GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: נקבע כי יש לפעול לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים.
אברהם נגוסה: לשם כך חובה לייעד משרות לבני העדה האתיופית, או לתת עדיפות למועמדים בקרב העדה, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.
אברהם נגוסה: מטרת החוק היא להקל על השתלבות של יוצאי הקהילה האתיופית במשרות ראויות בבחירות באמצעות קביעת החובה לקבל לעבודה עובדים יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אין מדובר רק במשרות זוטרות אלא דווקא במשרות בכירות, ששם בני העדה מתקשים להשתלב.
אברהם נגוסה: אני מודע גם לבעיה, שלא תמיד בני הקהילה מודעים וניגשים למכרזים.
אברהם נגוסה: לכן אני פונה למשרד העלייה והקליטה ולמוקדי הקליטה בערים, לסייע, לתרגם ולהפיץ את המידע אודות פרסום מכרזים לתפקידים בגופים האלה.
אברהם נגוסה: אני אומר את זה, כי אנחנו קיבלנו גם בשיחות עם גורמים שלא ניגשים, הם לא מגישים כל מיני דברים.
אברהם נגוסה: אם זה אמת, לא אמת – אנחנו נבדוק.
אברהם נגוסה: מהדיווחים שקיבלה הוועדה במהלך השנים עולה, כי החוק אינו מיושם במלואו.
אברהם נגוסה: אין עדיין ייצוג הולם לבני העדה האתיופית – לא מהחברות הממשלתיות, לא בתאגידים שהוקמו בחוק, ולא ברשויות ובמועצות המקומיות.
אברהם נגוסה: בכלל, הרשויות והמועצות המקומיות אינן עומדות בחובות הדיווח לשר הפנים – דבר שאינו מקובל עליי.
אברהם נגוסה: חוק זה חוק.
אברהם נגוסה: כל גורם חייב לבצע את החוק, אבל לפי הנתונים ולפי הדיווח שקיבלנו, רשויות והמועצות והמקומיות לא מעוניינות לדווח.
אברהם נגוסה: בעניין זה אני קורא לשר הפנים לפעול בכל הכלים העומדים לרשותו, ולדרוש מהרשויות והמועצות המקומיות, ליישם את הכוח ולדווח כנדרש לפי החוק.
אברהם נגוסה: בנוסף, מנהלת הוועדה נתקלה בקשיים בהזמנת נציגי הרשויות והמועצות המקומיות לדיון היום, ונאלצתי לשמש בסמכותי לפי סעיף 123 לתקנות הכנסת לעניין זימון נושאי משרה.
אברהם נגוסה: אני לא מתכוון להקל.
אברהם נגוסה: אני לא מתכוון לוותר.
אברהם נגוסה: אני לא מתכוון להקל ראש בעניין אי-יישום חוק.
אברהם נגוסה: בכוונתי לקיים דיוני מעקב לא רק אחת לשנה אלא מעת לעת, כדי לבחון את יישום החוק.
אברהם נגוסה: אני אומר למשרדי הממשלה: יש חוק.
אברהם נגוסה: חובתנו, לקיים את החוק.
אברהם נגוסה: מי שלא מקיים את החוק, הוא פשוט עומד בגדר של עבירה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נפעיל את כל סמכותנו, מה שהחוק נותן לנו, כדי ללחוץ את משרדי הממשלה הרלוונטיים והאחראיים על יישום החוק.
אברהם נגוסה: לפני שנפנה למשרדי הממשלה לקבל דיווח, האם חברי הכנסת רוצים להתייחס?
מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, אורחים נכבדים, בוקר טוב.
מנואל טרכטנברג: קודם כל, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על המהלך הזה.
מנואל טרכטנברג: אמרת את זה בצורה שלא משתמעת לשתי פנים - חוק זה חוק במדינת ישראל, ויש ליישמו, בפרט כשמדובר בנושא הזה – בכל הקשר, ובפרט בנושא שכזה.
מנואל טרכטנברג: המערכה להשגת שוויון הזדמנויות עבור בני העדה האתיופית היא מערכה רב-גונית, רב-חזיתית, וצריך לפעול בכל חזית באותה נחישות, ולא רק אל מול הביטויים היותר קשים של גזענות, כפי שנחשפנו לפני מספר חודשים.
מנואל טרכטנברג: וזאת למה – האפליה לובשת צורות שונות.
מנואל טרכטנברג: הכי קשה זה להיאבק נגד האפליה הסמויה; לא האלימה, לא זו שמגיעה לכותרות.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לספר לכם על מחקרים שנעשו בארצות הברית על אפליה כנגד קבוצות שונות באוכלוסייה, כולל המיעוט השחור וכו'.
מנואל טרכטנברג: יש מחקר אחד שהוא במיוחד יוצא דופן בחומרתו, גם אם זה לעולם לא מגיע לכותרות.
מנואל טרכטנברג: מהו – עשו מחקר, הגישו מועמדות לכל מיני תפקידים, בפרט לתפקידים של מועצות מקומיות, הגישו דרך האינטרנט.
מנואל טרכטנברג: המחקר היה כזה שהם זייפו חלק מהשמות.
מנואל טרכטנברג: יש שמות שהם אופייניים לשחורים בארצות הברית, ובצורה שיטתית על אותם נתונים של השכלה, של ניסיון וכו' התגובה של הרשויות היתה אחרת, כאשר ראוי שמות אופייניים לשחורים בארצות הברית.
מנואל טרכטנברג: ברור שזה קיים.
מנואל טרכטנברג: לצערי, אני חושש – אני לא יודע – שזה קיים גם אצלנו, עם שמות, עם תמונות, עם מוצא וכו'.
מנואל טרכטנברג: לכן נורא חשוב להיאבק גם בחזית הזאת.
מנואל טרכטנברג: גם אם אנשים מתכוונים לטוב, אני מאלה שלעולם לא מתלהם על הדברים האלה.
מנואל טרכטנברג: רובנו, גם בימים טרופים אלה, שאנחנו נחשפים לתופעות נוראיות, אני אומר: העם שלי, העם שיושב כאן, הוא בסדר בסך הכול.
מנואל טרכטנברג: יש ביטויים לא ראויים, אבל גם כשאתה חושב שאתה בסדר, אתה צריך לבדוק את עצמך.
מנואל טרכטנברג: העניין של קבלה למשרות בשירות הציבורי ברשויות המקומיות, יש לזה חשיבות מאוד גדולה, הרבה מעבר למה שקורה לאותו פרט שנקלט במשרה, ולמה – בגלל התדמית.
מנואל טרכטנברג: בגלל שאדם שמתקבל לשירות הציבורי, הוא מודל לחיקוי.
מנואל טרכטנברג: הוא פני העדה, שרואים אותו או אותה.
מנואל טרכטנברג: אומרים: אם הוא או היא יכולים, גם אני יכול.
מנואל טרכטנברג: יש לאן לשאוף – זה פעם אחת.
מנואל טרכטנברג: פעם שנייה זה מתן לגיטימציה.
מנואל טרכטנברג: אם אתה משרת ציבור, ואתה בן של קבוצה אחרת, הנה אני נותן לך לגיטימציה לשרת את כלל הציבור כאחר מאתנו, במירכאות כפולות ומכופלות, זה נורא חשוב.
מנואל טרכטנברג: העובדה שאנשים ישראליים אחרים מתרגלים לקבל שירות ממישהו שלא נראה כמוך, זה גם מוריד חסמים ודעות קדומות וכו'.
מנואל טרכטנברג: וכמובן, יש העניין של אם אתה בעמדה כזאת, אתה יכול גם להבין את הצרכים התרבותיים של בני העדה שלך.
מנואל טרכטנברג: יש לזה הרבה מאוד סיבות, ולכן צריך להמשיך, להכות בסלע עד שייצאו ממנו מים.
אברהם נגוסה: בחוק כתוב באופן ברור: שלושה משרדים אחראיים לביצוע, ליישום ולדיווח על היישום.
אברהם נגוסה: אני חוזר על זה: משרד הפנים - על הרשויות והמועצות המקומיות, על חברות ממשלתיות – משרד האוצר, על תאגידים, שהוקמו על-פי החוק - משרד המשפטים.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לשמוע קודם כל, לקבל דיווח מאותם משרדים, נציגיהם שנמצאים פה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נפנה לנתונים מהארגונים שעוקבים בשטח.
אברהם נגוסה: כך אנחנו ננהל את הדיון.
אברהם נגוסה: קודם כל אתן לנציג משרד הפנים, רועי דהן, סגן מנהל אגף לניהול ההון האנושי ברשויות המקומיות.
<רועי דהן: תודה רבה, אדוני.
<רועי דהן: אציג בקצרה את התהליך שעשינו, ונתמקד בנתונים.
<רועי דהן: במרס 2011 אושר החוק להגברת ייצוג הולם לבני העדה האתיופית, בעצם ההרחבה שלו על העיריות ועל המועצות המקומיות והאזוריות.
<רועי דהן: החוק מחייב רשויות מקומיות להגביר את הייצוג ההולם בקרב הרשות המקומית, ולדווח דיווח שנתי לשר הפנים.
<רועי דהן: שר הפנים נדרש גם לפי החוק, להעביר דיווח שנתי לוועדה, לממשלה ונציבות שוויון הזדמנויות במשרד הכלכלה.
<רועי דהן: בשנת 2014 התהליך לא העיד טובות.
<רועי דהן: המשרד שלנו התחיל למשוך דיווחים באופן ידני מרשויות מקומיות.
<רועי דהן: רשויות מקומיות - מעט מאוד מהן שיתפו פעולה, ורק 35 רשויות העבירו לנו נתונים.
<רועי דהן: חלק מהנתונים לא אפשרו עבודה, עיבוד, ניתוח.
<רועי דהן: למעשה המשרד והרשויות לא עמדו בשנה שעברה – ואמרנו את זה גם בדיון הקודם בוועדה לפני הבחירות האחרונות – בשנת 2014 המערכת שלנו לא עמדה- - -
קריאה: מה אתם נוקטים?
<רועי דהן: מייד אציג את זה.
<רועי דהן: תן לי לסיים.
<רועי דהן: בשנת 2015 הקמנו צוות עבודה – בכוונה אני אומר צוות עבודה ולא עוד ועדה שמגישה דוח; דוחות יש מספיק – צוות עבודה ליישום החוק, שכולל אנשי מקצוע מהמשרד שלנו, מרכז שלטון מקומי, שאני מקווה שיש פה נציגות- - -
דנה גורדון שושני: יש.
<רועי דהן: כי כהערה אומר, שמשרד הפנים הוא לא המעסיק; משרד הפנים הוא הרגולטור, והרשויות המקומיות הן המעסיק, ומרכז שלטון מקומי הוא נציג המעסיק.
<רועי דהן: חשוב שהם יהיו חלק מהתהליך, כי אנחנו כרגולטור, יש לנו מקום חשוב, אבל ההשפעה הישירה היא של המעסיק כמובן.
אברהם נגוסה: הם נמצאים.
<רועי דהן: מצוין.
<רועי דהן: אז הקמנו צוות עבודה יחד עם מרכז שלטון מקומי, ומה שחשוב, שבצוות הזה יש עמותות שפנו למשרד.
<רועי דהן: מפה אני קורא לעמותות אחרות שנמצאות פה, אם מעוניינים להתחבר לעשייה, אנחנו מתכוונים לעשות רבות סביב הנושא הזה – יותר ממוזמנים לפנות אלינו, ונחבר אתכם.
<רועי דהן: מי שעובד אתנו כרגע זה טבקה, ונציגי הארגונים של קהילת יוצאי אתיופיה, שנמצאים כאן סביב השולחן, שותפים יקרים שמביאים, מעבר לערך המוסף בנראות של העניין הזה, מביאים את הערך המוסף המקצועי, שהם נטועים בקהילה, ויודעים לעזור לנו להתמודד עם החסם המרכזי, שאנחנו לא רואים ביקוש מצד יוצאי העדה אלא תפקידים שאנחנו מדברים עליהם.
אברהם נגוסה: אתה אומר שיש לכם תפקידים, ויוצאי אתיופיה- - -
<רועי דהן: אחד החסמים.
<רועי דהן: אם תרשו לי רק לסיים.
אברהם נגוסה: תרשמו, ולאחר הסיום נשאל אותו.
אברהם נגוסה: היה חשוב לי לברר את הדברים, ולכן אני נכנס באמצע.
<רועי דהן: אני אומר: אחד החסמים.
<רועי דהן: אנחנו צריכים לדאוג, שכשיש ביקוש, מאפשרים להם להשתלב בתוך הרשויות המקומיות.
<רועי דהן: אחד החסמים – שאין ביקוש.
<רועי דהן: הדבר השני שעשינו – מינינו בעל תפקיד, שממונה על יישום החוק.
<רועי דהן: הדבר השלישי – אולי יותר משמעותי – מחשבנו את התהליך, והכנסנו אותו בתוך תהליך ליבה.
<רועי דהן: יש למשרד הפנים, וחברת הכנסת פלוסקוב ודאי מכירה את זה מתפקידה הקודם – יש לנו תהליכי ליבה שאנחנו מנהלים מול רשויות מקומיות.
<רועי דהן: חשבנו שלא נכון לקיים תהליך צדדי לדיווח על ייצוג הולם בקרב אוכלוסיות כאלה ואחרות.
<רועי דהן: לכן הכנסנו את הדיווח על העסקת יוצאי אתיופיה לתוך תהליך ליבה, שנקרא הגשת דוח מצגת, שהוא ממוחשב.
<רועי דהן: אנחנו רואים שינוי משמעותי גם בעקבות המהלך הזה.
<רועי דהן: הנקודה האחרונה – העברנו מסר כתוב צורה מסודרת לרשויות המקומיות, שיבינו שאין פה עוד משהו שצריך לדווח, אלא אנחנו רואים את הנושא הזה, ומייחסים לו חשיבות רבה.
<רועי דהן: מבחינת צוות העבודה, בקצרה, אנחנו מכינים נייר מדיניות שיוגש לשר ולמנכ"לית החדשה שלנו במשרד עד סוף השנה.
<רועי דהן: יהיו בו המלצות, גם לתיקון חקיקה וגם למהלכים נוספים שיש לבצע.
אברהם נגוסה: תעבירו לוועדה.
<רועי דהן: אנחנו נעביר לוועדה.
<רועי דהן: אנחנו מסתובבים היום בשטח, ולמדים על לא מעט דברים שאפשר לשנות, ולייצר התאמות בחוק כדי שיהיו בו קצת יותר כלים, כי – לא אאריך בדיבור, כי זו לא המטרה, אבל החוק הוא בעיקר חוק דקלרטיבי, יוצר ציפיות, כמעט אין בו כלים, ולא פשוט לפעול בתוך המסגרת הזו.
<רועי דהן: יש לנו כמה רעיונות – נכתוב אותם בנייר שיוגש.
<רועי דהן: אנחנו יוצאים לשטח - זו האמירה המרכזית שלנו.
<רועי דהן: בעצם ריכזנו רשימת רשויות מקומיות ביחד עם העמותות שעובדות אתנו ומשתפות פעולה, שיש בהם ריכוז של יוצאי אתיופיה מבין אוכלוסיית הרשות.
<רועי דהן: יש 22 רשויות כאלה, שאנחנו עוברים רשות-רשות, נפגשים עם הנהלת הרשות, עם מנכ"ל, עם ראש הרשות, ומוודאים – קודם כל, שמים בפניהם את תמונת המצב, שיכירו – חלקן לא מכירות, לא מודעות לעניין, ודואגים שבכל פגישה כזו יתחיל תהליך יישומי ואפשר יהיה למדוד אותו.
<רועי דהן: כל רשות מקומית אחראית למנות בעל תפקיד ליישום החוק, ולהכין תוכנית עבודה רב-שנתית ליישום.
<רועי דהן: רק שתוכלו להתרשם – אלה הרשויות, בקצרה: שיעור עולים גבוה, ושיעור ייצוג הולם יחסית נמוך לעומת שיעור העולים.
<רועי דהן: כשנגיע לפרק של הנתונים, נתמקד בזה, אבל יש פה 22 רשויות שאנחנו מנהלים מולן תהליך אחת-אחת.
<רועי דהן: עד סוף השנה אני מקווה שנעבור על כולן, ויהיו לנו תוכניות עבודה מסודרות.
<רועי דהן: לגבי הנתונים, לגבי 2015, החוק מדבר על ייצוג הולם פשוטתא.
<רועי דהן: עשינו לעצמנו פרשות קצת יותר מרחיבה – אנחנו בעצם מדברים על שתי רמות של ייצוג הולם – פשוט, שמדבר על שיעור יוצאי אתיופיה בקרב האוכלוסייה הכללית, ואנחנו מדברים גם על ייצוג הולם יחסי, שמדבר על שיעור המועסקים אל מול שיעור יוצאי אתיופיה שמתגוררים באותה אוכלוסיית רשות מקומית.
<רועי דהן: בדיווח הממוחשב שלנו אנחנו דורשים מהרשויות לדווח גם כמותית נתונים, וגם להעביר תוכנית פעולה מדידה.
<רועי דהן: הנתונים הכמותיים – אנחנו שמים דגש – מתחבר לפתיח שלך, אדוני – גם על שילוב עובדים בכלל המשרות – לראות שיש בכלל ייצוג הולם, והשכבה הבאה – אנחנו רואים לראות שמשולבים בתפקידים בכירים, שאנחנו מסמנים בדיווח הממוחשב – מנהלי מחלקות ומעלה, שהרשויות המקומיות חייבות לדווח לגביהם.
<רועי דהן: יש לנו בקשה מהוועדה, להגיש, למרות שהגשנו לכם לקראת הדיון דיווח, לאור זה שמחשבנו את התהליך, ותמיד כשממחשבים משהו, נותן דיליי קטן להטמעה – להגיש עדכון עד סוף השנה.
<רועי דהן: נשמח שתסכימו.
<רועי דהן: הנתונים שלנו, אם דיברנו על 2014, הגישו 35 רשויות, גם דיווח חלקי, אז אנחנו נמצאים היום עם 123 הגשות מלאות.
<רועי דהן: יש עוד 50 הגשות חלקיות, שאנחנו עכשיו מנהלים מול הרשויות האלה תהליך.
<רועי דהן: היעד שלנו כאן הוא 100%.
<רועי דהן: אנחנו לא מוותרים, עד סוף השנה.
<רועי דהן: אנחנו מאוד מקווים שנעמוד ביעד הזה, ונתגבר על תקלות שנבעו מהמחשוב.
<רועי דהן: מבחינת שיעור מועסקים, בממוצע ארצי, מבין הרשויות שהגישו אנחנו מדברים על שיעור שמתקרב לשיעור באוכלוסייה.
<רועי דהן: כמובן, ממוצע כמו תמיד הוא נתון מטעה, וכולנו יודעים את זה.
<רועי דהן: לכן יש השורות שמתחת – תתעמקו בהן.
<רועי דהן: מספר הרשויות שעומדות בייצוג הולם פשוט, כמו שהסברתי קודם, לפי 1.5% - 31 רשויות, לפי הנתונים שלנו.
אברהם נגוסה: לגבי הראשון, זה 1.47%.
אברהם נגוסה: אמנם יש גידול מהשנה הקודמת.
אברהם נגוסה: אתה יכול לפרט לנו, איזה סוג של תפקידים?
אברהם נגוסה: האם זה אקדמאיים?
<רועי דהן: אני מגיע לזה.
<רועי דהן: בשורות למטה יש פירוט של זה, כי ה-1.5% זה מטעה.
<רועי דהן: רשויות שעומדות בייצוג הולם פשוט – 31 רשויות.
<רועי דהן: אני מדלג על השורה הזאת, כי היא קצת מטעה – 91 רשויות עומדות בייצוג הולם יחסי, אבל זה כולל רשויות מהחברה הערבית ויוצר עיוות בנתונים.
<רועי דהן: אם מנטרלים את הרשויות מהחברה הערבית, יש אך ורק שש רשויות שעומדות בייצוג הולם יחסי.
<רועי דהן: כמובן, הנתונים לא טובים, אבל לפחות השנה אנחנו עומדים בפני נתונים.
<רועי דהן: על המנהלים, לשאלתך, אנחנו מדברים על מעט מאוד מנהלים שמועסקים – יש 34 מנהלים בכל הרשויות שדיווחו לנו, שמועסקים ברשויות מקומיות.
<רועי דהן: מספר הרשויות המעסיקות מנהלים, גם אם זה מנהל אחד, זה 13, מתוך 257 רשויות מקומיות, או 123 שדיווחו לנו – 13 רשויות מקומיות בלבד עושות ייצוג הולם איכותי, כפי שאנחנו מכוונים אליו.
<רועי דהן: פה רואים את 22 הרשויות שבהן יש ריכוז גבוה של יוצאי העדה שמתגוררים ברשות.
<רועי דהן: העמודה הכחולה מייצגת את שיעור התושבים, והעמודה האדומה מייצגת את שיעור העובדים ברשות המקומית.
<רועי דהן: יש שתי רשויות שנמצאות במצב טוב – עפולה ורחובות.
<רועי דהן: השאר, או רחוקות, כל אחת בסטטוס שלה.
<רועי דהן: סיימתי.
<איציק יצחק דסה: תוכל לומר כמה מתוכן התקבלו בשנה האחרונה, או לפחות מאז שהחוק נחקק?
<איציק יצחק דסה: התעלמת מהשאלה של היושב-ראש – באילו תפקידים אנשים משובצים, תפקידים מהותיים?
<איציק יצחק דסה: אם אתה לוקח את כל עובדי המינהלה למיניהם, גם בתקן של ייצוג הולם – אני לא בטוח שזה הייעוד של החוק.
<איציק יצחק דסה: אשמח לדעת, אל"ף, על איזה סוג משרות אנחנו מדברים, ובי"ת, כמה עובדים נקלטו בכלל, מאז שהחוק נחקק?
<איציק יצחק דסה: הדוח הזה הוא כללי מדי.
<רועי דהן: אני לא יודע מה זה כללי; אני אוהב להציג משהו שמתפתח באבולוציה.
<רועי דהן: בשנה שעברה לא היה שום דבר, והשנה אנחנו כבר מדברים מול נתונים.
<איציק יצחק דסה: ארבע שנים זה המון זמן.
קריאה: החוק הוא מ-2011, וכל שנה שומעים אותו דבר.
<רועי דהן: אני לא מגיע כל שנה, כי התחלתי את התפקיד לפני שמונה חודשים.
<רועי דהן: אני לא רוצה לקחת אחריות על ההיסטוריה.
<רועי דהן: הצגנו בצורה מלאה וישירה, לא מתחבאים מאחורי מילים.
<רועי דהן: בשנה שעברה המשרד שלנו לא ידע להעמיד נתונים, והרשויות לא ידעו לספק את הנתונים.
<רועי דהן: השנה אנחנו נמצאים במצב קצת יותר טוב, ועדיין, היעד שלנו הוא 100%.
<רועי דהן: לשאלתך, אין לנו מידע, איזו סוג תפקידים; אנחנו עושים חלוקה לשתי רמות, ואולי בשנה הבאה נשדרג את זה.
<רועי דהן: השנה החלוקה היא כמה עובדים – זו השאלה הראשונה, והשאלה השנייה היא כמה מבין העובדים שמועסקים, כמה מהם מנהלי מחלקות ומעלה – בתפקידים בכירים, שכמעט תמיד זה אקדמאיים.
<איציק יצחק דסה: שלום, אני יצחק דסה, אני נציג ציבור במדיניות הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה.
<איציק יצחק דסה: אני גם אחראי על הנושא של ייצוג הולם בשולחנות העגולים שמקיים משרד ראש הממשלה כרגע.
<איציק יצחק דסה: אחד הנושאים שנורא קשה לקבל נתונים הוא נושא משרד הפנים והנושא של החברות הממשלתיות.
<איציק יצחק דסה: אקדים ואומר ליושב-ראש, שבסוף החודש הזה אמורה להיות מוגשת הצעת מחליטים לוועדת השרים, שאמורה לכלול גם את הנושא של ייצוג הולם ברשות החברות הממשלתיות.
אברהם נגוסה: נעשה כך.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור – אתן לך אחר כך.
אברהם נגוסה: שאלת שאלה.
אברהם נגוסה: רק מה שנוגע לרשויות והמועצות המקומיות.
<איציק יצחק דסה: אשלים את שאלתי.
<איציק יצחק דסה: קודם אמרת שהחוק אינו דקלרטיבי.
<איציק יצחק דסה: אני אומר, החוק אינו דקלרטיבי.
<איציק יצחק דסה: אם אתה לוקח בחשבון את מה שהיה בסעיף 15א בחוק- - -, מינויים, המחוקק קבע שכדי ליישם את החוק יש כמה דברים שאפשר לעשות: אל"ף, לייעד משרות; שתיים, לדאוג לכך שתינתן העדפה.
<איציק יצחק דסה: לרשויות המקומיות יש אפשרות לעשות את שניהם, ואני לא רואה שאחד משניהם נעשים.
<איציק יצחק דסה: בכל מקרה, אם נעקוב אחר מה שנעשה, אתה יכול להתייחס לפחות לגבי ייעוד משרות, אם היו ייעודי משרות?
<איציק יצחק דסה: שתיים, התייחסת לגבי משרות שפורסמו ולא פנו אליהן מועמדים פוטנציאליים.
<איציק יצחק דסה: אני לא יודע דרך מה אם מפרסמים את זה, ולאילו משרות זה נעשה.
<איציק יצחק דסה: אשמח לדעת, מה אתם מתכוונים לעשות?
<איציק יצחק דסה: שאלה אחרונה.
<איציק יצחק דסה: שר הפנים היה אמור להתקין תקנות שיאפשרו יישום החוק.
<איציק יצחק דסה: האם שר הפנים דאג לכך שיותקנו תקנות, שיאפשרו לרשויות המקומיות ליישם את החוק?
<איציק יצחק דסה: הרי זה טוב ויפה שאתם עושים כרגע צוותי עבודה למיניהם, אבל עם כל הכבוד, בסופו של דבר השר לא מעוניין בביצוע החוק, וכרגע אין תקנות.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת קסניה סבטלובה – חברת ועדה.
אברהם נגוסה: אני מציע שתרשמו את השאלות שלכם, ונשמע את הנציגה הבאה של משרדי הממשלה, ולאחר מכן נפתח לשאלות.
אברהם נגוסה: זה עדיף, כי ב-12:00 אנחנו צריכים לסיים.
אברהם נגוסה: תרשמו את השאלות שלכם למשרדי הפנים, האוצר, המשפטים, ובסוף אתן לכם להתייחס ולשאול.
<פנטהון אספה דויט: כבוד היושב-ראש, אני פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה.
<פנטהון אספה דויט: עבדנו יחד.
<פנטהון אספה דויט: רק נעיר על מה שרועי הציג, ואז נעבור למשרדים אחרים.
<פנטהון אספה דויט: זאת לא שאלה.
<איציק יצחק דסה: לפני כן, אני יכול לקבל תשובה לשאלה ששאלתי?
<רועי דהן: אני לא מנהל את הדיון.
אברהם נגוסה: כדי שנקבל דיווח שלם, אני מבין אתכם, אבל תרשמו את השאלה.
אברהם נגוסה: אתם ברשות הדיבור.
אברהם נגוסה: אתן לכם, אבל בואו נקבל דיווח שלם.
אברהם נגוסה: כמו שקפצת לחברות ממשלתיות והדברים האלה – אנחנו נקבל דיווח שלם מכל הגורמים, סך הכול שלושה-ארבעה אנשים ידברו.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נדון בזה.
אברהם נגוסה: תרשמו.
אברהם נגוסה: נציג משרד המשפטים, עו"ד דן אורן, ממונה בכיר.
<דן אורן: שלום.
<דן אורן: הצגת הדברים תהיה על-ידי ועל-ידי חברי מהלשכה המשפטית – אצלנו יש חלוקת עבודה.
<דן אורן: מאז שאני במשרד, 22 שנה, אני עוסק בהסדרים של שוויון הזדמנויות בעבודה וייצוג הולם – גם בחקיקה, גם ביישום.
<דן אורן: זכיתי גם לקדם את התיקון שאנחנו עכשיו בודקים את היישום שלו.
<דן אורן: התפקיד של משרד המשפטים, של שרת המשפטים, מעבר לאחריות והמעורבות בכל הנושא של שוויון והעדפה מתקנת וייצוג הולם, היא באופן ספציפי לגבי החקיקה הזאת לעניין התאגידים הציבוריים שהוקמו בחוק.
<דן אורן: ההוראה הרלוונטית בחוק חברות ממשלתיות מטילה את החובה על שרת המשפטים, לדווח, לרכז את הנתונים לגבי הייצוג של בני ובנות האוכלוסייה האתיופית בתאגידים השונים, לרכז את הנתונים האלה, לקבל אותם מכל תאגיד סטטוטורי, ולהעביר אותם גם לוועדה הזאת, גם לממשלה, וגם לנציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.
<דן אורן: כפי שאמרתי, יש חלוקת עבודה.
<דן אורן: הלשכה המשפטית, הוטל עליה לרכז את הנתונים האלה.
<דן אורן: לכן חברי עו"ד אסף נועם יציג את הנתונים.
<דן אורן: רק אומר את השורה התחתונה, ואסף יפרט: אנחנו רואים, כפי שדווח לוועדה על-ידי השרה, שהממוצע המשוקלל של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה בתאגידים הסטטוטוריים עלה מ-1.3% בשנת 2013 ל-1.5 בשנת 2014.
<דן אורן: אבל אסף הוא זה שיחד עם החברים בלשכה המשפטית אספו את הנתונים.
<דן אורן: הוא יציג.
אברהם נגוסה: עו"ד אסף נועם.
<אסף נועם: אנחנו ערכנו את הדוח שמתייחס לשנת 2014.
<אסף נועם: הוא הועבר לפני חודשיים לוועדה.
<אסף נועם: כרגע הוא צולם במעט עותקים לצערנו, ואני אפרט בקצרה את השורות התחתונות.
<איציק יצחק דסה: הוא נגיש באינטרנט?
<אסף נועם: אנחנו לא אחראיים לפרסום, אבל לדעתי, הוא נגיש, כי הוא עבר גם לוועדה, גם לנציבות שוויון הזדמנויות בתעסוקה, גם למשרדי הממשלה.
קריאה: לא הועבר.
<אסף נועם: אבדוק את זה.
<אסף נועם: בכל אופן, הממוצע המשוקלל בתאגידים הציבורים עלה משנת 2013 לשנת 2014 מ-1.3% ל-1.5%, שזה פחות או יותר שווה לשיעור באוכלוסייה, אבל יש לזכור שזה לא מייצג משרות ניהוליות או אקדמיות - זה תעסוקה כללית.
אברהם נגוסה: החוק מדבר על אקדמאיים ספציפית.
<אסף נועם: נכון.
<אסף נועם: לכן ביקשנו שיפרטו גם לפי משרות ניהוליות, גם לפי משרות אקדמאיות, שהדרישה היא תואר.
<אסף נועם: הנתונים האלה מופיעים בטבלה, והם הרבה יותר נמוכים משיעור התעסוקה.
<אסף נועם: למשל, ברשת שדות התעופה, ששם יש שיעור יחסית הכי גבוה של ייצוג, יש 3% ייצוג של יוצאי אתיופיה מתוך 112 עובדים יוצאי אתיופיה- - -
קריאה: לא עובדי ניקיון.
<אסף נועם: אנחנו מדברם לא על עובדי קבלן אלא על עובדים של התאגיד הציבורי.
אברהם נגוסה: אבהיר את זה.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על רשות שדות התעופה.
אברהם נגוסה: מתוך 112 עובדים יש 11 אקדמאיים.
<אסף נועם: או בתפקידים ניהוליים יוצאי העדה מתוכם, בתפקידים ניהוליים או משרות אקדמאיות.
אברהם נגוסה: יש 3,830 עובדים.
<אסף נועם: זה סך העובדים.
אברהם נגוסה: יש 11 בעבודה ניהולית?
<אסף נועם: או במשרה אקדמאית, מתוך 112 יוצאי העדה.
אברהם נגוסה: תוכל לפרט במשרד ניהולית, לאיזו דרגה אתה מתכוון?
<אסף נועם: לא קיבלנו פירוט מעבר לזה, אבל על פניו גם הנתונים האלה לא מספיקים, כי החוק אומר: ייצוג הולם לרבות במשרות ניהולית או אקדמאיות.
<אסף נועם: על פניו זה שיעור נמוך, למרות שהשיעור הכללי הוא יחסית גבוה.
אברהם נגוסה: אני לא מזלזל באף תפקיד, אבל השאלה, האם אתם מכניסים אנשי ביטחון, אנשי ניקיון שעובדים בשדה התעופה – על זה אתה מדבר?
<אסף נועם: יש פירוט.
<אסף נועם: למשל, אפשר לראות תופעה בולטת ברשות העתיקות – שם יש שיעור יחסית גבוה של יוצאי העדה – קרוב ל-4%, אבל מתוכם רק ארכיאולוג אחד.
<אסף נועם: כל השאר הם חופרים או מנהלי עבודות.
<אסף נועם: יש שלושה במשרות ניהוליות או אקדמאיות.
<אסף נועם: שניים הם פירטו, שמדובר במנהלי עבודה, וארכיאולוג אחד מתוך סך העובדים יוצאי העדה.
<אסף נועם: יש עדיין תופעה מטרידה, שבהרבה תאגידים שיעור ההעסקה הוא עדיין אפס – ביניהם בתאגידים גדולים כמו רשות ניירות ערך, המוסד לבטיחות ולגהות, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
<אסף נועם: מנויים עוד גורמים כמו האקדמיה ללשון העברית, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, המועצה לייצור צמחים, מכון ון ליר, יד יצחק בן צבי והאקדמיה הישראלית הלאומית למדעים.
<אסף נועם: בכל התאגידים האלה- - -
אברהם נגוסה: כמה יש לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים?
<אסף נועם: אפס.
<אסף נועם: כל התאגידים האלה – אפס עובדים יוצאי אתיופיה.
<אסף נועם: הם לא השתפרו, למרות שקיבלנו דיווחים על צעדים שהם מתכוננים לנקוט וייעוד משרות.
<אסף נועם: הם טענו וציינו שלא פנו אליהם יוצאי אתיופיה בשנה האחרונה.
<אביבית קבדה: אבל כדי לומר שלא פנו, צריך להוציא קודם כל משרות ייעודיות, ואנחנו באמת מדברים על זה שלא פנו, אין ביקוש – קודם כל שיוציאו את המשרות הייעודיות, כפי שנדרש בחוק.
<אביבית קבדה: לשמוע כל שנה שמספר האנשים, אותם תאגידים, גם בשנים קודמות אנחנו מדברים על מספר אפס.
<אביבית קבדה: השאלה היא מה תעשה מחר כדי שהמספר הזה יעלה – לא שכל שנה נבוא ונשמע את הדיווחים שלכם, עם כל הכבוד.
<אסף נועם: יש לזכור שלנו כמשרד המשפטים, אין יכולת להתערב בשיקול הדעת שלהם כתאגידים ציבוריים.
<אביבית קבדה: ג'נט, בבקשה תגידי.
<ג'נט שלום: עו"ד ג'נט שלום מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
<ג'נט שלום: לנציבות יש אכן סמכויות אכיפה.
<ג'נט שלום: ברגע שנקבל את הדוחות - הנתונים היחידים שקיבלנו הם מרועי, שהגיעו אליי אתמול – נבחן את העניין.
<ג'נט שלום: במקביל, לנציבות יש שיקול דעת בסדרי העדיפויות שלה, מה היא אוכפת ומה לא.
<ג'נט שלום: אחרי שנקבל את הנתונים, הנציבות תשב אתם, ותראה מה היא עושה בנדון.
<אביבית קבדה: אז מ-2011 ייצוג הולם של הקהילה יוצאי אתיופיה היא לא בסדר עדיפות של הנציבות – זה מה שאני מבינה.
<ג'נט שלום: זה לא מה שאמרתי.
<ג'נט שלום: אל תכניסי לי מילים לפה.
<ג'נט שלום: דבר שני, הנציבות אחראית על 14 סוגי אפליה ועל כל נושא הייצוג ההולם בשירות המדינה.
<ג'נט שלום: לצערנו הרב, אנחנו לא יכולים לטפל בכול כל הזמן.
<ג'נט שלום: ברגע שמגיעה פנייה בנוגע לייצוג הולם או אפליה, אנחנו מטפלות בה מההתחלה עד הסוף.
<ג'נט שלום: להתחיל לעשות פניות לכל התאגידים הסטטוטוריים ולכל החברות הממשלתיות ולכל מי שחייב בחובת דיווח – אין לנו יכולת פיזית לעשות את זה.
<ג'נט שלום: מאוד נשמח אם תצא מפה קריאה להגדלת התקנים של נציבות שוויון כדי שנוכל פיזית לעשות את זה.
קריאה: פיזית או מבחינת החוק?
<ג'נט שלום: תאגידים סטטוטוריים, ברגע שמשרד המשפטים מאשר לנו לתבוע, אנחנו יכולים לתבוע.
<ג'נט שלום: כנ"ל לגבי רשויות מקומיות.
<פנטהון אספה דויט: בפגישה עם הגב' קניג נאמר לנו שאין לכם שיניים לאכוף את החוק.
<פנטהון אספה דויט: השאלה, אם יש לכם שיניים לכך.
<ג'נט שלום: אין לנו יכולת לאכוף נגד משרדי ממשלה - שם מופעל רק נוהל פנימי אל מול משרד המשפטים – דן יכול לפרט.
<ג'נט שלום: בכל הנוגע לתאגידים סטטוטוריים ורשויות מקומיות- - -
אברהם נגוסה: ביקשתי שתרשמו את השאלות.
אברהם נגוסה: תנו למי שקיבל את רשות הדיבור לסיים, ואז נעבור לשאלות.
<ג'נט שלום: בכל הנוגע לרשויות מקומיות ותאגידים סטטוטוריים, באישור משרד המשפטים אני יכולה לתבוע, אבל בלי פונה ספציפי – זה פותר לי קצת את הבעיה של כוח אדם, כי אז יש לי סיבה לפנות למעסיק מסוים.
<ג'נט שלום: במקרה השני אני צריכה כוח אדם, כי אני לא יכולה לפנות רק לחלק מהתאגידים הסטטוטוריים.
<ג'נט שלום: לרובם אין ייצוג הולם.
<ג'נט שלום: לרוב הרשויות המקומיות אין ייצוג הולם.
<ג'נט שלום: זה מאות רבות של גופים.
<ג'נט שלום: בשביל לעשות את זה אני צריכה כוח אדם, ואת זה אין לי.
<ג'נט שלום: אם יגיע אליי פונה ספציפי, שיטען שהוא לא יקבל ייצוג הולם או שסבל מאפליה, ברגע שיש לי ראשית ראיה, תאמינו לי שאטפל בזה עד הסוף, ואני בטוחה שמשרד המשפטים ייתן לי אישור לתבוע.
<ג'נט שלום: במדינות אחרות יש לנציבות סמכות לתבוע את כולם, כולל את משרדי הממשלה.
<איציק יצחק דסה: במדינות אחרות, כשהנציבות יכולה להמליץ למשרד המשפטים להגיש תביעה כנגד מעסיק, האם את יכולה כנציבות להציע למשרד המשפטים, להגיש תביעה?
<ג'נט שלום: לי יש הסמכות לתבוע.
<ג'נט שלום: למשרד המשפטים יש סמכויות אחרות וסנקציות אחרות, אבל סמכות האכיפה – דן אמר את זה - באמת נמצאת אצלי.
אברהם נגוסה: את ממשרד הכלכלה, אז למה אין לך סמכות לדרוש את זה?
<ג'נט שלום: לא אמרתי את זה.
<ג'נט שלום: אמרתי שהסמכות לתבוע היא שלי, של נציבות שוויון הזדמנויות לעבודה.
<ג'נט שלום: היכולת שלי – אני שמה פה קריאה על השולחן – לפנות ולהתחיל לבדוק מול כל תאגיד סטטוטורי וכל רשות מקומית שאין בה ייצוג הולם לבני העדה האתיופית - ויש המון אלה, כפי ששמעתם משני הדוברים האחרונים – היא בלתי-אפשרית, כי אנחנו צוות מאוד-מאוד מצומצם.
<ג'נט שלום: כן, אם יגיע אליי פונה ספציפי, ויש לו ראשית ראיה לקיום אפליה או אי-הפעלה של ייצוג הולם, אטפל בו מההתחלה עד הסוף.
אברהם נגוסה: ג'נט, אני חושב שסיימת.
<ג'נט שלום: יש לי עוד שני דברים לומר.
אברהם נגוסה: תשלימי, בבקשה.
<ג'נט שלום: הפתעתם אותי עם רשות הדיבור.