GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני גם רוצה להזכיר למשתתפים, ב-27 באוקטובר יתקיים פה יום עיון שלם של דיור ציבורי ואנחנו נקיים דיון בעניין של דיור ציבורי לעולים.
זאב אלקין: אני חושב שזה נושא שמאוד מאוד חשוב להעלות אותו לתודעה.
זאב אלקין: בסופו של דבר פעם ראשונה יש איזה שהוא שינוי תפיסה במשרד האוצר, כי במשך שנים זה היה קו אדום גדול, דיור ציבורי, בכל מחיר ובכל דרך, ובשנים האחרונות יש שינוי בתפיסה הזאת, כולל גם הממשלה הזאת ושר האוצר הנוכחי תמך בהגדלת המאגר של הדיור הציבורי.
זאב אלקין: כמובן הפער שפתחו אותו בעשרות שנים, לסגור אותו תוך שנה או שנים בודדות יהיה קשה, ועדיין הנושא הוא מאוד מאתגר וחשוב להעלות אותו על סדר היום כדי שמדינת ישראל תשפר את מצבה במאגר הדיור הציבורי בכלל ולעולים בפרט.
זאב אלקין: האתגר הנוסף זה שינוי פרדיגמה בקליטת יוצאי אתיופיה.
זאב אלקין: שימו לב, אני בכוונה כתבתי כאן יוצאי אתיופיה, לא עולי אתיופיה, כי משרד הקליטה באופן מסורתי במשך שנים כתוצאה ממדיניות ממשלתית היה אחראי על הטיפול ביוצאי אתיופיה באופן כוללני, גם באלה שנולדו כאן.
זאב אלקין: הייתה לזה הצדקה בזמנו, יש כבר כמה שנים הרבה קולות בקהילה שאין לזה הצדקה היום, בוודאי כשמדובר על הדור של הצעירים שנולדו כאן ויש כאן דוגמה מצוינת לתהליך שהוא לא שגרתי במסורת הממשל הישראלי וגם כאן אני רוצה לציין לשבח את סופה ועודד שפתחו את התהליך הזה ואת אנשי המשרד ובראשם אופיר, שמטעם המשרד הוביל את זה במשך תקופה ארוכה, תהליך שבא משרד ממשלתי ואומר אני מקשיב לקהילה ואני כתוצאה מזה מוכן לוותר על הנכסים שלי.
זאב אלקין: בדרך כלל משרדי ממשלה אוהבים להתרחב, הם אף פעם לא מוותרים על משהו, גם כשזה לא עובד טוב, וכאן בעקבות הקולות האלה שנשמעו מהקהילה, המשרד הוביל תהליך שהתחיל עוד הרבה לפני גל ההפגנות שהיה והמשמעות של התהליך הזה הייתה כניסה להידברות מאוד מאוד מעמיקה ואינטנסיבית, ועוד פעם נרחיב על זה אחר כך, עם הקהילה והנציגות של הקהילה לגבי שינוי של כל הפרדיגמה, שחלק מהעיקרון הבסיסי בשינוי הזה היה שמשרד הקליטה בסוף התהליך יטפל רק בעולים שהם עד 15 שנה בארץ ומשרדי הממשלה האחרים עם תקציבים נוספים לטיפול שהם יקבלו ועם איזה שהיא הכוונה וריכוז מתוך משרד ראש הממשלה ימשיכו לטפל בכולם, לכן זה שינוי מאוד דרמטי עבורנו כמשרד.
זאב אלקין: אנחנו נמצאים בעיצומו, נתייחס לזה בהמשך.
זאב אלקין: והאתגר האחרון באתגרים המרכזיים ששמנו למשרד לשנים האלה זה העמקה והרחבה של שיתוף פעולה עם ארגוני עולים.
זאב אלקין: אני מאוד מאוד מאמין בזה, בכל תחום, גם בתחום של עידוד עלייה וגם בתחום של הקליטה.
זאב אלקין: אני חושב שהרבה פעמים ארגוני עולים יודעים לייצר תובנות ולתקן אותנו במה שצריך ולהציע תכניות שמתאימות לקהלים שהם מייצגים ולכן אנחנו מתכוונים להרחיב בצורה משמעותית את שיתוף הפעולה הזה, בכל הרמות.
זאב אלקין: אני אדבר על זה בהמשך.
אברהם נגוסה: אתה יכול להוסיף קצת בנושא הזה, האם יש גם משמעות תקציבית - - -
זאב אלקין: אני תיכף אגיע לזה.
זאב אלקין: כשאני אדבר על התקציב אני אגיע לזה.
זאב אלקין: אמרתי, אלה חמשת האתגרים של המשרד.
זאב אלקין: אני אזכיר בעוד משפט אתגר שהוא פחות אתגר למשרד, כי למשרד אין כלים להתמודד איתו, אבל זה אתגר עבורי כשר הקליטה ודיברתי על זה מהרגע הראשון בתפקיד.
זאב אלקין: אתה הזכרת את אוכלוסיית הקשישים בהקשר של הדיור, הבעיה של הקשישים זה לא רק בעיית הדיור, למרות שיש קשר בין שני הדברים, זה כמובן בעיה מבנית מהותית שהיום במדינת ישראל כל הנושא של הפנסיה לקשישים עולים לא מוגדר.
זאב אלקין: אנחנו כמדינה ב-20 השנים האחרונות עברנו מפנסיה תקציבית למודל של פנסיה צוברת.
זאב אלקין: היום פנסיה צוברת זה בגלל חובה במסגרת חקיקה שעברה בשנים האחרונות ולכן אנחנו נגיע למצב שכל אזרח ישראלי שעובד בסופו של דבר יגיע, כשהוא יגיע לגיל הפנסיה, עם איזה שהיא פנסיה שהוא צבר.
זאב אלקין: פנסיה יותר גדולה, פחות, מהמשכורת שהיא קיבל, אבל הוא צובר פנסיה במשך כל השנים של העבודה שלו.
זאב אלקין: עולה חדש שמגיע לישראל בגיל 50, 55, אפילו 45, מתמטית לא מספיק לצבור פנסיה.
זאב אלקין: אז אם הוא מגיע ממדינה שהוא יכול לגרור משם את הזכויות הפנסיוניות שלו, מה שהוא צבר עד אז, ולנצל אותן כאן והערך הכלכלי של הזכויות האלה הוא רלוונטי לעלות המחיה במדינת ישראל אז זה בסדר, הוא לא מרגיש את השינוי, אבל אם המדינה לא מאפשרת לו לגרור את הזכויות, או אם אין ערך כלכלי משמעותי לזכויות האלה הוא בבעיה, הוא מראש נועד לפורענות, והוא יכול להיקלט מצוין ויכול לקבל משכורת גבוהה ולהיות דוגמה של קליטה מוצלחת ואז כשיש צלצול והוא עובר לפנסיה פתאום רמת החיים שלו צונחת בצורה דרמטית, כי אין לו את זה, הוא לא הספיק לצבור.
זאב אלקין: יש כאן אתגר, שלדעתי כמדינת עלייה זה לא אתגר של היום, הוא לא רק אחורה, הוא גם קדימה, אנחנו חייבים למצוא לזה פתרון מערכתי.
זאב אלקין: יש כל מיני רעיונות איך לפתור את זה קדימה, מעין מסלול צבירה מוגדל - - -
<קריאה: יש כמה הצעות חוק גם ש - - -
זאב אלקין: כן, יש כל מיני יוזמות בתחום הזה.
עודד פורר: בסוף זה עולה כסף, הרבה כסף.
זאב אלקין: זה נכון, אבל אני אגיד לך, עודד, אם היו נערכים לזה מראש יכול להיות שזה היה עולה הרבה פחות.
עודד פורר: זה נכון גם לגבי כל התפקידים של פנסיה תקציבית במדינה.
עודד פורר: אני חושב שיש מקום לעשות את זה, אבל אני חושב שהיום הממשלה לא מקצה לזה את המשאבים.
זאב אלקין: אנחנו תיכף נדבר.
זאב אלקין: כמובן כל מה שהממשלה תתקצב, תמיד אפשר לדרוש ממנה יותר.
זאב אלקין: אין לזה גבול כי רמת הבעיה היא מאוד מאוד עמוקה, בוודאי אחורה, אבל עוד לפני שמדברים על פתרון אחורה אני קודם כל מדבר פה על תפיסה וזו התפיסה שאני מנסה להגן עליה מול משרד האוצר ומול הגורמים האחרים.
זאב אלקין: אנחנו, כמדינת עלייה, חייבים אחת ולתמיד להסדיר את הנושא הזה.
זאב אלקין: אז יש כל מיני רעיונות, יש רעיונות שמדברים על צבירה מוגברת עם הטבת מס, שלמעשה המדינה דרך הטבת המס תעודד עולה לצבור פנסיה יותר מהר ממה שאזרח רגיל, לגשר על הפער הזה של השנים, ויש כל מיני רעיונות אחרים, אבל חייבים קודם כל לבנות פה פתרון מערכתי קדימה ואז כמובן במקביל לפתור את הבעיה של אלה שבאו לכאן.
זאב אלקין: יש פה עלייה גדולה מאוד שהגיעה ב-25 השנים האחרונות, שבאו לכאן כשהפתרון הזה לא היה קיים וחייבים לפתור להם את הבעיה.
זאב אלקין: אז דיור זה חלק מהבעיה, כי כמובן לא רק שאין להם פנסיה אין להם גם דירה.
זאב אלקין: כשישראלי רגיל יוצא לפנסיה, יש לו בדרך כלל דירה בבעלותו שהוא סיים לשלם אותה, הוא בדרך כלל לא גר בשכירות או שיש לו דיור ציבורי, הוא כבר רכש אותו או לא רכש, הוא נשאר שם, אבל לרוב המוחלט יש לו איזה שהיא דירה, יש לו פנסיה שהוא צבר.
זאב אלקין: יש יותר ויותר אחוז ישראלים שיש להם פנסיה שהם צברו.
זאב אלקין: אם פעם הרבה לא צברו פנסיה, היום יותר ויותר זה הופך לתופעה כללית.
זאב אלקין: לעומת זאת עולה שמגיע, הרבה פעמים גם אין לו דירה, או שהוא ממשיך לשלם את המשכנתא, וזה כמובן כמו שכירות לצורך העניין, ובמקביל אין לו את הפנסיה שתואמת את רמת העבודה שלו שהייתה כאן, עם כל הקשיים של קליטה וחיפוש עבודה וכו' וכו'.
זאב אלקין: יש כמובן זיקה בין שני הדברים האלה ולכן אני רואה פה לעצמי, כשר הקליטה, משימה מאוד מאוד חשובה לקדם את הנושא הזה.
זאב אלקין: זו לא פעם ראשונה שאני מתוודע אליו, כבר הרבה שנים בכנסת חברי כנסת שמייצגים את העלייה מנסים לקדם את הנושא מכל מיני כיוונים דרך כל מיני חוקים והסדרים שאחד מהמרכזיים שבהם, כשמדברים על פתרון אחורה זה כל הסיפור של הגדלה של השלמת הכנסה.
זאב אלקין: בתקציב הנוכחי יש מהלך דרמטי במסגרת אימוץ מסקנות ועדת אלאלוף של הגדלת השלמת הכנסה.
זאב אלקין: זה לא פעם ראשונה שזה קורה.
<קריאה: זה כבר אושר בוועדת הכספים.
זאב אלקין: אגב, זה לא פעם ראשונה שזה קרה.
זאב אלקין: זה היה בזמנו בימי ממשלת אולמרט, שלב שני של זה היה ממשלת נתניהו הראשונה, ב-2009, גם מהלך שהגדיל את השלמת ההכנסה.
זאב אלקין: אבל כמובן גם ההגדלה הנוכחית שהיא מאוד משמעותית, סדר גודל של כמעט 600 מיליון שקל, 550 מיליון שקל זה העלות הכוללת שלה, זה הרבה כסף מתקציב המדינה, היא כמובן פתרון חלקי לבעיה.
זאב אלקין: אנחנו סיכמנו, במסגרת אישור התקציב הנוכחי, באישור חוק ההסדרים, על החלטת ממשלה מיוחדת שעברה.
זאב אלקין: היו הרבה התנגדויות לשים את זה ברמת החלטת ממשלה, אבל שמנו את זה בהחלטת ממשלה, על הקמת צוות מיוחד, שיהיה לשם שינוי לא בהובלה של משרד האוצר, אלא בהובלה של משרד הקליטה, כי יש פה ניגודי אינטרסים ברורים לשתי מטרות.
זאב אלקין: קודם כל למצוא מנגנון קדימה, ופעם אחת ולתמיד סוף סוף להסדיר את הנושא הזה לפני שהוא פוגש אותנו כבר כשזה עולה המון כסף לטפל בו, וכמובן להציע פתרונות לאלה שבאו לכאן כשהפתרון הזה לא היה קיים.
זאב אלקין: יהיה על זה קרב לא פשוט, אני לא משלה את עצמי.
סופה לנדבר: אנחנו גם צריכים אותך בחוקים שאנחנו נצטרך להעביר בקדנציה הזאת, שקשורים לנושא של פנסיות, יש לנו המון רעיונות.
סופה לנדבר: אגב, במפלגת ישראל ביתנו, אחד מהסיבות הרציניות שלא נכנסנו זה בגלל הנושא של פנסיה, אבל אנחנו נצטרך אותך כתומך בוועדת שרים בחוקים שאנחנו נצטרך, הכרה בוותק, שמירה על השלמת הכנסה ועוד ועוד ועוד.
סופה לנדבר: אנחנו נצטרך אותך ואני מאמינה - - -
זאב אלקין: אני כמובן בוועדת שרים לחקיקה אפעל עד כמה שאני אוכל כדי לקדם ולעזור לחוקים בתחום הזה.
זאב אלקין: כמו שאמרתי, אני נמצא בתחום הזה מהיום הראשון שלי בכנסת והרבה מיוזמות החקיקה, גם שעברו וגם אלה שלא הצלחנו להעביר, קידמנו ביחד.
זאב אלקין: כמובן זה לא פשוט, תמיד יש פה משרד אוצר ממול שצריך להתמודד איתו.
זאב אלקין: לזכותו של האוצר ייאמר שבתקציב הזה הוא הלך למהלכים משמעותיים, אבל עדיין תהיה פה הרבה עבודה והרבה ניסיון לשכנע ולהיאבק על התקציבים.
זאב אלקין: תקציב.
זאב אלקין: אני אקדים ואומר שכשאנחנו מדברים על התקציב של המשרד, וזו עצה שלי לחברי כנסת שינסו ללמוד את ספר התקציב, כדאי לנהל את השיח בכמה מושגים בסיסיים, אני תיכף אבהיר אותם בכמה מילים.
זאב אלקין: קודם כל אני מראש מציע, כי זה מה שמעניין, להתייחס לא לכלל תקציב המשרד אלא לתקציב הגמיש, כי אחד מהדברים שמאפיינים את משרד הקליטה, ועוד פעם, השרה לשעבר והמנכ"ל לשעבר מכירים את זה מצוין, זה הבעיה שחלק גדול מאוד מהתקציב, אומרים שמשרד הקליטה הוא משרד עם תקציב גדול, אבל זה תקציב שהוא טייס אוטומטי.
זאב אלקין: זה סל קליטה שמשלמים וזה כל מיני תשלומים שהם למעשה פועלים באופן אוטומטי, מכפלה מול מספר העולים ולכן זה לא חוכמה להגיד למשל שהתקציב של משרד הקליטה גדל מאוד, כי ברגע שגדל מספר העולים אז אפשר להציג פה גידול, אבל בפועל התקציבים שאיתם משרד הקליטה יכול לעבוד, חוץ מהעברת התשלומים האלה, זה תקציב גמיש שהוא תקציב לפעולות.
זאב אלקין: אני אגיד לכם, אפילו לא שמתי את זה בגרף, אתם תמצאו את זה בספר הכחול שהופץ לחברי הכנסת, מה הוא התקציב הכולל שלנו, בבסיס התקציב, שאושר סך הכול, אבל אני מעדיף להתמקד בדיון דווקא בתקציב הגמיש.
זאב אלקין: התקציב הכולל, אם ב-2014 בסיס התקציב היה 1,400,000,000, בשנת 2015 התקציב הכולל בבסיס זה 1.9, כמעט 1,900,000,000, קצת פחות, וב-2016 כרגע 1.8.
זאב אלקין: יש פה גידול משמעותי, אבל זה לא מעניין כי זה קשור לצפי במספר העולים ולא לכל מיני דברים.
זאב אלקין: המספר המעניין הוא הגמיש, שהוא לפניכם והוא התקציב שאיתו אנחנו עובדים וממנו כל הפעולות שעליהן יש לנו זכות החלטה כמשרד.
זאב אלקין: שימו לב, אחד מהאתגרים שהמשרד היה צריך להתמודד איתם, תסתכלו למשל על שנת 2014, אתם רואים, תקציב הגמיש של המשרד היה קצת יותר מ-450 מיליון, כאשר התקציב בפועל, מה זה תקציב בפועל?
זאב אלקין: יש פה איזה שהוא תהליך של סך התקציב שיש עם כל התוספות, לפעמים יש תקציבים של עודפים, שלוקחים אותם משנה שעברה ומשלמים אותם השנה, אבל אם מורידים את זה, תקציב הפעילות האמיתי הגמיש של המשרד ב-2014 היה כמעט 600 מיליון.
זאב אלקין: מה המשמעות של זה?
זאב אלקין: שיש כמעט 150 מיליון שקל שזה תקציב שבתחילת הדרך אתה לא יודע אם יש לך אותו או אין לך אותו, הוא מגיע אליך כסיכומים ממשרד האוצר, מהחלטות ממשלה, מכל מיני דברים מסוג כזה.
זאב אלקין: המשמעות של זה הוא חוסר ודאות מול הגופים שמולם אתה עובד, כי אם אין לך אתה לא יודע לתת להם, בוודאי גם תכניות שאתה מפעיל כמשרד ובוודאי שיתופי פעולה עם הארגונים הרבים שגם מיוצגים בחדר הזה.
זאב אלקין: לכן אחד מהיעדים ששמתי לעצמי זה לא רק הגדלה של סך עוגת התקציב, אלא לנסות כמה שיותר לקרב את שני הגרפים האלה, לקרב את הבסיס לתקציב שאנחנו צריכים בפועל ופחות להסתמך על התוספות החד פעמיות של האוצר, מה גם שהן מגיעות בדרך כלל והרבה פעמים, גם כשסיכמת משהו, לקראת סוף השנה ויכולת הניצול היא מאוד מאוד מוגבלת.
זאב אלקין: יושב פה המנכ"ל לשעבר, הוא מכיר את האתגר הזה במימוש מצוין.
זאב אלקין: לכן משא ומתן שלנו יתנהל למעשה על שני דברים, גם על התקציבים.
זאב אלקין: לגבי שנת 2015 לא הייתה משמעות לבסיס התקציב, כי בפועל הוא נקבע כבר כשכל התקציב נוצל, לזכותנו ייאמר, ומגיע פה יישר כוח גדול לחביב, שהוביל את כל התהליך הזה.
זאב אלקין: משרד הקליטה הגיע לדיוני התקציב עם משרד האוצר כשמשרד האוצר פחות או יותר הבין שגם אם לא רוצים לתת לנו מה שאנחנו מבקשים זה מאוחר כי הם כבר נתנו, חוץ מאיזה שהוא סכום מסוים שהיה בוויכוח ובסוף אושר לנו.
זאב אלקין: לא הייתה משמעות למונח הזה של בסיס תקציב בשנת 15', אבל אתם רואים שבשנת 16' הצלחנו לסכם על גידול בבסיס התקציב של התקציב הגמיש, מ-453 ל-581.
זאב אלקין: זה גידול מאוד מאוד משמעותי שגם כמעט סוגר, חוץ מפער של כמה עשרות מיליוני שקלים, את הפער הזה בין התקציב בפועל שאנחנו צריכים לבין בסיס התקציב.
זאב אלקין: אני אגיד לכם מה הדוגמאות של תרגום של זה לחיי מעשה.
זאב אלקין: שיתוף פעולה עם רשויות, שאלת אותי, אדוני היושב ראש, בבסיס התקציב היה מיליון וחצי לנושא הזה.
זאב אלקין: אמרתי, זה כלום, תמיד התבסס שיתוף הפעולה עם הרשויות בבסיס על כסף שקיבלנו מפה ומשם, משנה כזאת, בשנה אחרת, בדרך כזאת או בדרך אחרת, אנחנו העלינו את זה בבסיס התקציב בשנת 2016 ל-23 מיליון, שזה אפילו קצת יותר ממה שזה היה בסך הכול.
זאב אלקין: זה מה שיאפשר לנו לתת קודם כל לאותן רשויות ודאות, אבל לא רק בשנת 16', אלא אם חס וחלילה ניקלע מתי שהוא למשל לשנה בלי תקציב, ברגע שזה בסיס אפשר לעבוד עם זה.
זאב אלקין: עדיין יש בעיה של התמיכות, אבל הרבה יותר קל לעבוד עם זה.
זאב אלקין: דוגמה נוספת, למשל של תחום של כל הפעילות של המרכז לאמנים עולים.
זאב אלקין: נושא חשוב.
זאב אלקין: גם שם בסיס התקציב היה 900,000 שקל, אנחנו הצלחנו להעלות את זה כמעט ל-10 מיליון שקל בבסיס.
זאב אלקין: זו מהפכה מבחינת רמת הוודאות.
זאב אלקין: עמותות עולים, גם כן.
זאב אלקין: אנחנו מדברים עכשיו על הגדלה מ-2 מיליון שקל, זה היה כל התקציב לפעילות הזאת, ל-5 מיליון שקל.
זאב אלקין: פי שניים וחצי.
זאב אלקין: עוד פעם, זו יכולת לתת ודאות.
זאב אלקין: זה לא רק זה בשינוי העבודה מול עמותות העולים בתמיכות, אבל זה מרכיב משמעותי.
זאב אלקין: כשניסינו לזהות בדיון התקציבי בדיוק את כל אותם התחומים שיש מולנו ארגונים שבשבילם ודאות זה מאוד חשוב בקווי הפעילות ולנסות להעביר את התחומים האלה לבסיס תקציב ולהגדיל את בסיס התקציב שלנו.
זאב אלקין: מעבר לתקציב הכולל התייחסנו במשא ומתן התקציבי לתחום הדיור.
זאב אלקין: זו הייתה תופעה מוזרה מאוד.
זאב אלקין: אני חושב שאנחנו כמעט המשרד היחידי שניהל שני משאים ומתנים, משא ומתן מול משרד האוצר, צוות אחד, על תקציב קליטה, ומשא ומתן אחר על תקציבים שחלקם אפילו לא ישירות עוברים דרכנו, אבל קשורים לדיור לעולים, מול הצוות שמטפל בנושא השיכון במשרד האוצר.
זאב אלקין: יש לנו שני הסכמים, זו תופעה די נדירה בפרקטיקה הממשלית מול משרד האוצר, הסכם א' והסכם ב'.
זאב אלקין: מראש מיקדנו את התחום הזה של דיור לעולים, גם כשמדובר בעזרה בשכר בדירה וגם כשמדובר בדיור הציבורי כתחום בעל עדיפות מאוד מאוד גדולה.
זאב אלקין: הסיכומים נכון לעכשיו הם כאלה, אל"ף, כבר אמרתי, הצלחנו לשמור על כל ההסדרים של קרקע חומה, למרות שהיו בהתחלה קולות לצמצם, לבטל.
זאב אלקין: זה הרבה כסף, כל הסיפור של קרקע חומה, אבל כל זה נשמר ופועל באופן סדיר וסוכם על תוספת של עוד 1,000 יחידות, מעבר לאותן 4,000, והעלות הכוללת תהיה, לפי הערכה של האוצר, כ-400 מיליון שקל לצורך המטרה הזאת במהלך 4 השנים הקרובות, אני מדגיש, לטובת זכאי הדיור הציבורי של משרד הקליטה.
זאב אלקין: זה לא עוד 1,000 לדיור ציבורי כללי שלא יודעים אחר כך כמה יקבל מתוך זה משרד הקליטה, אלא זה סיכום חד משמעי שה-1,000 האלה הולכים לטובת אותם של הקליטה.
<נעמי מורביה: למה אין בטבלה הזאת אפילו אזכור לאנשים עם מוגבלות?
זאב אלקין: זה כולל.
<נעמי מורביה: בתוך זכאי דיור ציבורי בכוח של משרד הקליטה, אחד הקריטריונים זה אנשים עם מוגבלות.
<נעמי מורביה: הם מחכים 10 שנים לדירה.
<נעמי מורביה: לצערי אני חייב להודות שיש אנשים שמחכים, זכאי דיור גם מקבוצות אוכלוסייה אחרות, יותר מ-10 שנים.
<נעמי מורביה: הרי זו המהות של הבעיה.
<נעמי מורביה: כשאני מדבר כאן על התור - - -
<נעמי מורביה: הם מופלים לעומת כל נכה אחר.
<נעמי מורביה: נכה רגיל נכנס לתור לדיור הציבורי, במיוחד נכים על כסאות גלגלים, תוך שנתיים-שלוש הוא מקבל את הדיור.
<נעמי מורביה: נכה, ברגע שהוא מוגדר כעולה הוא נכנס לרשימות של משרד הקליטה והוא ממתין 10 שנים.
<נעמי מורביה: אני מטפלת במקרים מזעזעים.
<נעמי מורביה: יש כאן חוסר הבנה מובנה לצרכים של בן אדם עם מוגבלות.
<נעמי מורביה: הוא לא יכול לשכור דירה בשוק הפרטי, אף בעל דירה לא ייתן לי לשבור את הקירות, להגדיל פתחים, להוריד דלתות ולהנמיך את המטבח.
<נעמי מורביה: זה יכול לקרות רק בדיור הציבורי.
<נעמי מורביה: שלא נדבר על זה שצריך מעלית וצריך דברים בסיסיים ואין את זה.
<נעמי מורביה: אני לא רואה את זה, אני יושבת בשקט ואני מקשיבה כבר מעל לשעה ואין את זה, אין התייחסות.
זאב אלקין: אני אגיד לך, את נגעת בבעיה שהיא בין הבעיות הכי מרכזיות בתחום הזה.
זאב אלקין: הן עלו כאן בוועדה לא פעם ולא פעמיים, על חוסר ההתאמה והסימטריה שיש בניהול של שני התורים ובסיוע לשכר דירה בין שני התורים, בין תור של משרד השיכון ובין תור של משרד הקליטה.
זאב אלקין: אני זועק את הזעקה הזאת בכל הכוח מהרגע הראשון שאני בתפקיד ועוד לפני שנכנסתי לתפקיד הזה, לפעמים זה הגיע לכל מיני עימותים כאלה או אחרים, כשנאבקתי על העמדה הזאת.
זאב אלקין: אני חושב שיש פה אפליה מאוד מאוד קשה של ציבור העולים בכל המובנים, גם בקצב קידום התור, כי למרות שהתור של משרד השיכון הוא 2,700 והתור של הקליטה הוא 27,000, החלוקה היא לטובת משרד השיכון.
זאב אלקין: בחלוקה החדשה של הגדלת מלאי הדיור הצלחנו קצת להסיט את זה יותר לכיוון שוויוניות, אבל לא לגמרי, והיה על זה קרב לא פשוט ולדעתי זה צריך להיות הפוך, משרד הקליטה צריך לקבל את עיקר הנפח.
זאב אלקין: וגם הסיוע בשכר דירה, גם הוא לא מחולק באופן שוויוני וחברי כנסת זוכרים בוודאי שבמושב הקודם היה לי על זה עימות לא נעים, שהייתי מעדיף להימנע ממנו, כי הציגו אותי כמי שמתנגד לשיפור מצבם של זכאי הדיור הציבורי של משרד השיכון ואני לא, אני מאוד אשמח אם מצבם ישתפר, אבל המצב עם העולים הוא אקוטי.
זאב אלקין: והוא דורש פה התייחסות מיוחדת.
<נעמי מורביה: אז למה לא להעביר את האנשים עם כסאות גלגלים שממתינים, לעשות ויתור קטן מבחינת משרד הקליטה ולהעביר אותם לרשימות של משרד השיכון.
זאב אלקין: אין לנו בעיה עם זה.
סופה לנדבר: אין לנו בעיה במשרד השיכון, רק שם בחיים לא יקבלו אותם.
זאב אלקין: הנה, אני מכריז שאם משרד השיכון מוכן לקלוט את העולים האלה לתור שלהם והם יעמדו בקריטריונים וזה יזרז את התהליך של קבלת הדירה אני הראשון שאתמוך שהם יעברו.
זאב אלקין: אנחנו לא מחפשים להחזיק - - -
<נעמי מורביה: אני אישית לוקחת על עצמי, נעמי מורביה, יושבת ראש מטה מאבק הנכים, לעשות את הפעולה הזו, לקשר ביניכם.
זאב אלקין: כל תהליך שאפשר להקל על התור של קליטה מבחינתי יבורך.
זאב אלקין: אנחנו גם באיזה שהוא שיח עם משרד השיכון על שינוי הפרופורציות בחלוקה של המלאי הקיים, לא רק של המלאי החדש.
זאב אלקין: אני לא משלה את עצמי, ה-4,000 של קרקע חומה ועוד 1,000 האלה, זה 5,000 יחידות דיור, אז יש גם יחידות שמתפנות, אבל כל זה ביחד, ביחד עם המתפנה, זה לא פותר את כל הבעיה של 27,000, לא רוצה להשלות אף אחד, אין לי פתרון.
זאב אלקין: במסגרות התקציביות הקיימות אין לי פתרון.
זאב אלקין: אבל אנחנו רואים בזה אחד מסדרי העדיפויות הגבוהים, הולך לזה לא מעט כסף, גם 400 מיליון השקלים האלה זה לא פשוט, גם לסמן אותם כקליטה ולא לחכות אחר כך לטובות שאו יגיעו או שלא יגיעו מהשולחן הכללי של חלוקת מלאי הדיור הציבורי, ואני גם אמשיך להיאבק.
זאב אלקין: מבחינתי לא סיימנו את המאבק בנושאים האלה, ואני פה צריך כמובן את התמיכה של הוועדה, גם מול האוצר וגם מול משרד השיכון, כי אני חושב שצריך להגיע לשינוי החלוקה בנוסחה אחרת, לפחות שוויונית.
זאב אלקין: אני ממשיך בתחום של הדיור.
זאב אלקין: הצלחנו לאשרר, עוד פעם, מגיע פה קרדיט לסופה ולעודד, זה היה עוד בסיכום התקציבי של שנת 15' בתקציב הקודם שלא אושר והצלחנו לשמר את זה בסיכום התקציבי הזה, כי כל המשא ומתן הרי נפתח מחדש, כל מה שהגעתם לקחו לנו, התחלנו מאפס, אבל התעקשתי שזה יישמר והולכים להכפיל את הסיוע בשכר דירה של 4 השנים הראשונות, כולל גם להכניס סיוע בחצי שנה ראשונה, שנייה, במבנה של הסיוע בשכר דירה, ובשנה ראשונה עולה קיבל סל קליטה בחצי שנה ראשונה ואז התחיל לקבל סיוע בשכר דירה רק משנה שנייה ומעלה, ואז מי שלא שמר כסף מתוך סל הקליטה בצד לשכר הדירה לחצי השנה השנייה הרבה פעמים נתקל בבעיה ובלי שום סיוע ממשלתי כי היה חישוב כולל, 'קיבלת סל קליטה, תעשה בו מה שאתה רוצה'.
זאב אלקין: הכנסנו גם סיוע בחצי השנה הזו והכפלנו את הסכומים, בעלות של כ-60 מיליון שקל של כל המהלך הזה, אבל הוא כמובן יעזור.
זאב אלקין: זה כמובן לא מתקרב, הסיוע, שלא נשלה את עצמנו, לעלות של שכר דירה בשוק, כי המדינה לצערי לא מאפשרת לעולה מעבר לחצי שנה ראשונה כסף שיאפשר לו להתפנות מכל עיסוקיו, לא לעבוד ולשכור דירה בשוק הנורמלי, אבל עדיין זו הכפלה של הסיוע וזה כמובן יעזור מאוד לאותם עולים להיקלט.
זאב אלקין: המהלך השלישי קשור בדיוק לאותה אפליה שכרגע דיברתי, הסוגיה של אלה שמקבלים סיוע בשכר דירה וממתינים בתור לדיור הציבורי, למרות שמדובר במשפחות שהן די מקבילות לסיטואציה עם זכאי תור של הדיור הציבורי של משרד השיכון.
זאב אלקין: יש כוונות במשרד האוצר להקצות לזה לפחות כ-30 מיליון שקל במשרד השיכון, להגדיל את שכר הדירה בגלל ששכר הדירה עלה ואני נאבקתי קשות על כך שאם יש כסף לזה צריך להיות כסף גם להגדיל בצד השני.
זאב אלקין: סיכמנו על כמה עקרונות, האחד, שיהיה לפחות 30 מיליון שקל לטובת המטרה הזאת, זה מופיע פה, בי"ת, שזה יהיה שוויוני, אם שם זה יהיה יותר מ-30, גם פה זה יהיה יותר מ-30.
זאב אלקין: שלא נשלה את עצמנו, זה לא שוויוני פר בן אדם, זה שוויוני בכסף, אבל פה יש הרבה יותר אנשים, אבל לפחות את זה, כי בהתחלה לא היו כוונות לתת אפילו את זה.
זאב אלקין: גימ"ל, גם מתכונת האיגום תהיה אותו דבר, אם שם זה יהיה בחקיקה החקיקה תכלול גם את העולים, אם שם זה יהיה לא בחקיקה אלא נושא מנהלי, זה יהיה גם כאן, אבל זה חייב להיות שוויוני, גם ככה יש אפליה גדולה, אי אפשר להפלות יותר את התור של משרד הקליטה.
זאב אלקין: והנושא האחרון זה סיוע לקשישים עולים שזכאים לדיור ציבורי ומתגוררים לבד, לא עם הילדים.
זאב אלקין: זה עוד 30 מיליון שקל תוספת לסיוע בשכר דירה.
זאב אלקין: אגב, כמובן המשפחות האלה כמעט באופן מוחלט אלה גם משפחות שיקבלו את הגידול בהשלמת הכנסה.
זאב אלקין: זאת אומרת שהם יקבלו סיוע משני כיוונים, גם את הסיוע של הגדלה בכמה מאות שקלים של השלמת הכנסה, שאישרתם בוועדת הכספים וזה בדרך להיות מאושר בתקציב המדינה, וגם את הסיוע מן הצד הזה של הגדלה בשכר דירה.
זאב אלקין: לזוג זה 500 שקל, זו תוספת משמעותית.
זאב אלקין: ואותו זוג, שאין לו דיור ציבורי ושהוא לא גר עם הילדים שלו, אלא שוכר דירה לבד במחירי השוק, הוא יקבל גם עוד תוספת, עוד פעם, לא - - -
<קריאה: אתה יכול לתרגם את זה בכסף?
זאב אלקין: עשינו, אנחנו צריכים לעשות עוד בדיקה מדוקדקת, כי אנחנו לוקחים את התפעול של זה כנראה אלינו ולא דרך משרד השיכון, אז יש פה איזה שהיא העברה של תחום שאנחנו צריכים לראות בדיוק על כמה אנשים אנחנו מדברים, אבל זה סדר גודל סביב 150 ₪, משהו כזה, בהערכה ראשונית, למשפחה.
זאב אלקין: אז זו עוד תוספת מסוימת לאותה משפחה, יחד עם הגדלה של השלמת הכנסה.
זאב אלקין: האם זה הכול?
זאב אלקין: האם זה פותר את כל הבעיות?
זאב אלקין: לא, אני רוצה הרבה יותר, אבל לפחות גם כאן הצלחנו להביא איזה שהיא הגדלה.
זאב אלקין: עד כאן בתחום הזה של הדיור.
זאב אלקין: הנושא של האתגר של השינוי של הפרדיגמה בעבודה עם יוצאי אתיופיה.
זאב אלקין: למעשה מדובר על תכנית שהתחילה עוד לפני ההפגנות בכותרת של דרך חדשה, היום היא מובלת על ידי ועדת שרים מיוחדת לטיפול ביוצאי אתיופיה בהובלת ראש הממשלה, שכבר התקבלו מספר החלטות.
זאב אלקין: אולי אני פה אבקש מאופיר, אולי תרחיב על זה כמה מילים.
זאב אלקין: אופיר הוביל את התהליך הזה בשם משרד הקליטה עוד כשכמעט אף אחד במדינה לא התעניין בזה, בשיתוף פעולה עם הקהילה.
זאב אלקין: תציג מה היה התהליך וגם הסטטוס שלנו נכון לעכשיו.
<אופיר להב: קודם כל תודה על הפרגון והברכות, אבל זה היה תהליך כולל שכלל קודם כל את ההובלה של השרה והמנכ"ל כשהתחלנו את זה וכמובן ההירתמות של כל משרדי הממשלה.
<אופיר להב: הרעיון המרכזי היה פשוט לקחת את כל הקולות שעלו בשטח, היו המון קולות במהלך השנים שקדמו לכך, המון קולות חזקים שהמעורבות של משרד הקליטה בחיים של אנשים שכבר נולדו בארץ, המעורבות של ארגונים, המעורבות של פעילים חברתיים, המון קולות שעלו בצורה חזקה, לפעמים יותר, לפעמים פחות מאורגנת, הרעיון היה לשים את הכול בתהליך אחד, אחיד, עם נקודת התחלה, נקודת אמצע, נקודת סוף, שכל משרדי הממשלה יישבו ביחד, כולם ביחד ימפו את התכניות, גם מול משרד האוצר, גם מול משרד רוה"מ, לעשות מיפוי של תכניות, של תקציבים, לראות את התמונה הכוללת, לעשות סדר ולקבל אם צריך החלטות לא פשוטות.
<אופיר להב: כמו שציין השר, למשרדי הממשלה בדרך כלל יש נטייה לקחת סמכויות ופה המשרד בא בידיים פתוחות ונקיות ואמר, אם נגיע למסקנה שאנחנו צריכים לוותר על חלק מהסמכויות נעשה את זה, אבל האחריות שלנו צריכה להיות שהפייד אאוט של הסמכויות אצלנו ילווה בפייד אִין מאוד מסודר מול משרדים רלוונטיים.
<אופיר להב: אנחנו לא נצא החוצה ונותיר ואקום בלי שנדע מי לוקח את המקל.
<אופיר להב: לפי אבני יסוד ולפי מדיניות מושכלת ממשלתית, שלפיה כולם יפעלו.
<אופיר להב: אז מבחינת שיתוף הציבור התהליך בעצם התחיל בהחלטה 1300 ב-9 בפברואר.
<אופיר להב: היו 12 משרדי ממשלה, שזה קליטה, חינוך, שיכון, תעסוקה, רווחה, בריאות, בט"פ, ביטחון, תרבות ושני משרדי מטה, רוה"מ ואוצר.
<אופיר להב: אני חושב שזה חצי ממשלה, אפילו יותר.
<אופיר להב: בעצם התהליך הורכב משני שלבים.
<אופיר להב: השלב הראשון היה קביעת אבני היסוד למדיניות הממשלתית הקודמת, כלומר קודם כל להחליט מה אנחנו רוצים, לאן אנחנו רוצים להגיע, מה המדיניות.
<אופיר להב: השלב השני היה בדיקה, בעצם כל אבן יסוד, איך היא משפיעה על המשרד.
<אופיר להב: אם החלטנו על משהו מסוים שעכשיו משנים, מה זה אומר פרקטית ברמת השטח.
<אופיר להב: מבחינת שיתוף הציבור כמה נתונים.
<אופיר להב: הייתה פנייה יזומה, היו גם מפגשי הכנה שישבנו והגענו לשטח, ל-11 שכונות, זה היה עד 18 במרץ, כשהתחיל התהליך בכנס ב - - -
זאב אלקין: אופיר, מעיר לי היושב ראש שהיה פה דיון שלם על דרך חדשה בוועדה, לכן אתה יכול לתמצת את החלק הזה.
אברהם נגוסה: כן, אנחנו דיברנו על אבני היסוד, עברנו את התהליך.
אברהם נגוסה: אני רק רוצה להגיד לך שאנחנו גם נקיים על התכנית שהממשלה, גם מסגרת תקציבית שאישרה ביום ראשון, על זה גם אנחנו הולכים לקיים דיון ולכן אני רוצה שלפני שהשר יעזוב את הוועדה יהיה לאנשים זמן לשאול שאלות דווקא בסקירה שהשר נתן וגם בעניין התקציב.
אברהם נגוסה: על התכנית הזאת דיברנו בעבר, על כל המהלכים שעשיתם בממשלה הקודמת, לא דווקא בממשלה הזאת.
זאב אלקין: לא, אנחנו מדברים על הממשלה הזאת.
אברהם נגוסה: על זה אנחנו נדבר, על המדיניות שהממשלה החליטה, על זה ביום ראשון אנחנו הולכים לקיים דיון.
זאב אלקין: אם ככה אנחנו לא נרחיב, אלא אני אגיד פה כמה משפטים ואעבור לנושא האחרון ונפתח את זה לשיח.
זאב אלקין: כפי שכבר ציינתי, אחת מאבני היסוד המרכזיים של התכנית הזאת זה החלוקה של האחריות, שזה כמובן שינוי דרמטי.