית קבדה: קודם כל, אני רוצה לפרגן לרועי דהן ממשרד הפנים.
<אביבית קבדה: מלפני כשבעה חודשים הוקם צוות, ואנחנו עוברים עיר-עיר, רשות-רשות.
<אביבית קבדה: הבעיה היא שעדיין יש פערים.
<אביבית קבדה: רשויות מקומיות לא יודעות את החוק, מה הוא אומר.
<אביבית קבדה: הפעולה האקטיבית שהחוק דורש מהם ליישם, ויותר מזה, שמגיעים לרשות כמו לוד, אני מקבלת את הרשימה - לכאורה מבחינה כמותית זה נראה כמעט באחוז.
<אביבית קבדה: סופרים גם את מוקדי הקליטה ואת העובדים ואת כל מה שקשור לאתיופים.
<אביבית קבדה: אתה אומר: חשבתי שקלטו עובדי קליטה בתוך הרשות.
<אביבית קבדה: לא.
<אביבית קבדה: אמרו: אנחנו משלמים להם, כי הם עובדים אצלנו.
<אביבית קבדה: כלומר עדיין יש פער בין הכמות לאיכות, בין שיטות הדיווח.
<אביבית קבדה: לכן כל מי שיכול וחייב להיות שותף - אנחנו מגיעים לרשויות עצמן, יושבים עם פילוח של האנשים עצמם, באילו תפקידים הם ומתי נקלטו, כדי שבסוף השנה הבאה, בעזרת ה', לא נדבר על טבלה שהיא כמותית, שזה נחמד שיש משהו לדבר עליו – ותהיה איכותית.
<אביבית קבדה: אז רועי, כל הכבוד, ואני מקווה שמפה תמשיכו.
<אביבית קבדה: יותר מזה, אמרת שכל שנה את עושה ריענון, אז יש פער.
<אביבית קבדה: אם יוצא כל שנה ריענון, איך רשויות לא יודעות את החוק?
יאסו זללו: הן פשוט מצפצפות על החוק.
<אביבית קבדה: מבחינתי, יש דבר כזה שנקרא מיצוי הליכים.
<אביבית קבדה: 22 ערים – הגדרנו לשנה.
< יאסו זללו: צריכים להילחם על זה שיהיו שינויים לחוק.
< יאסו זללו: כל עוד לא יהיו שיניים לחוק, כולם יהיו פקחים.
<אביבית קבדה: יאסו, אנחנו אמרנו שאנחנו עושים את הסבב של 22 רשויות שבחרנו, ממוקד.
<אביבית קבדה: אם בסוף השנה הזו לא נגיע באמת לדיווח על-פי החוק, נלך לעתירה, וזה יהיה מבחינתי סוג של מיצוי הליכים וסגירת מעגל, אבל יש פה הזדמנות ללכת רשות-רשות.
<אביבית קבדה: שלושה אנשים ממשרד הפנים מתלווים, או אנחנו מתלווים, וצריך לומר כל הכבוד לוונדה – הוא מגיע לכל הפגישות.
<אביבית קבדה: מבחינתי, זה מיצוי הליכים.
<אביבית קבדה: בשנה הבאה לא אגיע לדיון הזה.
<אביבית קבדה: אם זה לא יושם, נלך לעתירה, ונסיים את הסיפור.
אברהם נגוסה: וונדה אקלה, מנכ"ל נציגות הארגונים של יוצאי אתיופיה בישראל.
<וונדה אקלה: למדתי בסיור שני דברים: אחד, אם יש חוק.
<וונדה אקלה: שתיים, יש כאלה שסופרים את האנשים תוך כדי הישיבה – כמה אנשים יש להם בתוך המשרדים, בתוך הרשויות.
<וונדה אקלה: לדעתי, הסיור משנה תפישה.
<וונדה אקלה: אנשים שמתחילים, גם אם אין להם עובדים, מתחילים לספור את האנשים שלהם בתוך הרשות.
<וונדה אקלה: אני מקווה שהדברים האלה ישתנו.
<וונדה אקלה: הבעיה היא העניין של הרצון, כי בדרך כלל כשאין רצון לא יעזור, גם אם יהיה חוק, אם נעשה את זה.
<וונדה אקלה: זה בעייתי.
<וונדה אקלה: אחד הדברים שגם צריכים להסתכל – מישהו קולט יוצא אתיופיה, הוא צריך לחשוב שזה כדאי לו, שהעובדים מצוינים, ולא בגלל החוק.
<וונדה אקלה: אני הייתי חושב שבמקום בכל ועדה כמה אנשים נכנסו, הייתי רוצה שיהיה בתוך הוועדה, כל משרד ומשרד יביא את המכרזים שלו, פה.
<וונדה אקלה: כך נעקוב.
<וונדה אקלה: עכשיו יש 30 מכרזים, פרסמנו, ובהם נתגייס כדי שנגייס את האנשים.
<וונדה אקלה: בפגישה הבאה נראה מתוך 30 כמה נקלטו.
<וונדה אקלה: הבעיה היא שאין תוכנית לכל משרד, כמה אנשים אני צריך להכניס בשנה הזאת.
<וונדה אקלה: מכיוון שהדיון מחייב, אנשים באים בקטע של ספירה.
<וונדה אקלה: לדעתי, אנחךנו מפספסים את כל העסק הזה.
<וונדה אקלה: אם אנחנו רוצים להתמקד בדברים, לדעתי, צריכים לדרוש את המכרזים בכל משרד ומשרד.
<וונדה אקלה: בסך הכול יש 3,000 אקדמאיים.
<וונדה אקלה: תסתכלו פה סביב הכנסת.
<וונדה אקלה: יש כאלה שגם נקלטו.
<וונדה אקלה: תראו בתוך משרדי הממשלה פה באזור הזה.
<וונדה אקלה: כמה אנשים מסתובבים בתוך זה?
<וונדה אקלה: אני מכיר את עיריית אשדוד.
<וונדה אקלה: יש חמש שכונות.
<וונדה אקלה: בתוכן אני לא רואה.
<וונדה אקלה: אולי יגידו שיש עובדים של יוצאי אתיופיה, אבל הם נמצאים בשוליים.
<וונדה אקלה: זה מה שאנחנו רוצים, קודם שנאמר שהעובדים שצריכים להיקלט, צריכים להיות מודל לחיקוי.
<וונדה אקלה: גם כשניכנס, גם אחר כך, אנחנו יודעים איך לעבוד ואיך להביא אנשים נוספים לאותם משרדים – הבעיה כרגע מבחינת המשרדים, שאין רצון, וגם יש תירוץ, שאין כוח אדם.
<וונדה אקלה: אם אין כוח אדם, תקלטו את יוצאי אתיופיה.
<וונדה אקלה: לכן, כדי שלא נחזור לזה כל שנה, לדעתי, בואו פה נחליט שכל משרד ומשרד, תגידו כמה עובדים נקלטו, כמה משרות מיועדות ליוצאי אתיופיה, תביאו אותם לכאן, וכך זה יותר מחייב, ונאמר שהשגנו את המטרה.
<אביבית קבדה: רק אציין ברשותך, שכל חברי המועצה שנבחרו, יוצאי אתיופיה, יש לנו שני סגני ערים, מהרטה ושלומית- - -
אברהם נגוסה: הם נבחרי ציבור.
<אביבית קבדה: כל נבחרי הציבור שותפים, וצריכים ברמת השטח גם לסייע ליישום החוק, ונמצאים אתנו בישיבות.
אברהם נגוסה: עו"ד יצחק דסה.
<איציק יצחק דסה: קודם כל, סליחה על ההתפרצויות הקודמות, אבל אני חושב שהיו ענייניות.
<איציק יצחק דסה: אני רוצה לברך קודם כל אותך, אדוני היושב-ראש, שמקיים את הישיבה.
<איציק יצחק דסה: זו ישיבה חשובה.
<איציק יצחק דסה: בתקופה הזאת אני חובש כובע של נציג ציבור במדיניות ממשלתית לשילובם של יוצאי אתיופיה.
<איציק יצחק דסה: הנושא של ייצוג הולם הוא הנושא הכי אקוטי, כי אנחנו מדברים על המאבק בעוני של הקהילה.
<איציק יצחק דסה: ההוצאה של העוני של הקהילה הוא רק על-ידי תעסוקה הולמת.
<איציק יצחק דסה: אני חייב לציין שכשאנחנו מדברים על ייצוג הולם, שלא נתבלבל: העובדה שאנחנו צריכים את החוק זה בגלל שרשויות שונות לא עושות את עבודתן נאמנה.
<איציק יצחק דסה: אנשים לא נקלטים לעבודה כי יש אפליה, יש גזענות ויש דעות קדומות.
<איציק יצחק דסה: יש להבין, שכל הנושא של ייצוג הולם, שהתחיל בנושא של נשים, יושם רק על-ידי מאבק משפטי.
<איציק יצחק דסה: אני מציע הצעה לחבריי, טבקה: תפסיקו לעבוד עם משרדי הפנים למיניהם.
<איציק יצחק דסה: תגישו עתירות.
<איציק יצחק דסה: אתם צריכים לנהל מאבק כשומרי סף של הקהילה.
<אביבית קבדה: מיצוי הליכים.
<איציק יצחק דסה: זה אחד.
<איציק יצחק דסה: כשהוא לא מיושם, תגישו עתירה.
<איציק יצחק דסה: זו דעתי.
<איציק יצחק דסה: אתם עושים עבודה מצוינת, אבל התפקיד של טבקה הוא לנהל מאבק משפטי נגד גופים שלא עושים את עבודתם.
<איציק יצחק דסה: בסוף החודש הזה אמורה להיות מוגשת הצעת מחליטים בוועדת השרים.
<איציק יצחק דסה: הנושא של הייצוג ההולם בשירות המדינה פחות מטופל יפה.
<איציק יצחק דסה: הנושא של הייצוג ההולם ברשויות המקומיות ובחברות ממשלתיות ובגופים סטטוטוריים לא מטופל.
<איציק יצחק דסה: אני פונה אליך, כבוד היושב-ראש, שכחלק מהצעת מחליטים יהיה כלול גם נתונים כמותיים, שאמורים להיות בהצעת מחליטים של ועדת השרים.
<איציק יצחק דסה: אני חושב שצריך לבוא עם הצעה מגובשת של משרד הפנים עם הרשויות המקומיות, איך הם הולכים ליישם כמותית – זה אחד.
<איציק יצחק דסה: שתיים, ככל שזה נוגע לחברות ממשלתיות ולגופים סטטוטוריים, גם הם צריכים לבוא עם תוכנית מסודרת, שבה הם מתייחסים - כמה הם הולכים לקלוט, כמה מתוכם הם במשרות ייחודיות, וכמה מהם למשרות מתפנות.
<איציק יצחק דסה: רק אבהיר: יש שני כלים משמעותיים לנושא ייצוג הולם: אחד, כשמשרה מתפנה, גוף שאינו מקיים ייצוג הולם, דהיינו אין ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה, צריך לקלוט באותו מקום יוצאי אתיופיה, אם הוא עומד בדרישות של כישורים דומים.
<איציק יצחק דסה: במקביל, לפעמים פינוי המשרות לא מאפשר את יישום הייצוג ההולם, כי לא תמיד מתפנות משרות.
<איציק יצחק דסה: לכן יש פה כלי נוסף שהמחוקק העמיד לרשות אותם גופים, שזה ייעוד משרות.
<איציק יצחק דסה: לרשות מקומית, לחברות ממשלתיות ולגופים סטטוטוריים יש הכלים של ייעוד משרות.
<איציק יצחק דסה: בואו לא נבלבל – פוגע בקהילה, תדמית שלילית – לא.
<איציק יצחק דסה: אני חושב שבסופו של דבר מה שצריך לעשות זה שבני הקהילה ייקלטו בגופים האלה.
<איציק יצחק דסה: אני פונה ליושב-ראש הוועדה, ומציע לפנות לשר הפנים, להתקין תקנות, כי אני שומע פה הרבה חוסר סדר של השלטון המקומי ושל נציג משרד הפנים, שלא יודעים איך הולכים ליישם את החוק עצמו.
<איציק יצחק דסה: אני מציע ששר הפנים יתקין תקנות, וינחה בהנחיות מסודרות, איך הולכים ליישם את חוק ייצוג הולם במשרד הפנים.
אברהם נגוסה: מר רוני אקלה.
<רוני אקלה: תודה רבה, כבוד יושב-ראש הוועדה.
<רוני אקלה: קודם כל, אני רוצה לברך את טבקה, נציגות הארגונים ואת ירון, שלקחתם את היוזמה, וסוף-סוף אנחנו דואגים לעצמנו, לראות אם החוק מיושם או לא.
<רוני אקלה: זה מאוד חשוב, כי לפי מה שאני שומע, קודם כל, אין נתונים של לפני ואחרי.
<רוני אקלה: זה מה שצריך לראות – האם לפני החוק יש בני הקהילה שנקלטו או השתלבו ברשויות מקומיות או בחברות ממשלתיות או אין.
<רוני אקלה: אם יש, כמה?
<רוני אקלה: אחרי החוק, כמה נכנסו בעקבות החוק?
<רוני אקלה: אם אנחנו נדע את הנתונים האלה, נדע להתייחס.
<רוני אקלה: החוק טוב ויפה, אזה מאוד בעייתי גם, ליישם אותו.
<רוני אקלה: כשאני רואה את הרשויות המקומיות, אם אתה לא שייך לחבר מועצה או לראש העיר מבחינה מפלגתית, קשה לקבל את יישום החוק.
<רוני אקלה: בעיות פרסום ותקנים.
<רוני אקלה: הפרסום לא מגיע.
<רוני אקלה: אנחנו מדברים על פרסום ומידע לקהילה – לא מגיע.
<רוני אקלה: אם יש פרסום, הרשויות או חברות ממשלתיות, הן מפרסמות את זה פנימי, ואם יש מישהו שמתאים לאותו פרסום, מישהו שנקלט, שם.
<רוני אקלה: הבעיה השנייה שבפרסום – נושא ועד עובדים.
<רוני אקלה: ועד העובדים קודם כל דואג לאנשים שנמצאים אצלו – לא לאנשים שיגיעו מבחוץ, וקודם כל הוא צריך לדאוג לאנשים שלו ולחברים שלו, שהוא אחרי זה, אם לא מוצאים אנשים, פרסום חיצוני, וזו בעיה לא פשוטה.
<רוני אקלה: אני הייתי רכז ארצי לתעסוקה, ומכיר את הדברים האלה מקרוב.
<רוני אקלה: אנשים שהיו אמורים להשתלב, לא משתלבים.
<רוני אקלה: אומרים שיש חוק, אבל חוק לחוד ומעשים לחוד.
<רוני אקלה: אני חושב שהתפקידים שלקחתם, מאוד חשוב שהנושא הזה יטופל מקרוב, ויובא לדיונים ולהחלטות.
<רוני אקלה: אני מקווה, איציק, כמו שאמרת, שוועדת שרים- - -
אברהם נגוסה: אתה אמר שאחד החסמים זה מכרז פנימי.
<רוני אקלה: אומרים: מכרז.
<רוני אקלה: הוא פנימי.
<רוני אקלה: מכרז חיצוני - אחרי שאתה עובר את המכרז הפנימי, וגם כשאתה עובר את המכרז הפנימי, יש לך ועד עובדים שחוסם אותך, ואז הדאגה שלהם קודם כל היא לעובדים שנמצאים שם.
<רוני אקלה: אם זה לא במחוזות, אם זה לא ברשויות - גם ברשויות מקומיות, אגב, אם אתה לא שייך לגופים שנמצאים בתוך הרשויות, קשה למצוא תעסוקה.
<רוני אקלה: אני יודע שכמה אנשים שנבחנו, היו מתאימים, אבל לא קיבלו את התעסוקה בגלל כל מיני דברים שלא היו קשורים לאותם נתונים.
<רוני אקלה: דבר אחרון.
<רוני אקלה: יש בני הקהילה שהשתלבו ללא עזרת החוק.
<רוני אקלה: האם הם נחשבים ייצוג הולם?
<איציק יצחק דסה: לצערנו, כן.
<איציק יצחק דסה: כל יוצאי אתיופיה מסומנים.
קריאה: ואז התקנים נעלמים.
<רוני אקלה: זה אומר שיש בני הקהילה שמתאימים לכל מכרז, ונכנסים בכוחות עצמם, ומשתלבים.
<רוני אקלה: זה מצוין.
<רוני אקלה: אם הוא משתלב בכוחות עצמו, זה הכי טוב, לא לחפש כל הזמן את החוק שיגן עליי כדי להיכנס לתעסוקה.
<רוני אקלה: החשיבות היא במידע.
<רוני אקלה: כמה שאפשר, יש לנו מידע, אפשר לעקוב, כי לא כל שנה נשב פה ונשמע אותם דיונים, אותם אחוזים, אותם מספרים בווריאציות שונות.
<רוני אקלה: אני ראיתי פה את הנתונים.
<רוני אקלה: מי שעוקב אחרי המספר הזה, אני חושב שזה נתונים שחלקם לא משרות קבלן.
<רוני אקלה: אם אתה רואה, בשנת 2012 היו מספרים מסוימים, ובשנת 2013 המספר קטן, כי אנשים פוטרו.
<רוני אקלה: זה התהליך שקורה.
<ירון יחיאס: אני חייב לציין שהנתונים בטבלה הזו ניתנו מרשות החברות הממשלתיות, מהלשכה של אורי יוגב.
<ירון יחיאס: אלה אנשים שהם בקליטה ישירה; לא עקיפה.
<רוני אקלה: מי שנקלט בקליטה ישירה, לא יכול להיות שבשנה שעברה היו לך ארבע, ובשנה הנוכחית – שתיים.
<ירון יחיאס: יש ירידה, ויתרה מזאת, יש גופים שלא קולטים, אבל מצבת כוח האדם עולה משנה לשנה.
<רוני אקלה: בנתונים האלה, שאם נעקוב לפי מספר, נגלה, אם זה בעבודה פשוטה או בעבודת קבלן או בעבודת תקן.
<רוני אקלה: אנשים שנקלטים בתקציב שוטף לעומת בתקציב קבוע, אלה שני דברים שונים לגמרי.
<רוני אקלה: לכן אתה רואה את הנתונים.
<רוני אקלה: בשנה שעברה היה לך מספר גבוה, ובשנה הנוכחית מספר קטן.
<ליאור אבבה: יש ירידה.
<נועם כהן: אין ירידה.
<נועם כהן: תסתכל על הנתונים.
<נועם כהן: יש עלייה של 57%.
אברהם נגוסה: נציג האוצר, אתה אמרת שאין לך נתונים מרוכזים.
<נועם כהן: אני מסתכל על נתונים משנת 2012 ומשנת 2013, שיש לנו נתונים, ועל סמך זה הוא אומר דברים לא נכונים.
<נועם כהן: יש עלייה בין 2011 ל-2012.
<נועם כהן: יש אצלכם ביד, נשלח לכם.
<נועם כהן: הוא מחזיק את זה.
קריאה: אדוני היושב-ראש, אנחנו באוגוסט 2015.
קריאה: לא יכול להיות שאין להם דיווח של 2014.
<ליאור אבבה: הם משקרים לנו בפנים.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלו את 2012, 2013 בנובמבר 2014.
אברהם נגוסה: אנחנו לא צריכים לחזור אחורה.
אברהם נגוסה: אנחנו ציפינו היום ממך או ממשרדך לקבל נתונים לפחות לגבי 2014.
אברהם נגוסה: אתה אומר שיש לך חצי – אין לך.
אברהם נגוסה: בבקשה, לא להתערב.
אברהם נגוסה: תמלא את זה, תבוא בפעם הבאה, בפגישה הבאה תדווח לנו.
<נועם כהן: אדוני היושב-ראש, הנתונים שהם מציגים זה על בסיס 2013 ו-2012, שזה לא נכון.
אברהם נגוסה: מה לעשות?
אברהם נגוסה: לא השגת לנו 2014.
<נועם כהן: אם מציגים את זה, שיציגו את זה כפי שזה.
<נועם כהן: אני יכול להציג את 2012 ו-2013, אבל מה שהם מדווחים זה על סמך נתונים- - -
אברהם נגוסה: תודה רבה, אדוני.
אברהם נגוסה: עוזיאל ברנע, מנהל משאבי אנוש, המוסד לביטוח לאומי.
אברהם נגוסה: הם רשומים.
אברהם נגוסה: עופר קרן, חברת חשמל, אבל אני מבקש, בקיצור.
<עופר קרן: שלום.
<עופר קרן: אני עוזר סמנכ"ל משאבי אנוש וארגון והממונה על ההעסקה הרב-גונית בחברת החשמל.
<עופר קרן: בתפקידי אני משתתף במספר ועדות להעסקה מגוונת שמתקיימות בכנסת ישראל.
<עופר קרן: כל התירוצים שנשמעים בוועדה הזאת, נשמעים בכל הוועדות.
<עופר קרן: לצערי, התירוצים שלא מגיעים מועמדים, אין תקנים, צריך לרדת לשטח, צריך לפנות לכל נציגי השכונות, למרכזי הקליטה, צריך לעשות עבודה, לבצע סקרים על תהליך קדם הקליטה, על תהליך הקליטה – אני מזמין פה את כל החברות, לראות איך זה מתנהל אצלנו.
<עופר קרן: אשמח אם יפנו אליי, ונקבל את כולכם, להראות לכם איך זה עובד, ואיך צריך לעשות.
<עופר קרן: מדיניות הנהלת החברה והדירקטוריון קובעת כי היקף הקליטות של בני העדה האתיופית בחברת החשמל יעמדו על לפחות 3% מכלל הקליטות בחברה – פי שניים מאחוזם באוכלוסייה.
<עופר קרן: חברת החשמל מייעדת משרות באתר האינטרנט שלה, גם למשרות רגילות אבל בעיקר לבני העדה האתיופית.
אברהם נגוסה: זה 3% אמרת?
<עופר קרן: קליטה בשנה.
<עופר קרן: היום אנחנו עומדים על 1.2%.
<עופר קרן: אדבר עכשיו על מספרים.
<עופר קרן: כל אחד, עם כל הכבוד לכולנו פה, מדברים תיאוריות.
אברהם נגוסה: 1.2% - אני מסכים אתך.
<עופר קרן: אנחנו עומדים על כך בהחלטת הדירקטוריון, על קליטה בכל שנה של 3%.
<עופר קרן: סך הכול בני העדה האתיופית בחברה מונה כ-152 עובדים, שזה 1.2% מכלל עובדי החברה, 135 גברים ו-17 נשים - מתוכם 48 קבועים, ו-104 ארעיים.
<עופר קרן: שיעור האקדמאיים הוא 19, ושיעור ההנדסאים, טכנאים הוא 32.
<עופר קרן: אני רוצה לדבר על מדיניות ההעדפה בתהליך הגיוס.
דנה גורדון שושני: 19% או כמותית 19?
<עופר קרן: 19.
<עופר קרן: אנחנו כל שנה במדיניות החומש של החברה עומדים על מעל 3% בשנה לקליטה.
<עופר קרן: סך הכול הגענו ל-1.2%.
אברהם נגוסה: זה חלום או מעשי?
<עופר קרן: זה מעשי.
<עופר קרן: אני מדבר מספרים בפועל.
אברהם נגוסה: אבל מעשי אני רואה 1.2%.
אברהם נגוסה: 3% - זה חלום.
<עופר קרן: מסל הקליטות בשנה.
<עופר קרן: לפחות 3% יהיו מבני העדה האתיופית.
קריאה: הם זמניים, לא?
<עופר קרן: לא כולם זמניים.
<עופר קרן: אגע בכול.
<ליאור אבבה: אני זוכר מהשנה שעברה בוועדה, עמית הציג – עכשיו זה ירד?
<ליאור אבבה: הוא אמר: יש לנו 1.5%.
<עופר קרן: לא את זה הוא הציג.
אברהם נגוסה: אני הולך למה שכתוב פה.
<עופר קרן: אני הייתי בוועדה הקודמת עם עמית.
<עופר קרן: אני מכיר את הנתונים.
<ליאור אבבה: גם אני הייתי.
<עופר קרן: כפי שהתחייבנו בוועדה הקודמת, למצוא ולקדם אפיקים חדשים נוספים לבני העדה, החברה פעלה בניסיון לשלב חמישה מהנדסים או הנדסאים יוצאי העדה האתיופית במסגרת פרויקט עתיד נאור, שזה פרויקט לסטודנטים מהפריפריה להעסקת סטודנטים, תוך כדי הענקת מלגות לימודים מלאה פלוס מלגת קיום בסך 1,600 שקלים לחודש.
<עופר קרן: נכון להיום, שולבו שני הנדסאים במסגרת הפרויקט.
<עופר קרן: בסיום הלימודים הם מיועדים להיקלט בחברה – לרוב בתפקידים שיש בהם אופק לקביעות ולא לתפקידים כמו שציינו פה, זרקו: דלת מסתובבת.
<עופר קרן: החברה מחזקת שיתופי פעולה עם עמותות וארגונים כמו עולים ביחד, בוסטון חיפה, מתוך מטרה ליצור עתודה הנדסית טכנולוגית לקליטה בחברה ועיסוקים שיש בהם אופק תעסוקתי, ולא לתפקידים שבאים להעסקה זמנית.
<עופר קרן: בין היתר, על-ידי בחינת אפשרות למימון תוכניות לימודים במהלך העסקה ללימודי טכנאים והנדסאים וללימודי תואר ראשון.
<עופר קרן: יש לנו פרויקט עתיד נאור, שדיברתי עליו עכשיו.
<עופר קרן: החברה שלנו רואה בנשים מקרב המגזר כוח מרכזי לשינוי, ולכן שמה דגש על נושא העדפה מגדרית גם בתוך בני העדה האתיופית.
<עופר קרן: בימים אלה אנחנו פועלים להקמת תוכנית הכשרה משתופת עם ג'וינט ישראל וטבת, שבסופה תיקלטנה נשים מהמגזר בתפקידים שהיו עד היום על טהרת המין הגברי.
<עופר קרן: אנחנו היום פועלים להכשרות של קורסים לעובדות חלב, עובדות רשת, חשמלאיות.
<עופר קרן: עשינו את זה עם אוכלוסיות אחרות.
<עופר קרן: החברה תמשיך לפתח מדיניות גיוס המכילה את הגוונים הרב-תרבותיים השונים אותה מייצגים בני הקהילה, ומבצעת ותבצע פיקוח והתאמה של כלי הערכה בקרב מועמדים שנקלטו ועובדים בני העדה תוך הקניית אופק קידומי ומסלולי קריירה בחברה.
אברהם נגוסה: אדם פלוטקין.
<אדם פלוטקין: שלום, אני אדם פלוטקין מחברת אלתא, חברת בת של התעשייה האווירית.
<אדם פלוטקין: אנחנו רואים שליחות בכל הנושא של העסקה של עובדים יוצאי העדה האתיופית.
<אדם פלוטקין: רוב העובדים אצלנו בחברה יוצאי העדה האתיופית נקלטו עוד לפני 2011, עוד לפני שהיתה חובה בחוק לעשות את זה.
<אדם פלוטקין: עשינו את זה מתוך ראייה של החשיבות הערכית של העניין ולא בגלל החקיקה.
<אדם פלוטקין: ראש הוועדה הקודם, יואל רזבוזוב, ביקר יחד עם חברי הוועדה אצלנו בשנה שעברה.
<אדם פלוטקין: הם התרשמו באופן אישי מהקליטה שלנו של יוצאי אתיופיה, ולא רק – גם קבוצות נוספות.
<אדם פלוטקין: אני בזאת מזמין את הוועדה החדשה והנוכחית לבקר באלתא, ולהתרשם מהפעילות שאנחנו עושים.
<אדם פלוטקין: אם אתם מסתכלים על הדף שחילקנו, בנספח ב', אפשר לראות שאלתא מופיעה במקום הראשון, וכבר הנתונים השתנו.
<אדם פלוטקין: עלינו כבר ל-17 אקדמאיים, שזה כרבע מכל האקדמאיים שמועסקים על-ידי כל החברות והתאגידים יחד.
<מישל טובלי: הנתונים נכונים לאתמול, 31 ביולי 2015.
<אדם פלוטקין: יש עוד תשעה טכנאים, כלומר כרגע יש אצלנו 34 יוצאי העדה האתיופית, כלומר אל"ף, עלינו מ-22, שרשום פה ב-2013 ל-34; בי"ת, חצי מהם מהנדסים.
<אדם פלוטקין: 19 מהנדסים מועסקים בעבודות סופר איכותיות, שילובים של מכ"מי כיפת ברזל וכל מיני דברים.
<אדם פלוטקין: יש לנו עוד שני אקדמאים, עורך דין ובוגר תקשורת, עוד תשעה טכנאים, כמה עובדי ייצוא.
<אדם פלוטקין: בכל אלה אין אף אחד שהם לא עובדי ניקיון, לא עובדי הסעדה, לא עובדי הסעות ולא עובדי ביטחון, וכל אלה במיקור חוץ, כלומר כולם ממש בליבה העסקית של התעסוקה של החברה.
<אדם פלוטקין: חוץ מזה שאנחנו עוסקים בקליטה והעסקה אצלנו, אנחנו עוסקים גם בפעילות כלפי חוץ.
<אדם פלוטקין: נמצאת אתי פה מישל טובלי, שאחראית על קשרי קהילה שלנו.
<אדם פלוטקין: אנחנו עושים פעילות גם מחוץ לאלתא.
אברהם נגוסה: אין לנו זמן, אז אני חושב שנסתפק בזה.
אברהם נגוסה: סליחה.
אברהם נגוסה: נמל אשדוד.
<רונית סבה: שלום רב, שמי רונית סבה, אני סמנכ"לית המשאבים החדשה בנמל אשדוד.
<רונית סבה: אני בדיוק השבוע שלושה חודשים בתפקיד, וזה גם סוג של שינוי – אני הסמנכ"לית אשה הראשונה בנמל אשדוד.
<רונית סבה: נמל אשדוד מתאפיין באופן יחסי בגיוסים חיצוניים מועטים לאורך השנה.
<רונית סבה: יחד עם זאת, יש לי נתונים ל-2015.
<רונית סבה: סך הכול היו לנו חמישה מכרזים חיצוניים לנמל אשדוד.
<רונית סבה: מכרז אחד מתוכם היה ייעודי לאוכלוסייה יוצאי אתיופיה.
קריאה: אבל הוא הוקפא.
<רונית סבה: לא, נקלט.
<רונית סבה: מפקח איכות סביבה.
<ירון יחיאס: היה מכרז של כלכלן, והוא הוקפא.
<רונית סבה: נכון.
<רונית סבה: תן לי רק להשלים.
<רונית סבה: בדוחות שיש פה בנספח א' – הדוחות הם מ-2013, נכון להיום בנמל אשדוד, מתוך 1,300 עובדים, עובדים שבעה יוצאי העדה.
<רונית סבה: מתוך השבעה חמישה הם בעלי תפקידים מקצועיים, זה אומר עורכי דין, הנדסאים.
קריאות: איפה?
<רונית סבה: בלשכה המשפטית יש מתמחה.
<רונית סבה: אמרתי שמתוך שבעה עובדים בני העדה האתיופית יש לנו חמישה בתפקידים מקצועיים.
<רונית סבה: דיברתם על מקצועיים ולא מקצועיים.
<רונית סבה: אני מסבירה שיש חמישה: יש לנו עורך דין אחד, שני חשמלאים שהם הנדסאים, ויש מפקח איכות סביבה אקדמאי.
<רונית סבה: יש לנו בקר נזקים, שהוא בעל תפקיד טכני.
<רונית סבה: יש רק שני סוורים.
<רונית סבה: הרוב פה מכירים את ההיסטוריה סביב נושא הסוורות בנמל אשדוד.
<רונית סבה: היא היום לא קיימת, והיום לא קולטים יותר קרובי משפחה בנמל אשדוד, לכן זה ישנה בעתיד את התמהיל.
<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב-ראש, יש לנו מקרה של מועמד שעבר את כל התהליך, וכל פעם שיש מכרז, הולכים לפי הרשימה - מועמדים.
<פנטהון אספה דויט: שומרים את כל אלה שהיו במאגר, ומכניסים אותם לתפקידים.
<פנטהון אספה דויט: אותם מועמדים שעברו את כל התהליכים, ממתינים להיקלט, או אפילו לא- - -
אברהם נגוסה: אני מצטרף לשאלה.
אברהם נגוסה: במכרז האחרון קיבלתם מעל 120 עובדים, מתוכם- - -
<רונית סבה: נקלטו 61.
אברהם נגוסה: מועמדים יכול להיות.
אברהם נגוסה: מתוכם שניים יוצאי אתיופיה בזכות עצמם – עברו את המבחן, קיבלו ציונים טובים, לא ייצוג הולם; בזכות עצמם התקבלו.
אברהם נגוסה: היו שלושה, שהיו צריכים להיכנס במסגרת ייצוג הולם, כי הציונים שלהם לא הגיעו, ולכן לא קיבלתם אותם.
אברהם נגוסה: זה המידע שקיבלתי.
אברהם נגוסה: נכון או לא נכון?
<רונית סבה: ברשותכם, נמצאת אתנו אפרת קסלר, היא רכזת הגיוס שלנו, והיא יותר ותיקה ממני ממני בחברה.
אברהם נגוסה: נשמח שהיא תתייחס.
<אפרת קסלר: מכרז סוורים פורסם לפני כשלוש שנים.
<אפרת קסלר: זה המכרז האחרון.
<אפרת קסלר: זה היה תהליך מאוד-מאוד ארוך, עם 800 מועמדים שהיו פעמיים בוועדות קליטה.
<אפרת קסלר: זה היה מעורב גם בהליך משפטי.
<אפרת קסלר: 800 מועמדים רואיינו, ובסוף כל התהליך התקבלה רשימה של מועמדים כשירים.
<אפרת קסלר: מבין המועמדים הכשירים בראש הרשימה היו שניים מבני העדה.
<אפרת קסלר: המועמדים האחרים מדורגים נמוך יחסית, ואנחנו לא יכולים לקלוט אותם.
אברהם נגוסה: אבל לא הפעלתם את העניין של ייצוג הולם.
<אפרת קסלר: לפני שלוש שנים – נכון, לא ייעדנו מראש משרות לבני העדה האתיופית.
<אפרת קסלר: חשבנו שבדרך של העמקת הפרסום מראש נביא מועמדים רבים שהם בני העדה, ואז באופן טבעי הם גם ייבחרו למועמדים שמדורגים גבוה.
<אביבית קבדה: אבל הגיעו, עברו את המיונים, ולא התקבלו.
<אפרת קסלר: נכון, כי יש הדירוג שלוקח את הציון שהם קיבלו במבדק ההתאמה, את הציון בוועדה.
<אביבית קבדה: יקירתי, אלה אנשים כשירים- - -
<אפרת קסלר: אבל רשימת הכשירים מדורגת.
אברהם נגוסה: ברור לי שלא הפעלתם את החוק.
אברהם נגוסה: שאלנו שאלה, קיבלנו את זה.
אברהם נגוסה: לא הפעילו את חוק ייצוג הולם.
אברהם נגוסה: סיכמת?
אברהם נגוסה: אני צריך לעבור הלאה.
אברהם נגוסה: נמל חיפה, אלכס.
<אלכס ליכטנשטיין: שלום, אלכס ליכטנשטיין, עוזר ממונה משאבי אנוש, נמל חיפה.
<אלכס ליכטנשטיין: אני רוצה לציין שאנחנו בשנים הארונות במגמת ירידה מתמדת במצבת כוח האדם בחברה עקב צמצום הפעילות.
<אלכס ליכטנשטיין: בשלוש השנים האחרונות ירדנו בערך במאה עובדים, מג-1,130 עד כ-1,030, כלומר אנחנו בתהליכי פרישה, וכמעט לא קולטים עובדים.
<אלכס ליכטנשטיין: פה ושם יש מכרזים.
<אלכס ליכטנשטיין: יחד עם זאת, באותם מכרזים בודדים שאנחנו כן מפרסמים, אנחנו כן מפרסמים ומציינים שאנחנו נותנים העדפה למועמדים בני העדה האתיופית, וזה על-ידי כך שאותם מועמדים שמגיעים לשלבים הסופיים במכרזים, מקבלים תוספת ניקוד בוועדה הסופית.
<אלכס ליכטנשטיין: זה מפורסם בעיתונות ובאתר האינטרנט.
<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו לא מסתפקים בכך; גם יצרנו קשר ופועלים בשיתוף פעולה עם העמותה עולים ביחד.
<אלכס ליכטנשטיין: הם ביקרו אצלנו.
<אלכס ליכטנשטיין: כל מכרז שמתפרסם ופונה למועמדים בני העדה האתיופית, אנחנו מעבירים אליהם ביוזמתנו, את המכרז, והם מנסים לאתר מועמדים מקרב העדה.
<איציק יצחק דסה: לא הצלחתי להבין.
<איציק יצחק דסה: יש לך משרות?
<איציק יצחק דסה: מה אתם מתכוונים לעשות?
<איציק יצחק דסה: יש לך 0.18 אחוז.
<איציק יצחק דסה: מה אתם מתכוונים לעשות, כדי להגיע למצב של ייצוג הולם?
<איציק יצחק דסה: כל מה שאני שומע כרגע זה תירוצים.
<אלכס ליכטנשטיין: אמרתי בהתחלה, שאנחנו בירידה במצבת כוח אדם, כלומר כמעט אין מכרזים.
<איציק יצחק דסה: עדיין אתה לא מגיע למצב של ייצוג הולם.
<איציק יצחק דסה: אנחנו בתת-ייצוג משווע.
<אלכס ליכטנשטיין: אבל בשביל להגיע לאותו אחוז, אני צריך לקלוט אנשים, נכון?
<אלכס ליכטנשטיין: אם אני לא קולט אנשים, אני לא יכול להגיע לשם.
<אלכס ליכטנשטיין: אני מפטר אנשים – לא קולט אותם.
<ליאור אבבה: אתם בהפסדים?
<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו עוד לא בהפסדים, אבל במצב- - - אגב, עובדי תפעול לא קלטנו מ-2007.
<ליאור אבבה: כמה עובדים יש לך?
<אלכס ליכטנשטיין: סך הכול 1,030.
<אלכס ליכטנשטיין: ירדנו ב-100 עובדים בשלוש השנים האחרונות.
<פנטהון אספה דויט: הוא אומר שהוא בקשר עם עולים ביחד, הכול טוב ויפה, אבל עם כל הכבוד, יש להם מאגר מצומצם של מספרים.
<פנטהון אספה דויט: לצאת למכרז פומבי החוצה.
<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו כן יוצאים החוצה.
<אלכס ליכטנשטיין: אני מדבר על מכרזים פומביים.
<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו כן מפרסמים מכרזים חיצוניים בעיתונים ובאתר האינטרנט.
<אלכס ליכטנשטיין: בנוסף, פונים גם לאותה עמותה שמאתרים את המועמדים.
<אלכס ליכטנשטיין: זה לא רק אליהם.
<אלכס ליכטנשטיין: מדובר במכרז חיצוני, שיהיה ברור.
גשו אלי: גשו אלי, מקריית חיים.
גשו אלי: בקיצור, אני כל הזמן שומע פה את עמותת עולים ביחד, עולים ביחד.
קריאה: הם עושים עבודה טובה מאוד.
קריאה: יש להם מאגר של אנשים.
גשו אלי: אבל ברגע שיש גוף שמנקז את כל האנשים בכל נמל חיפה ונמל אשדוד, זה אומר שלליאור או למישהו אחר אין היכולת להגיע למכרז הזה.
קריאה: זה בנוסף.
קריאה: ואני לא עובדת בעולים ביחד.
יאסו זללו: שמי יאסו זללו, אני תושב ראשון לציון, חבר ועדת רווחה של העירייה.
יאסו זללו: אני שומע פה מלא-מלא תירוצים, ולא בהכרח.
יאסו זללו: באמת שרוצים ליישם.
יאסו זללו: אני עוקב אחרי החוק.
יאסו זללו: אגב, הייתי בתחילת החוק עם חברי ליאור, עוד כשחוקקו את החוק, הייתי פה בכנסת.
יאסו זללו: מאז שמעתי רק על חברה אחת שעושה באמת, כדי ליישם את החוק - חברת חשמל, ואלטע.
יאסו זללו: אני רואה את הנתונים, יישר כוח, אבל כל שאר ממשרדי הממשלה, החברות הציבוריות – בכלל, רציתי לדבר על הרשויות המקומיות.
יאסו זללו: לגבי הרשויות המקומיות, אני הייתי בפגישה לפני שבועיים עם ראש עיריית ראשון לציון.
יאסו זללו: דיברתי אתו על חוק ייצוג הולם.
יאסו זללו: לכאורה, לפי כל המדד, זה נראה שהם עומדים בכמות, אבל לא באיכות.
יאסו זללו: כולם שם פקחים, ואף אחד לא נמצא – אני רוצה לראות מנהלי אגפים, אני רוצה לראות סמנכ"לים.
יאסו זללו: בעדה הזאת יש אנשים מוכשרים, שהם כן יכולים לתרום.