GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: בגלל שהן לא ברשימת הערים שמשרד הקליטה דורש שהם ייקנו.
אברהם נגוסה: אז הם הלכו לבית משפט והבן אדם גם התאשפז, היה לו התקף.
<חביב קצב: יש בית משפט, שבית המשפט יכריע.
<זיוה מקונן: שבית משפט יכריע?
<זיוה מקונן: אתה אומר שכל אחד יכול לקנות איפה שהוא רוצה, בסופו של דבר כשהם חותמים על חוזה - - -
אברהם נגוסה: רגע, שמענו את הבעיות.
אברהם נגוסה: אני נותן עכשיו לחברת הכנסת סופה לנדבר שתתייחס וגם לחבר הכנסת יואל רזבוזוב ואז המנכ"ל יענה.
<קריאה: אבל אני רוצה לדבר לגבי 1,500 שקל.
אברהם נגוסה: על זה הוא הולך לדבר, תחכה.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד שגם היושב ראש לשעבר של ועדת העלייה והקליטה ואני, שרה לעלייה וקליטה לשעבר, היינו עולים חדשים ואף אחד לא יכול להגיד שאנחנו לא מבינים מה קורה עם כל בן אדם כאשר הוא מגיע למדינת ישראל.
סופה לנדבר: תהליך האינטגרציה והכניסה לחברה הישראלית הוא לא פשוט.
סופה לנדבר: אצל כל אחד עמוד השדרה צריך להיות חזק.
סופה לנדבר: עד כמה שלא יעזרו ועד כמה שיעשו, בן אדם צריך לעזור לעצמו.
סופה לנדבר: בן אדם צריך לעשות לעצמו.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך שאני חושבת שהכפשה של הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה לא מקובלת עליי ואני לא מקבלת את הדברים.
סופה לנדבר: יחד עם זאת אני הולכת להמליץ, אני כשרה לשעבר פתחתי בלשכתי את מחלקת פניות ציבור, בלשכתי, נהגתי לפתוח קו פתוח לכל העולים, בלי יוצא מן הכלל, ישבתי במשך כמה שעות עם מנהלי אגפים וגם יוצאי הקהילה הזאת המפוארת וגם עולים אחרים היו מסוגלים לפנות אליי והיו מקבלים את הטיפול.
סופה לנדבר: אני ממליצה לשר החדש להמשיך בעניין הזה, בגלל שפה בוועדה אנחנו לא נהיה מסוגלים לפתור את הדברים של הפרט.
סופה לנדבר: אני חושבת שהפרט הוא חשוב ביותר.
סופה לנדבר: אני חושבת שצריכים להתחיל משיטה ישרה של מרכזי הקליטה.
סופה לנדבר: אני הגעתי למדינת ישראל בשנת 79', שנתיים הייתי במרכז קליטה ואני אומרת שזה הדבר הכי גרוע שיכול להיות.
סופה לנדבר: הוא מפתח אצל כל בן אדם, ולא משנה מאיזה מדינה הוא הגיע, תלות, הוא מפתח פחדים, הוא מפתח הרגשה של מסגרת שאחרי זמן מסוים בן אדם מפחד לצאת מהמסגרת.
סופה לנדבר: אז אני המלצתי כאן ואני חוזרת על הדבר, אני יודעת שנציגי הקהילה יודעים יותר ממה שאנחנו יודעים ובגלל זה היה שולחן עגול ובגלל זה אנחנו ישבנו בוועדה, בגלל שאני לא רוצה שמישהו ימליץ לעדה.
סופה לנדבר: אם העדה תחליט שקליטה ישירה זה יותר טוב, אנחנו כחברי ועדה נמליץ למשרד העלייה והקליטה על קליטה ישירה גם ליוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, דיברנו כאן, עם יואל רזבוזוב, ואנחנו ממליצים לאחד את הסכום הזה של 90,000 ₪ וזה הגיוני ביותר, אם אנשים מבקשים, אבל אחרי שנתיים לצאת, לרכוש דירה ולקבל את זה לא לשכירות אלא כמענק, אנחנו נמליץ יחד איתך לשר האוצר ולגורמים שצריכים להחליט.
סופה לנדבר: אני חושבת, חביב, שאתה גם תקבל, אם תוך שנתיים הם יוצאים ומקבלים במקום 5 שנים את זה כמענק או כסכום אחיד, זה דבר הגיוני.
סופה לנדבר: אנחנו גם נמליץ יחד איתך על הגדלת סכומים, אבל אני יודעת מה קורה ואנחנו צריכים להיות הגונים, אני לא הצלחתי להגדיל את הסכומים.
סופה לנדבר: אם הממשלה הנוכחית, לאור המצב שגדלו הסכומים שאנשים צריכים לשלם עבור קנייה, יגדילו את הסכום, אנחנו יחד איתך ניכנס למאבק ולהמלצה.
אברהם נגוסה: הייתה לי פגישה עם שר השיכון, הוא גם בכיוון הזה, הוא חיובי.
סופה לנדבר: אנחנו בעד.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה דבר הגיוני ואני חושבת שכאן הטענות של הנציגים שהגיעו לכאן הן טענות - - - אני רוצה שוב להזכיר, מרכז קליטה צריך להיות דבר זמני, לא יותר משנתיים.
סופה לנדבר: זמני, רבותיי, הוא מפתח תלות, הוא מפתח פחדים לבן אדם.
סופה לנדבר: אני יודעת עד כמה שלי היה קשה אחרי שנתיים לצאת, אמנם אני ניהלתי מאבק והיו המון דירות - - -
<קריאה: אני 14 שנים - - -
סופה לנדבר: זה לא טוב.
סופה לנדבר: ככה אני מאמינה.
סופה לנדבר: כאשר בן אדם נמצא שם יותר מדי זמן זה לא טוב, זה נזק.
סופה לנדבר: עכשיו, אני רוצה להגיד, זיוה, על גונדר.
סופה לנדבר: אני הייתי שם יחד עם המנכ"ל לשעבר של הסוכנות, אני ביקרתי בגונדר, אני הייתי השרה היחידה הראשונה שביקרתי שם ואני ראיתי ואני חזרתי לממשלה והמלצתי לסגור את המחנה ולא הייתה כאן מכסה, פשוט מרכזי הקליטה לא היו מסוגלים בבת אחת לקבל את כל האנשים שהיו רשומים ברשימה ובגלל זה ממשלת ישראל, וצריכים להגיד את האמת, קיבלה את ההחלטה, ראש הממשלה קיבל את ההחלטה אחרי המלצה שלנו, ומה שהוא עשה, הוא סגר את גונדר, אבל הייתה החלטה מסוימת ואתה בדיוק יודע על ההחלטה הזאת, אני בעד שאנשים מהעדה יהיו מסוגלים לפנות אלינו ואליך ואנחנו נתמוך בדבר, חלק ממשפחות נשארו שם, אנחנו אמרנו שממשלת אתיופיה הייתה נגד עלייה קבוצתית, אבל נשארו שם משפחות ואנחנו רוצים לעקוב אחרי העלייה של אותן משפחות שנשארו שם.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים את הכתובת לאן לפנות ואנחנו נעקוב אחרי הדבר הזה.
סופה לנדבר: הם לא צריכים להישאר באוויר.
סופה לנדבר: מי שנמצא כאן ומי שכבר נמצא כאן, צריכים לעשות את הכול כדי לאחד את המשפחות ואנחנו צריכים לעקוב אחרי הדבר הזה, ולבנו איתם.
<יפת אלמו: עד שיבואו נפתח נעל"ה שם, כפי שפותחים בברית המועצות.
יואל רזבוזוב: אני ממש במשפט, דיברתי עם חברת הכנסת סופה לנדבר וגם בקדנציה הקודמת כבר קיימנו דיונים בנושא הזה ודיברנו על סכום המענק, מחודשי, זה יוצא אותו סכום בסוף מהמדינה, ניהלנו מגעים כבר אז עם משרד האוצר ואנחנו נמשיך הלאה ואנחנו ממליצים לוועדה שאם זה מה שיעזור ואם זה מה שנציגי העדה חושבים שזה מה שיעזור.
יואל רזבוזוב: אבל מה שחשוב לציין, כמו שאני אמרתי, אני רוצה שהחבר'ה הצעירים ייצאו.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, אנחנו לא רוצים שתהיה תלות, רוצים שייצאו ואם זה מה שיעזור אנחנו ממליצים לוועדה.
אברהם נגוסה: עכשיו נשמע מהמנכ"ל לגבי השאלה של המשכנתא לעולים מתימן.
אברהם נגוסה: השאלה שהעליתם, שכר הדירה שעלה ל-1,500 שקל ול-27 משפחות שקנו וביטלו להם את החוזה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע על זה תגובות, אם יש גם תוסיף, נשמח.
אברהם נגוסה: תקשיבו ותשמעו.
<חביב קצב: כמה משפטים.
<חביב קצב: אנחנו מעבירים לך, אדוני יושב ראש הוועדה, את ההעתק של אישור של המענק של משפחת דהרי.
<חביב קצב: המשפחה קיבלה אישור למענק מוגדל, אנחנו נעביר לרשותך את האישור ואז הוא יגיד אם כן קיבל או לא קיבל.
<חביב קצב: זו בקשה אחת.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נקבל את האישור שקיבלתם משכנתא מוגדלת?
<חביב קצב: בבקשה, אני אעביר לך העתק, אדוני היושב ראש, מהאישור שהוא קיבל.
<חביב קצב: זה לדעת כולם.
<חביב קצב: זו נקודה אחת.
<חביב קצב: נקודה שנייה, יש דברים שאני לא אתייחס אליהם, הם נמצאים בדיון משפטי, זה הנושא של רכישה של 27 משפחות.
<חביב קצב: יש דיון משפטי, אנחנו עונים לבתי המשפט, אנחנו נקיים על זה דיון בבית המשפט, אנחנו לא נענה פה על הנושא הזה.
<זיוה מקונן: בגלל שהם קנו ביישוב שהוא לא ברשימה שלכם.
<זיוה מקונן: מה הבעיה לחשוף את זה ולתת את זה ל - - -
<חביב קצב: יש שתי אפשרויות, או לתת לי לדבר או שתדברי לבד.
אברהם נגוסה: רגע, רגע - - -
<יפת אלמו: אברהם, מילה אחת לפני שהוא הולך.
אברהם נגוסה: תשמע, אני מחזיק אותו פה בכוח, הוא היה צריך לעזוב מזמן.
אברהם נגוסה: אז תן לו שיענה.
אברהם נגוסה: תנו לו לענות.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם - - -
<חביב קצב: יש דברים שמתקיימים בדיונים בבתי משפט, אני לא אתייחס אליהם.
<חביב קצב: זה שני דברים, אחד זה הנושא של המשפחות, ושתיים, מספר יחידים שנמצאים בדיונים בבתי משפט, לפינוי.
<חביב קצב: כתוצאה מזה שהם נמצאים בדיונים בבתי משפט, כתוצאה מזה שהם נמצאים לא באישור מסודר במרכזי קליטה הגדלנו להם את תשלום שכר דירה ב-1,500 שקל על מנת להגיד להם, במקום שתשלמו 1,500 שקל, בואו תצאו בשכירות ותקבלו 1,500 שקל.
<חביב קצב: הרוב המכריע של העולים הנמצאים במרכזי הקליטה משלמים שכר דירה מאוד מאוד סמלי בתוך מרכזי הקליטה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה.
אברהם נגוסה: גם לאור הפגישה שלי עם שר השיכון, אני אומר את זה עם כל האחריות, הוא גם אמר את זה בוועדת השרים, מי שהיה הבין, שהוא מאוד חיובי ללכת לכיוון שעכשיו חברת הכנסת סופה לנדבר וגם חבר הכנסת רזבוזוב, שהוועדה ממליצה להפוך את השכירות, 1,500 שקל, למענק של 90,000 שקל.
<חביב קצב: אני לא אתנגד לזה.
אברהם נגוסה: אתה לא תתנגד.
אברהם נגוסה: השאלה הבאה שלי - - -
<חביב קצב: אני חושב שזו טעות אבל אני לא אתנגד.
אברהם נגוסה: השאלה הבאה שלי, עד שהעניין הזה, כיוון שהוא הולך לכיוון טוב, האם אתם מוכנים להחזיר את השכירות לקדמותה, או לפרופורציה שמקובלת.
אברהם נגוסה: יש לי חוזה פה, אני לא רציתי להיכנס לזה כי אין זמן, יש לי חוזה פה, חוזה אחיד, החוזה הוא 100 שקל, בן אדם חתם, עולה חדש, ועכשיו הוא משלם 1,500 שקל.
<קריאה: 3 שנים הוא שילם 1,500 שקל.
אברהם נגוסה: סליחה, יש לי הכול, אני לא צריך עזרה.
אברהם נגוסה: 1,500 שקל.
<חביב קצב: אנחנו נבדוק את זה.
אברהם נגוסה: עכשיו אני אומר, לאור זה שיש פה כיוון חיובי, האם אתם יכולים - - -
<חביב קצב: אני אבדוק את זה.
<חביב קצב: אני רוצה להגיד לכם, אני לא חשבתי שאפשר לפתור את כל הבעיות, או שיש דרך לפתור את כל הבעיות, אבל צריך להבין דבר אחד מאוד פשוט, מרכזי הקליטה זה לתקופה זמנית, אנשים שגרים במרכזי קליטה צריכים להבין את זה.
<חביב קצב: גם עליהם מוטלת האחריות, גם לתרום מעצמם לגבי יציאה ממרכזי קליטה - - -
<זיוה מקונן: הם עובדים מאוד קשה כדי לצאת ממרכז הקליטה, כי אתה יודע שלא רק בגלל המענק הם יוצאים, הם עובדים מאוד קשה והם רוצים לצאת והם קונים את הדירות שלהם, בעיקר בכספים שהם עושים בשתי משמרות עבודה.
<חביב קצב: אני רוצה להגיד תודה רבה על הדיון, אנחנו נמשיך את הדיון - - -
<קריאה: אני רוצה להגיד לפני שתעזוב.
אברהם נגוסה: הוא ענה לגבי השאלה שאתה העלית.
אברהם נגוסה: רגע, תרגום.
<גביהו זולם: (מדבר באמהרית).
אברהם נגוסה: (מתרגם את דברי הדובר): השאלה, הוא אומר שהוא ממרכז קליטה קרית גת, הוא אומר שיש לנו בעיה בעניין רישום הילדים למערכת החינוך.
אברהם נגוסה: יש עכשיו 9 ילדים שאמרו ש'אם לא תבואו תלוש משכורת אנחנו לא יכולים לרשום אותם' ול-9 ילדים עכשיו אין פתרון בעניין מערכת החינוך לשנת הלימודים הבאה.
אברהם נגוסה: שתיים, הוא אומר שיש הרבה חובות, מים, גז, חשמל.
אברהם נגוסה: שלוש, הוא אומר שיש לנו מנהל יוצא העדה שלא נותן לנו שירות ולא נותן לנו את ה - - - אני מתרגם מה שהוא שאל.
<יהודה שרף: אני רציתי להתייחס לדברים אחרים, לא רק לזה.
<יהודה שרף: אני לא חושב שהבאת אותי רק לדבר הזה, אדוני היושב ראש.
אברהם נגוסה: לא, בגלל מה ש - - -
<יהודה שרף: אז אני אתייחס.
<יהודה שרף: קודם כל אני רוצה להתחיל בנושא של תימן.
<יהודה שרף: ברשותך, אדוני היושב ראש, תימן היא מדינה בסיכון, אני מסכן את האנשים שלי שם ואני הייתי מבקש לא לדבר כרגע על האנשים שנמצאים בתוך תימן, ברשותך.
<יהודה שרף: אני גם ביקשתי שהדברים האלה לא יעלו כאן וזה לא טוב שזה עולה, בייחוד לא כשיש אנשים שנמצאים בשטח.
<יהודה שרף: זה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: לא, עלה רק העניין של המשכנתא.
אברהם נגוסה: לא על העלייה.
<יהודה שרף: בנושא של המשכנתאות ענה לו חביב קצב.
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, היהודי אמר והוא הסביר גם למה אנשים לא מגיעים, אז אני מבקש לא לגעת בזה כי זה רחוק מאוד מלהיות מדויק.
<יהודה שרף: לגבי המשכנתא, קיבלת תשובה ממנכ"ל משרד הקליטה שאומר בפירוש שהוא יכול להוכיח לך שהאיש קיבל - - - אני לא יודע, משכנתאות זה לא בתחום הטיפול שלך, אבל הוא יכול להוכיח לך והוא כנראה יוכיח לך כי הוא אמר את זה, שהאיש כן קיבל משכנתא מוגדלת.
<יהודה שרף: אבל אני מבקש לדבר על הדברים האחרים.
<בנימין דהרי: עוד דבר אחד.
אברהם נגוסה: לא, הוא צריך לענות, אין זמן.
<בנימין דהרי: רק דבר קטן.
<בנימין דהרי: אנחנו רוצים להיות במרכז הקליטה כמו שהיו התימנים שעלו לפני 10 שנים, לפני 7 שנים, שלא היו משלמים גז, לא חשמל, לא מים.
<בנימין דהרי: למה אנחנו משלמים?
<בנימין דהרי: ולמצוא לנו פתרון על המשכנתא והמענק.
<יהודה שרף: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני מרגיש מאוד מאוד לא נוח שאנחנו בשני צדי מתרס.
<יהודה שרף: בשנייה אחת, מה שהביא אותי לסוכנות היהודית זה אותו לילה שהייתי במדים והייתי הראשון שירד מההרקולס להביא את עולי אתיופיה.
<יהודה שרף: זה מה שהביא אותי לסוכנות היהודית.
<יהודה שרף: לשמוע דברים, חלקם לא מדויקים, אבל כואבים, זה בסדר, אני מוכן לקבל כל דבר, זה קצת מקומם, אבל בתפקיד שאני נמצא אני לא יכול - - -
<יהודה שרף: אני כיבדתי אותך ושתקתי והקשבתי בקשב רב לכל הדברים שנאמרו, אז אני מבקש, תודה.
<יהודה שרף: יש כאן בלבול בין מה שאני כאיש הסוכנות היהודית אחראי עליו למה שהריבון, ממשלת ישראל, אחראי עליו.
<יהודה שרף: אנחנו מנסים להסביר את הדברים האלה יותר מפעם אחת.
<יהודה שרף: קשה לנו להסביר, יש אנשים שמתקשים להבין אותם, אבל יש אנשים שמתסיסים את האנשים.
<יהודה שרף: אני רוצה להגיד לך משהו, הרב, לגבי מה שאמרת, איך מעלים את העולים וכדומה.
<יהודה שרף: ביום שנכנסתי לתפקיד שלי, אין מחנה ולא היה מחנה בגונדר.
<יהודה שרף: יושב כאן אשר, שהיה השליח בגונדר, לא היה מחנה בגונדר.
<יהודה שרף: ביום שנכנסתי לתפקיד לא היה מחנה בגונדר.
<זיוה מקונן: השרה לשעבר אמרה את זה, מה נעשה?
<יהודה שרף: זיוה, אני הפרעתי לך?
<יהודה שרף: תכבדי - - -
<זיוה מקונן: אנשים באו מהסוכנות - - -
<יהודה שרף: לא היה.
<יהודה שרף: מחנה זה דבר עם חומה, סגור.
<יהודה שרף: אני הייתי אחראי על גונדר, אז את מספרת - - -
<זיוה מקונן: נכון, נכון.
<יהודה שרף: אני מבקש, אני לא רוצה להתנצח איתך.
<יהודה שרף: תלמדי ואז תטיחי דברים.
<זיוה מקונן: אבל אתה הפכת להיות הדובר של משרד הקליטה.
<זיוה מקונן: אף אחד לא מינה אותך ואתה זה שלוקח את עצמך ושם את עצמך במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני מבקש, זו רשות הדיבור, זיוה, אני מבקש - - -
<זיוה מקונן: אם השרה לשעבר אומרת 'אני הייתי במחנה' זו בעיה שלה.
<יהודה שרף: אני הייתי אחראי על העלייה ב-3 השנים האחרונות מגונדר.
<יהודה שרף: כבוד הרב, לא היה מחנה.
<יהודה שרף: אני אגיד לך מה עשינו שם.
<יהודה שרף: אתה מדבר על הכנת עולים, אז היה לי בית כנסת שם והיה לי בית ספר שם והתחלנו אולפן לעברית שם, התחלנו את נושא - - - אני לא קובע מי הוא יהודי ומי לא יהודי, אני באמת שלא קובע, אבל הוחלט ומי שהחליט החליט שהאנשים שמגיעים הם זכאים אבל הם לא יהודים ולכן התחלנו - - -
אברהם נגוסה: אתה סוטה מהנושא.
<יהודה שרף: אני לא סוטה.
אברהם נגוסה: תתמקד פה בישראל.
<יהודה שרף: לא, אבל אתה נתת לאנשים לומר דברים, אדוני היושב ראש.
אברהם נגוסה: לא, הוא הציע נעל"ה, זה הכול, מה יש פה?
<יהודה שרף: לגבי מרכזי הקליטה, מרכז קליטה הוא זמני, עולה צריך להיות במרכז הקליטה שנתיים.
<יהודה שרף: התפקיד שלנו במרכז הקליטה הוא להכין אותם לחיים עצמאיים ואנחנו עושים את זה, בנושא של תהליך הגיור.
<יהודה שרף: לא אנחנו קבענו לגייר את העולים, אנחנו מבצעים כרגע הנחיות ממשלה.
<יהודה שרף: זה דבר אחד.
<יהודה שרף: דבר שני, בנושא של חברה ותרבות והכרת המורשת, אתה צריך להבין משהו, אדוני היושב ראש, שכל הכספים שאנחנו מקבלים כדי לקלוט את העולים מעבר למה שנותנת הממשלה הם כספי תרומות.
<יהודה שרף: דיברו כאן על תעסוקה, 150 ראשי אב מכספי תרומות קיבלו הכשרה לתעסוקה.
<יהודה שרף: מי שאחראי על תעסוקה, עם כל הכבוד, זה לא הסוכנות היהודית, אני אחראי על לקבל את העולים, לעזור להם בשלב הראשון שלהם.
<יהודה שרף: אמרה כאן זיוה משפט רחוק מהדיוק, בנושא של הליווי.
<יהודה שרף: אנחנו משתדלים לחנך - - - אני לא אוהב את המילה לחנך, כי זה כביכול פטרונז', אבל אנחנו מכוונים את העולים לחיים עצמאיים.
<יהודה שרף: לכוון את העולים לחיים עצמאיים זה ללוות אותם בהתחלה ובשלב מסוים לתת לו ללכת לבד כשהליווי הוא ליווי מרחוק.
<יהודה שרף: אין קשיש, גם אם הוא נמצא מעבר, ואם יש אני מוכן לבדוק את זה, לתת מכה בראש למנהל שעושה את זה - - -
<טלהון תארקין: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו.
<זיוה מקונן: אף פעם אני לא אומרת דברים - - -
<יהודה שרף: אני אדבר על החובות.
<טלהון תארקין: הבעיה שלי זה בעיה - - -
אברהם נגוסה: רגע, רגע (מדבר באמהרית).
<יהודה שרף: כל הנושא של חשמל, מים וגז, זה נפל בקרית גת וזה נבדק.
<יהודה שרף: אלה חשבונות לא שלנו, אלה חשבונות של חברת החשמל.
<יהודה שרף: הנה, בבקשה, אתה מראה לי את זה, אלה חשבונות של חברת החשמל, מה אתה רוצה שאני אעשה?
<יהודה שרף: אלה חשבונות של חברת הגז.
<יהודה שרף: חברת אמישראגז היא זו ש - - -
אברהם נגוסה: האם יש שעון לכל משפחה, או שמחלקים את זה לכל המשפחות?
<יהודה שרף: אדוני, תסתכל, רשום לך כאן בפירוש.
<יהודה שרף: רשום לך, הסוכנות היהודית ומספר הדירה.
<יהודה שרף: רשום מספר הדירה.
<קריאה: (מדבר באמהרית).
<יהודה שרף: אשר, אתה מוכן לתרגם לי?
אברהם נגוסה: - - - זה חתם מול חברת גז או חברת חשמל מהסוכנות היהודית ואז השאלה פה, אם יש שעון - - -
<יהודה שרף: אין שעון כללי לכולם, אין שעון לכל הבניין.
אברהם נגוסה: לכל אחד יש?
<יהודה שרף: ודאי.
<יהודה שרף: צריך להבין משהו, כשהחובות מגיעים לסכומים כאלה אלה חובות שלא שולמו בעבר.
<יהודה שרף: זה לא שעכשיו זה 500 שקל, הוא חודשים לא שילם.
<יהודה שרף: מה קורה לבחור שצועק שם?
<יהודה שרף: בדיור הקבע - - -
אברהם נגוסה: לכל משפחה?
<יהודה שרף: אני אבדוק את עצמי עוד פעם.
<טלהון תארקין: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו ליהודה שרף.
<טלהון תארקין: אני משפחה ממרכז קליטה מבשרת ציון, יש לי 2 ילדים והם רוצים לזרוק אותי ממרכז הקליטה.
<טלהון תארקין: עד עכשיו לא העלו את הנושא הזה, רציתי לדבר ולא נתתם לי.
<יהודה שרף: יש לך מכתב ממנהל מרכז הקליטה שהוא רוצה לזרוק אותך?
<טלהון תארקין: (מדבר באמהרית) מאיים עליי.
<יהודה שרף: תודה רבה, נתת לי את התשובה.
<יהודה שרף: גם המכתב שהראו לנו בקרית גת, הוא בוטל והתנצלנו ואמרנו שהוא בטעות - - -
אברהם נגוסה: אני צריך להגיד את זה בעברית לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: לגבי התימנים.
אברהם נגוסה: לגבי העולים מתימן - - -
<בנימין דהרי: אם המדינה נותנת לנו פתרון אז זה באמת - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך מה הוא אמר.
אברהם נגוסה: אני חשבתי שאתה לא צריך תרגום.
אברהם נגוסה: הוא אמר שכמו האתיופים, כמו העולים, המשכנתא המוגדלת שניתנת לאתיופים גם אנחנו נותנים לתימנים ואני אביא לך את האישור שאתה קיבלת את המשכנתא.
אברהם נגוסה: הוא אמר את זה.
אברהם נגוסה: הוא יביא לי.
<בנימין דהרי: בסדר, תודה רבה.
<בנימין דהרי: אבל רציתי להגיד עוד משהו.
<בנימין דהרי: הנה יש פה מישהו שהוא פה עכשיו, אני לא רוצה לפגוע בו, שהיה מדבר איתי כשהייתי בתימן שעות, עכשיו כשאני מתחיל לדבר איתו - - -
אברהם נגוסה: על זה אסור לו לדבר.
<בנימין דהרי: אבל כשאני מתחיל לדבר איתו הוא אומר 'תמהר, תמהר'.
אברהם נגוסה: אני מבקש, תדבר איתו, כי אסור לנו לדבר על זה.
<בנימין דהרי: אני רוצה פתרון - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם בעברית לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: מה שסיכמתי באמהרית, לפרוטוקול אני מסכם.
אברהם נגוסה: על השאלה שהעליתם בהגדלת המשכנתאות למשפחות, חברי הוועדה ממליצים, גם המנכ"ל מסכים והוא גם אמר בעצמו, להגדיל את המשכנתאות למשפחות.
<קריאה: את המענקים.
אברהם נגוסה: שתיים, בעניין ה-1,500 לבודדים, שכירות, גם חברי הוועדה, ועדת העלייה והקליטה, ממליצים לממשלה להפוך את ה-1,500 שקל ל-5 שנים לסכום כולל של 90,000 שקל לתת להם כמענק.
אברהם נגוסה: שלוש, לשאלה שענתה בעניין של השכירות, הגדלת השכירות, הטענה שמרכזי הקליטה מגדילים את השכירות לא פרופורציונלי, משרד הקליטה, כשאני ביקשתי להוריד את השכירות, לאור ההמלצה של ועדת העלייה והקליטה להפוך את השכירות למענק, הוא מוכן לדון ולתת לנו תשובה לעצור או להוריד בעניין השכירות, לשמור אותו כמו שהיה.
<בנימין דהרי: מה עם השכירות שלנו, חשמל, מים וגז?
אברהם נגוסה: על זה אני הולך לדבר.
אברהם נגוסה: בעניין חובות של חשמל, גז ומים - - -
<יהודה שרף: ייבדק נושא השעון.
אברהם נגוסה: אמרו לנו, לכל משפחה יש שעון, על פי השעון, לפי מונה הצרכן החברה לוקחת את הכסף מהמשפחות.
אברהם נגוסה: חשמל, חברת חשמל, גז ומים.
אברהם נגוסה: לטענה שבקרית גת אין שעון לכל משפחה, הוא אמר שהוא הולך לבדוק ולהגיד לנו.
אברהם נגוסה: בעניין המשפחות, לשאלה של המשפחות שנשארו באתיופיה וזירוז עלייתם, חברי הכנסת, חברי הוועדה, ועדת העלייה והקליטה, ממליצים לממשלה להזדרז בטיפול בהבאתם ולאחד את המשפחות.
אברהם נגוסה: אני חושב שאלה הנושאים המרכזיים.
אברהם נגוסה: יותר מזה, חברי הוועדה אמרו בעניין של שיטת הקליטה של יוצאי אתיופיה, אנחנו, חברי הוועדה, ממליצים שבני הקהילה, העולים, ביחד, להתייעץ, לדון ולהציע לנו מה צריכה להיות שיטת הקליטה.
אברהם נגוסה: האם קליטה ישירה היא טובה או לא טובה?
אברהם נגוסה: אם אתם, כלומר העולים והנציגים, דנים ומסכימים ובאים ודורשים שיטה, אנחנו נמליץ לממשלה ללכת לפי רצונם של העולים החדשים.
<יהודה שרף: זה הרבה יותר זול לממשלה.
<יפת אלמו: כבוד היושב ראש, אני ביקשתי משפט על הנושא הזה, כנציגות.
<יפת אלמו: אני חושב שאין לנו, כנציגות אני מדבר, בשם הנציגות, אין שום צורך לסגור את מרכזי הקליטה, אבל דרך הטיפול שם לשנות לחלוטין, את הנכשלים להוציא ממרכזי הקליטה.
<יפת אלמו: את החדשים, להכניס רוח חדשה, רוח מחנכת להכניס שם.
אברהם נגוסה: עוד משפט שאני צריך להגיד, מרכז הקליטה מיועד זמנית לקבל את העולים ולא להישאר שם כתושבי קבע או להרבה שנים.
אברהם נגוסה: זה גם צריך לבוא בשיקול הממשלה.
אברהם נגוסה: בעניין התימנים, אני אמרתי גם קודם, לגבי מה שקורה בתימן אסור לנו לדבר.
<בנימין דהרי: לא, לא - - - יש פה בבאר שבע 4 או 5 שנים שהם במרכזי קליטה.
אברהם נגוסה: מנכ"ל משרד הקליטה אמר: אנחנו מבינים את המצוקה ואנחנו יודעים, כל משכנתא או מענק שניתנת ליוצאי אתיופיה נותנים גם ליוצאי תימן.
<בנימין דהרי: אני כמעט שנתיים.
אברהם נגוסה: הוא אמר שהוא יעביר לי את האישור שהוא נתן לך ואז אנחנו נהיה בקשר איתך.
<בנימין דהרי: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך את ה - - -
<גביהו זולם: הילדים שלנו אין להם מסגרת.
<יהודה שרף: שמעתי, לגבי הילדים לשנה הבאה.
<יהודה שרף: אני שומע את זה עכשיו פעם ראשונה, אנחנו נבדוק את הדבר הזה ותקבל תשובה.
<יהודה שרף: היום איזה יום?
<יהודה שרף: היום יום רביעי, עד יום רביעי הבא תהיה לך תשובה.
אברהם נגוסה: הישיבה נעולה, תודה.
אברהם נגוסה: צהרים טובים.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לישיבה בנושא סכנה לסגירת רדיו רק"ע (רשת קליטת עלייה).
אברהם נגוסה: נראה שהסכנה מוחשית לאור העובדה שאתמול אישרה הממשלה את הקמת תאגיד השידור הישראלי.
אברהם נגוסה: אני מבקש מהשר אופיר אקוניס – ואנחנו מאוד מודים לך על שכיבדת אותנו ונענית לפנייתנו – שיזם את השינוי בחוק רשות השידור לעדכן את הוועדה ובמיוחד לגבי השפעת החוק החדש על המשך פעילותו של רדיו רק"ע והמשך העסקת עובדיו.
אברהם נגוסה: רדיו רק"ע מהווה לעולים חדשים רבים, לעולים קשישים מכל התפוצות, אמצעי תקשורת יחיד המדבר אליה בשפתם.
אברהם נגוסה: למרות שהם שנים רבות בארץ, עדיין הם לא מדברים עברית.
אברהם נגוסה: אני מדבר על אוכלוסיית העולים הקשישים ולכן רדיו רק"ע חיוני להם והמשך פעילותו מאוד חיונית.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לדעת ולהבין מה יהיה לפי החוק החדש.
אברהם נגוסה: נמצאת כאן חברת הכנסת קסניה סבטלובה וחברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר.
אברהם נגוסה: נמצאים כאן מנהלי רדיו רק"ע ותכף ניתן להם את האפשרות להתייחס.
אברהם נגוסה: כאמור, קודם כל אנחנו רוצים לשמוע מכבוד השר על משמעות החוק ועל משמעות החוק כלפי רק"ע.
אופיר אקוניס: תודה אדוני היושב ראש.
אופיר אקוניס: קודם כל, ברכות.
אופיר אקוניס: זאת פעם ראשונה שאני בוועדת העלייה והקליטה, מהחשובות שבוועדות הכנסת, בדיון בראשותך.
אופיר אקוניס: אני כמובן מברך אותך ואת חברות הוועדה שנמצאות כאן, את עובדות ועובדי רדיו רק"ע, את מנהל קול ישראל שמעון אלקבץ שבוודאי ייתן סקירה מקיפה על הנעשה ברדיו רק"ע.
אופיר אקוניס: אני באמת חושב שהדיון הזה הוא חשוב והוא גם בא בזמן.
אופיר אקוניס: אדוני היושב ראש, אנחנו נמצאים בימים אלה – ואני לא אומר את זה כביטוי פרוזאי אלא כביטוי שמשקף מציאות – במאבק להצלת השידור הציבורי במדינת ישראל.
אופיר אקוניס: אני קיבלתי ב-9 ביוני את האחריות על רשות השידור וגם על הרשות השנייה, כאשר רשות השידור כולה, כולל כל העובדים היו בסכנת פיטורים מידיים ב-30 ביוני.
אופיר אקוניס: במאמץ כביר הצלחתי – כמובן בגיבוי, בסיוע ובעידודו של המחזיק בתיק רשות השידור ראש הממשלה, שר התקשורת, בנימין נתניהו – להביא קודם כל להארכת פעילות רשות השידור עד ה-30 בספטמבר ועל ידי כך אפילו לא לפיטורים של עובד אחד.
אופיר אקוניס: צריך לשים על המאזניים את המציאות, מה היה קורה אם הדבר הזה לא היה מאושר בוועדת הכלכלה של הכנסת כפי שהצעתי.
אופיר אקוניס: לא רק שהיו פיטורים, לא רק שרדיו רק"ע היה עלול להיסגר יחד עם השידורים בעברית והשידורים לילדים ולנוער, אלא 1,300 או 1,400 העובדים, כולם, היו כבר מפוטרים ובימים אלה היו מוצאים את עצמם לא עלינו מחוסרי תעסוקה ומובטלים.
אופיר אקוניס: זהו המצב שעלול היה להתרחש אם ועדת הכלכלה לא הייתה מאשרת את ההארכה עד ה-30 בספטמבר.
אופיר אקוניס: מדוע ביקשנו את ההארכה הזאת עד ה-30 בספטמבר ומדוע חשבתי שהיא נכונה.
אופיר אקוניס: כדי להכניס בזמן הזה שקיבלנו, באישור הכנסת ועל פי החוק הקיים, על פי מתווה החוק שהוצע כבר בממשלה הקודמת על ידי השר ארדן וועדת אלהרר המוכרת לכם שהוקמה במיוחד כדי לעשות אותו, את הזמן הזה ביקשתי כדי להכניס תיקוני חקיקה לחוק השידור הציבורי ומאתמול, על פי החלטת הממשלה ועל פי הצעתי, הוא ייקרא כפי שאמרת יפה אדוני היושב ראש – אני רואה שזה כבר מתחיל לחלחל ולהיקלט – השידור הציבורי הישראלי.
אופיר אקוניס: אני נדהמתי לראות שבכנסת הקודמת, בממשלה הקודמת, שכחו את המילה הכול כך יסודית הזאת, השידור הציבורי הישראלי.
אופיר אקוניס: בעניין זה לא המצאתי את הגלגל.
אופיר אקוניס: הסתכלתי מה קורה במדינות שכנות קרובות יותר או רחוקות יותר.
אופיר אקוניס: בבריטניה, השידור הציבורי הבריטי.
אופיר אקוניס: בנורבגיה, הנורבגי.
אופיר אקוניס: באיטליה, ביפן, בשוודיה, בכל העולם, כאשר מדברים על שידור ציבורי, הלאום, המדינה שנותנת אותו לאזרחיה, גם היא בתוך החוק.
אופיר אקוניס: אגב, גם היום רשות השידור נמצאת בפירוק – הישראלית.
אופיר אקוניס: לכן זה שינוי אחד שהכנסנו.
אופיר אקוניס: גם שם תחנות הרדיו יהיה, כפי שאומר החוק, קול ישראל.
אופיר אקוניס: אני חושב שזה חשוב ביותר בעיקר בתקופה בה ישראל סובלת מדה לגיטימציה קיצוני, שימשיכו וישמעו בארצנו ובעולם כולו את הביטוי קול ישראל מירושלים.
אופיר אקוניס: אנחנו לא מתביישים בזה, אנחנו גאים בזה.
אופיר אקוניס: הדבר הזה נמשך מ-1948 ועוד לפני כן בקול ירושלים, והוא יימשך.
אופיר אקוניס: זה שינוי אחד ברמה הדקלרטיבית.
אופיר אקוניס: לשמחתם של רבים אשררנו את ביטול אגרת הטלוויזיה ומי שחייב לשלם עד סוף 2014, צריך לשלם כי אנחנו כולנו עומדים שווים בפני החוק וצריך לשלם אגרה.
אופיר אקוניס: מ-2015 החובה הזאת מתבטלת.
אופיר אקוניס: כמובן נתנו למנכ"ל הזמני עוד סמכויות כדי להבטיח את תחילת השידורים של התאגיד החדש החל ממרץ 2016.
אופיר אקוניס: אני אומר לכם על דעתו של ראש הממשלה, כמובן זוהי השקפתי, אחרי שיחות עם מנהל הרדיו שמעון אלקבץ, מנהל קול ישראל, עם המנכ"ל הזמני אלדד קובלנץ, כולנו כאיש אחד רואים וגם נפעל –הגדרת את הדיון כסכנת הסגירה של רדיו רק"ע – בדיוק הפוך.
אופיר אקוניס: אנחנו מודיעים כאן בוועדה שאנחנו רואים חשיבות עליונה להמשך השידורים בשפה הרוסית ובשפה האמהרית, בהונגרית, בצרפתית, באנגלית ובכל השפות.
<קריאה: 13 שפות.
אופיר אקוניס: 13 שפות שתכף מנהל הרדיו יסקור אותן.
אופיר אקוניס: אלה היו רק דוגמאות לכמה מן השפות המשודרות ברק"ע.
אופיר אקוניס: אני חייב להגיד לך שבצעירותי עבדתי בקול ישראל בתל אביב בתכניות הנוער ואני זוכר שב-1991 עת התגבר גל העלייה מדינות ברית המועצות לשעבר שמצאו את עצמן בקריסה, במסדרונות – שאלה אותם מסדרונות באותה חצר במושבה שרונה – התחילו לדבר על פתיחתו של רדיו רק"ע.
אופיר אקוניס: אמרו, מהו רדיו רק"ע?
אופיר אקוניס: רשת לקליטת עלייה.
אופיר אקוניס: באותה שנה, 1991, אנחנו זוכרים לטוב שלא רק הייתה העלייה הגדולה מארצות ברית המועצות לשעבר אלא המשיכה העלייה מאתיופיה והיה מבצע שלמה.
אופיר אקוניס: קול ישראל אז החליט על הקמת רדיו רק"ע, ב-1991, והרדיו הזה שנותן – כפי שאתה אמרת אדוני היושב ראש – דבר אדיר למיליוני אנשים בישראל ומחוץ לישראל וגם את זה צריך לזכור.
אופיר אקוניס: המאזינים קולטים את השידורים גם מחוץ למדינת ישראל.