GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: בשבוע הבא אנחנו מקיימים דיון ואתה תוכל להתייחס.
<קריאה: הבעיה היא אצל אודי ולא אצל המדינה.
<קריאה: אתה נכשלת.
<קריאה: מבקר המדינה ביקר אותך.
<קריאה: במדינה מתוקנת, היית צריך להתפטר מהתפקיד שלך ולעזוב את המקום אבל כאשר מדובר על אתיופים, זה בסדר.
אברהם נגוסה: אודי יתייחס ולאחר מכן אני אסכם את המפגש.
<אהוד פראוור: הדיון היום עסק באבני היסוד.
<אהוד פראוור: אני חושב שהיה חשוב שהוא יתקיים.
<אהוד פראוור: אני חושב שנשמע כאן כל טווח הדעות לגבי סגרגציה ואינטגרציה ומה שבשניהם.
<אהוד פראוור: היכן אנחנו נמצאים.
<אהוד פראוור: משרד הקליטה, עת סיים את העבודה פחות או יותר לפני הבחירות יחד עם המשרדים, יחד עם נציגי הציבור, השלימו כשבעים אחוזים מהעבודה.
<אהוד פראוור: הגענו לכיוונים ולא למשהו שהוא יותר קונקרטי.
<אהוד פראוור: נשארה הדרך ולכן ביקשנו מנציגי הציבור להמשיך לעבוד אתנו, כדי לא להתחיל מהתחלה, כדי לא להמציא גלגלים מחדש.
<אהוד פראוור: ביקשנו להמשיך ולהביא את הדברים שהיו בשבעים אחוזים דרך למסמך גמור.
<אהוד פראוור: אני חושב שזאת קבוצה שעבדה קשה, למדה או לומדת ויודעת את השפה הממשלתית שהיא לא פשוטה וכל החבורה הזאת עשתה עבודה ראויה להערכה.
<אהוד פראוור: את זה צריך להגיד ואני לא חושב שזה נאמר כאן מספיק.
<אהוד פראוור: זה נכון לגבי אברהם, איציק, אבטמו, קארין, שמחה שאיננה כאן היום, ופנינה שהשקיעה לילות וימים.
<אהוד פראוור: צריך להגיד שהתכנית לא נסגרת בזה.
<אהוד פראוור: זאת אומרת, מה שיש כרגע, זה משהו שמשרדים העבירו דרך פילטר של קולות ציבוריים אבל בבירור לא כל הקולות הציבוריים.
<אהוד פראוור: זה ברור לכולנו.
<אהוד פראוור: לכן השלב הבא הוא שהתכניות האלה יוצאות לעוד סבב אחד של היוועצות.
<אהוד פראוור: צריך להגיד דבר אחד.
<אהוד פראוור: דרך חדשה היא לא הדרך כדי לדון בדרך עד אין קץ.
<אהוד פראוור: הדיון הזה צריך להסתכם במהלך הקיץ כי אחרת נהיה כמעט שנתיים בדיונים.
<אהוד פראוור: זה לא יכול להימשך יותר.
<אהוד פראוור: צריך גם לתהליך של הדיאלוג לשים מסגרת של זמן ובסופו תצטרך הממשלה לקבל החלטות.
<אהוד פראוור: אני מסכים עם זיוה, עדיף היה בלי מנגנון, אבל אחרי דוח המבקר, שינוי כזה, בלי שיפקח עליו מישהו שיראה שזה קורה, זה תהליך שקשה להגיד שיש מאחוריו אחריות ציבורית.
<אהוד פראוור: משרד ראש הממשלה לא מנהל תהליכים אלא הוא מנהל עבודות מטה שמתחילות ומסתיימות.
<אהוד פראוור: לכן אם מישהו רוצה, כשאנחנו במשרד רוצים, לנהל תהליך – וכאן יש תהליך של העברה ממצב א' למצב ב' – צריך לזה אנשים.
<אהוד פראוור: בכל תחום שאנחנו מנהלים מהלך, זה לא בשגרת העבודה של משרד ראש הממשלה.
<אהוד פראוור: ניקח לדוגמה את הסייבר, כדי שזה יהיה באזור אחר לגמרי ממה שחושבים.
<אהוד פראוור: ברור לנו שזה צריך להיות גוף קטן יחסית, ברור לנו שהתכלית שלו היא לנהל מעבר וברור לנו שהתכלית שלו היא לשמר את זה שהקולות של הקהילה ימשיכו להישמע.
<אהוד פראוור: אני חושב שבלי זה, דרך חדשה היא תכנית שקשה מאוד להבטיח שהיא תעשה משהו.
<אהוד פראוור: צריך לומר שקיים נושא אחד שאנחנו עובדים עליו ועדיין לא הגענו לתוצאות שאני יכול להגיד שסיימנו אותן, וזה נושא הדיון.
<אהוד פראוור: הוא נמצא בדיונים מאוד מאוד אינטנסיביים.
<אהוד פראוור: הזכרת את זה ואתה צודק.
<אהוד פראוור: אני מקווה מאוד שנגיע לכיוונים שייתנו איזשהו מענה יותר טוב ממה שקיים היום, אולי הרבה יותר טוב, לסוגיות המורכבות האלה.
<אהוד פראוור: צריך גם לומר תודה, והיא לא נאמרה כאן, למשרד הקליטה על דרך ארוכה והובלה מאוד מאוד קשה, וצריך להגיד תודה לנציגי משרדי הממשלה שבפעם הראשונה נחשפו לתהליך כל כך אינטנסיבי, לא רק של תכנון אלא דיבור עם ציבור.
<אהוד פראוור: חברים, מעולם לא עבדו נציגי ממשלה בשום תכנית שאני מכיר כל כך הרבה עם הציבור.
<אהוד פראוור: צריך להגיד שעבודה עם הציבור היא תמיד מעניינת, היא תמיד מאתגרת, היא לא בהכרח קלה.
<אהוד פראוור: הדיונים אינם פשוטים.
<קריאה: עצם בגרון.
<אהוד פראוור: לא אמרתי את זה ואתה יודע שאם הייתי חושב כך, הייתי אומר.
<אהוד פראוור: לא.
<אהוד פראוור: אבל זה לא קל.
<אהוד פראוור: זה לא טריביאלי.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס לדבריה של שושנה בן דור העלתה כאן.
אברהם נגוסה: למרות שאתה ציינת כמה פעמים שאין שום תכנית אלא רק אבני יסוד, היא אמרה שיש תכנית בתחום החינוך.
<אהוד פראוור: משרד הקליטה הציג בכנס שערך בתל אביב בחודש דצמבר קווי מתאר לתכנית שהציע אז משרד החינוך.
<אהוד פראוור: בין מה שהמשרד הציע לבין משהו שאפשר להגיד שזאת תכנית, יש מרחק שהיה צריך לעבור אותו.
<אהוד פראוור: צריך גם להגיד עוד דבר.
<אהוד פראוור: יש היום ממשלה חדשה, וגם לדרג הנבחר יש היום מה לומר, ובצדק.
<אהוד פראוור: זאת סוגיה רצינית וחשובה.
<אהוד פראוור: לכן לכשיסתיים סבב הדיונים - לא עוד הרבה זמן ואנחנו במרחק של 14 ימים או עשרים ימים - גם בממשלה, הדברים האלה יצאו.
<אהוד פראוור: אני מבטיח שהנציגים שזה מעניין אותם יוכלו להיפגש עם הפקידות הבכירה של משרדי הממשלה שעוסקת בזה על בסיס הנייר אתו נצא גם על בסיס כל דבר אחר שיודעים לקיים דיון והיוועצות מסכמת של כל התהליך הזה.
<אהוד פראוור: זה יאפשר גם להרבה מאוד אנשים שאומרים שאנחנו עובדים עכשיו ושואלים מה יצא מזה.
<אהוד פראוור: זה יצא לאור השמש ונקיים את הדיון הרחב הזה.
<אהוד פראוור: אני רוצה שוב לומר שנציגי הממשלה לראשונה כותבים תכנית בדיאלוג עם ציבור.
<אהוד פראוור: זה דבר שלא קרה וצריך גם להגיד אותו.
<אהוד פראוור: אנחנו בדרך כלל עושים שמיעה ונסגרים אבל זה לא הסיפור הפעם.
אברהם נגוסה: היום אתה מייצג את כולם ולכן רצינו לשמוע רק ממך.
<אהוד פראוור: רציתי לומר עוד דבר.
<אהוד פראוור: חברים, בפעם הראשונה בתולדות המדינה, תכנית ממשלתית מתחילה בשימוע רחב, עוברת בעבודה הדוקה עם אנשים מהקהילה שמשמיעים את קולותיה, עוברת עוד תהליך של היוועצות ועוברת לוועדת שרים שיש בה נציגי קהילה.
<אהוד פראוור: נדמה לי שדבר כזה לא היה בשום מקום, בשום זמן ולדעתי בשום ממשלה בראשות ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.
<קריאה: אני חושב שצריך לזמן עוד דיון.
<קריאה: אני לא חושב שזה עניין לסכם אותו ולהמשיך הלאה.
אברהם נגוסה: תן לי לסכם.
אברהם נגוסה: קודם כל, לדעתי היה דיון טוב.
אברהם נגוסה: אנחנו מסכמים בזה שאין תכנית בשלב הזה אלא יש את אבני היסוד שהיו מהממשלה הקודמת ובממשלה הזאת אין כל תכנית.
<אהוד פראוור: באישור הממשלה.
אברהם נגוסה: אבני היסוד האלה יבואו בימים אלה לאישור ועדת השרים.
אברהם נגוסה: כך נאמר לנו.
אברהם נגוסה: התכנית צריכה להיות שקופה לציבור.
אברהם נגוסה: אם אני הבנתי אותך נכון, התכנית תשקף כמה שיותר את הדרישות של הקהילה, בין היתר גם לעניין הדיור.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נסכם בשלב הזה את הדיון כך ונמשיך לעקוב אחרי הנושא.
אברהם נגוסה: כל תכנית, הובטח לנו, תוצג בפני הציבור וגם נציגי הציבור – קהל יותר רחב ולא כפי שהיה עד עכשיו – יהיו שותפים בוועדת השרים.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם על שבאתם והשתתפתם בדיון.
אברהם נגוסה: נמשיך לעקוב אחרי הנושא ונזמין אתכם להמשך הדיון.
אברהם נגוסה: שלום לכולם, אנחנו נדון היום בנושא יזמות עסקית של עולים.
אברהם נגוסה: אני מאמין שעסקים קטנים מהווים אופציה ראויה לעולים, לעולים חדשים להשתלב לתעסוקה, ובכך לשפר את הקליטה שלהם בישראל ואת מצבם הכלכלי.
אברהם נגוסה: עסקים קטנים יכולים להוות מנוף לצמיחה אישית וחברתית.
אברהם נגוסה: נבקש לשמוע אנחנו חברי הוועדה, חברת הכנסת סופה לנדבר, שרת הקליטה לשעבר, הנושא לא חדש בשבילה.
אברהם נגוסה: אני מבין שגם יש נציג ממשרד הכלכלה, נציג ממשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: הנציגים נמצאים פה, גם נציגי מט"י.
אברהם נגוסה: נשמע מכל הנציגים, וגם מיזמים עולים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקדם את הנושא הזה ומבקשים שתשתפו אותנו, וכן, מה נוכל לעשות כדי לקדם את הנושא הזה מפה, מהכנסת, זו המטרה.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לאירוס הומינר.
אברהם נגוסה: בבקשה, מנהלת אגף יזמות עסקית משרד העלייה והקליטה.
<אירוס הומינר: תודה, כבוד היושב ראש, על האפשרות שנתתם לנו לסקור את הנושא של פעילות עסקית בקרב עולים ותושבים חוזרים.
<אירוס הומינר: אני חייבת לומר, אפשר לדבר על זה בהרבה שמחה ובהרבה סיפוק על מה שנעשה בשנתיים האחרונות.
<אירוס הומינר: נעשו שינויים מאוד דרמטיים בעקבות ההבנה והתובנה שהובלה על ידי הנהלת המשרד שנושא של יזמות עסקית, כפי שאמרת, הוא אחד הקטליזטורים החשובים ביותר לצמיחה במשק הישראלי.
<אירוס הומינר: ברשותכם, אני אסקור את הפעילויות המרכזיות שנעשו, השינויים הגדולים שנעשו בשנתיים האחרונות, וגם אסקור בפניכם נתונים בחמש השנים האחרונות כדי לסבר את האוזן, ולהראות בעצם את הפעילות המאוד ענפה ומאוד משמעותית, מה גם שנושא של יזמות עסקית הפך להיות אחד הגורמים המשמעותיים ביותר בכל מה ששייך לעידוד עלייה.
<אירוס הומינר: בעקבות זה שהמדינה השכילה והבינה במשמעות שיש להשקיע באותם יזמים עולים לשם הצמיחה.
<אירוס הומינר: הנושא הזה הובן גם על ידי יהדות התפוצות ותושבים חוזרים שמעוניינים לחזור לישראל שהאלמנט הזה הוא מאוד משמעותי כדי לבצע קליטה טובה, מוצלחת גם מבחינת קליטה, וגם מבחינה כלכלית שלהם באופן אישי.
<אירוס הומינר: השינויים הגדולים שבעצם ביצענו, ראשית, הוקמו 6 מרכזים עסקיים בכל רחבי הארץ, כאשר בהם יש כ-100 יועצים עסקיים דוברי חמש שפות – אם זה אנגלית, עברית, צרפתית, רוסית ויועצים דוברי השפה האמהרית שאני מניחה שזה יסוקר כאן, יש לנו הרבה נחת מהנושא הזה.
<אירוס הומינר: בעצם, היועצים העסקיים מלווים את העולים ואת התושבים החוזרים לאורך כל התהליך מההבניה של הרעיון העסקי, בשלב הבא, הבניית מודל עסקי.
<אירוס הומינר: אנחנו נותנים גם תכנית עסקית בעלות סמלית מאוד נמוכה.
<אירוס הומינר: אנחנו מלווים בהיקף של כ-20 שעות כל עולה שפותח עסק את כל התהליך עד שהוא מצליח לעמוד על רגליו כ-20 שעות, מלווה על ידי רואה חשבון צמוד.
<אירוס הומינר: יש סדנאות, קורסים, מועדונים עסקיים וכדומה.
<אירוס הומינר: יש פעילות שהסל שלה מהווה כ-16.5 אלף שקל, וכל עולה מקבל בעצם ברגע שהוא מגלה איזשהו עניין בהקמת עסק בכל תחום.
<אירוס הומינר: אני לא אפרוס בפניכם, אבל עשינו איזושהי בדיקה, אנחנו מדברים על משהו כמו 63 תחומים בכל ענף שאפשר לחשוב עליו.
<אירוס הומינר: השרידות של העולים אם בחברה הישראלית ובכללותה, אנחנו מדברים על משהו בהיקף של חמש שנים, סליחה, 50% שרידות לאחר חמש שנים עם פתיחת העסק.
<אירוס הומינר: אצל העולים מדובר על קרוב ל-75% שרידות, זה מספר מאוד יפה, 72% סכום שאנחנו מאוד גאים בו, ואין ספק שבזכות התמיכה המאוד משמעותית שהמדינה מסייעת אנחנו נהנים לראות את זה.
<אירוס הומינר: בחמש השנים האחרונות בעצם נעזרו בשירותים האלה של המרכזים האלה, המעלות אנחנו קוראים להם כ-9,300 עולים ותושבים חוזרים.
<אירוס הומינר: בנוסף, גם הוקמו שלושים מרכזים שמתמחים באוכלוסיות ייחודיות.
<אירוס הומינר: מרכז אחד זה סטרט-אפ וכל מה ששייך להקמת סטרט-אפים בישראל בנושא של עולים ופתיחת סטרט-אפים זה סיפור מאוד מעניין ומאוד מצליח שעכשיו ממש מתחיל לעלות מפעם לפעם, אנחנו רואים את המספרים, פשוט תענוג להסתכל ולראות את זה.
<אירוס הומינר: מרכז נוסף שהוקם לפני כעשר שנים זה מוקד לקליטת עולי איראן שדורשים טיפול ייחודי, לא ניכנס להיבטים, אבל שם זה נדרש, זו קהילה יזמית במהות שלה, היה צריך את התמיכה הנוספת, תמיכה רגולטורית כזו או אחרת.
<אירוס הומינר: ומוקד נוסף שאנחנו מאוד גאים בו ומקווים שהוא ימשיך לתקופה ארוכה נוספת זה הנושא של מוקד יזמות עסקית לעולי אתיופיה.
<אירוס הומינר: אני מציעה שאחר כך נשמע - יש הרבה גאווה לשמוע את הנתונים ואת המספרים, ואת הסיפורים.
<אירוס הומינר: בנוסף, הוקם גם מרכז מידע עסקי שגם נמצאים כאן הגוף שבעצם זכה, אני מציעה שגם נשמע אותו אחר כך, שבעצם נותן את כל המידע, כל עולה שביצע עלייה, מקבל מידע באופן מלא על כל הפעילויות העסקיות בהן הוא מעוניין להקים עסק, או רוצה לדעת על נושא השוק הישראלי בתחומים שמעניינים אותו.
<אירוס הומינר: בעצם, יש נגיעה כמעט בכל תחום אפשרי בנושא של היזמות העסקית.
<אירוס הומינר: דבר נוסף, נושא של עידוד עלייה, הנושא יזמות העסקית הפך להיות אבן מאוד משמעותית בהחלטה לעלות לישראל ולפתוח עסק, או להעתיק את העסק מחו"ל לישראל.
<אירוס הומינר: הקמנו שני מרכזים גדולים - אחד במזרח לכל הארצות דוברות רוסית, ולמערב שזה כל הארצות שדוברות אנגלית, צרפתית וספרדית, שבעצם מתחילים את כל התהליך עוד לפני שהוא מבצע את העלייה.
<אירוס הומינר: מלווים ליווי מלא ליזמים ולבעלי עסקים שמעוניינים להעתיק את העסק שלהם, או לפתוח עסק בישראל.
<אירוס הומינר: מתחילים תהליך בלי מחויבות מצדם, זה יכול לקחת גם לאורך חודשים ואפילו לפעמים שנים כל התהליך עד שהוא מגיע לארץ, מלווה אותו יועץ שמתמחה בתחום שהוא מעוניין, בשפה שהוא מעוניין לקבל את הייעוץ.
<אירוס הומינר: עד היום אנחנו בחמש השנים האחרונות ציינו לכ- 2,500 יזמים מחו"ל שהם התחילו את התהליך לפני שהם עלו לישראל ופתחו עסקים בארץ.
<אירוס הומינר: נושא של המיסוי, גם כאן עשינו שינוי מהותי מאוד גדול יחד עם אשות המסים, יש פטור למשך 10 שנים, לכל מי שיש לו רווחים מחו"ל אחרי שהוא ביצע עלייה לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים, וזה נחקק כאן.
סופה לנדבר: ורצו לבטל את זה, ולהקפיא את זה, ואנחנו נלחמנו ונאבקנו.
<אירוס הומינר: לחלוטין, ולצערי, עדיין ממשיכים לרצות לבטל את זה, וצריך להבין שבמידה והחקיקה הזאת תבוטל, יהיה משמעות דרמטית לא רק לבעלי הון גדולים, גם לאנשים שהרלבנטיות היא לפנסיה שלהם, לשכירות שיש להם, לא רק לגדולים.
<אירוס הומינר: כל הזמן יש את התחושה שמדברים רק בגדולים, גם אם זה אנשים שיש בכיסם סכום כדי להמשיך להתקיים, ומעוניינים שהם יגיעו לארץ שלא ייפגעו בגלל ההיבט המיסויי, צריך לעשות הכול כדי לעודד אותם להגיע לכאן.
<אירוס הומינר: צריך לזכור, גם מי שמשקיע בארץ, בסופו של דבר הוא מקדם את הצמיחה במדינת ישראל, יש בזה אלמנט – לצערי, לא תמיד רשות המסים מבינים את זה ורואים את המכפלות האלה, אבל צריך להבין כשאתה מצליח לעודד איש עסקים בעל הון שיגיע לארץ וישקיע בישראל, בסופו של דבר זה נכנס לתוך מערכת המיסוי הישראלית ולצמיחה של כולנו.
<אירוס הומינר: דבר נוסף, אנחנו גם הקמנו - אני מאוד נהנית לספר את זה, סופה, כי זה היה הרבה בתמיכה שלך ובליווי שלך, הנושא של הקרנות - הוקמו שתי קרנות, אחת ממונפת ואחת קרן תקציבית.
<אירוס הומינר: בעבר הקרן הזו היה בה מעט מאוד תקציב, וכל שנה היינו צריכים פה להילחם במסדרונות האוצר ובמסדרונות הכנסת.
<אירוס הומינר: היום אנחנו מדברים על קרן קבועה של 50 מיליון שקל בשנה, בתנאים מאוד נוחים לעולים ולתושבים חוזרים, אפשר לקבל בהלוואה הזאת עד 250 אלף שקל בשני חלקים.
<אירוס הומינר: כמו שאמרתי בתנאים מאוד נוחים, זאת קרן מאוד אהודה על ידי העולים.
<אירוס הומינר: אנחנו מנסים לבצע מהלכים להרחיב את הקרן לעוד אוכלוסיות שאנחנו חושבים שיהיו מאוד רלבנטיות, כי הרבה פעמים מגיעות לקבל באמצעי מימון אחרים מלבד הממשלתיים, והן לא מצליחות לקבל.
<אירוס הומינר: דרך אגב, גם במשרדי ממשלה אחרים מנסים לקבל והם לא מצליחים משיקולים כלכליים, זה לא בגלל סיבות - פשוט בגלל סיבות כלכליות פיור, נקיות, אז פשוט הם לא מקבלים, וזאת היא הדרך היחידה באמצעות משרד הקליטה.
<אירוס הומינר: בנוסף, הקמנו גם קרן תקציבית, זה לאלה שלא הצליחו לקבל את הקרן הממונפת, הגובה שלה עד 70 אלף שקל בתנאים מאוד נוחים, גם היא אהובה על ידי העולים, ואנחנו מקווים מאוד בשנה הקרובה גם להרחיב אותה.
<אירוס הומינר: באמצעות הקרן בשנתיים האחרונות ניתנו הלוואות בגובה של 30 לכ-1,200 איש.
<אירוס הומינר: דבר נוסף, אנחנו גם מסייעים בנושא של מענקים.
<אירוס הומינר: השנה אנחנו נתנו מענקים בגובה של 10,000 שקל לעולים בעלי עסקים באזור הדרום בעקבות מה שקרה בעקבות "מבצע צוק איתן", בעצם לקידום כל מה ששייך לנושא השיווקי, ולנושא התפעולי.
<אירוס הומינר: יש לציין שגם עולים יוצאי אתיופיה נעזרו בזה ומספרים לנו על חשיבות המענק.
<אירוס הומינר: אנחנו מעוניינים השנה, אולי שנה הבאה להרחיב את זה גם לאזור הצפון, בעקבות ההצלחה הגדולה שהייתה באזור הדרום, אנחנו מקווים גם להרחיב את זה לאזורים נוספים.
<אירוס הומינר: כמו שהצגתי כאן, אנחנו מדברים על היקף של קרוב ל-10,000, בחמש השנים האחרונות ציינו, משרד העלייה והקליטה סייעה באופן אישי צמוד ומקצועי, וזה הסוד כאן, המקצועיות – זה כי עם יזמים אפשר אולי - אבל באיזשהו שלב ברגע שהם מבינים אין פה מקצועיות, וזה הסוד, אז בשלב מאוד מהר הם עוברים לנתיבים אחרים, כי בעולם העסקים אין יותר מדי זמן ומרחב נשימה, אתה צריך לקבל תשובה באופן מיידי.
אברהם נגוסה: מה זה מקצועיות, אתם מכשירים אותם או שאתם מצמידים להם אדם מוכשר?
<אירוס הומינר: כפי שאמרתי, אנחנו הפעלנו באמצעות מכרז שהוצאנו בשנתיים האחרונות, יצאנו למכרז גדול מאוד ליועצים עסקיים, כאשר אנחנו משלמים עבור שעת הייעוץ בצורה מאוד הגונה ויפה כדי לקבל בעצם את היועצים הטובים ביותר, אם זה בנושא המיסוי, אם זה בנושא השיווק, נושא התפעול, כמעט בכל התחומים האפשריים, כאשר חייבים לעמוד עם ותק מסוים, ועם נסיון מסוים, ועם יכולת ורבאלית, לתקשר עם אותם עולים, כי העולים יכולים לקבל את השרות אצלם בבית העסק, הם יכולים לקבל את השרות.
<אירוס הומינר: המשרד קיבל החלטה להפוך את השרות לכמה שיותר נגיש, לכן, ניתן לקבל את זה או בבית העסק, או בלשכות של משרד הקליטה, או במרכזים שהקמנו, שישה מרכזים שבעצם יש להם תפרוסת בכל מדינת ישראל.
<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על 10,000 איש ב-5 השנים האחרונות, 4.5 שנים אחרונות שבעצם קיבלו שרות מאוד מקצועי, מאוד אמין ומאוד ייחודי, אני לא חושבת שקיים עוד אפשרות כזאת לקבל ייעוץ אישי בצורה כל כך מלווה, כל כך מקצועית ושהיא בעצם עם אפשרות לעד 10 שנים, לתושבים חוזרים עד לשנתיים, מדובר פה על שינוי, על מהפכה מאוד דרמטית שקרתה בשנתיים האחרונות, זו תקופה שאנחנו יכולים להתגאות וליהנות מההצלחה של בעלי העסקים, כי ההצלחה שלהם זה בעצם הצלחה שלנו.
אברהם נגוסה: נשמע את משרד הכלכלה, גלי בן מיכאל.
<גלי בן מיכאל: אני גלי בן מיכאל מהסוכנות לעסקים קטנים, לסוכנות לעסקים קטנים יש פריסת סניפים שנקראת "מעוף" בעבר היה מט"י.
<גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותים לכל העסקים, לכל האוכלוסיות לכל היזמים.
<גלי בן מיכאל: בעבר נתנו שירותים גם למגזר האתיופי.
<גלי בן מיכאל: היום אנחנו לא שלא נותנים, אבל אם הם - - -
אברהם נגוסה: את יכולה לפרט כשאת אומרת נותנים שירותים, איזה שירותים?
<גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותי ייעוץ, שירותי הדרכות, יש לנו כל מיני סוגי פרויקטים למיניהם, למשל, בדרום, יש פרויקט של מסחר מקוון, בצפון גם כן אנחנו מתחילים עם מסחר מקוון, יש לנו 14 מרכזי עסקים, 7 קיימים ו-7 בתהליכים, זה לכל האוכלוסייה.
<גלי בן מיכאל: אני מדברת על כל האוכלוסייה, חשוב גם שכולם יידעו.
<גלי בן מיכאל: יש לנו כל מיני פרויקטים כפי שאמרתי.
<גלי בן מיכאל: אנחנו מעורים בפיתוח אזורי, אנחנו נמצאים ב-40 סניפים בארץ.
<גלי בן מיכאל: אנחנו מגיעים לכל אזור שצריך לתת בו שירות.
<גלי בן מיכאל: אני לא רוצה להרחיב אם לא מעניין כאן את כולם.
<גלי בן מיכאל: בגדול, אנחנו נותנים שירותים לכל העסקים והיזמים.
<גלי בן מיכאל: יש לנו תכניות מיוחדות שיכולות להתאים לאוכלוסיות מיוחדות, אני אקרא לזה, זה לא רק לאוכלוסיית האתיופים, כמו בדרך לעסקים, זו איזושהי תכנית, זו חבילה ליזם, כמו מכינה לעסקים, יותר סדנאות, יותר דברים ופעילות לאו דווקא שיושבים אחד מול אחד בכיתה ללמוד את נושא היזמות.
<גלי בן מיכאל: יש לנו תכנית של יוזמים עסק.
<גלי בן מיכאל: מספר כלים ביחד, כולכם פה מכירים מהעבר.
<גלי בן מיכאל: יש לנו כל מיני תכניות, יש לנו מרכזי עסקים עתידיים שאנחנו רוצים - אולי אלי מהג'וינט ירחיב לפתח לאוכלוסיות מיוחדות, סוג של חממות החממה העתידית.
<גלי בן מיכאל: אלי מהג'ונט זה בעצם איזשהו פלטפורמה שעוזרת לאנשים לא רק ללמוד את המקצוע, אלא גם ללמוד בזמן המקצוע להיות בעלי עסקים באותו מקצוע.
<גלי בן מיכאל: אי אפשר ללמוד מקצועות שאנחנו יודעים שרוב האנשים בסוף יהיו עצמאיים או בעלי עסקים מסוג כזה או אחר.
<גלי בן מיכאל: ליאור כמה יש כאלה?
<גלי בן מיכאל: אין לנו כרגע, אנחנו מתכוונים לעתיד, ייקח זמן.
<גלי בן מיכאל: העקרונות של המעוף הם ביחידות, מה שנותנים במרכז הארץ נותנים בדרום הארץ להנגיש את הידע ואת המידע.
<גלי בן מיכאל: מה שבמרכז הארץ מבחינתי חשוב שיגיע לכולם.
<גלי בן מיכאל: יש לנו מאגר של 1,400 יועצים ומרצים.
<גלי בן מיכאל: אנחנו נותנים שירותים בכל התחומים שהעסק צריך, כמובן גם יזם, כל פעם שאני אומרת עסק, הכוונה גם יזם.
<גלי בן מיכאל: אמרתי שאנחנו פרוסים - - -
סופה לנדבר: זה לא לעולים, זה לכלל הציבור במדינת ישראל.
<גלי בן מיכאל: באופן כללי, אירוס ואני בקשר מצוין, יודעת את כל - - - של משרד הקליטה, אני מעבירה, זה הסכם בין המשרדים של אוכלוסיית העולים שמועברת לטיפול.
<גלי בן מיכאל: אם עולה סיים יקבל את השירותים במשרד הקליטה ואת כל חבילת השירותים שציינה אירוס והוא מתעקש לקבל את השירותים גם שלנו, לא רואה בעיה, לא מאמינה שמשרד הקליטה התנגד אחרי שהוא מיצה את כל הזכויות שלו.
סופה לנדבר: כאשר הוא הופך להיות ותיק אדרבא, אבל אני מבינה שבתוך השירות שאתם נותנים, אתם נותנים לכלל הציבור, ואנחנו מדברים כרגע - - -
<גלי בן מיכאל: יש לנו החלטות ממשלה מסוימות לבדואים בצפון, לבדואים בדרום, דרוזים, כל מיני החלטות ממשלה, ושם אנחנו ממוקדים יותר.
<גלי בן מיכאל: אני לא ממציאה כלים רק לבדואים בצפון, אני לא אוהבת להמציא כלים ספציפיים.
סופה לנדבר: אתם לא נותנים העדפה לעולים בקיצור.
<גלי בן מיכאל: לא.
<הדר וינטר גולן: ממשרד הכלכלה, אגף האסטרטגיה ותכנון מדיניות אצל מיכל.
אברהם נגוסה: את מדברת על העולים, אם זה לא עולים אז חבל, כי אנחנו מדברים על עולים.
<הדר וינטר גולן: היה לי חשוב להוסיף בנוסף למה שגלי אמרה שאני כרגע מרכזת את כל מה שנוגע להכוונת ממשלה של דרך חדשה.
<הדר וינטר גולן: אנחנו גם מרכזים את כל הכלים באופן כללי במשרד עם ההתאמות הנדרשות, גם בתחום היזמות, אבל גם בתחום ההכשרות שזה תחום תומך ליזמות, הכשרות מקצועיות גם בשביל להיות מועסק, אבל גם בשביל להיות עצמאי לקבל כלים שונים ומגוונים, רובם, נכון, רוב הנושאים שלנו שקשורים ליזמות זה אצל גלי במעוף, וגם במסגרת החלטת הממשלה אנחנו מדברים על איך להנגיש ספציפית את הכלים במעוף, ואנחנו כרגע בדיונים מול משרד הקליטה בנושא הזה של איזה כלים יהיו שם, איזה אצלנו ואיך תהיה החלוקה ואיך יהיה הטיפול במי שהוא כבר לא עולה וכו' - זה גם כמובן לכל מה שקשור ליזמות.
אברהם נגוסה: נשמע מרואה חשבון יצחק אהרון, מנהל מרכז יזמות ארצי של יוצאי אתיופיה, ויש לו גם מצגת.
<יצחק אהרון: תודה רבה יושב ראש הוועדה ד"ר נגוסה, מכובדים יקרים, חברת הכנסת לנדבר, ראשית דבריי הייתי רוצה להגיד מספר דברים.
<יצחק אהרון: הייתי רוצה לחזק ולתמוך במשפחה של יוצאי אתיופיה שאנחנו יודעים שהוא נמצא בשבי החמאס וגם תושב הבשורה הבדואית.
<יצחק אהרון: אנחנו מחזקים את ידי המשפחה, ובאותה נקודה גם רוצים לתמוך ומאמינים שהממשלה עושה ככל הנדרש כדי להשיבם הביתה.
<יצחק אהרון: מכובדים יקרים, לאחרונה, בחודשים האחרונים, נתקלנו במחאה של יוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: דווקא בימים אלו של בין המצרים, היינו רוצים גם קצת לדבר בנושא של יזמות עסקית על נקודות טובות שיש בקרב הקהילה, להראות קצת נקודות אור שאנחנו מאמינים שהם יכולים מנוע לכלכלה ישראלית, ובטח מנוע כלכלי ליוצאי אתיופיה ושיעור חברתי.
<יצחק אהרון: ברשות
<יצחק אהרון: כם אסקור במצגת קצרה מקצת הפעילות שאנחנו עושים, גם מקצת האתגרים.
<יצחק אהרון: רשות הדיבור תהיה לכם, ואחר מכן לשאול שאלות.
<יצחק אהרון: המוקד שלנו במט"י נתניה הוקם בשנת 1996 כמוקד מתמחה, למה הוא הוקם במט"י נתניה, נתניה הייתה ידועה כעיר קולטת של יוצאי אתיופיה, האוכלוסייה הברוכה שלה, אתם יודעים באופן טבעי כשבאים הרבה יוצאי אתיופיה לאותו עיר, יש גם בקשה ומענה גם בתחום של יזמות עסקית.
<יצחק אהרון: היו הרבה פניות של יזמים וכאלה שרצו לפתוח עסקים במט"י נתניה, והנהלת מט"י נתניה, שעוד מעט מר צבי רובינשטיין יסקור, רצה לתת מענה ממוקד ליוצאי אתיופיה דווקא בגלל הקשיים התרבותיים, החברתיים והקודים למיניהם, רצה לתת להם מענה מיוחד.
<יצחק אהרון: כאמור, המוקד הוקם בשיתוף משרד העלייה והקליטה, אגף יזמות עסקית וגו'ינט ישראל.
<יצחק אהרון: נכון להיום המוקד מתוקצב על ידי משרד העלייה והקליטה אגף יזמות עסקית.
<יצחק אהרון: מבחינת מבנה ארגוני, אנחנו נמצאים במט"י נתניה, כאשר במט"י נתניה הוא גם זכה במכרז להפעלת המעלות, מה שציינה קודם הגברת אירוס, שזה מרכז העסקים לעולים ותושבים חוזרים.
<יצחק אהרון: מתחתיו נמצא המוקד המתמחה שזה מוקד יזמות ארצי ליוצאי אתיופיה.
<יצחק אהרון: כאמור, כמו כל ארגון וכמו כל חברה גם לנו יש קוד תרבותי שעל פיו אנחנו פועלים, אנחנו ניגע בעיקרים שבהם.
<יצחק אהרון: אנחנו מדברים פה על שילום מיטבי, המטרה הראשית שלנו במוקד היא קודם כל לפתח תעסוקה עצמאית ויזמות עסקית בקרב יוצאי אתיופיה, וזאת מתוך הכרה בעובדה כי הערוצים האלה חשובים לביסוס חברתי וכלכלי של האוכלוסייה הוותיקה בכלל ושל עולי אתיופיה בפרט.
<יצחק אהרון: הנושא הבא שגם אותו אנחנו רואים בסדר חשיבות זה צמצום הפערים.
<יצחק אהרון: המוקד פועל לצמצום פערים כלכליים וחברתיים באמצעות פיתוח והקמת עסקים.
<יצחק אהרון: אנחנו מאמינים שהקמת עסק זה למעשה ליצור מקום תעסוקה ליזם, במעגל הראשון הוא קודם כל מעסיק את עצמו.
<יצחק אהרון: במעגל השני הוא גם מעסיק את המשפחה וקרוביו, אנחנו מאמינים גם שהקמת עסק אצל יוצאי אתיופיה היא גם מעבירה מסר חברתי מלהיות מועסק ושכיר אצל מישהו אנחנו מעסיקים, משלמים מסים, יש פה מסר חברתי וכלכלי.
<יצחק אהרון: אנחנו גם מטפחים מצוינות ומנהיגות, אנחנו מאמינים שכמו כל קהילה, כמו כל עדה אנחנו מאמינים שמנהיגות עסקית היא מנהיגות שיכולה לתת דוגמה אישית לצעירים במיוחד שמחפשים כיוונים, ואנחנו מאמינים שזיהוי של מודל מנהיג עסקי יצור איזשהו מודל חיקוי ורצון להיות גם בתחום.
<יצחק אהרון: בד בבד לא נשכח, אצל יוצאי אתיופיה משהו מאוד חשוב שאנחנו רוצים לטפח ולתמוך זה דווקא חיזוק התא המשפחתי.
<יצחק אהרון: אתם יודעים, בעולם העסקים הקטנים בכלל אין הפרדה אמתית בין התא המשפחתי לניהול העסק של המשפחה.
<יצחק אהרון: זאת אומרת, שאם יזם בדרך כלל מנהל את העסק שלו כנדרש, או את המשפחה שלו בצורה כלכלית, סביר להניח שהוא גם עושה את זה בעסק, אז אנחנו מאמינים שניהול נכון גם של חיזוק התא המשפחתי וגם העסק הוא ישפיע לטובה עד לתוצאות העסקיות.
סופה לנדבר: כמה עסקים נפתחו השנה, וכמה אנשים נהנים מפתיחת עסקים ועל איזה עסקים מדובר?
<יצחק אהרון: חברת הכנסת לנדבר קצת הקדמת אותנו, אני כבר אגע בנקודות האלה ובנתונים.
<יצחק אהרון: אני רק רוצה לומר בשקף הקרוב פה, שאנחנו מאמינים שיזמות אצל יוצאי אתיופיה היא הזדמנות, מגדילים מקומות עבודה.
<יצחק אהרון: שנית, אנחנו מאמינים שהשילוב החברתי והתדמיתי שהם הופכים להיות עצמאיים ומעסיקים הוא יוצר - - -
סופה לנדבר: מסכימה איתך.
<יצחק אהרון: וגם שיפור כלכלי למימוש עצמי.
טלי פלוסקוב: כל עולה לפי דעתי, לא רק יוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: כל עולה שפותח כאן עסק או עוזר למשפחה מקדם את המדינה, מקדם את עצמו.
<יצחק אהרון: כאמור קיימים למעלה מ-1,300 עסקים בבעלות יוצאי אתיופיה, בבעלות אתיופיה בכלל בארץ, לפי דעתנו קיימים גם יותר.
<יצחק אהרון: מאז שהקמנו את המוקד למעשה, הוא סייע והקים למעלה מ-600 עסקים.
סופה לנדבר: זאת אומרת תוך כמה שנים?
<יצחק אהרון: משנת 1996.
<יצחק אהרון: המוקד שלנו מקבל כ-200 פניות בשנה.
<יצחק אהרון: לשאלתך, כמה עסקים מוקמים בשנה, מדי שנה נפתחים בממוצע כ-50 עסקים.
<יצחק אהרון: לגבי שאלתך ליאור כמה שורדים, זה גם נתון שמסתדר עם מה שאמרה הגברת אירוס, שיעור שרידות עסקים בבעלות יוצאי אתיופיה על פני חמש שנים הינה למעלה מחמישים אחוז, זאת אומרת, שזה כפול מהאוכלוסייה הכללית.
סופה לנדבר: איזה סוג של עסקים ליוצאי אתיופיה?
<יצחק אהרון: אני אגע בזה.
<יצחק אהרון: מה שהייתי רוצה לשאול אתכם לגבי שיעור שרידות העסקים בבעלות יוצאי אתיופיה, כאשר עשיתי את הבדיקה ושאלתי למה הם שורדים קצת יותר, הרבה מהם ענו לי שלצערם הרב יזמות עסקית זה הדרך היחידה שלהם להשתלב כלכלית, הרבה מהם אקדמאיים שלא מוצאים מקום תעסוקה, והם דווקא רואים ביזמות עסקית כמקום שהוא משלהם.
<יצחק אהרון: חברת הכנסת לנדבר רצתה לדעת מהו פרופיל היזמים והעסקים.
<יצחק אהרון: קודם כל אנחנו נוהגים לחלק את מאפייני העסקים והיזמים לשתי סוגים.