GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קסניה סבטלובה: קודם כל האחת זה ברמה של איך מתנהל מרכז הקליטה, וכל מרכז קליטה שאני ביקרתי בו, אז בזמנו כשהיו לי הרבה חברים שם, טעון שיפור.
קסניה סבטלובה: זה ברור לגמרי.
קסניה סבטלובה: אנשים שמגיעים, כל אחד עם הצרכים שלו, כל אחד עם הבעיות והקושי, וכמובן שהמדינה צריכה להקצות יותר ויותר תקציבים לכך.
קסניה סבטלובה: אנחנו הרי מצפים לעלייה, אז אם אנחנו לא מסוגלים לקלוט את אלה שכבר כאן למה אנחנו קוראים לאנשים נוספים להגיע, מאוקראינה, מרוסיה, מצרפת וממקומות אחרים, אם אין לנו פה אפשרות להתמודד עם אלה שכבר כאן?
קסניה סבטלובה: העניין השני הוא כמובן העניין של האינטגרציה.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שהאנשים שנמצאים פה עשר שנים, 12 שנה, חמש שנים, צריכים לשאוף בכל נפשם לאינטגרציה בחברה הישראלית ולא להיות כאן במרכז הקליטה.
קסניה סבטלובה: נאמרו פה דברים על זה שיש פה צורך במשכנתאות והלוואות, הכול נכון, יחד עם זאת אני רוצה להגיד לכם עוד גילוי נאות על עצמו, אני בת 37, אם ל-2 ילדים, אין לי דירה.
קסניה סבטלובה: אני גרה בשכירות.
קסניה סבטלובה: אז אין פה כלל במדינת ישראל שכולם יוצאים לדירה שלהם.
קסניה סבטלובה: זה כואב והלוואי שלכולם היה, גם לצברים וגם לעולים, אבל אין כרגע, אין אפשרות כזאת.
קסניה סבטלובה: אם יש אפשרות בשכר דירה, כמו שיהודה כאן ציין, אני חושבת שזה פתרון לא רע, אבל מה שכן זה שאנחנו צריכים אולי לעבוד על הבעיה מהכיוון האחר שלה.
קסניה סבטלובה: בעצם למה אנשים לא רוצים לצאת?
קסניה סבטלובה: לא רק בגלל שהם לא יכולים לממן את שכר הדירה, לא רק בגלל שהם לא יכולים עכשיו להגיע לראשון ולחיות שם עם חבר או חברה, אלא בגלל הגזענות אנשים מפחדים לצאת מפה.
קסניה סבטלובה: אני מכירה הרבה חברים שלי שהם מבני העדה האתיופית שאמרו לי שבזמנו ההתמודדות הייתה מאוד קשה, איך יקבלו אותם, האם הילדים שלהם יסבלו כשהם יצטרכו להיקלט באיזה שהוא גן ילדים, האם הם יסבלו כשהם ימצאו דירה או יחפשו דירה.
קסניה סבטלובה: היה פה סיפור לא מזמן במודיעין עם ערבייה נוצרייה, אבל אני יודעת שהיו גם סיפורים כאלה עם בני העדה האתיופית, שאנשים באים ופתאום הם מרגישים שאוקיי, הם רוצים להיות ישראלים אבל לא נותנים להם.
קסניה סבטלובה: אז אני אומרת, אברהם, שצפויה לנו עבודה רבה מאוד בתחום הזה, כדי לגרום לצעירים האלה לצאת מרצונם מכאן.
קסניה סבטלובה: לא להכריח אותם, אני לא יודעת איך בכלל אפשר להכריח כל בן אדם לעזוב את ביתו או מה שהוא חושב לביתו, אלא לגרום להם להבין שמחכים להם בחוץ.
קסניה סבטלובה: זה מה שלא היה לי כשאני הגעתי ב-91', זו הייתה קליטה מאוד קשה, התגברנו על זה בכל מקרה, אבל בוא נגיד שהזיכרונות נשארו.
קסניה סבטלובה: אז אני רוצה, למען אותם עולים שנמצאים עכשיו במרכזי הקליטה, שאנחנו נעבוד ביחד עם הקהילות, עם הסוכנות, עם ראשי המועצות, ובאמת נתמודד עם ה-בעיה, עם הפיל הלבן שבחדר ששמו גזענות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מקופת הפנסיה של הסוכנות היהודית בעניין הסטטוס של המקום, מוכרים/לא מוכרים.
<יוסף ריכטר: אני היועץ המשפטי של קופת התגמולים, קופת הפנסיה.
<יוסף ריכטר: בשלב הזה יש לנו שתי עתירות, אחת יש בבית המשפט המחוזי שהגישו צעירי מבשרת והאחת שהתנועה למען איכות השלטון הגישה לבג"צ.
<יוסף ריכטר: ברור לחלוטין שכל זמן שההליכים האלה נמצאים בעיצומם אין מדובר על מכירה.
<יוסף ריכטר: אני גם לא חושב שאם קופת הפנסיה הייתה רוצה למכור היה איש מעלה בדעתו שמישהו יילך ויקנה מתוך סיכון שבג"צ יגיד שמשהו לא בסדר.
<יוסף ריכטר: למרות שאנחנו מאמינים לחלוטין שהכול אצלנו תקין ובסדר במאה אחוז, ואני חוזר ומדגיש, במאה אחוז, אנחנו בשלב זה לא מוכרים וגם הודענו על כך לבג"צ.
אברהם נגוסה: הייתה לי שאלה, חבל שיהודה זז לשם, בכל זאת אני אשאל אותה, אם כך אז למה 68 דירות שראינו במצגת שלא אוכלסו הן פנויות?
אברהם נגוסה: למה לא מאכלסים אותם בעולים חדשים?
<סוניה רוט-אדלר: אין עלייה.
אברהם נגוסה: זו הסיבה?
אברהם נגוסה: אבל אני יודע שיש עלייה מאוקראינה, מצרפת.
<סוניה רוט-אדלר: מתוך 17 מרכזי הקליטה שקולטים עלייה מאתיופיה אנחנו נמצאים כרגע בחלק מהם ב-50% תפוסה, בחלק מהם ב-30% ואחרי הקיץ, כשרוב המשפחות שרכשו ייצאו בשעה טובה למקומם הקבוע נהיה עוד פחות.
<סוניה רוט-אדלר: אנחנו ממתינים להחלטת ממשלה שבעזרת ה' נעלה את שארית העולים ואנחנו נקלוט אותם.
<סוניה רוט-אדלר: אני רוצה לציין שבסיום מבצע כנפי יונה רבע מהעולים שהגיעו הגיעו למבשרת.
<סוניה רוט-אדלר: אלה אותם עולים שראינו בשורה של השנה השנייה ואילך.
<יהודה שרף: מי שאחראי על אכלוס מבשרת זה משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: היא ענתה לי על השאלה ששאלתי, אבל מאוד חשוב לי שיהיה לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: הוא אמר שלא מוכרים - - -
<סוניה רוט-אדלר: כרגע.
אברהם נגוסה: כרגע, הבנתי, אז אני שאלתי למה לא מאכלסים 68 דירות.
אברהם נגוסה: הסיבה היא שאין עלייה.
אברהם נגוסה: לא בגלל שהדירות האלה עומדות למכירה?
<יהודה שרף: נכון להיום ומבחינת אתיופיה יש זרזיף של עלייה, אין עלייה משמעותית.
אברהם נגוסה: אז למה לא קולטים את אוקראינה וצרפת?
<יהודה שרף: האחריות לאכלס את המקום הזה היא של משרד העלייה והקליטה, אני הגוף המטפל.
אברהם נגוסה: אנחנו מסכמים.
אברהם נגוסה: תודה רבה לכולם.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו באנו לפה לשמוע, לראות ולהתרשם ואז אנחנו עושים דיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו שמענו מכל הצדדים ותודה על שיתוף הפעולה, תודה על כל המאמצים שעושים הצוות והעולים ואנחנו עכשיו יוצאים לסיור.
אברהם נגוסה: אני מדגיש פה שיש בקשה מנציגי העולים שאנחנו נבקר גם את ההצעה של הדירות שלהם וגם ההצעה של מרכז הקליטה, אם יש.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכולם, אנחנו יוצאים לסיור.
<יהודה שרף: רק כשאתה נכנס לדירה תשאל כמה שנים הבן אדם הזה שם.
אברהם נגוסה: (סיור)
<יהודה שרף: מועדונים.
<יהודה שרף: אני מאחל למועצה שיהיו לה מועדונים כמו הגלריה לבני הנוער.
<יוסי אלישיב: מועדון קשישים, שלוש פעמים בשבוע, חלק נכבד מהפעילות זה עבודות יצירה ואמנות, כשהעבודות האלה מוצעות למכירה למשלחות בעיקר של תיירים מחו"ל ומתוך הארץ, כשמגיעים לבקר אותנו.
<יוסי אלישיב: כמובן שההכנסות מהמכירות של העבודות מגיעות לעולים.
<יוסי אלישיב: מעבר לאמנות יש לנו כאן גם פעילות ספורט פעם בשבוע ופעילות של סדנאות שונות, גם בנושא בריאות, גם משחקים חברתיים וכמובן לדבר עם החבר'ה.
<משה חסדאי: אני רק אציג את האיש היקר, קוראים לו יוסי אלישיב, הוא עובד סוציאלי ותיק מאוד במרכז הקליטה, ואולי אפשר לומר הבכיר באלה שאני מכיר.
<משה חסדאי: כל מה שאתם רואים פה זו עבודה שלו ביחד עם צוות, עם כל החבורה, עם הסומכות.
<משה חסדאי: מי עובדת איתך פה?
<משה חסדאי: כולם פה צוות שלם שכולו קודש להעצים את החבורה המיוחדת הזאת.
<יוסי אלישיב: בשיחות שיש לנו איתם באמת מדברים על העניין שמתגעגעים למי שנשאר באתיופיה.
<יוסי אלישיב: אני חייב לציין את זה.
<יוסי אלישיב: (המשך הסיור)
<שמעון לוי: גברת, מי שקובע את המחיר זה המדינה, עמידר ומשרד הקליטה.
<שמעון לוי: לכל בן אדם שגר פה יש קוד אכלוס.
<שמעון לוי: לצעירים, המדינה החליטה 500 שקל לכל אחד.
<שמעון לוי: אנחנו כחברה, בגלל שהיה קשה לשלם 500 שקל, כל אחד משלם 350 ואנחנו סופגים את ה-150.
<שמעון לוי: לגבי ה-1,500 המדינה החליטה שהפולשים, שלא היו רשומים במרכז הקליטה, על מנת שיעזבו מרכז הקליטה החליט שהם ישלמו 1,500 שקל.
<שמעון לוי: לא אנחנו מחליטים מה גובה הכסף.
<שמעון לוי: עוד מילה.
<שמעון לוי: לגבי ריווח, אישור של משרד ה - - -
<קריאה: אבל מה שהגישו קיבלנו.
<שמעון לוי: אני לא אחראי על העולים.
<קריאה: אולי כדאי שנבקש מנציגי משרד הקליטה והסוכנות היהודית לדווח לוועדה על המקרים שהם לכאורה חשבו שהם לא חוקיים ו - - - להשיב על כל מקרה לגופו.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נפנה אליהם.
<קריאה: לא, אפילו עכשיו בסיור אנחנו מבקשים שהם ישיבו לנו בכתב.
אברהם נגוסה: באמת תסבירו לנו מה בדיוק קורה גם בעניין המדיניות, קביעת שכר הדירה, אני לא יודע, אתה אומר שאיך המדינה קובעת, באיזה תקנות והעניין של האם אתם קובעים את זה.
<שמעון לוי: לא, המדינה.
אברהם נגוסה: אוקיי, אני לא יודע, תסבירו לנו.
<שמעון לוי: איך אתה אומר לא יודע?
<שמעון לוי: אז מי קובע?
אברהם נגוסה: אנחנו נבדוק הכול.
<שמעון לוי: אין בעיה.
אברהם נגוסה: אנחנו מסיימים ואנחנו רוצים הסבר ממשרד הקליטה, מהסוכנות, מהחברה.
אברהם נגוסה: יש עובדות, אני מבקש מכם, אל תגידו לי 'לא חוקי, לא חוקי, לא חוקי'.
אברהם נגוסה: כאשר אנחנו בדקנו כל אחד שאמרתם לא חוקי, זה הפך להיות חוקי.
<שמעון לוי: אתה יודע מתי זה חוקי, כבוד חבר הכנסת?
<שמעון לוי: חוקי זה שמי שאחראי על הדירות אומר לך 'הנה, זה אישור, תן לו דירה'.
<שמעון לוי: אני לא יכול לתת דירה.
<קריאה: זה לא נכון, אתם מחליטים ביניכם.
אברהם נגוסה: מי אומר לכם, אין שום היגיון - - - החדר ש - - -
<שמעון לוי: מישהו צריך לתת את הוראת האכלוס, זה הכול.
<שמעון לוי: אתה צריך אסמכתא לכל הוראה, אלה לא דירות שלי.
אברהם נגוסה: אז הסבר.
אברהם נגוסה: תודה רבה, אנחנו סיימנו.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בהתקדמות לקראת היישום של התכנית הלאומית להפטיטיס ולהעלאת המודעות לגילוי מוקדם בקרב עולים וקבוצות סיכון נוספות לציון היום הבינלאומי בכנסת, ביוזמתו של חבר הכנסת רוברט אילטוב.
אברהם נגוסה: דלקת כבד נגיפית C היא דלקת שהגורם לה הוא נגיף ההפטיטיס C, נגיף זה מועבר בעיקר במגע עם דם או תוצרי דם המזוהמים בנגיף, כגון שימוש במחטים או במוצרי דם מזוהמים או בציוד רפואי שלא עוקר כראוי.
אברהם נגוסה: זיהום כרוני כתוצאה מהנגיף מתפתח בקרב 70% עד 80% מהנדבקים בנגיף ובקרב 60% עד 70% מהחולים הכרוניים יתפתחו תסמינים קליניים של מחלת כבד סופנית.
אברהם נגוסה: אני מבין שבזכות ישיבה שהתקיימה בוועדה הזאת בעבר, לפני כשנה, נענה משרד הבריאות לבקשת הוועדה ונרתם לגיבוש תכנית לאומית.
אברהם נגוסה: במהלך הדיון נשמח לשמוע את פרטי התכנית.
אברהם נגוסה: אני מציע שיוזם הדיון, חבר הכנסת רוברט אילטוב, יפתח את הדיון ואז אחר כך נשמע את הנתונים בשטח .
רוברט אילטוב: קודם כל תודה, כבוד היושב ראש.
רוברט אילטוב: בראשית דבריי אני גם רוצה להגיד תודה לחוליו, מנכ"ל הארגון, שבעצם הדביק אותנו בהתלהבות בטיפול בנושא, כמו וירוס.
רוברט אילטוב: אני חושב שהנושא הוא מאוד חשוב, במיוחד לקבוצות עולים מחבר העמים ואולי גם ממדינות אחרות, אבל חלק גדול מהחולים שמזהים אותם כנשאי נגיף הפטיטיס C הם מחבר העמים וזאת כתוצאה מהטיפול שהיה בזמנו בברית המועצות, טיפול של מחטים רב תכליתיים שמילדות הדביקו את רוב האוכלוסייה, לכן חלק גדול מהנשאים של הפטיטיס C הם מחבר העמים וחלק גדול מאותם אנשים, נודע להם שיש להם את הווירוס כתוצאה מבדיקות שלא נעשו בכדי למצוא את הנגיף, אלא בבדיקות כלליות כאלה ואחרות, שזה פשוט עולה מהבדיקות.
רוברט אילטוב: חשוב שהמודעות לסוגיה הזאת, למחלה הזאת, לווירוס הזה, תהיה גבוהה, שמשרד הבריאות וקופות החולים ישלחו את קבוצות הסיכון לבדיקות ויהיה לאותן הקבוצות טיפול מנע כדי שהווירוס הזה לא יתפתח ולא יביא למחלות קשות הרבה יותר שיקשו על המערכת באופן לא קל, עלויות כלכליות, תקציביות, שבטיפולי מנע או מעקב אפשר למנוע גם את הסבל של אותם החולים.
רוברט אילטוב: אין ספק שסוגיית המודעות היא הסוגיה החשובה, אנחנו נשמע פה היום את כל אנשי המקצוע והמומחים ואני מעריך שגם חוליו ייתן לנו סקירה רחבה בסוגיה הזאת.
רוברט אילטוב: אני חושב שחשוב שהכנסת לקחה על עצמה את הנושא לטיפול גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הזאת, חברי כנסת וראשי ועדות נענו להעלות את הסוגיה לדיון.
רוברט אילטוב: המודעות לבעיית נגיף ההפטיטיס C היא לדעתי הדבר החשוב ביותר כי רוב האנשים שהם נשאים, הם פשוט לא יודעים שיש להם את הנגיף.
רוברט אילטוב: בבדיקות פשוטות ובטיפול מונע אפשר למנוע את הסבל העתידי ואת העלויות הכלכליות הקשות למערכת.
רוברט אילטוב: אלה הדברים, חשוב לשמוע את אנשי המקצוע.
רוברט אילטוב: תודה רבה, עוד פעם, על זה שקיימת את הדיון.
אברהם נגוסה: תודה רבה, חבר הכנסת רוברט אילטוב.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את פרופ' זיו בן ארי, היא נשיאת עמותת חץ, מבית החולים תל השומר.
אברהם נגוסה: תציגי לנו את המצגת?
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יצחק הרצוג, יושב ראש האופוזיציה, חבר הוועדה.
<זיו בן ארי: שלום לכולם.
<זיו בן ארי: קוראים לי זיו בן ארי ואני מנהלת את המרכז למחלות כבד בשיבא ואני חברה בוועדת הכבד במועצה הלאומית לגסטרו כבד ותזונה.
<זיו בן ארי: בראשית דבריי אני רוצה להודות לכל מי שעזר פה היום להביא את הנושא החשוב הזה בפניכם, לחבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש הוועדה, לחבר הכנסת רוברט אילטוב.
<זיו בן ארי: תודה רבה, כי הנושא בעצמותינו בוער ולכן אני מאוד שמחה שגם הצלחנו להביא את זה אליכם, לראש שירותי מינהל בריאות הציבור, שאמנם איננו פה, אבל אמיליה היום מייצגת אותו, למועצה הלאומית וברור שלמי שיזם פה את הדיון, שזה מר חוליו בורמן, שהוא מנכ"ל עמותת חץ.
יצחק הרצוג: מי פה מטעם המועצה הלאומית?
<זיו בן ארי: אני מייצגת את המועצה הלאומית ויש פה עוד שלושה חברים שלי מוועדת הכבד.
<חוליו בורמן: אני נציג ציבור במועצה הלאומית.
<זיו בן ארי: יש פה את פרופ' צוקרמן מהכרמל, פרופ' אורן שיבולת מאיכילוב ופרופ' ספדי, כולם מנהלים יחידות בבתי החולים ופרופ' ספדי הוא גם יושב ראש החברה הישראלית לחקר הכבד.
<זיו בן ארי: ונמצא פה גם פרופ' דניאל שובל, אני בטוחה שהוועדות הרבות פה בכנסת מכירות אותו שנים רבות מהפועל הרב שלו בכלל בנושא של מחלות כבד במדינת ישראל.
<זיו בן ארי: אני אתן לכם הקדמה קצרה, אני רוצה להתחיל ברקע קצר על דלקת כבד נגיפית שהיא יכולה להתבטא או בצורה חריפה או בצורה כרונית ואנחנו, אנשי המקצוע, קוראים לדלקת כבד נגיפית הפטיטיס, שהפה זה כבד ואיטיס זה דלקת ולכן אני אשתמש במילה הפטיטיס.
<זיו בן ארי: הנגיפים שגורמים לדלקת בכבד, אנחנו נותנים להם את האותיות הלטינית, אז הם A, B, C, D ו-E, והיום התכנסנו לדבר על דלקת כבד נגיפית C שזה הנגיף שגורם למחלת כבד כרונית ואלה הן דרכי ההדבקה העיקריות בנגיף, אנשים שקיבלו עירויי דם ותוצריו לפני 1992, כי ב-92' התגלה הנגיף ומאז כל מנות הדם בישראל נסרקות לנוכחות של הנגיף, שימוש במחטים לא סטריליות או מזוהמות, שבדרך כלל זה קורה בקרב מכורים לסמים שמשתמשים עם הזרקה ומשתפים את שאר החברים.
<זיו בן ארי: דרכי הדבקה נוספות נדירות יותר הן בקיום יחסי מין ותיתכן הדבקה של אם שהיא נשאית ליילוד.
<זיו בן ארי: מבחינה אפידמיולוגיה גלובלית של המחלה, בעולם יש 180 מיליון אנשים שיש להם זיהום כרוני בנגיף והבעיה העיקרית שהם נמצאים בסיכון לפתח מחלת כבד כרונית, כמו שציינתם, והמחלה יכולה להתקדם לסרטן ראשוני של הכבד, במקרים נדירים אמנם, וכל שנה נדבקים ממנה בעולם בין 3 ל-4 מיליון.
<זיו בן ארי: היא מהווה היום את הגורם העיקרי להשתלת כבד ובכל שנה מתים כתוצאה מהמחלה יותר מ-350,000 איש.
<זיו בן ארי: בישראל פרופ' אלי צוקרמן מיחידת הכבד בכרמל עשה מחקר אפידמיולוגי, הוא יושב כאן איתנו, ונמצא שהשכיחות של המחלה בקרב האוכלוסייה בישראל מגיעה לסביבות 2%.
<זיו בן ארי: במחקרים נוספים שביצענו בישראל הגענו למסקנה ששלוש הקבוצות הסיכון העיקריות באוכלוסייה בישראל, שאצלן מוצאים שכיחות גבוהה יותר של הנגיף, זה באמת אותם אנשים שקיבלו עירויי דם ותוצריו לפני 92', העולים ממדינות חבר העמים והאנשים שהם מזריקי סמים, זה מאותן דרכי הדבקה שהראיתי לכם קודם.
רוברט אילטוב: העולים הם הקבוצה הגדולה ביותר.
<זיו בן ארי: אנחנו בהחלט יכולים למצוא את זה גם בעולים ממדינות אחרות, אבל בקרב העולים ממדינות חבר העמים פרופ' צוקרמן מצא שזה יכול להיות בסביבות 4%-5% במספר מדינות לעומת ילידי הארץ שזה פחות מ-1%.
יצחק הרצוג: למרות שאני רואה שגם סין וגם מצרים מאוד גבוה, שיש ממשק עם שתי המדינות האלה.
<זיו בן ארי: במצרים יש סוג מסוים של הפטיטיס C, יש שישה סוגים שונים, זה קצת שונה מהסוג שאנחנו רואים בישראל.
<זיו בן ארי: הבעיה העיקרית והנוספת מכל מה שאני מציגה, שאם אנחנו מדברים על בסביבות 2% מהאוכלוסייה, שזה יכול להיות בסביבות 100,000-140,000 איש בישראל אז רק 25% מכלל האנשים מאובחנים היום.
<זיו בן ארי: אנחנו חושבים, ולכן אנחנו גם כאן, שהבעיה של מחלות כבד בכלל ונגיף ההפטיטיס C בפרט היא שזה איבר בגוף שאין לו מספיק יחסי ציבור, מה שאנחנו קוראים.
<זיו בן ארי: תמיד מדברים על מחלות לב, על כולסטרול, על סרטן, ופה מדובר על מחלה שסך הכול הרבה מהאנשים בישראל חשופים אליה, נדבקו בה, והרבה יותר גרוע, לא יודעים שהם נושאים את הנגיף.
<זיו בן ארי: כבר הצגתם פה, שני חברי הכנסת וגם אני, את התוצאות של מי שנדבק בנגיף.
<זיו בן ארי: יש לו כמעט 80% סיכוי שהנגיף יישאר אצלו באופן כרוני לכל החיים ומתוך אלה שעם המחלה הכרונית 20% עד 30% יפתחו מה שאנחנו קוראים שחמת של הכבד, שזה מצב שרקמת הכבד הבריאה מוחלפת בצלקת.
<זיו בן ארי: ככל שהצלקות יגדלו בתוך הכבד ככה תפחת היכולת שלו לתפקד, הוא יכול לפתח כשל ואפשר להגיע מזה לצורך בהשתלת כבד ובמקרים נדירים גם לסרטן ראשוני של הכבד.
<זיו בן ארי: אנחנו בישראל, כל הקבוצה שלנו כאן, עשינו גם שימוש במודלים מתמטיים על מנת לנבא מה יקרה לקראת 2020-2030.
<זיו בן ארי: אלה עבודות שנעשות היום בכל המדינות במערב, מכיוון שמה שקורה זה שהצפי הוא שלקראת השנים האלה החולים יפתחו כאלה סיבוכים שהם ייפלו לעומס על מערכות הבריאות בעולם בכלל ובישראל בפרט, מכיוון שאותם החולים שיפתחו את הסיבוכים של המחלה, אלה סיבוכים מתקדמים שכבר קשה לטפל בהם והם אלה שזקוקים לאשפוזים, לניתוחים, להשתלות ולטיפולים יקרים ומאוד מתקדמים.
<זיו בן ארי: אנחנו גם הראינו באותו מחקר, באותו שימוש במודל מתמטי, אם תסתכלו בקו הכחול, שאם אנחנו נפעיל תכנית לאומית ואם אנחנו באמת נעשה סקירה של אוכלוסייה בסיכון וניתן להם את הטיפול אז לקראת 2020-2030 אנחנו נוריד מאוד את העומס של אותם חולים שהמחלה אצלם תתקדם והעומס על מערכות הבריאות בישראל יקטן בצורה משמעותית.
<זיו בן ארי: ביצענו גם, ואת זה ביצע פרופ' לשנו מאוניברסיטת תל אביב, מודל מחקרי לראות האם יש עלות-תועלת בביצוע של סקר נוגדנים לנגיף בישראל, כשלקחנו בחשבון את כל הנתונים האפידמיולוגים שהצגתי בפניכם ולהביא לתשומת לבכם שלבצע בדיקת דם לנוכחות הנוגדנים לנגיף היום בישראל עולה 32 שקל בלבד ואכן המודל המתמטי הזה, שעשה פרופ' לשנו, הראה שאם נעשה סריקה של הנוגדנים וניתן לחולים את הטיפול החדש, שתיכף נראה אותו, אז הסריקה של אוכלוסייה בסיכון אכן כדאית משיקולים של עלות-תועלת.
<זיו בן ארי: כך נוכל להתכונן הרבה יותר טוב לקראת מה שצפוי לנו בשנים הקרובות, כשאוכלוסיית החולים מזדקנת ומפתחת את הסיבוכים הקשים האלה.
<זיו בן ארי: זה גם מה שעושה ה-world health organization, ה-WHO, שהכריז כבר ב-2010 שהנגיף של הפטיטיס C מהווים בעיה עולמית - - -
רוברט אילטוב: אני מתנצל, אני חייב לצאת להציג חוק ואני חוזר.
רוברט אילטוב: ככה זה יהיה, אל תתפלאו שהולכים וחוזרים.
סופה לנדבר: זה חוק חשוב, אני קידמתי אותו בתור שרה, אני רוצה להיות שם.
רוברט אילטוב: אנחנו נחזור.
אברהם נגוסה: סליחה, אני צריך ללכת להצבעה.
אברהם נגוסה: (היו"ר יצחק הרצוג)
יצחק הרצוג: אתם רואים, במקום להיות ראש ממשלה אני יו"ר ועדת הקליטה.
יצחק הרצוג: בבקשה, גברתי, את יכולה להמשיך.
<זיו בן ארי: הגענו לנקודה שציינתי, שארגון הבריאות העולמי, גם הוא לקח לעצמו את המשימה הזאת של טיפול בבעיה העולמית של הפטיטיס C וגם הוא הצהיר שבכל מדינה צריך לגבש מה שנקרא תכנית לאומית לטיפול בהפטיטיס C והארגון הזה ממליץ לכל מדינה להתאים את התכנית הלאומית בהתאם לאותה מדינה.
<זיו בן ארי: פרופ' שובל קיים פה דיון מאוד מעמיק בנושא של הפטיטיס ויראלית בישראל לפני 3 שנים.
<זיו בן ארי: ההמלצות של הוועדה בראשותו התפרסמו בדוח מאוד מפורט והוא יתייחס לזה לאחר מכן, כנראה.
<זיו בן ארי: זה הטיפול החדש שנכנס היום לטיפול במחלה הזאת, כשאנחנו מדברים על פריצת דרך מאוד משמעותית בטיפול במחלה הזאת, עם תרופות חדשות שמעלות באופן משמעותי ביותר את הסיכוי להבריא מהמחלה וזו הפריצה העיקרית בנושא הזה.
<זיו בן ארי: ואכן משרד הבריאות, בסל הבריאות יותר נכון, הכניס ב-2015 את הטיפול החדש ופורץ הדרך הזה להפטיטיס C, נכנסו תרופות מסוימות מאוד והטיפול הזה מביא לכך שיותר מ-95% מהאנשים שעד היום הוגדרו כחולים במחלה כרונית, הטיפול הזה מביא לריפוי מלא אצל יותר מ-95% מהאנשים.
יצחק הרצוג: בכל גיל?
<זיו בן ארי: כרגע הטיפול המוצע הוא לגיל 18 ומעלה, למרות שנעשו מחקרים גם על ילדים.
יצחק הרצוג: אבל אנחנו מדברים על אוכלוסייה יותר מבוגרת, מדובר בציבור עולים, אז הוא מגיע בגילים יותר מבוגרים.
<זיו בן ארי: ציבור העולים זה רק חלק מקבוצות הסיכון.
<זיו בן ארי: בגלל שלוש הנקודות העיקריות האלה, השכיחות בישראל, האחוז של האוכלוסייה שעדיין לא מאובחן ופריצת הדרך של הטיפול שנמצא כבר היום בסל התרופות בישראל גיבשנו מה שנקרא תכנית לאומית להתמודדות עם הדלקת הנגיפית בישראל שמבוססת על ארבעה שלבים.
<זיו בן ארי: השלב הראשון זה מניעה של מקרים חדשים של הידבקות בנגיף, השלב השני זה איתור של הנשאים בקרב האוכלוסייה בסיכון שאותה הצגתי, הטיפול השלישי זה הזמינות, לגרום לכך שהטיפול יהיה זמין לכל האוכלוסייה, כשהיום הטיפול שהוכנס בסל הוכנס רק לחולים במחלה מתקדמת בלבד, מכיוון שמדובר בעלות מאוד גבוהה, והשלב הרביעי זה השלב של הפחתת התחלואה והתמותה שקשורה לזיהום בנגיף.
<זיו בן ארי: השלב הראשון הוא השלב של מניעת הפצת המחלה, כשהיום יש מדיניות במדינת ישראל למניעה של הפצה של המחלה, בעיקר בקרב מזריקי סמים, עובדי מערכות בריאות ובנק הדם.
<זיו בן ארי: אנחנו היינו רוצים למנוע את ההפצה גם בקבוצות נוספות של סיכון, כמו למשל אסירים, נמצאים פה - - -
יצחק הרצוג: נמצא פה רע"ן רפואת אסירים, תיכף נשמע אותו.
<זיו בן ארי: אני חושבת שנשמע גם את דבריו של פרופ' שיבולת בנושא של האסירים, שיש שם אחוזי הדבקה יותר גבוהים בגלל שימוש במזרקים לא סטריליים וסמים.
<זיו בן ארי: גם בקרב הקהילה הגאה אנחנו רואים שכיחות גבוהה ולחנך נשאים איך שיימנעו מהדבקה של בריאים.
<זיו בן ארי: אנחנו רוצים לאתר את החולים הקיימים על ידי הפעלה של תכנית של איתור, של סקירה, בקרב האוכלוסייה שנמצאת בסיכון והגדרתי אותה ואני חוזרת ואומרת, זה בדיקת דם פשוטה.
<זיו בן ארי: פרופ' גרוטו והצוות שלו אישרו את התכנית הזאת של סקירה של אוכלוסיות בסיכון ו - - -
יצחק הרצוג: אז אתם מפעילים אותה?
יצחק הרצוג: היא כבר מופעלת?
<זיו בן ארי: אז אמיליה תתייחס לזה.
<זיו בן ארי: אנחנו רוצים גם להקים רשם לאומי על מנת שיהיה לנו תיעוד של כל החולים בישראל ולהפעיל מדדי איכות בקופות, גם לאתר מה שנקרא נשאים רדומים שאנחנו לפעמים רואים וגם למצוא נשאים חדשים.
<זיו בן ארי: אנחנו רוצים להעלות את המודעות בציבור למחלה על ידי קמפיינים תקשורתיים כמו הקמפיין שנעשה היום בארץ וכאן בכנסת.
<זיו בן ארי: אנחנו רוצים לגבש תכנית לרופאי המשפחה, שגם הם ילמדו את קבוצות הסיכון בישראל וישנה פעילות מאוד נרחבת של עמותת חץ בישראל, עם כנסים ועם פעילויות בערוצי תקשורת, וכמו שאתם רואים פה היום, זה יום ההפטיטיס הבינלאומי, 28 ביולי, זו פעם שנייה שהעמותה עושה את זה.
<זיו בן ארי: אנחנו רוצים להנגיש את הטיפול האנטי נגיפי לכמה שיותר אוכלוסיית חולים רחבה, למרות שנקבעו קריטריונים בסל שקובעים שרק במחלה מתקדמת אנחנו נותנים את הטיפול.
<זיו בן ארי: השלב של הפחתת התחלואה והתמותה על ידי הפניה של החולים למרפאות, מעקב, הכשרה של צוות, מכיוון שאנחנו צופים שמספר החולים שיופנו יעלה ונצטרך צוות מקצועי רחב יותר, ובסופו של דבר נצטרך לראות האם אנחנו יעילים באיתור של הנשאים, נצטרך שיהיה צוות במשרד הבריאות שהמטרה שלו תהיה לקשר בין כל הגורמים השונים, שזה החולים, הקופות, הגורמים המקצועיים, כמו שאנחנו כאן, וכמובן שיהיה צורך בהקצבת משאבים ייחודיים על מנת להטמיע תכנית לאומית - - -
יצחק הרצוג: כמה זה אמור לעלות?
<זיו בן ארי: ההיקף עדיין לא נעשה כי אני מציגה תכנית שעדיין אין לה אישור מלא במשרד הבריאות.
<זיו בן ארי: כרגע רק - - -
יצחק הרצוג: מה התהליך?
יצחק הרצוג: כמה זמן זה ייקח?
<זיו בן ארי: אני חושבת שאמיליה תוכל להתייחס לעלויות.
יצחק הרצוג: אוקיי, יש לנו עוד משהו לסיום?
<זיו בן ארי: זהו.
יצחק הרצוג: אוקיי.
יצחק הרצוג: תודה רבה, יפה מאוד.
יצחק הרצוג: אז נשמע את ד"ר אמיליה אניס, מנהלת אגף אפידמיולוגיה במשרד הבריאות ולאחריה התייחסויות מהגורמים הרלוונטיים.
יצחק הרצוג: מה המומחיות שלך, גב' אניס?
<אמיליה אניס: אני מומחית בבריאות הציבור ובמינהל רפואי, אני רופאה בהכשרתי.
<אמיליה אניס: בוקר טוב לכולם, אני ייצגתי את משרד הבריאות בדיון שהתקיים בוועדה הזאת לפני כשנה ואני שמחה שיש לי הזדמנות להופיע כאן גם השנה ולהציג מה ההיערכות של משרד הבריאות לתכנית הלאומית לאיתור נשאי הפטיטיס C ולטיפול בהם.
<אמיליה אניס: אז מה הם עקרונות התכנית הלאומית כפי שאנחנו רואים אותם.
<אמיליה אניס: קודם כל העיקרון החשוב ביותר הוא שקצב ההתקדמות, ואתה כאן שאלת איך זה יתקדם, הוא מותנה בקצב הכנסת תרופות חדשות לסל הבריאות ואוכלוסיות שתהיינה זכאיות לטיפול.
יצחק הרצוג: קודם כל איך אתם מדרגים את החשיבות של הנושא הזה?
יצחק הרצוג: יכול להיות שיש לך עוד 20 תכניות כאלה על הפרק, איפה זה בסדר העדיפות?
<אמיליה אניס: הנושא הזה הוא חשוב, אבל יש כאן גם את ההיבטים של ועדת הסל.
<אמיליה אניס: אני רוצה להרחיב למה אני מתכוונת.
יצחק הרצוג: יש משהו שהוא לא בוועדת הסל?
יצחק הרצוג: מה הסיכוי שזה ייכנס לסל?
<אמיליה אניס: קודם כל זה נכנס לסל, אבל נכנס לסל סוג אחד של תכשירים, כאשר חשוב לציין שבשנים הקרובות צפוי שתהיה תחרות משלוש חברות נוספות.
<אמיליה אניס: זה נכנס לתת קבוצה מאוד מוגדרת של חולים כרוניים בהפטיטיס C שיש להם דרגה גבוהה יחסית של הצטלקות הכבד.
<אמיליה אניס: זה אומר שבעתיד יצטרכו למצוא מענה תקציבי גם לקבוצות נוספות, שבינתיים לא קיים להם מענה תקציבי על פי הסל.
יצחק הרצוג: מה צפוי בקרוב?
<אמיליה אניס: אז אולי אני אסיים וכל שאלה נוספת אני יותר מאשמח להשיב עליה.
<אמיליה אניס: מה המרכיבים של התכנית הזאת?
<אמיליה אניס: קודם כל אנחנו רוצים להגדיר מדיניות סיקור בקבוצות סיכון.
<אמיליה אניס: זה חייב להיות בשלבים משום שלא רצוי שיעשו סקירה בהיקף גדול כאשר אין מענה תקציבי לטיפול במי שיתגלה כנשא.
<אמיליה אניס: לצורך כך הוקם צוות ותיכף אני ארחיב לגבי המלצות הצוות.
<אמיליה אניס: אנחנו חושבים שחשוב לעודד ביצוע בדיקות בקרב קבוצות הסיכון וגם לשם כך הוקם צוות בראשות פרופ' ספדי שנמצא כאן, להגדרת הפעולות הנדרשות לה - - -
יצחק הרצוג: איזה בית חולים אתה, פרופ' ספדי?
<ספדי ריפעת: הדסה עין כרם.
<אמיליה אניס: וכמובן צריך להיות טיפול במקרים המתאימים לטיפול.
<אמיליה אניס: אני אתחיל בהמלצות הצוות לקביעת סדרי עדיפויות לסקר להפטיטיס C.
<אמיליה אניס: כמו שאתם יכולים לראות, הצוות היה צוות רב מקצועי, הוא כלל פתולוגים, זיהומולוגים, אפידמיולוגים, באמת היה ממיטב אנשי המקצוע מכל התחומים הרלוונטיים כאשר בדיקות הסקר זה השלב הראשון בתכנית הלאומית כדי שנוכל לאתר את הנשאים ובהמשך לטפל בהם.
<אמיליה אניס: כמו שאמרתי, לא רצוי שהסקר יהיה כבר בהיקף גדול לפני שאנחנו מסכמים את התקציב הנדרש לטיפול במקרים שיתגלו.
<אמיליה אניס: הנתונים ששימשו לקבלת ההמלצות של הוועדה.
<אמיליה אניס: קודם כל חשוב לציין שנשאות של דלקת כבד C איננה מחייבת הודעה לפי פקודת בריאות העם, מה שמחייב הודעה זה רק מחלה חדה בהפטיטיס C, לכן הנתונים שעליהם הסתמך הצוות בעבודתו זה על מחקרים שנעשו ובוצעו בישראל וכן על סקר ניתוח עלות מועילות שביצע פרופ' לשנו ושכבר פרופ' בן ארי הזכירה אותו.
יצחק הרצוג: פרופ' לשנו פה היום?
<אמיליה אניס: לא, הוא לא פה.
<אמיליה אניס: אז המנדט של הצוות היה לדרג לפי סדרי עדיפויות את קבוצות היעד לבדיקות הסקר כדי שזה ישמש חלק מהתכנית הלאומית ואלה המלצות הצוות.
<אמיליה אניס: מבחינת סדרי העדיפויות במקום הראשון והשני ביחד, כי לא יכלו לדרג וחשבו שאין מקום לדרג, זה העולים מברית המועצות לשעבר וכל תושבי המדינה שקיבלו דם ומוצריו לפני 1992.
<אמיליה אניס: במקום אחר כך, במקום השלישי, זה המשתמשים בסמים בהזרקה לווריד.
יצחק הרצוג: אפשר רק לשאול שאלה ונענה עליה בפוליטיקלי קורקט?
יצחק הרצוג: למה דווקא ברית המועצות?
יצחק הרצוג: הרי בסך הכול מערכת הבריאות בברית המועצות לשעבר הייתה מאוד מתקדמת באופן יחסי, אז מה היה הכשל שם?
יצחק הרצוג: היו מזרקים לא תקינים?
<אמיליה אניס: פרופ' בן ארי כבר התייחסה.
<זיו בן ארי: כן, הבעיה העיקרית שאנחנו מבינים מהעולים היא שהאנשים האלה בילדות קיבלו כנראה חיסונים או תכשירי ברזל בזריקות, היו מעמידים אותם ולא היו מחליפים את המחט מאחד לשני.