GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: זאת הטענה שלך?
טלי פלוסקוב: שכונות חלשות ושכונות חזקות?
<נחמיה חתוכה: הטענה היא שהגיעו משכונות עשרות ילדים, 69 ילדים.
<נחמיה חתוכה: סליחה, אני אסביר אותך, כדי לזקק פה את כל הדברים.
<נחמיה חתוכה: הטענה היא שבמתנ"ס קריית משה פועלות קבוצות והן קבוצות אינטגרטיביות, שהן מוזרמות מבית ספר הדרים.
סופה לנדבר: כדי לחזק את השכונה.
<נחמיה חתוכה: לא, כי זה מה שמזין את בית ספר הדרים.
<נחמיה חתוכה: בית ספר הדרים הוא בית ספר מעורב והוא בית הספר שיש בו כיתות והוא מזין את אותן קייטנות.
<נחמיה חתוכה: הטענה היא שהייתה התארגנות כלשהי של הורים משכונות מחוץ לקריית משה, שבעצם אמרו אנחנו רוצים לקיים את הקייטנה במתנ"ס קריית משה ואנחנו רוצים בשביל זה שתי כיתות במסגרות האלה.
<נחמיה חתוכה: הוא טוען שבעצם זה לא כיתות הומוגניות של כיתות שעברו ככיתות הומוגניות, אלא מספר קבוצות ילדים שהתארגנו לשתי כיתות וקיבלו שם שתי כיתות.
<נחמיה חתוכה: זאת בעצם הטענה – למה הם בעצם נותנים להם להגיע לשם ככיתות נפרדות, בשטח של קריית משה.
<נחמיה חתוכה: מה הסערה הגדולה?
<נחמיה חתוכה: אני לא מבין.
<נחמיה חתוכה: בוודאי שלדעתי הפתרון - - -
אברהם נגוסה: סליחה - - -
טלי פלוסקוב: אני דווקא הייתי מבקשת הוא ימשיך, כי הוא סוף סוף מביא אותנו להבין מה קורה שם.
אברהם נגוסה: חשבתי שהוא סיים.
<נחמיה חתוכה: לא.
<נחמיה חתוכה: אני רק סידרתי את המיקרופון.
טלי פלוסקוב: אדוני יושב הראש, אני מבקשת לתת לאדון לסיים, כי אני מנסה קצת להבין ממנו.
אברהם נגוסה: אולי תתייחס האם יש כיתה נפרדת או כיתות נפרדות.
<נחמיה חתוכה: במתנ"ס הזה יש כיתות שבאות מבית הספר הדרים, כיתות מעורבות.
<נחמיה חתוכה: הכיתות המופרדות - - -
<טסמה ארגאו: זה לא בית ספר.
<נחמיה חתוכה: זה לא משנה, במתנ"ס.
טלי פלוסקוב: שנייה, בבקשה אל תפריעו לנו.
<נחמיה חתוכה: בגנים.
<נחמיה חתוכה: הכיתות שלטענתם מופרדות הן כיתות שהגיעו וקיבלו בעצם אכסניה, לכאורה קיבלו אכסניה במתנ"ס קריית משה ככיתות ואמרו אנחנו לא רוצים להתערבב, אנחנו רוצים להגיע ככיתות נפרדות, ככיתות מהשכונות האחרות ואל תערבו אותנו בכיתת האם.
<נחמיה חתוכה: ההצעה שעלתה, ואני שמעתי תוך כדי הדברים, אמרו רגע, בואו נפתור את הבעיה.
<נחמיה חתוכה: יגיעו ככיתת אם ונעשה פעילויות משותפות.
<נחמיה חתוכה: בפעילויות המשותפות נגיע לאיזו שהיא אינטגרציה, שזה בעיני דבר יפה, כי אני חושב שזה שילוב.
<נחמיה חתוכה: הוא לא בכפייה.
<נחמיה חתוכה: יש לו חסמים של גיל, יש לו חסמים.
<נחמיה חתוכה: שילוב הוא תהליך ויכול להיות שחלק מהתהליך הזה שהיה קורה אולי עכשיו בפעילות משותפת בחצר, פעילויות משותפות כאלה ואחרות, ודווקא היו מרוויחים מכך.
<נחמיה חתוכה: מה הרוויחו מהסערה הזאת?
<נחמיה חתוכה: מלחמה.
<נחמיה חתוכה: זהו, עכשיו הם במלחמה – למה זה ככה ולמה זה ככה.
<נחמיה חתוכה: ועכשיו מה הפתרון שלהם?
<נחמיה חתוכה: או שאתם תשתלבו בכפייה או שתחזרו לגן האם שלכם.
<נחמיה חתוכה: זה מה שאמרו.
טלי פלוסקוב: נחמיה, קודם כל אני רוצה להגיד לך תודה.
טלי פלוסקוב: סוף סוף הבנתי על מה אנחנו מדברים כבר שעה.
<ליאור אבבה: איפה ש-60% מהילדים הם אתיופים זה בסדר, כי יש הפרדה.
טלי פלוסקוב: אני לא רואה כאן גזענות.
טלי פלוסקוב: אני לא רואה כאן שעשו הפרדה בין יוצאי אתיופיה למישהו אחר.
טלי פלוסקוב: לא רואה.
<ליאור אבבה: כי השכונה היא רק של אתיופים, את מבינה?
<ליאור אבבה: הם לא מסבירים את זה.
אברהם נגוסה: לפני התייחסות חברי הכנסת, נשמע את וונדה אקלה, מנכ"ל נציגות הארגונים.
<וונדה אקלה: תודה רבה אדוני.
<וונדה אקלה: אני רציתי להתייחס לנקודה הזאת.
טלי פלוסקוב: סליחה, את נציגה של המכון למלחמה בגזענות?
<לילי הלפרין: למה את פונה אלי?
טלי פלוסקוב: סתם.
טלי פלוסקוב: כי שמענו אותך.
סופה לנדבר: את כל פעם עושה תנועות עם הראש, אז אנחנו רוצים להבין.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן לה את רשות הדיבור והיא תתייחס אם היא רוצה.
אברהם נגוסה: כרגע רשות הדיבור לוונדה אקלה.
טלי פלוסקוב: אנחנו פשוט רוצים לדעת מי נמצא באולם, זה הכל.
<וונדה אקלה: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת.
<וונדה אקלה: אנשים לא טענו בנושא גזענות, אבל יש מקרה שצריך לטפל בו.
<וונדה אקלה: לדעתי, אני מביא איזה שהוא פן אחר.
<וונדה אקלה: יש את שכונת קריית משה ויש את השכונה החזקה שבאה לאותה שכונה.
<וונדה אקלה: אנשים שבאו מהשכונה החזקה, רוצים להשיג שני דברים.
<וונדה אקלה: אחד, שהילדים שלהם ילמדו ביחד, שנית שזה יהיה מחיר זול.
<וונדה אקלה: זה מה שקרה.
<וונדה אקלה: לדעתי מה שצריכים לעשות כאן, אם כך אנחנו רואים את העניין הזה – שזה בין עשירים לעניים, אם יש מישהו שהוא עשיר, הוא צריך לשלם יותר.
<וונדה אקלה: פה הם גם לא משלמים יותר וגם נהנים מהזכויות וגם דורשים שהילדים שלו יהיו בנפרד.
<וונדה אקלה: אני מעלה נקודה נוספת.
<וונדה אקלה: בכל הקייטנות, אם נולדת למשפחה ענייה – אתה מקבל שירותים של עני.
<וונדה אקלה: זה מה שקורה.
<וונדה אקלה: אני אומר לכם שזה גם בקייטנות אחרות עליהן אנחנו יכולים להגיד שזו קייטנה חברתית.
<וונדה אקלה: יש קייטנה טכנולוגית.
<וונדה אקלה: מי שהולך לקייטנות טכנולוגיות הוא מי שיש לו כסף.
<וונדה אקלה: מישהו שהולך לקייטנה חברתית – זה מישהו שמקבל סבסוד.
<וונדה אקלה: לכן צריך לראות במכלול הדברים איך אנחנו יכולים להביא את העניין הזה לכיוון הצדק.
<וונדה אקלה: לדעתי זה מה שצריכות לעשות כל הרשויות וכל האנשים המכובדים שנמצאים כאן.
<וונדה אקלה: הם צריכים לבדוק את הדברים האלה בכל יישוב ויישוב.
<וונדה אקלה: וכמו שנאמר, זה לא עניין של גזענות.
<וונדה אקלה: כולם רוצים להחזיר את העניין הזה של שחור ולבן.
<וונדה אקלה: לא.
<וונדה אקלה: העניין הזה בא בקטע של עבודה שלא נעשתה בצורה נכונה וצריכים לתקן אותה.
<וונדה אקלה: מצוין, צריך לתקן אותה.
<וונדה אקלה: מדברים על תמ"א 38, לבנות עוד קומות בבניינים.
<וונדה אקלה: מי שיבוא יהיה העשיר יותר.
<וונדה אקלה: גם כאן ראינו הפרדה כלשהי בגלל השכונה, בגלל הרחוב.
<וונדה אקלה: מה נעשה אחר כך?
<וונדה אקלה: נפריד גם בתוך הבניין?
<וונדה אקלה: לכן צריכים לחשוב היטב כדי שגם הדברים האלה לא יובילו אותנו לכיוונים לא נכונים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את דובר חברת המתנ"סים.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אני חייב לתת את רשות הדיבור לליאור.
<גיל קול: אני שמח להיות כאן.
<גיל קול: שמי גיל קול, אני הנציג של חברת המתנ"סים.
<גיל קול: כשאני מסתכל מבחינה ארצית, אז אני רוצה לבוא ולהבהיר משהו.
<גיל קול: יש שלושה ערכים בבסיס הפעילות של המרכזים הקהילתיים והרשתות שמפעילה החברה למתנ"סים הארצית: ערך השתלבות – שמדבר על כל האוכלוסיות זה אחד מהם וזה קיים.
<גיל קול: זה קיים בכל שדרות הניהול וזה קיים כמובן כחלק מהערכים שמוטעמים בבסיס הפעילויות.
<גיל קול: המרכז הקהילתי בקריית משה הוא דוגמא מצוינת לכך, אגב.
<גיל קול: הרשת והמרכז הקהילתי.
<גיל קול: לגבי מה שעלה כאן, אני רוצה לומר מספר דברים, בקצרה.
<גיל קול: אחד, בכל אחת מקייטנות הגנים, וצריך לזכור, זה ילדים מגילאי 3 עד 5.
<גיל קול: אני מזיז אותם מקום לתקופה קצרה, ומדובר בזמן התאקלמות בכל זאת.
<גיל קול: הציפייה של להעביר גנים קיימים גם פיזית גם אורגנית, מקריית משה לתוך המתנ"ס ולעשות אותו דבר, להעביר את הגנים מהשכונה הצעירה לתוך הגנים של השכונה הוותיקה, מדובר במיקס כזה שלא מתקיים ברחובות.
<גיל קול: אני לא כאן בשביל להגן על העירייה, אבל החלטה, צריך לזכור, היא נכונה לכל הגנים של רחובות ולא אך ורק לשתי השכונות האלה.
<גיל קול: ובכל אחת מהקייטנות האלה, ועל זה דיברה נציגת משרד החינוך, יש תמהיל מגוון של מוצאים שונים.
<גיל קול: בגלל זה הטענה לגזענות, שאתה לא העילית, ואני מודה לך על כך, אבל הטענה לגזענות היא כן משהו ששלט בפירוש באמצעי התקשורת וזה פשוט לא נכון.
<גיל קול: תודה רבה על ההבהרה.
<גיל קול: לגבי הפתרון.
<גיל קול: לטעמי ואני אשמח אם חברי הוועדה יסייעו בכך, נעשה כאן איזה שהוא צעד של לשפוך את התינוק עם המים.
<גיל קול: אנחנו הבנו שקיימת בעייתיות מסוימת בנראות, למרות שהמתנ"ס משרת את שתי השכונות גם ככה.
<גיל קול: פשוט מעבר לגילאים האלה ויותר בחוגים יש אינטגרציה.
<גיל קול: הבנתי שיש בעיה של נראות, אבל ההסכמה על להחזיר את קייטנות הגנים לתוך השכונה הוותיקה ואז בעצם למנוע אינטגרציה בימי השיא, שזו הייתה הכוונה, היא לפי דעתי יותר מזיקה מאשר מועילה.
<גיל קול: אני כן אשמח אם תינתן המלצה ותינתן הסכמה לכך שבשנה הבאה הדברים ישקלו גם לגבי הנראות שלהם, באופן אחר וגם שעל מנת שלא לשפוך את התינוק עם המים, לאפשר את האינטגרציה הזאת לאותם ימים רבים שהקייטנה עורכת לכל השכונות.
<גיל קול: אני לא מדבר בכלל על יוצאי העדה האתיופית או לא יוצאי העדה האתיופית, בגלל שכמו שאמרתי, יש את שניהם.
<גיל קול: אני מבקש שתשקלו זאת שוב, כי זה מעין פתרון דווקאי, שערך ההשתלבות בו הוא בעייתי.
<גיל קול: אז אני פונה אליכם כדי לנסות לקדם את זה.
אברהם נגוסה: ליאור אבבה.
<ליאור אבבה: תודה אדוני יושב הראש.
<ליאור אבבה: אני חושב שכן יש פה אפליה.
<ליאור אבבה: כמו שאני מכיר את השכונה, מעל 20 שנה, בשכונת קריית משה 99.9% הם יוצאי אתיופיה.
<ליאור אבבה: תסכימו איתי.
<קריאה: לא מסכימים.
<טסמה ארגאו: 71%.
<ליאור אבבה: אוקיי, 71%.
<ליאור אבבה: זה גם הרבה.
<קריאה: יש הבדל בין 90 ומשהו אחוז.
<ליאור אבבה: מה שכן, הילדים האלה בקייטנה, כמו שבדקתי גם במקורות שלי, אפשר להגיד ש-90% הם אתיופים בקייטנה.
<ליאור אבבה: הוא אמר שיש רק אחד ש - - - -
<נחמיה חתוכה: לא, הוא דיבר על שתי הכיתות.
<ליאור אבבה: שי ששם אחד שההורים שלו מעורבים.
<נחמיה חתוכה: הוא דיבר על שתי הכיתות החיצוניות.
<ליאור אבבה: חברה, זה אומר דרשני.
<ליאור אבבה: עכשיו, אם ראש העיר בכבודו ובעצמו, כשפנו אליו הוא לא טיפל בזה והוא מביא שכונות חדשות כדי לעקור את העיניים של העניים, חברה, זה כבר יותר מאפליה.
<ליאור אבבה: אם הוא מביא ילדים מהשכונות החדשות והוא אומר להם חברה, אתם תשבו לבד, אתם תקבלו חינוך אחר והעניים האלה יקבלו חינוך אחר, אם זו לא אפליה – אז מה זו אפליה?
<ליאור אבבה: מה זו אפליה?
<קריאה: אני לא מבין איך אתה משרבב את ראש העיר לעניין הזה.
<קריאה: אני באמת לא מבין.
<קריאה: אתה בכוח רוצה להכניס מישהו שאיננו קשור לעיסה הזאת.
<ליאור אבבה: בוא אני אגיד לך – מי שמנהל את העיר הזו זה ראש העיר.
<ליאור אבבה: אני מאמין שהוא יודע כל דבר שזז בעיר שלו.
<ליאור אבבה: אין דבר כזה.
אברהם נגוסה: אנחנו ביקשנו לא להיכנס אחד לשני לדברים.
אברהם נגוסה: עכשיו תנו לו, זה התור שלו.
<ליאור אבבה: אדוני המנהל, גם אתה וגם אדון דוד אלעזר, שהוא חבר שלי, טענתם שקרתה טעות.
<ליאור אבבה: עכשיו אני אומר, חברה, אם קרתה טעות, למה לא מתקנים את הטעות?
<ליאור אבבה: למה ארגאו צריך לאיים במחאה?
<ליאור אבבה: אם זו לא אפליה, אז מה זה בדיוק?
<ליאור אבבה: למה ארגאו צריך לעשות מחאה בכלל?
<ליאור אבבה: טענו לי.
<נחמיה חתוכה: אתה יודע מה הייתה טעות?
<נחמיה חתוכה: אתה יכול להגיד מה הייתה הטעות?
<ליאור אבבה: כן.
<ליאור אבבה: אני אגיד לך.
<נחמיה חתוכה: ארגאו, אם היו מגיעות שתי כיתות הומוגניות, שתי כיתות גן – גן צילה וגן דינה – היה מתעורר כל העניין הזה?
<טסמה ארגאו: לא.
<נחמיה חתוכה: מה שאתה אומרת, שהטעות הייתה שבעצם לקחו כיתות שהן לא כיתות הומוגניות, הביאו אותן לפה ואמרו תשמע, אנחנו רוצים לייצר כיתה - - - אמר מנהל הרשת, באישור הזה, שזה לא כיתות הומוגניות, הייתה פה איזו שהיא בעיה שצריך לפתור אותה.
<נחמיה חתוכה: חלק מהפיתרון, אחרי שכבר התארגנו, היה בואו נעשה פעילויות משותפות, בואו נשאיר את המצב ולא הסכימו.
<נחמיה חתוכה: אבל הוא אמר שזה דבר שצריך לחשוב עליו ושזה לא יקרה בעתיד.
<ליאור אבבה: אני לא סיימתי.
<טסמה ארגאו: אני אגיב אחרי ליאור.
<ליאור אבבה: אם באה לפה נציגת משרד החינוך ואני מאד מעריך את משרד החינוך, וטוענת שאין הפרדה בין אתיופים לישראלים אחרים ואין הפרדה בין עשירים לעניים, אז סליחה על הביטוי – היא משקרת במצח נחושה.
<ליאור אבבה: לא יכול להיות שאנשי משרד החינוך יבואו לפה והיא תגיד שאין הפרדה.
<ליאור אבבה: והיא בעצמה מביאה אנשים, שתבינו, היא בעצמה מביאה ילדים משכונות עשירות, שמה אותם ליד הילדים העניים, שרובם, אני בדקתי את זה, 90% אתיופים, כדי לעקור להם את העיניים.
<ליאור אבבה: שוב פעם, אני אחזור על דברי.
<ליאור אבבה: העשירים יקבלו, כמו שוונדה אמר, חינוך עשיר, והעניים יקבלו חינוך עני.
<קריאה: הביטויים שלך מאד גסים.
<ליאור אבבה: ותודה לכם על החינוך הזה.
<קריאה: לעקור עיניים זה באמת ביטוי מאד יפה.
<קריאה: אתה מדבר בשפה מאד מהוגנת ועדינה.
<קריאה: יישר כוח.
<ליאור אבבה: זו אפליה.
אברהם נגוסה: ליאור, סיימת?
<ליאור אבבה: כן, תודה.
אברהם נגוסה: אני גם חושב שכדאי שתחליף את המילים.
<ליאור אבבה: אני לא חוזר בי.
<ליאור אבבה: אני אגיד לך למה, לא יכול להיות שילדים עניים - - -
אברהם נגוסה: בסדר, זו זכותך.
<טסמה ארגאו: אדוני שאל והוא שאל אותי משהו, אני רוצה לענות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציג משרד העלייה והקליטה, דוד יאסו ואת נציגי הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: השקענו שעה כמעט בעניין רחובות.
אברהם נגוסה: בבקשה, דוד יאסו.
<דוד יאסו: בוקר טוב.
<דוד יאסו: דוד יאסו, מנהל אגף א' לקליטת עולי אתיופיה.
<דוד יאסו: קודם כל, אני חושב שמנהל המחוז הבהיר שזה בתחום אחריותו והוא יודע וגם באמת עשה פה סדר.
<דוד יאסו: מבחינת התפיסה של משרד הקליטה, בדיוק אתמול סיימנו את כל הנושא של ועדות ההיגוי שלנו בנושא הפעלת קייטנות.
<דוד יאסו: הכיוון והנחיות של השר הם בנושא של שילוב.
<דוד יאסו: את הנושא של בידול וכך סיכמנו אתמול ברמה הארצית.
<דוד יאסו: שנית, תראו, בכל הדיון הזה, אני מאד שמחתי לשמוע שגם ברחובות, שבעקבות מה שקרה שם אנחנו פה, יש קודם כל שילוב.
<דוד יאסו: יש את העניין שציין ארגאו וציינו האחרים, בזה שיש שתי כיתות האלה שנתפסו, ושבמקום שיהיו לפעילות לאותם תושבי השכונה, יוצאי אתיופיה, שנמצאים בה, נלקחו.
<דוד יאסו: אז באמת יכלו לפתור את העניין הזה ואולי אפילו להגיע לדיון הזה, אבל אני חושב שבהובלה שאתה הובלת את העניין פעלת נכון.
<דוד יאסו: מבחינתי, אנחנו כעיקרון נגד הבידול הזה וגם הקייטנות שלנו שאושרו כרגע, אושרו בנושא של שילוב.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת, בבקשה.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, חברי, משרד הקליטה, נציגי הארגונים, אורחי הוועדה.
סופה לנדבר: יש לי תחושה, אדוני יושב הראש, שאנחנו מחפשים פנס כדי למצוא כאן בעיה.
סופה לנדבר: אומרת מנכ"ל הרשת, ואני מאמינה שהוא אומר את הדברים האמיתיים וגם נציגת מערכת החינוך ומשרד החינוך, שבאופן לא טבעי, אבל קרה מה שקרה, וגם ארגאו אמר שאין כאן אפליה ואין בעיריית רחובות גזענות, נכון או לא?
סופה לנדבר: אז כאשר רוצים להביא משכונה חדשה לתוך השכונה אנשים וילדים, כדי שיעברו תהליך של אינטגרציה, יכול לקרות שבתוך המתנ"ס הביאו קבוצה אורגנית ופיזית אחת וקרה מה שקרה.
סופה לנדבר: אבל הכוונה של משרד החינוך והכוונה של עיריית רחובות והכוונה של כולנו, היא לעשות הכל כדי שיהיה טוב.
סופה לנדבר: אז אני מאמינה שבעתיד הם יתקנו את הדברים שקרו.
סופה לנדבר: נכון או לא נכון?
סופה לנדבר: אני לא אוהבת מצב שבו מנסים בכוח למצוא בעיה.
סופה לנדבר: הייתה טעות, יתקנו את הטעות ואני חושבת שזה צריך לספק את כולם.
סופה לנדבר: אני נגד ביטויים שמהשכונה החדשה מביאים עשירים.
סופה לנדבר: מדובר בזוגות צעירים, ששירתו בצבא, שבנו דירה, שמשלמים את המשכנתא.
סופה לנדבר: הם לא עשירים, רבותי.
סופה לנדבר: הם אנשים שבונים את השכונה שלהם, גם כאשר הם עובדים, משרתים ורוצים לשלם.
סופה לנדבר: אנחנו כאן בכנסת רוצים שכל משפחה צעירה תהיה בעלת דירה, וככה זה.
סופה לנדבר: אני חושבת שיתקנו בעירייה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד משהו על ראש עיריית רחובות.
סופה לנדבר: אני מכירה אותו עוד כשהיה חבר כנסת.
סופה לנדבר: הוא היה חבר כנסת טוב.
סופה לנדבר: אני מכירה אותו כשרה לעלייה וקליטה, כאשר פעלתי למען הרשות המוניציפאלית.
סופה לנדבר: הוא ראש עיר טוב, אין לו שום אפליה, אין לו שום גזענות.
סופה לנדבר: להיפך, הוא נכון.
סופה לנדבר: תזכרו תמיד שכביש הוא דו-סטרי.
סופה לנדבר: כאשר רוצים להביא לשכונה הישנה אנשים חדשים, גם צריכים פתיחות מסוימת.
סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שבשנה הבאה יתוקן הדבר.
סופה לנדבר: לא הייתה כאן אפליה ולא גזענות.
סופה לנדבר: עשו טעות.
סופה לנדבר: אז מי שלא עובד, לא עושה טעויות.
סופה לנדבר: אני מאמינה שיתקנו את הטעות ואני נגד להדביק לעירייה דברים שהם לא נכונים.
אברהם נגוסה: יש הסכמה בשני הצדדים שביום רביעי הולכים לשבת יחדיו ולתקן את הדברים שקרו.
סופה לנדבר: ועושים את זה ברצון.
<טסמה ארגאו: סיכמנו שעד יום רביעי הוא יחזיר את הילדים האלה לשכונה שלהם, לצערי.
אברהם נגוסה: בסדר גמור.
סופה לנדבר: זה יספק אותך?
<קריאה: זה לא יהיה תיקון.
אברהם נגוסה: סליחה, סיימנו את עניין רחובות.
אברהם נגוסה: אנחנו מתקדמים לעיריית נתניה, עירייה שקולטת אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה בישראל.
אברהם נגוסה: ג'ורג' דובין, מנהל אגף קליטת העולים בעיריית נתניה, בבקשה.
אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו מתייחסים לכל העולים.
<ג'ורג' דובין: האם יש לי אפשרות לומר מילה אחת על הדיון שהיה קודם?
אברהם נגוסה: כן, בבקשה.
<ג'ורג' דובין: לפי דעתי הייתה טעות, גם אני חושב כך, אבל אי אפשר לשלוח את הילדים בחזרה.
<ג'ורג' דובין: זו חוות הדעת שלי, אני מצטער מאד, אני לא מרחובות, אבל פשוט אי אפשר על הגב של הילדים, הם כבר התחילו וזה מאד חבל.
<ג'ורג' דובין: זו תגובתי.
<ג'ורג' דובין: לגבי העיר נתניה, נתניה היא עיר קולטת עלייה.
<ג'ורג' דובין: נכון להיום הגיעו לעיר נתניה כמעט 1,800 עולים מאז ה-1 בינואר.
<ג'ורג' דובין: העולים הגיעו מצרפת, מרוסיה, ממרוקו, מאנגליה, מכל המדינות ואנחנו מקבלים אותם ועובדים מולם.
<ג'ורג' דובין: יש לי פרויקטורים שקיבלתי ממשרד הקליטה, פרויקטורים לשפה הרוסית, לשפה האנגלית, לשפה הצרפתית ואנחנו - - -
<ג'ורג' דובין: גם אמהרית.
<ג'ורג' דובין: בעיר נתניה נכון להיום, אם לפי ההגדרה של משרד הקליטה, יש לנו 2,300 עולי אתיופיה.
<ג'ורג' דובין: מדובר בעולים חדשים שנמצאים בארץ עד 15 שנה ואנחנו עובדים מולם דרך האנשים, דרך מוסדות קליטה.
<ג'ורג' דובין: אתם מוזמנים להיות איתנו.
<ג'ורג' דובין: כמה מילים על קייטנות.
<ג'ורג' דובין: אין לנו אף קייטנה שכל הילדים ממוצא עולי אתיופיה.
<ג'ורג' דובין: כל הקייטנות אצלנו אינטגרטיביות, כולל בתי הספר.
<ג'ורג' דובין: היה לנו בית ספר שהיה מורכב רק מעולי אתיופיה.
<ג'ורג' דובין: אנחנו פיזרנו את בית הספר הזה.
<ג'ורג' דובין: הילדים מרוצים.
<ג'ורג' דובין: יש לנו את שכונת חפציבה, שרוב האנשים בקהילה הם מקרב יוצאי אתיופיה.
<ג'ורג' דובין: בית הספר הוא לכל מיני אנשים מכל מיני מדינות, מצרפת, מרוסיה, וכולם מסתדרים.
<ג'ורג' דובין: אני רוצה להזמין אותך לעיר שלנו.
אברהם נגוסה: אני אשמח.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הוועדה, יו"ר האופוזיציה, חבר הכנסת יצחק הרצוג.
יצחק הרצוג: בוא נשמע את החברים, תודה רבה.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את נציג עיריית אשדוד, ולדימיר גרשוב,
<ולדימיר גרשוב: קודם כל אדוני יושב הראש, תודה על ההזמנה.
<ולדימיר גרשוב: אני רוצה לברך את כל נציגי העדה האתיופית, מנהיגים ועובדי משרד הקליטה שעובדים יחד איתם, משרד החינוך, בוודאי חברי הכנסת שהשתתפו ושנמצאים עכשיו.
<ולדימיר גרשוב: קודם כל, בוודאי שאני יכול לספר הרבה איך אנחנו עובדים ומה עושים.
<ולדימיר גרשוב: יש לנו קייטנות, יש לנו מוקד, יש לנו מנהל מחלקה באגף הרווחה, שהוא מהעדה האתיופית.
<ולדימיר גרשוב: יש לנו הרבה דברים טובים, ובוודאי, אם אנחנו עובדים, אנחנו עושים גם טעויות.
<ולדימיר גרשוב: אי אפשר בלי זה.
<ולדימיר גרשוב: אני לא רוצה לתת ציון לעיריית רחובות.
<ולדימיר גרשוב: אני בטוח שהם עובדים היטב ויש להם הרבה על מה לספר.
<ולדימיר גרשוב: הבעיה היא שלקחו אותם כדוגמא ועשו מזה, לצערנו התקשורת שלנו היא דו פרצופית.
<ולדימיר גרשוב: אין ספק שבמקום לדבר עם נציגי העדה בגובה העיניים, עושים להם מוצי פוצי.
<ולדימיר גרשוב: לא מסתכלים עמוק לתוך הבעיה.
<ולדימיר גרשוב: איפה הבעיה?
<ולדימיר גרשוב: הבעיה היא בהיסטוריה, נתחיל מזה, בהיסטוריה שלקחו את גלי העלייה והכניסו אותם בריכוז גדול בשכונות חלשות.
<ולדימיר גרשוב: בואו נתחיל מזה.
<ולדימיר גרשוב: במקום לפזר אותם בכל המדינה, במקומות כמו צפון תל אביב, רעננה, ואני לא צוחק.
<ולדימיר גרשוב: אפילו בתוך הערים, ברור שזה משפיע על הכלכלה וזה מתחיל מהמשכנתא.
<ולדימיר גרשוב: עשו הרבה לדור המבוגרים ומגיע להם.
<ולדימיר גרשוב: הם באו עם בעיות ספציפיות והיינו צריכים לעשות את זה.
<ולדימיר גרשוב: הבעיה היא - - -
<זיוה מקונן דגו: סליחה, הם לא באו עם בעיות.
<ולדימיר גרשוב: מבחינת בריאות - - -
<זיוה מקונן דגו: סליחה, אדוני, תחזור בך בבקשה.
<ולדימיר גרשוב: לא, לא, רגע, רגע - - -
<זיוה מקונן דגו: אדוני, אם זו התפיסה שלך - - -
<ולדימיר גרשוב: עוד פעם אני אומר, היה להם קשה להשתלב.
<זיוה מקונן דגו: סליחה, זו קהילה שלמה - - -
<ולדימיר גרשוב: רגע, רגע, את יכולה להגיד מה שאת רוצה.
<ולדימיר גרשוב: אני שוב אומר - - -
<קריאה: היא צודקת.
<ולדימיר גרשוב: אם את מבינה ככה, אני חוזר.
<ולדימיר גרשוב: חזרתי.
<ולדימיר גרשוב: כמו שבכל עלייה, כמו בעלייה מרוסיה, חלק גדול היו חלשים.
<ולדימיר גרשוב: הפנסיונרים עם הבעיות, שהם צריכים מרכזי רפואה, שהם צריכים הוסטלים, שהם צריכים - - -
<ליאור אבבה: כולם צריכים.
<ליאור אבבה: גם העולים מרוסיה צריכים.
<ליאור אבבה: כולם.