GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בני פרץ: כל האפליה המתקנת באוניברסיטאות, הפסיכומטרי שלהם, הם רוקחים, אני רואה אותם משתלטים על כל מקום במדינת ישראל, אבל אנחנו לא רואים אתיופי רופא, אני בקושי רואה אתיופי.
<בני פרץ: ואני אגיד לכם דבר אחר, אם אתה רוצה לדבר על נושא החינוך, זה לא רק מתחיל מגיל - - - אלא גם אפליה בתוך האוניברסיטה שלכם.
<בני פרץ: באוניברסיטאות, כדי לעזור לעדה הזאת, גם כשיש להם תואר, ואני נלחם בזה, אני לא מוצא אותם עובדים, אני רואה אותם גם בחברות שמירה.
<בני פרץ: גם בזה אין להם אפליה מתקנת במדינת ישראל, עם התארים שהם מקבלים אצלכם.
<בני פרץ: אבל כדי להגביר, אני חושב שלא אחד יפיל על השני, זה תל"ג, זה מל"ג, זה - - - הכול אני רואה מסתובב סביב הכסף.
<בני פרץ: תמיד ראיתי כסף, הבעיה אם הכסף הזה הגיע גם לידיים הנכונות ונעשו בו המטרות הנכונות.
<בני פרץ: וזה, לכל אורך חיי לא ראיתי.
<בני פרץ: אני דבר אחד למדתי, שלעולם לא סמכתי על החינוך ולא סמכתי על ההצהרה של שר החינוך, כי תמיד כשאומרים שהחינוך ברמה וזה ירים, תמיד ראיתי את כל העם בתהום למטה, ולכן הילדים שלי, תודה לאל, כשאתה מפקח, אתה אומר אתה עושה.
<בני פרץ: זה אחד הדברים שהם צריכים גם ללמוד, אבל יש דבר שני שאני אומר לכם, לבוא לתת להם, הם באים עם נתונים פסיכומטריים נמוכים.
<בני פרץ: אין ילד טיפש, אני אומר, במדינת ישראל, יש מערכת שמנוהלת על ידי טיפשים.
<בני פרץ: אני אקח ילד מכל שכונה שאתם רוצים, מצפון תל אביב, עם כל הכסף שלו, ואני אקח ילד אתיופי, לא אקח לא מרוקאי, לא אף אחד אחר, אתיופי, אני אעמיד את שניהם מגיל הגן, אתן להם את אותו דבר, אני מבטיח לכם, הם ייצאו יותר חכמים ממנו.
<בני פרץ: כי יש הבדל, להם יש את האהבה, שם הכול קונים בכסף.
<בני פרץ: אז הגיע הזמן, רבותיי, שלאנשים האלה, לא רק לתת להם, אלא גם להתחיל להגביר.
<בני פרץ: אתה אומר שנה ראשונה, האדון ברח משם, הוא אומר 'אני נותן להם לבדוק שנה ראשונה', אבל אם אתה לא תתגבר אותו בשנה הראשונה ותעזור לו, הוא לא יוכל להמשיך הלאה.
אברהם נגוסה: ירון יחיאס מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.
<ירון יחיאס: הכנתי לנו מצגת בעקבות הדיון כאן, אבל לפני שאנחנו נתחיל אותה חשוב להבין כמה דברים.
<ירון יחיאס: בדיון כאן צריכים להיות גם נציגי ועד האוניברסיטאות, גם נציגי המכללות, גם המועצה להשכלה גבוהה, גם משרד החינוך, גם משרד התמ"ת, כי בכל זאת יש מבוגרים שצריכים גם השכלה, וגם הקרן והיחידה להכוונת חיילים משוחררים.
<ירון יחיאס: כל הגופים האלה, שכיכבו בדוח של דוח המבקר, תסלחו לי, צריכים להיות כאן כדי לבדוק את כל הבעיות שיש.
<ירון יחיאס: אנחנו מביאים פה כמה נתונים מדגמיים מטעם הארגון שלנו.
<ירון יחיאס: אז כפי שאמרנו, למל"ג יש אחריות לעצב את החברה הישראלית, בין אם נרצה ובין אם לא נרצה.
<ירון יחיאס: זה המנדט שקיבלתם ואנחנו צריכים לקחת פה את האחריות.
<ירון יחיאס: יש אפליה.
<ירון יחיאס: יש אפליה בחינוך ולא צריך להתעלם ממנה, צריך להכיר שיש את האפליה הזו וצריך להתמודד איתה.
<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, אין שוויון הזדמנויות לכולם, אם היה שוויון הזדמנויות המועצה להשכלה גבוהה הייתה מכינה תכניות מתאימות, מעבירה החלטה של חברי המועצה, קל וחומר גם לגבי המכינות.
<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים את הנתונים, אני לא אציג אותם, כי כבר צח הציג אותם, אבל לנו כארגון יש תכנית שנקראת 'אמץ סטודנט', התכנית הזאת קיימת המון המון שנים, זו תכנית הדגל של הארגון שלנו ומה שאנחנו עושים בתכנית הזו, אנחנו נותנים - - -
<קריאה: התכנית הוותיקה.
<ירון יחיאס: נכון, התכנית הוותיקה ביותר בארגון שלנו ובה אנחנו באמת מעודדים נגישות להשכלה בעזרת נתינת מעטפת.
<קריאה: כמה אתם - - -
<ירון יחיאס: אני אראה לאת הנתון הזה.
<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים אלה נתונים משנת 2006 עד שנת 2014.
<ירון יחיאס: מבחינת המלגות של ארגון צפון אמריקה, ארגון פרטי העניק לסטודנטים יוצאי הקהילה, עקב כך שלא הייתה תכנית מטעם מל"ג.
<ירון יחיאס: שתדעו, מל"ג הקים קרנות לערבים, מל"ג הקים קרנות לחרדים, המל"ג הקים תקצוב דיפרנציאלי, אנחנו לא מדברים פה על מדיניות כוללת, אנחנו מדברים על תקצוב דיפרנציאלי ויש דברים שניתן לעשות אם רוצים.
<ירון יחיאס: לאור המחאה, לאור ועדת שרים שהוקמה, כשמנסים לא לקשר את הנושא הזה לוועדת השרים יש פה מקום לתת את הדעת.
<ירון יחיאס: תראו כמה סטודנטים, הנה דוגמה, 474 סטודנטים לא קיבלו מאיתנו מלגה כי לא היה לנו תקציב לתת מלגה.
<ירון יחיאס: הם נפלו פה בין הכיסאות, הם לא קיבלו מהיחידה להכוונת חיילים משוחררים כי הם נשרו מהצבא, הם לא עשו שירות צבאי, הם לא קיבלו מכינה, הם לא הגיעו למינהל כי הם מלכתחילה לא עמדו בתנאים.
אברהם נגוסה: תעשה מהר כי הזמן שלנו רץ.
<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, בשנת 2013, סתם שתדעו, חילקנו 478 מלגות, בשנת 2014 חילקנו 317 ובשנת 2015 - 476.
<ירון יחיאס: אנחנו רואים מגמה שיותר ויותר סטודנטים פונים אלינו ואין לנו איך לעזור להם.
<ירון יחיאס: פה התפקיד שלכם לבצע את המטלות הללו.
<בני פרץ: מתוך כמה אתיופים הגיעו לאוניברסיטה, שאתה אומר 300 רק מלגות?
<בני פרץ: כמה סיימו תיכון וכמה יצאו לאוניברסיטה.
<ירון יחיאס: אנחנו בודקים סטודנטים שכבר התקבלו לאוניברסיטה ונותנים להם מעטפת.
<ירון יחיאס: אין לנו דרך לדעת.
<ירון יחיאס: את השאלות אתה צריך לכוון לכל הגורמים באגף הזה.
<בני פרץ: משרד החינוך, כמה אתיופים סיימו את התיכון והגיעו לאוניברסיטה?
אברהם נגוסה: סיימת, ירון?
<ירון יחיאס: כן, אנחנו סיימנו, אנחנו רק ממליצים שהמועצה להשכלה גבוהה תקבל החלטה מחייבת, החלטת מועצה של תאגיד ציבורי.
<ירון יחיאס: במקרה יושבים פה מאוניברסיטת בר אילן, פרופ' בלפר מאוניברסיטת בר אילן היא אחת מחברות המועצה, אז חשוב לקדם את זה.
אברהם נגוסה: תודה, ירון.
<ג'ג'או בימרו: לפני שהדיון הזה מסתיים אני רוצה להגיב על כל הדברים שנאמרו פה, גם על מה שאתה אמרת וגם על מה שהדיקן של אוניברסיטת בר אילן.
<ג'ג'או בימרו: ההתייחסות שלך, אני מבקש להסתייג ממנה.
<ג'ג'או בימרו: ההתמסכנות הזאת זה לא, אנחנו לא באים מהנקודה זאת, ממש לא.
<ג'ג'או בימרו: אני מאוד מחזק את מה שהדיקן של אוניברסיטת בר אילן אמר בכל מה שקשור למל"ג.
<ג'ג'או בימרו: אדוני היושב ראש, אני חושב שלקראת סיום אני שוב רוצה להדגיש את הנקודה הזאת, בגלל שיש פה את הפער הזה, של הטיפול של המל"ג וחוסר המקצועיות של מינהל הסטודנטים בכל מה שקשור להשכלה גבוהה נכנסים פערים שנכנסים גופים אחרים ומנסים לסגור אותם.
<ג'ג'או בימרו: אנחנו לא רוצים ללכת לכיוון הזה, אנחנו צריכים שהמל"ג, כמו שהוא יודע לעשות, יטפל בכל יוצאי אתיופיה כחלק מהאוכלוסייה הישראלית, מהסיבה שאין ייצוג הולם לאוכלוסייה הזאת.
<ג'ג'או בימרו: אני לא מדבר על סגל אקדמי, ששם אין את זה בכלל.
<ג'ג'או בימרו: לא הגיוני שמל"ג לא יתעסק עם יוצאי אתיופיה וגוף כמו מינהל הסטודנטים, שיש לו תקציבים, ובסדר, כנראה שזה טוב להם, אבל באקדמיה הוא לא מקצועי, זה לא המקצוע שלו.
<ג'ג'או בימרו: אנחנו בתור אזרחים צריכים שגוף מקצועי, המל"ג, לא ארגונים כאלה ואחרים ותרומות ולא יודע מה, אני משלם מסים כמו כל אזרח, אני צריך לקבל שירות מהמל"ג.
<ג'ג'או בימרו: לא ממינהל הסטודנטים ולא מ - - -
<קריאה: זה לא סותר את התמיכה ש - - -
<ג'ג'או בימרו: בסדר, אני אומר מהבחינה המקצועית.
<ג'ג'או בימרו: אני רוצה להבהיר.
<ג'ג'או בימרו: מהבחינה המקצועית האקדמית המל"ג הוא הגוף שיכול לדחוף ולקדם ולתמרץ ולשנות גישה באוניברסיטאות, במכללות ובכל גוף אקדמי.
<ג'ג'או בימרו: לא מינהל הסטודנטים, מינהל הסטודנטים יכול לתת מלגות, זה נחמד וזה יפה, אבל אנחנו צריכים את הגוף הכי חזק במדינה בכל מה שקשור לזה וזה המל"ג.
<ג'ג'או בימרו: מי שיכול לשנות פה את המציאות של יוצאי אתיופיה, שאין יוצאי אתיופיה באקדמיה, זה המל"ג, לא מינהל הסטודנטים, עם כל הכבוד לכספים שהוא מקצה וכו'.
<זיוה מקונן-דגו: זה כספים של המדינה.
<זיוה מקונן-דגו: אז יעבור ממשרד אחד ל - - -
<ג'ג'או בימרו: אדוני היושב ראש, אני מציע שני פתרונות, או שהכספים שמיועדים ליוצאי אתיופיה, שחלקם נספגים ולא יודע מה אמרו פה, אני לא אכנס לפרטים האלה, זה לא המקום.
<ג'ג'או בימרו: הכספים האלה, או שהם יעברו למל"ג ומל"ג ישתמש בהם עם כל הכוח שלו וכל היכולות והסמכויות שלו לקדם את כל הנושא של יוצאי אתיופיה באקדמיה, או שבלי שום קשר לכסף, יעבור או לא יעבור, פשוט המל"ג ייקח את זה על עצמו והמינהל ימשיך לתקצב מבחינת מלגות.
<ג'ג'או בימרו: כמו שהבנו, זה לא סותר.
<ג'ג'או בימרו: אנחנו צריכים לצאת מהדיון הזה, הדיון הזה נקבע כדי שהמל"ג יכלול את יוצאי אתיופיה בתוכנית החומש הקרובה, כמו שהוא עושה עם אוכלוסיות אחרות.
<ג'ג'או בימרו: אנחנו לא שונים מאף אחד ואנחנו צריכים טיפול מקצועי מבחינה אקדמית, שתפנו לאוניברסיטאות, תפנו למכללות, תתמרצו אותם, תתקצבו אותם, תעשו כל מה שצריך לעשות כדי לטפל בנושא הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה.
<ג'ג'או בימרו: מינהל הסטודנטים לא יכול לעשות את זה.
<ג'ג'או בימרו: הוא לא יכול לעשות את זה.
אברהם נגוסה: תודה ג'ג'או.
אברהם נגוסה: אני חושב שהדברים האלה - - - אני מאוד שמח שקיבלנו החלטה פה בוועדה לקיים את הדיון.
אברהם נגוסה: זה דיון מאוד מאוד חשוב ואני חושב שלנו יש משימה והדרך גם ברורה.
אברהם נגוסה: אני חושב מה לעשות ואיך נעשה את זה.
אברהם נגוסה: כמו שג'ג'או שאל, אני חושב שיש פה הפרדה, אפשר להפריד את העניין של המלגה, מה שמינהל הסטודנטים נותן ומה שמל"ג יכול לשחק בעניין ההנגשה, בעניין המהותי.
אברהם נגוסה: מה שמינהל הסטודנטים עושה זה עניין טכני, כמו שההורים שלי משלמים לי, אז הוא משלם את שכר הלימוד.
אברהם נגוסה: אבל מבחינת העניין של הנגשה, זה צריך להיות מל"ג ולכן אני לא רואה את הסתירה, אני לא רואה את הקונפליקט של שני הצדדים.
אברהם נגוסה: גם הדרך לעשות את זה, אני חושב שזה לתת המרצה, לדחוף את האוניברסיטאות בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: אם צריך לדבר הזה תקציב, אני חושב שהמל"ג יכול לדרוש את זה, אבל אני לא חושב שצריך תקציב מיוחד ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אם יש להם תקציב לכל האוכלוסייה, אני חושב שעם זה אפשר להסתדר.
אברהם נגוסה: אם צריך תוספת אז אתם יכולים לבוא ולדרוש את התוספת ואנחנו, חברי הכנסת, זה תפקידנו לעמוד לצדכם ולדחוף לתוספת תקציב אם צריך.
אברהם נגוסה: אבל אני לא רואה מהדיון, ממה שאני מבין, בעיה של עניין תקציבי.
אברהם נגוסה: לדעתי יש פה נושא שנופל בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: זה מה שאני חושב שאנחנו רואים.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון, אם את רוצה להגיב, זכותך, אבל אני מבקש, אני יודע שיש עוד אנשים שרוצים לדבר, אבל הזמן שלנו - - - אנחנו נקיים דיון מהותי בנוכחות של שני השרים הרלוונטיים לדעתי, שר החינוך ושר הקליטה וראשי האוניברסיטאות כמובן והמל"ג כמובן, אבל מה שהיום חסר לנו זה שני השרים שיותר מקבלים את ההחלטות מבחינת הביצוע.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נקיים את הדיון עוד פעם.
אברהם נגוסה: לפני שאני מסכם, אם יש לך מה - - -
<יעל סימן טוב כהן: לא, ברוח אותם הדברים שאתה אומר.
<יעל סימן טוב כהן: אין מה לתקוף את המל"ג בעניין הזה, כפי שאמרנו, הסמכות בהחלטת ממשלה נתונה גם בנושא ההנגשה למינהל הסטודנטים.
<יעל סימן טוב כהן: ברגע שההחלטה הזאת תשונה או שיהיה רצון לשנות את ההחלטה, גם בקרב מינהל הסטודנטים, אז אנחנו פתוחים.
<יעל סימן טוב כהן: אפשר לבוא ולהפנות למל"ג את הבקשה הזאת.
<יעל סימן טוב כהן: עד היום זה לא נעשה.
אברהם נגוסה: לא, שוב אני רוצה להבהיר.
אברהם נגוסה: אנחנו לא בשלב שלא נוגעים במדיניות של מינהל הסטודנטים שנותן את המלגות ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כך נאמר בוועדת השרים, אני חושב שכך גם צריך להימשך בנושא הזה, אלא אם כן תתקבל החלטה אחרת.
אברהם נגוסה: אבל אני אומר, זה לא סותר.
<יעל סימן טוב כהן: כן, אבל מינהל הסטודנטים אמון גם על ההנגשה, גם על כל תכניות ההנגשה ולכן צריך - - -
<ליאת הלבץ: יושב ראש הוועדה, ועדת השרים צריכה לקבל החלטה חדשה, כמו שהיא קיבלה את ההחלטה, כמו שהממשלה קיבלה החלטה שמינהל הסטודנטים אחראי על ההנגשה ועל הטיפול ועל היחס לסטודנטים האתיופים, לדעתי הוועדה צריכה לפנות לוועדת השרים ולבקש לעשות את השינוי שדיברנו עליו.
<ליאת הלבץ: המל"ג לא בוקר אחד יקום וייקח אליו סמכות שהיא לא שלו.
<יעל סימן טוב כהן: בדיוק.
אברהם נגוסה: אני חושב שיש פה מה לדבר.
אברהם נגוסה: אני נזהר מלקבל החלטה בכיוון הזה, כי צריך לעשות דיון מעמיק.
אברהם נגוסה: אבל אני חושב שבנושא ההנגשה אני לא רואה את הבעייתיות שמל"ג יטפל בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אם זה כרוך בעניין של העברת תקציב אז אנחנו נטפל בזה, אבל אם זה - - - אני לא חושב שמבחינת הסמכות, אם יש לכם סטודנט, ערבי, חרדי, דרוזי, לא משנה, הם נמצאים באותו מוסד, באותה אוניברסיטה או מכללה, אני חושב שאם דווקא באותו אתיופי אתה לא תטפלו - - -
<דוד מהרט: אני לא חושב שיש מישהו שמונע מוות"ת לטפל בסטודנטים יוצאי אתיופיה.
<דוד מהרט: אף אחד לא מונע מהם.
<דוד מהרט: זה שהם לא רוצים, הם לא רוצים לטפל, זה לא מישהו מונע מהם.
<זיוה מקונן-דגו: לכן אין להם נתונים.
<בני פרץ: סליחה, אדוני היושב ראש, בכסף ובתקציב שיש להם הם יכולים להשתמש לכולם שווה בשווה, גם לערבי, גם לחרדי וגם לאתיופי.
<בני פרץ: ואחר כך בהמשך אפשר להוסיף אם צריך, אבל מעבר לזה, אם יש לזה ויש לזה למה אין לזה?
<זיוה מקונן-דגו: ועדת השרים החליטה שתכניות ייחודיות לא יהיו ליוצאי אתיופיה ואגפים ייחודיים לא יטפלו, אז גם במקרה הזה צריך להעביר לגוף המוסמך.
<זיוה מקונן-דגו: זה הכול.
אברהם נגוסה: אני חושב שקודם כל אנחנו מאוד מברכים שמל"ג מטפל באוכלוסיות האחרות, אנחנו מברכים על זה, מה שאנחנו רוצים זה שתוסיפו גם את יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: זו הדרישה שלנו.
<יעל סימן טוב כהן: לשם כך צריך להעביר סמכויות ממינהל הסטודנטים אלינו.
אברהם נגוסה: רגע, בואו לא ניכנס לזה עכשיו.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון בנושא הזה.
אברהם נגוסה: לדעתי יש דרך למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: הנקודה השנייה שאני רוצה להדגיש, את העניין של גיוס הסטודנטים, מה שדיברת, אדוני, שאין לנו היום את תכנית קדמה ולכן מספר הסטודנטים במכינות קדם אקדמיות ירד ולכן זה גם מקרין למספר הסטודנטים באוניברסיטאות ולזה צריך למצוא פתרון ולתקן את הטעות.
אברהם נגוסה: אם אותו זכיין נכשל בתפקידו ויש שינוי לרעה, אני חושב שהממסד, המשרד שאחראי בעניין הזה, צריך לקחת את הסמכות מאותו זכיין ולתת לזכיין אחר.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה הטיפול שצריך להיות.
אברהם נגוסה: אלה החלטות, הוועדה תקיים דיון בנושא של ירידה במספר הסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות קדם אקדמיות, אם אנחנו לא נגדיל את זה אז מספר הסטודנטים, ידוע, לא יגדל.
אברהם נגוסה: לכן הצעירים, אותם צעירים מעל 2,000 שמסתובבים, צריכים להכניס אותם למוסדות להשכלה גבוהה והדרך לעשות את זה היא לצאת לגיוס הסטודנטים האלה ועל זה אנחנו נקיים דיון מעמיק יותר, נזמין יותר גורמים שרלוונטיים לנושא.
אברהם נגוסה: הדבר השני, הוועדה קוראת למל"ג להתגייס להנגשת יוצאי אתיופיה למוסדות להשכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: אני אומר את זה, לא כולל את עניין המלגות שמינהל הסטודנטים נותן, שלא תהיה אי הבנה, כאילו אני אומר שתיקחו את הסמכות של מינהל הסטודנטים בעניין זה.
אברהם נגוסה: אין החלטת ממשלה בעניין הזה, אני חושב שאת זה הקהילה צריכה לבחון, לא רק הקהילה, יחד עם אנשי המקצוע, האם כדאי לעשות את זה או לא.
אברהם נגוסה: אבל זה עניין טכני, העניין המהותי זה להתגייס בהנגשה ואת זה המל"ג יכול לעשות.
אברהם נגוסה: כדי לעשות את זה, אם אתם צריכים את העזרה של הוועדה או חברי כנסת אנחנו לרשותכם.
אברהם נגוסה: אני מסיים את הדיון, תודה שבאתם והשתתפתם.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בוועדה, במסגרת המאבק בעוני שמצוין היום בכנסת, בנושא של עוני בקרב העולים הקשישים.
אברהם נגוסה: פנתה אלינו עמותת מורשתנו בבקשה לייחד את ישיבת הוועדה לנושא הזה, ביום בו הכנסת מציינת את המאבק בעוני.
אברהם נגוסה: בישראל חיים עולים קשישים רבים בעוני, או על סף עוני.
אברהם נגוסה: מר צחי בן יהודה, ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת, מציין במסמך שהכין לנו לקראת הדיון ואשר אותו אנו רואים לפנינו - והוא יסביר לנו גם יותר בהמשך - כי שיעור העוני בקרב משפחות שבראשן אזרח ותיק עולה בשנת 2013, עלה ב-31.6%.
אברהם נגוסה: זהו שיעור כפול משיעור העוני בקרב כלל המשפחות בישראל.
אברהם נגוסה: כן הוא מציין כי בסוף שנת 2013, חיו בישראל 7,900 עולים מאתיופיה מעל גיל 65.
אברהם נגוסה: עולים רבים שעלו ארצה לאחר גיל 45, גם אם התחילו לעבוד בישראל סמוך למועד עלייתם, לא הספיקו לעבוד כאן מספיק שנים כדי לזכות בפנסיה המאפשרת להם לחיות בכבוד, כאשר הם מגיעים לגיל הפנסיה.
אברהם נגוסה: חלק מהם לא הצליחו להעביר לישראל את הזכויות הפנסיוניות שצברו במהלך שנות עבודתם בארץ המוצא שלהם.
אברהם נגוסה: לאור זאת, עולים קשישים רבים מתפוצות שונות, חיים בישראל, סובלים מעוני ולעתים אף סובלים מחרפת רעב.
אברהם נגוסה: הם נאלצים לא אחת לוותר על רכישת תרופות כדי לרכוש מזון בסיסי.
אברהם נגוסה: נדון בנושא ונבחן כיצד ניתן לסייע.
אברהם נגוסה: אבקש עכשיו ממר צחי בן יהודה, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שייתן לנו סקירה קצרה בנושא הזה.
<צחי בן יהודה: תודה רבה ליושב ראש הוועדה.
<צחי בן יהודה: אני צחי בן יהודה, חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<צחי בן יהודה: לקראת הדיון היום ריכזנו מספר נתונים על עוני בקרב עולים אזרחים ותיקים.
<צחי בן יהודה: תחילה אני אציין מספר נתונים אודות אוכלוסיית האזרחים הותיקים העולים בישראל ולאחר מכן אודות עוני בקרב אוכלוסייה זו.
<צחי בן יהודה: יש לציין שההגדרה המקובלת כיום בעולם מתייחסת לגילאי 65 ומעלה כאזרחים ותיקים.
<צחי בן יהודה: בסוף שנת 2014, בעוד שאוכלוסיית ישראל מנתה כ-8.3 מיליון איש, מתוכם אוכלוסיית האזרחים הוותיקים מנתה כ-900,000 איש, שהם כ-10.85 מתושבי המדינה.
<צחי בן יהודה: מנתוני משרד העלייה, הקליטה והתפוצות בנוגע לעולים לישראל משנת 2014, עולה כי מקרב 26,627 עולים, כ-4,300 עולים היו בני 65 ומעלה, שמהווים כ-16.5% מכלל העולים באותה השנה.
<צחי בן יהודה: נכון לסוף שנת 2013 – 81% מהאזרחים הוותיקים בישראל, היהודים, הם ילידי חו"ל.
<צחי בן יהודה: כפי שיושב ראש הוועדה ציין, בסוף שנת 2013 מספרם של העולים מאתיופיה בני 65 ומעלה עמד על 7,900 איש, מתוכם 5,700 איש עלו לישראל משנת 1990 ואילך.
<צחי בן יהודה: אזרחים ותיקים ילידי אתיופיה היוו כ-6% מכלל האוכלוסייה ממוצא אתיופי וכ-1% מכלל האזרחים הוותיקים בארץ.
<צחי בן יהודה: נכון לסוף שנת 2014 חלקם היחסי של האזרחים הוותיקים עולי ברית המועצות לשעבר, שעלו לארץ החל משנת 1990 הוא 22.7%, פי שניים מחלקם באוכלוסייה וחלקם היחסי של עולים אלה מקרב האזרחים הוותיקים הוא 19%.
<צחי בן יהודה: בשנת 2013 חיו בעוני בישראל כ-432,000 משפחות, שיעור עוני של כ-18.6%.
<צחי בן יהודה: בקרב משפחות אלה, כ61.1 מליון נפשות, שיעור עוני ששווה ל-21.8%.
<צחי בן יהודה: שיעור העוני של משפחות האזרחים הוותיקים בשנת 2013 עמד על 22.1%, כלומר שיעור הגבוה משיעור העוני בקרב כלל האוכלוסייה.
<צחי בן יהודה: שיעור העוני של משפחות עולים, עמד בסוף אותה שונה על שיעור של כ-18.5%.
<צחי בן יהודה: יש לציין כי קיימת חפיפה חלקית בין אוכלוסיית העולים לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים, וכפי שציין יושב ראש הוועדה, מנותני הביטוח הלאומי עולה כי בשנת 2013 שיעור העוני בקרב משפחות שבראשן אזרח ותיק עולה, שעלה משנת 1990 ואילך, עמד על 36.6%.
<צחי בן יהודה: כלומר, פי שניים משיעור העוני בקרב כלל המשפחות בישראל.
<צחי בן יהודה: תודה רבה.
אברהם נגוסה: תודה רבה צחי.
אברהם נגוסה: כפי ששמענו עכשיו מתוך הנתונים שהוצגו, המצב של העולים הקשישים מאד מדאיג, אנשים נמצאים בעוני.
אברהם נגוסה: כמו שציינתי בהתחלה, עמותת מורשתנו ביקשה לקיים את הדיון הזה, ואני רוצה לתת לגברת אלה שאינסקייה את רשות הדיבור.
<אלה שאינסקייה: שלום.
<אלה שאינסקייה: אני לא חושבת שזה סוד לכל מי שנמצא פה, להרבה נציגים של ברית המועצות לשעבר, עולים, וגם יושב פה ארגון שממש מתעסק עם העניין הזה כבר שנים רבות, 10 שנים אולי.
<אלה שאינסקייה: הקשישים שלנו והאנשים שהם לא קשישים, עדיין, אבל אפשר להגיד שהם קשישים, אבל הם כבר פנסיונרים שיוצאים לפנסיה, והם לא הספיקו להרוויח את הפנסיה בשביל לקיים את החיים בכבוד.
<אלה שאינסקייה: אני יודעת שיש הרבה מאד אנשים גם בארץ, שנמצאים בסכנה קיומית אפשר להגיד, וגם לא מקבלים פנסיה כמו שצריך.
<אלה שאינסקייה: העלייה מברית המועצות לשעבר, שתרמה כל כך הרבה למדינה, ושזה בעצם שהמדינה קיבלה אנשים שלא השקיעה בהם שום דבר, לא בהשכלה שלהם, לא בלימודים שלהם.
<אלה שאינסקייה: הגיעו המון רופאים, המון מהנדסים, המון מדענים, אנשים שתרמו למדינה, השקיעו, הגיעו לעסקים מאד גדולים.
<אלה שאינסקייה: ובעצם הבעיה הכי קשה, חוץ מהבעיות שהיו מהתחלה ושבאמת כל הכנסת הרגישה אחריות לפתור אותן, הבעיה הכי קשה שכבר דיברו עליה הרבה מאד שנים, זה הפנסיה שנשארה בלי שום מענה.
<אלה שאינסקייה: אף אחד לא ניסה אפילו, לפי מה שאני יודעת, עם המון נציגים שהיו בכנסת דוברי רוסית, לא ניסו לטפל בזה.
<אלה שאינסקייה: המספרים ידועים.
<אלה שאינסקייה: יש השוואת בין ישראלים ותיקים וישראלים רגילים.
<אלה שאינסקייה: השוואות במשכורות, השוואות ברמת הפנסיה.
<אלה שאינסקייה: מה שנראה בעין, אני הולכת ונכנסת לאשדוד ואני רואה אנשים, קשישים שלנו, השם מחטטים בפחי האשפה.
<אלה שאינסקייה: אני חושבת שזו בושה למדינה.
<אלה שאינסקייה: זו פשוט בושה למדינה.
<אלה שאינסקייה: אנשים עם השכלה גבוהה, שהצליחו פה ובאמת עשו קריירה מאד יפה, לקחו משכנתות, קנו דירות.
<אלה שאינסקייה: עכשיו הם יוצאים עם פנסיה נמוכה, הם לא מסוגלים לשלם את המשכנתא, או שכשהם משלמים את המשכנתא, אז הם צריכים לחסוך בתרופות, ברמת החיים שלהם.
<אלה שאינסקייה: הם נזקקים לעזרה של הילדים שלהם, כשהילדים שלהם בעצמם הם דור ראשון או אולי דור וחצי בארץ, שלא יכולים לעזור להורים.
<אלה שאינסקייה: אנחנו יודעים שעד שנת 1984 או 1981, ועוד בזמן גולדה מאיר, היה פתרון.
<אלה שאינסקייה: היה פתרון ממשלתי.
<אלה שאינסקייה: הייתה נוסחה ובמיוחד לעולים מברית המועצות, לאלה שלא הרוויחו כסף ולא יכולים להביא את הפנסיה ממדינות שהם עזבו, והייתה נוסחה שמי שיורד מפנסיה כזאת וכזאת, שעבד פה 10 שנים, יש כבר איזה שהוא מינימום שמשלמים לו.
<אלה שאינסקייה: נדמה לי שזה היה 4,000 שקלים.
<אלה שאינסקייה: איך זה יכול להיות שבמצב כזה במדינה, הבעיה הזאת של הפנסיה של אנשים שתרמו כל כך הרבה למדינה, לא פתורה עדיין?
<אלה שאינסקייה: אני רוצה להזכיר מקרים שכל הכנסת, כל המפלגות היו מגויסים בשביל לפתור בעיות.
<אלה שאינסקייה: למשל בעיות של מדענים עולים וקליטתם.
<אלה שאינסקייה: סופה נמצאת פה, והיא יודעת גם כמה מפלגת ישראל ביתנו תרמה מהתחלה.
<אלה שאינסקייה: כל מפלגה הרגישה שקליטה של מדענים עולים זה בעיה של המדינה ולא הבעיה של מפלגה אחת.
<אלה שאינסקייה: היו לנו אז הרבה נציגים בכנסת והם לא פתרו את הבעיה, ואני רוצה עכשיו שהבעיה הזאת תהיה בעיה של כל המדינה, של כל המפלגות, של כל הכנסת ולא רק רזבוזוב ולא רק קסניה סבטלובה וסופה לנדבר שיושבת פה.
<אלה שאינסקייה: זו הפניה שלי, של הארגון שלנו, מורשתנו.
<אלה שאינסקייה: זו העבודה שהארגון התחיל, כארגון קטן עם כמה אנשים, למען פתרון הפנסיות, זקנה בכבוד לאנשים - שזו תהיה בעיה לאומית שיש לפתור אותה.
<אלה שאינסקייה: וזה חייב למצוא מענה בתקציב של שנת 2016.
אברהם נגוסה: חברי, חברי הכנסת, חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר וחברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: התחלנו בסקירה ואנחנו נמשיך, או שבשלב הזה יש חברי כנסת שרוצים לדבר?
סופה לנדבר: תיתן לעולים לדבר ואחר כך אנחנו נדבר.
אברהם נגוסה: לפני שנשמע את משרד העלייה והקליטה, אני רוצה לתת את זכות הדיבור לארגונים.
אברהם נגוסה: ארגון חזית הכבוד, בבקשה, מר אברהם שרנופולסקי.
<אברהם שרנופולסקי: כבוד יושב הראש, חברי כנסת נכבדים.
<אברהם שרנופולסקי: אם אני אשאל את המשתתפים בישיבה הזאת שאלה – האם הם יודעים מה זה קו העוני ומי קובע את הקריטריונים של קו העוני, אז אני בטוח שאני לא אקבל תשובה.
<אברהם שרנופולסקי: גם אני לא יודע מה זה קו העוני, אבל מה שאני יודע בוודאות, מה זה עוני.
<אברהם שרנופולסקי: וגם 25,000 קשישים, הזכאים לקבלת דיור ציבורי ברשימה של משרד העלייה והקליטה.
<אברהם שרנופולסקי: וגם יותר מ-100,000 אנשים שעבדו פה ולא צברו פנסיה, גם הם יודעים מה זה עוני.
<אברהם שרנופולסקי: אני רוצה לפרט מה זה עוני.
<אברהם שרנופולסקי: ניקח זוג במשפחה, שמקבל קצבת כנסה והשלמת הכנסה בסך 4,000 שקלים.
<אברהם שרנופולסקי: בנוסף לזה הם מקבלים סיוע בשכר דירה, כ-1,200 שקלים.
<אברהם שרנופולסקי: זאת אומרת התקציב של זוג במשפחה - 5,200 שקלים.
<אברהם שרנופולסקי: זה ההכנסות שלהם.
<אברהם שרנופולסקי: ההוצאות שלהם – 3,000 שקלים שכר דירה, ואם להוסיף לזה הוצאות לתשלום חשמל, מים, גז, טלפון, טלוויזיה ותרופות שהם לא בסל התרופות, אז מתברר, לפי סקר של מכון ברוקדייל, שנשאר להם לחיים, למזון, רק 700 שקלים עד 1,000 שקלים.
<אברהם שרנופולסקי: האם אפשר לחיות בסכומים האלה?
<אברהם שרנופולסקי: מדובר בזוג במשפחה.
<אברהם שרנופולסקי: זה עוני.
<אברהם שרנופולסקי: ואם אנחנו ניקח את האנשים שבזמנו לקחו משכנתאות, קנו דירות וכשהגיעו לגיל פרישה התברר שאין להם אפשרות לשלם על המשכנתאות.
<אברהם שרנופולסקי: הם גם בעוני.
<אברהם שרנופולסקי: האנשים האלה בדרך כלל, ואלה הם גם נתונים מסקר של מכון בקרודייל, הם מסרבים לחמם בחורף.
<אברהם שרנופולסקי: הם מסרבים לקנות תרופות יקרות.
<אברהם שרנופולסקי: הם מסרבים לשלם על תחבורה ועוד ועוד ועוד.
<אברהם שרנופולסקי: כיצד אפשר לשפר את מצבם של המסכנים האלה?
<אברהם שרנופולסקי: יש לנו כמה הצעות.
<אברהם שרנופולסקי: ראשית, יש להגדיל באופן משמעותי את הסיוע לשכר דירה ואת ההשתתפות העצמית של האנשים האלה.
<אברהם שרנופולסקי: היא צריכה להיות לא יותר מ-15%.