GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייב פולקסמן: לא משנה, אם הם מקבלים את החרם הכלכלי, שמשמעותו דה-לגיטימציה, זה הופך לאנטישמיות להיות יותר מקובלת ולגיטימית.
<אייב פולקסמן: ההגדרה של סמרס היא שימושית, כי אין לו ספקות במוטיבציות של כולם אלא הוא מאתגר אותם להבין את ההשלכות של מה שהם עושים.
<אייב פולקסמן: באופן מאוד דרמטי האפיפיור פרנציסקוס אמר לפני כמה שבועות, שכל אלה שמאיימים על הלגיטימיות של מדינת ישראל למעשה פועלים כאנטישמים.
<אייב פולקסמן: אנחנו חוזרים לשאלה מה אנחנו יכולים לעשות בנושא קמפיין הדה-לגיטימציה.
<אייב פולקסמן: אני רוצה לסכם כמה דברים.
<אייב פולקסמן: עידן חדש של חקיקה סביב העולם עולה בפנינו.
<אייב פולקסמן: אנחנו לא יודעים עדיין איזה השלכות יכולות להיות ליוזמות של הסטודנטים.
<אייב פולקסמן: אנחנו רואים תנועה לכיוון זה בארצות הברית.
<אייב פולקסמן: אמנם לא ברור אם זה יהיה קונסטיטוציוני לאור התיקון הראשון בחוקה, או אם זה מכניס את הקהילה היהודית באור טוב או רע?
<אייב פולקסמן: אבל זה פן חדש של הקמפיין.
<אייב פולקסמן: מה שחשוב מאוד זה לחזק את הקשר שלנו עם סטודנטים יהודים ועם סטודנטים בני מיעוטים שהם אלה שיהיו מושפעים הכי הרבה כי הרבה פעמים הם מזדהים עם הפלסטינים רק בגלל שהם מיעוט.
<אייב פולקסמן: דבר שני, כמו בהרבה עניינים שקשורים לעימות, הרבה אנשים פשוט לא מודעים למאמצים של ישראל לשלום.
<אייב פולקסמן: העובדות ההיסטוריות צריכות להיאמר שוב ושוב.
<אייב פולקסמן: חשוב להדגיש שישראל תמיד ביקשה שלום וחיפשה שלום.
<אייב פולקסמן: בסוף עולה השאלה מה יכולה ממשלת ישראל לעשות כדי לעצור את יוזמות הדה-לגיטימציה?
<אייב פולקסמן: להרבה אנשים אין משהו שישראל יכולה לעשות כדי להשביע את רצונם, חוץ מאשר להיעלם.
<אייב פולקסמן: כמובן שאסור שישראל תסכן את ביטחונה בכדי לספק את המבקרים שלה, אבל צריך לחשוב על איזה מסר מוציאה ישראל.
<אייב פולקסמן: אני רוצה להמליץ על קו אמצעי.
<אייב פולקסמן: אני לא מאמין שהשמים נופלים עלינו, אני לא חושב שזה משבר מהשורה הראשונה, אבל בגלל האלמנטים עליהם דיברתי, אנחנו צריכים לעשות את השטף כדי שזה לא יהפוך למשבר בסוף הדרך.
<אייב פולקסמן: לבסוף אני רוצה להגיד תודה לוועדה ולכנסת, שמבינים שחשוב לכנס את כולנו ביחד, שגרירים ומנהיגים של קהילות יהודיות ולדבר בפרספקטיבה נכונה ואיך להתמודד בצורה נכונה עם הנושא כדי שזה לא יהפוך לאיום קיומי.
<אייב פולקסמן: אני מודה לכם על ההזדמנות ועל הכבוד.
<אייב פולקסמן: אני מודה לכם על כך שנתתם לי את ההזדמנות והכבוד לשרת את העם היהודי בגולה ואת מדינת ישראל בחמישים השנים האחרונות.
<אייב פולקסמן: אני אופטימי היום בדיוק כפי שהתחלתי לפני 50 שנה.
<אייב פולקסמן: כפי שעד כה הצלחנו, נמשיך להצליח למרות כל האויבים.
<אייב פולקסמן: תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת נורית קורן וחברת הכנסת עליזה לביא.
אברהם נגוסה: תודה שהצטרפתן.
יואל רזבוזוב: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
יואל רזבוזוב: אני מודה לך על הדיון החשוב.
יואל רזבוזוב: אחרי שקראתי את הכותרות בבוקר על הדוח של האו"ם אני תוהה לעצמי האם העולם כל-כך עיוור?
יואל רזבוזוב: אני קורא שהמנהרות לא היו לשם תקיפה ולא לחטיפות, שהטרוריסטים הזהירו לפני שהם תקפו.
יואל רזבוזוב: אני לא מצליח להבין את הכותרות האלה.
יואל רזבוזוב: האם באמת כולם חושבים שרק אנחנו אשמים ורק אנחנו כאן רוצחים ורוצים ורוצחים לרצוח אוכלוסייה תמימה שלמה?
יואל רזבוזוב: לפני יותר משנה הוצגו בוועדה נתונים של מערכת הביטחון, שהחמאס ירה מעל 5,000 טילים לתוך שטח ישראל למקומות מאוכלסים.
יואל רזבוזוב: באמת, בעזרת המערכת של כיפת ברזל, רוב הטילים, מעל 95%, אנחנו הצלחנו ליירט.
יואל רזבוזוב: הראו לנו תרחיש מה היה קורה במדינת ישראל אם לא היתה כיפת ברזל ומה היה קורה למדינת ישראל?
יואל רזבוזוב: יורים לתוך שטחים מאוכלוסים מעל 5,000 טילים.
יואל רזבוזוב: כמה הרוגים היו לנו כאן?
יואל רזבוזוב: אני בא למסור ואני מקווה שהמסר הזה יעבור, שאנחנו השתמשנו במערכת כיפת ברזל בשביל להגן על האזרחים של המדינה שלנו.
יואל רזבוזוב: חמאס השתמשו באזרחים כדי להגן על מערכת הטילים שלהם, זה הבדל.
יואל רזבוזוב: כאן עדיין בדוח משווים את הצבא שלנו לחמאס.
יואל רזבוזוב: אני מאוד מקווה שהדיפלומטים שיושבים כאן יצליחו להעביר את הצד שלנו, את המסר שלנו כי הוא לא נשמע, לא רואים אותו בדוח.
יואל רזבוזוב: אמרו שראש מועצת חבל אשכול, חבר הכנסת חיים ילין מיש עתיד נסע לתת עדות.
יואל רזבוזוב: זה לא מופיע בשום מקום.
יואל רזבוזוב: אז אולי כאן, דרך הוועדה הזאת, הדיפלומטים יצליחו להעביר את המסר למדינות.
קסניה סבטלובה: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, שגרירים.
קסניה סבטלובה: ברצוני לספר לכם על חוויה אישית שמדגימה עד כמה המצב במקומותינו מורכב וכיצד אנחנו מוצאים את עצמנו מיוצגים בחוץ לארץ, לא כמו בדיוק כמו שחשבנו שזה יקרה.
קסניה סבטלובה: בשנת 2006 בתור כתבת לענייני ערבים עבדתי ברצועת עזה וסיקרתי מידי את האירועים הדרמטיים והטרגיים שהתרחשו במקום בעייתי זה.
קסניה סבטלובה: באחד הבקרים הודיעו לי שיש מקרה מאוד קשה של פגיעה של טיל ישראלי בבית בבית חנון.
קסניה סבטלובה: הגעתי לשם עם הצלם שלי שהיה צלם פלסטיני.
קסניה סבטלובה: התברר לנו שאנחנו מגיעים למצב שבו יש פגיעה של טיל ישראל בבית פלסטיני ונהרגה שם ילדה ב ת 8.
קסניה סבטלובה: סיירנו במקום ועלינו לגג הבית.
קסניה סבטלובה: בעין בלתי מזוינת, במרחק 100 מטרים מהבית ראינו קסאמים.
קסניה סבטלובה: אפשר היה לראות אותם בגלוי ולא היה צריך להתאמץ או להיות מומחה צבאי כדי לראות אותם.
קסניה סבטלובה: פשוט עומדים על גג הבית ורואים את הקסאמים.
קסניה סבטלובה: מדובר בבית חנון שהמרחק בינה לבין שדרות הוא כ-700 מטר.
קסניה סבטלובה: שאלתי את אביה של הילדה, שזאת היתה בתו הבכורה, האם הוא מודע לכך שיש קסאמים שמוצבים ליד הבית?
קסניה סבטלובה: הוא ענה: כמובן שאנחנו מודעים לזה ודיברנו לא פעם עם אנשי חמאס וביקשנו מהם שיוציאו את המתקנים האלה וירחיקו אותם מהבתים שלנו כי כאן
קסניה סבטלובה: אנחנו גרים והילדים שלנו ולא הם ולא הילדים שלהם.
קסניה סבטלובה: זה היה עוד בשנת 2006.
קסניה סבטלובה: צילמנו את הכתבה וצילמנו את הלוויה.
קסניה סבטלובה: אחד הציטוטים שזכורים לי יותר מכל היתה הבקשה של האב הזה, שהבת שלו תהיה האחרונה שתיפגע בקונפליקט הזה.
קסניה סבטלובה: כמובן שהיא לא היתה האחרונה ואחריה היו עוד רבות אחרות.
קסניה סבטלובה: בצער רב ערכתי את הכתבה.
קסניה סבטלובה: זה כואב לי כשילדים פלסטינים נהרגים.
קסניה סבטלובה: זה כואב לי כאזרחית ישראלית, כיהודייה, כבן אדם שיש לו גם רגשות הומניים.
קסניה סבטלובה: גם לי יש שתי בנות ואני ראיתי את עצמי במקום של אותה אבא ואותה אימא שהתמודדו עם העניין הזה.
קסניה סבטלובה: הייתי מתארת לעצמי מה אני הייתי עושה אם הייתי חיה במקום שבו במרחק של 100 מטר מהבית שלי יש קסאמים ואני לא יכולה לעשות כלום כדי להשפיע על המצב הזה.
קסניה סבטלובה: באותו יום ראיתי ידיעה קצרה בנושא בטלוויזיות הזרות.
קסניה סבטלובה: כמובן שמי שלא גר במחוזותינו, מסתפק בידיעה קצרה של 15 עד 20 שניות: ילדה בת 8 נהרגה מפגיעה של טיל ישראלי.
קסניה סבטלובה: זה היה כל הסיפור, למרות שגם הם הגיעו למקום הזה וגם הם כמובן ראו את הקסאמים.
קסניה סבטלובה: אברהם, זאת לא רק בורות לצערי הרב, אלא גם כוונת זדון בהרבה מקרים.
קסניה סבטלובה: גם כוונת זדון היא זאת שפועלת מתוך גרונות של אותם עיתונאים, של אותם עורכים, שהם מוטים, והאנטישמיות היא זאת שפועלת והיא זאת שמוציאה את ההודעות האלה והיא זאת שמוציאה את הסיפורים שהם מלאי שנאה לעם שלנו.
קסניה סבטלובה: לצערי הרב אנטישמיות זה משהו שאנחנו מתמודדים איתו לאורך ההיסטוריה.
קסניה סבטלובה: העם שלנו מתמודד עם זה שנים רבות ואלפים של שנים.
קסניה סבטלובה: לפני תקופה קצרה הוזמנתי על-ידי אחת מהוועדות של האו"ם להשתתף בכינוס במוסקבה.
קסניה סבטלובה: הכותרת של הוועדה היה: פתרון של שתי מדינות לשני עמים.
קסניה סבטלובה: זה משהו שבעיקרון אין לי בעיה להשתתף בו כי אני לא מתנגדת לפתרון של שתי מדינות לשני עמים.
קסניה סבטלובה: להיפך, אני פועלת למען זה ואני מאמינה שזה הדבר היחיד שיכול להבטיח לנו רוב יהודי במדינה יהודית.
קסניה סבטלובה: הסתכלתי וקראתי את האותיות הקטנות וראיתי שהוועדה הזאת בעצם נקראת:
קסניה סבטלובה: הוועדה לזכויות הבלתי מוכחשות של העם הפלסטיני.
קסניה סבטלובה: התקשרתי למארגנים ואמרתי להם שכל עוד שאין ועדה באו"ם שדנה בזכויות הבלתי מוכחשות של היזידים בעיראק, של הדרוזים בסוריה שכרגע מבקשים מאיתנו התערבות.
קסניה סבטלובה: הם לא מבקשים עזרה מסעודיה, לא ממצרים ולא משום מקום אחר אלא דווקא ממדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אותה מדינת ישראל שאותה מאשימים באפרטהייד ובגזענות ופגיעה בבני אנוש, אז דווקא למדינה הזאת קוראים הדרוזים בסוריה ומבקשים לבוא להתערב למענם ולהציל אותך מהטבח הנוראי בידי הפנאטים האיסלמים.
קסניה סבטלובה: אז כל עוד לא תהיה באו"ם ועדה שדנה בזכויות הבלתי מוכחשות של העם הכורדי, של העם הדרוזי, של העם היזידי, ובעצם של העם היהודי, שלו יש זכות מלאה לחיות בשלום על אדמתו, אין לנו מקום כחברי כנסת להשתתף בוועדות כאלה ואני סירבתי למרות שבעיקרון, אני מאמינה שכל ישראלי, במיוחד אם הוא מתון, צריך להישמע בכל מיני פורומים ברחבי העולם.
קסניה סבטלובה: אז המצב שלנו הוא מורכב מאוד.
קסניה סבטלובה: אני גם לא חושבת שהשמים נופלים עלינו.
קסניה סבטלובה: אני לא חושבת שאנחנו מתמודדים עם משהו חדש שרק עכשיו פרץ .
קסניה סבטלובה: יחד עם זאת, אני חושבת שזה בדיוק הזמן שאנחנו צריכים להפעיל את המוח היהודי ולחשוב כיצד אנחנו יכולים להיאבק בסחף הזה.
קסניה סבטלובה: יש לי אפליקציה באייפון שנקראת :I GAZA, אז הייתי רוצה שתהיה לי גם אפליקציה עם מגן דוד צהוב שעליה יהיה כתוב:
קסניה סבטלובה: I truth שהיא תספק ידיעות אודות מה שקורה במדינה שלנו לצעירים וצעירים שמחוברים לאינטרנט ולסמרטפונים.
קסניה סבטלובה: אנחנו צריכים לחשוב גם על אמצעים טכנולוגיים וגם על הרצון הטוב של בני העם שלנו.
קסניה סבטלובה: יש גם כאלה בעולם שרוצים לעזור לנו ויש כאלה רבים.
קסניה סבטלובה: חזרתי עכשיו מניו-יורק מצעדה למען ישראל ואני רוצה לומר שמיליונים עמדו שם לטובתנו.
קסניה סבטלובה: הםפ עמדו שם והריעו והחזיקו דגלים ישראלים.
קסניה סבטלובה: השאלה היא, כיצד אנחנו עושים מאמץ משותף, בין כל הגורמים שהזכרתי ועושים משהו שבאמת יכול לעזור לנו לייצג את העמדה שלנו בכבוד ובאמת להדגיש את המורכבות של המצב שלנו כאן.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת נורית קורן, בבקשה.
נורית קורן: תודה רבה, בוקר טוב לכולם.
נורית קורן: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך שלראות את החדר הזה מלא מפה לפה ממש משמח ומרנין.
נורית קורן: זה משמח לראות שכולם רוצים להשתתף בכזה דיון, להיות השגרירים שלנו בחו"ל ולנסות ולסייע למדינת ישראל כנגד המתקפה החזיתית שמגיעה אלינו מכל כיוון.
נורית קורן: לא סתם הדיון הוא על אנטישמיות.
נורית קורן: מה קורה פה?
נורית קורן: גם הדוח של נציבות זכויות אדם, שמתעסק במדינת ישראל ואפילו לא שם לב שבעצם יש עוד זכויות אדם שמופרות באזור.
נורית קורן: מישהו דיבר על זכויות האדם של הסורים שנהרגים כל היום?
נורית קורן: .
נורית קורן: אף אחד לא שומע ולא מדבר כאילו זה לא קיים.
נורית קורן: זה נמצא פה מעבר לפינה, זה ממש לא רחוק מאיתנו.
נורית קורן: דווקא עכשיו בחרו שמדינת ישראל תהיה המוקד של צוק איתן.
נורית קורן: כמו כן, הנושא החמור ביותר של המשט שמתקיים.
נורית קורן: קוראים לזה משט החרות.
נורית קורן: למה אתם לא שטים לכיוון סוריה?
נורית קורן: אני לא מבינה את זה.
נורית קורן: זאת מתקפה שבעצם הפלסטינים עושים נגדנו ואנחנו צריכים להוציא בכוח ובכל אפשרות ולהסתייע בכל גורם אפשרי, כדי להוציא את האמת שלנו.
נורית קורן: מדינת ישראל לא עושה פשעי מלחמה.
נורית קורן: יש לנו צבא ערכי ויש לנו צבא שבודק ומודיע.
נורית קורן: כל מדינה אחת בעולם שהיתה מותקפת בטילים, לא היתה ממתינה ומזהירה את האנשים בצד השני, שהנה אנחנו מתקיפים ומבקשים שהאזרחים יצאו מהבתים ורק אחר-כך פועלים.
נורית קורן: היו גם מטרות שלא הפגיזו אותן מכיוון שידעו שיש שם אזרחים.
נורית קורן: זאת נקודה מאוד חשובה שצריך לפרסם אותה בכל בעולם.
נורית קורן: אני רוצה לחזור לדיון שמתקיים כאן היום בנושא האנטישמיות.
נורית קורן: האנטישמיות הולכת וגואה ואנחנו צריכים לשים לב.
נורית קורן: גם בצרפת היא מאוד גואה ויש בקשות להגיע לארץ.
נורית קורן: כוועדת קליטה מאוד חשוב שנעודד את כל מי שרוצה להגיע בעקבות האנטישמיות ובעקבות כל התהליכים שקורים כרגע באירופה, להגיע למדינת ישראל.
נורית קורן: מדינת ישראל קולטת את כולם ורוצה לקלוט את כולם ואנחנו נעשה הכול על-מנת שיהיה סידור טוב לעולים וכדי שהעולים יישארו פה במדינה.
נורית קורן: אני רק רוצה לומר לכם שהקמתי שדולה של הלובי הצרפתי ואנחנו מתכוונים לסייע לכל העולים שרוצים לבוא ולברר את כל הדברים בארץ, רק כדי שהם יוכלו להשתקע.
נורית קורן: אנחנו נעשה הכול שכל יהודי שרוצה להגיע לארץ אנחנו נסייע בקליטה שלו.
נורית קורן: תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת עליזה לביא.
עליזה לביא: תודה אדוני היושב ראש.
עליזה לביא: אני רוצה לברך אותך על הכינוס של הדיון המאוד חשוב הזה ולהודות לכם.
עליזה לביא: זאת לא פעם ראשונה שאנחנו צריכים להודות לכל המשתתפים כאן ובעצם זה לא אנחנו ואתם אלא כולנו יחד.
עליזה לביא: גם בפעם הזאת, עם המערכה המתחדשת כנגד מדינת ישראל.
עליזה לביא: אני רוצה לשתף אתכם בשיחת טלפון שהיתה לי אתמול עם הבן שלי, אחרי שבועיים שלא דיברתי איתו.
עליזה לביא: הוא בצבא, בטירונות, במסלול מאוד מיוחד שהוא רצה להתקבל אליו.
עליזה לביא: שנה הוא דחה את הגיוס, הוא למד קודם כדי לעשות ניתוח עיניים ולהתקבל לאותה יחידה שהוא חלם עליה.
עליזה לביא: הוא נמצא שבועיים בשטח ושיחת טלפון הביתה.
עליזה לביא: הוא שאל מה קורה?
עליזה לביא: סיפרתי לו על הדוח שהתפרסם אתמול והוא אמר לי: אמא אני גאה להיות בצבא המוסרי ביותר בעולם.
עליזה לביא: רק במקום הזה אני יודע שההסמכה שלי תהיה הטובה ביותר כדי להגן על החברה הישראלית, על מדינת ישראל ועל העם היהודי.
עליזה לביא: אני רוצה גם לספר לכם שביום ראשון נתתי הרצאה ל-40 חבר'ה צעירים שעומדים לנהל את הקהילות היהודיות ברחבי העולם, במסגרת סמינר של ה-Memorial Jewish Foundation, שהגיעו לכאן לישראל.
עליזה לביא: פגשתי צעירים יהודיים מרחבי העולם, שבאמת רוצים לעשות מעשה ולקדם את הקהילות שלהם.
עליזה לביא: גם בקרב האנשים הצעירים האלה אני מזהה שאלות רבות שנותרות ללא מענה.
עליזה לביא: אני רוצה להפנות את תשומת לב כולנו להשלכות של דוח מעוות ושקרי.
עליזה לביא: דוח שלא עושה חסד עם מדינת ישראל, בלשון המעטה, אבל הוא גם מרע לעולם.
עליזה לביא: האו"ם חוטא לתפקידו שהוא להגן על אוכלוסיות מוחלשות בעולם, להגן מפני פגע, הרס ושחיטה ואונס של אנשים.
עליזה לביא: בדמות הדוח האומלל הזה והשקרי שהוא מוציא על מדינת ישראל, הוא מטשטש את כל הרוע בעולם.
עליזה לביא: המיקום החדש הזה של ישראל כמקור הרוע בעולם הורס את התפקיד של האו"ם.
עליזה לביא: האו"ם מועל בתפקידו ולמעשה אין לנו היום שום מסגרת בינלאומית שמסוגלת להגן ולהראות מה קורה במדינות אחרות שבהן באמת קורים דברים רעים.
עליזה לביא: אני מסתובבת הרבה בארצות הברית ומוזמנת להרבה מאוד הרצאות.
עליזה לביא: לצערי הרב אני מזהה דיפרנציאציה בין המקום של יהדות העולם לבין המקום של מדינת ישראל.
עליזה לביא: יש בחוגים ליברלים רבים את התחושה שזה מאוד אין ומאוד נחשב לבוא ולנגח את ישראל.
עליזה לביא: אני שומעת את זה בהרצאות שלי: עליזה, אנחנו עסוקים בתיקון עולם ומדינת ישראל היא נגד תיקון עולם.
עליזה לביא: חברים, זאת המשימה של כולנו.
עליזה לביא: זאת המשימה של כולנו, לבוא ולראות איך אנחנו ממשיכים לדבר אל הדור הצעיר ברחבי העולם היהודי ובקרב אוהבי ישראל.
עליזה לביא: לצאת כנגד ההשלכות הקשות של הדוח הזה.
עליזה לביא: אז אנחנו נשמיץ את הדוח ואנחנו נדבר, אבל אנחנו צריכים לבוא ולגייס את כל היכולות, גם היכולות של המדיות החדשות והמחודשות, אבל גם לבוא לצאת ולספר את הסיפור שלנו של כולנו.
עליזה לביא: זה קמפיין מלוכלך מאוד נגד מדינת ישראל שלא בוחל בשום אמצעי לבוא ולהשמיץ.
עליזה לביא: אנחנו נבקר אותו אבל יש לנו נזק גם במישורים שלנו כעם היהודי.
עליזה לביא: היום צריך לראות איך מתרגמים את הסיפור שלנו בקרב הדור הצעיר כי אני מזהה סוג של נסיגה.
עליזה לביא: הרי לא חסרים גם אנשים בתוך הבית שבאים ומשמיצים.
עליזה לביא: גם בבית הזה יש אנשים שמשמיצים.
עליזה לביא: אני לא נגד ביקורת, ביקורת היא דבר דומה, היא דבר נכון וכולנו נבנים מהביקורת.
עליזה לביא: אבל לא שביקורת הופכת להיות שקרית, לא שביקורת הופכת להיות מקור לאיון של המקום הזה של מדינת ישראל.
עליזה לביא: גם אם הטענות הללו של ביקורת נגד שטחים כאלה אחרים במדינת ישראל, בואו לא ניתמם.
עליזה לביא: הרצון הוא לבוא ולמעשה לבטל את הקיום שלנו וכנגד זה אנחנו חייבים כולנו לצאת.
עליזה לביא: אני חברת ועדת חוץ וביטחון.
עליזה לביא: בסקירות אנחנו יודעים ושומעים כולנו על הסיוע שניתן לשיקום עזה, 24-7.
עליזה לביא: זה קצב של משאיות שעוברות במעבר הרשמי של מדינת ישראל כדי לסייע.
עליזה לביא: ארגונים שבאמת רוצים לסייע, גם ארגונים בינלאומיים יודעים איך לעשות את זה, יודעים איך להיות מתואמים.
עליזה לביא: כספים רבים מועברים, סחורות, חומרי הבנייה ועוד ועוד וכולם יודעים את זה.
עליזה לביא: אז מי שרוצה לעשות, יודע איך לעשות את זה.
עליזה לביא: מי שרוצה לעשות משט פרובוקטיבי, אנחנו נדע להתמודד איתו.
עליזה לביא: תודה אדוני.
אברהם נגוסה: אבקש מהדוברים לקצר ולעמוד בזמנים כדי שנוכל לתת רשות דיבור לאורחים הרבים שהגיעו.
אברהם נגוסה: פרופסור גרשון ג'ראלד שטיינברג, נשיא מכון המחקר MGO Monitor.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום לעברית.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: ) תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: יש לי את הכבוד המיוחד לדבר אחרי ד"ר עליזה לביא, הקולגה שלי לשעבר מבר-אילן.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אני מאוד מתרשם מכל הדברים שנאמרו כאן.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: בכמה דקות אני רוצה להוסיף עוד פן חשוב.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: שמענו הרבה על הדוח שתוקף על ישראל שמוסיף גם לאווירה של האנטישמיות עם הטענות של פשעי מלחמה בלי לתת לעם היהודי את האפשרות להגן על עצמו.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אין שום פתרון בדוח הזה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: קראתי את כל הדוח.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אין אף אחד שאומר מה היה אפשר לעשות יותר טוב ממה שנעשה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אבל יש אלמנט יותר חשוב.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: לאנשים שחיברו את הדוח הזה יש שותפים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: כמעט בכל עמוד מופיעים ארגונים שמופיעים תחת הכותרת של זכויות אדם ועושים בדיוק ההיפך.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: יש יותר מ-60 אזכורים של "בצלם", יש הרבה אזכורים של עדאללה, של Human Rights, של אמנסטי, של המרכז הפלסטיני לזכויות עדם, שעושה בדיוק ההיפך.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: כמעט כל ארגון ממומן על-ידי מדינות אירופאיות.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אנחנו לא אויבים של אירופה, אירופה לא צריכה להיות אויבת של ישראל, אבל המימון שתומך ב-BDS, שהולך אולי לא בכוונה, אולי בדיעבד, לא רק לפרויקטים ולא לממסדים, אבל משתמשים בו כדי לקדם את הדמוניזציה, את ההרס, את החרם.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: זה בניגוד לערכים דמוקרטים בניגוד לערכים אירופים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אני מבקש לא רק להתמקד בנושא של האו"ם והוועדה לזכויות אדם.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: ביום שני בשבוע הבא אני הולך להציג את הדוח שאני ושותפיי כתבנו.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: בין הדוחות יש גם דוח מאוד מפורט של ממשלת ישראל אבל גם יש נושאים שלא עלו, כי הארגונים האלה לא מתעניינים בהם, כמו הסיוע האיראני שניתן לחמאס והכסף של קטאר.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: כל דולר, כל אירו שנכנס לקופות של חמאס מהווה הפרת זכויות אדם.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אין ארגון שמממומן על-ידי האיחוד האירופי שמתמקד בזה ולכן זה לא מופיע בדוח.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: את הדוח הזה אנחנו הולכים להציג גם בתוך הוועדות של הזכויות האדם של האו"ם ביום שני בשבוע הבא.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: נקודה נוספת.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: מגישים היום הצעת חוק שמשתדלת לצמצם את היכולת של ארגונים או גופים ישראלים שפועלים בכל מיני צורות נגד מדינת ישראל לקבל כסף.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: באופן עקרוני אני מתנגד להצעות החוק האלה.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אני חושב שהן גורמות נזק.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: אבל אני כן אומר לשגרירים מהמדינות האירופאיות, לא רק מהאיחוד אלא גם מנורבגיה ומשוויץ, להיות הרבה יותר זהירים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: לא להסתיר את הפרטים לגבי המימון והתהליך של המימון.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: לדבר באופן ישיר עם המקבילים שלהם הישראלים ועם החברה האזרחית הישראלית ולא רק עם השוליים הקיצוניים כמו "שוברים שתיקה" ואחרים.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: דברו איתנו כדי להשפיע, כדי להקשיב וכדי להישמע.
<גרשון ג'ראלד שטיינברג: תודה רבה.
אברהם נגוסה: מישל גור אריה, מנכ"ל הקונגרס היהודי הישראלי.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לך על שיתוף הפעולה ועל שארגנת את הנציגים להגיע לפה.
<מישל גורארי: אנחנו יכולים להגיד לך ולהבטיח לך שנמשיך את שיתוף הפעולה.
<מישל גורארי: מבחינתנו זה מאוד חשוב.
<מישל גורארי: להביא 35 נציגים מ-26 מדינות ב אירופה על מנת להיות הקול שלהם גם בישראל ולבנות כמה שיותר גשרים בין מדינת ישראל והתפוצות.
<מישל גורארי: הקונגרס היהודי הישראלי הוקם כדי לקדם עיקרון שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי ולכן אנחנו פועלים.
<מישל גורארי: אחרי התייעצויות רבות עם הקהילות היהודיות, חיברנו תכנית פעולה לגבי המאבק באנטישמיות וחילקנו אותו פה.
<מישל גורארי: ראינו שמה שהיו עלילות דם נגד יהודים הפכו להיות עלילות דם נגד מדינת ישראל.
<מישל גורארי: זה בא מאותו מקור.
<מישל גורארי: זאת לא רק ביקורת ובהרבה מקרים זה עלילות דם לשמן ולכן צריך להיאבק נגדן.
<מישל גורארי: מעבר למאבק באנטישמיות והמאבק בדה-לגיטימציה של ישראל, הקריאה שלנו למדינות האירופאיות היא שחסרה הגדרה ברורה מה זאת אנטישמיות.
<מישל גורארי: היתה הגדרה של AFRA, שזה ארגון אירופאי וההגדרה הזאת ירדה.
<מישל גורארי: ההגדרה הזאת היתה כוללנית ביותר כולל גם קריאות לדה-לגיטימציה של ישראל כקריאות לאנטישמיות.
<מישל גורארי: חייבים להחזיר הגדרה ברורה מאוד מה זאת אנטישמיות על-מנת להיאבק באנטישמיות.
<מישל גורארי: הדבר השני, חסרה לקהילות היהודיות כתובת אחת של commissioner ברמת האיחוד האירופאי.
<מישל גורארי: זאת היתה הצעה של הקרן היהודית בבלגיה, שתהיה כתובת ברורה אחת למאבק באנטישמיות ובגזענות.
<מישל גורארי: אנחנו צריכים כתובת ברורה.
<מישל גורארי: בחלק מהמדיניות האירופאיות יש איזה נציג רשמי שמתאם את כל הפעולות במאבק באנטישמיות.
<מישל גורארי: רוצים כתובת ברורה כזאת גם ברמה האירופאית.
<מישל גורארי: דבר נוסף זה חוקים נגד חרם.
<מישל גורארי: יש רק מדינה אחת באירופה, צרפת, שיש לה חוקים ברורים בנושא הזה.
<מישל גורארי: איפה שאר המדינות באירופה?
<מישל גורארי: הדבר הנוסף זה הגבלות על כל מה שקורה באינטרנט.
<מישל גורארי: אם מייקרוסופט קיבלה קנסות מהאיחוד האירופאי בגלל בעיה של תחרות או מונופול, למה לא להטיל קנסות גם על יאהו וגוגל שמפיצים את הרעל הזה, או לפחות להגביל אותם?
<מישל גורארי: בשם הקונגרס היהודי הישראלי, אנחנו מכבדים מאוד את הפעולות של כל משרדי הממשלה בנושא של מאבק באנטישמיות ודה-לגיטימציה.
<מישל גורארי: אני חושב שצריכה לצאת קריאה מהכנסת להקים רשות ממלכתית למאבק באנטישמיות והדה-לגיטימציה, שתתאם בין העבודה הברוכה של כל משרדי הממשלה, משרד החוץ, משרד התפוצות, משרד ההסברה וכדומה.
<מישל גורארי: כל זה צריך להיות יחד, על-מנת לתת למדינת ישראל מקום ראוי למאבק באנטישמיות ודה-לגיטימציה.
<מישל גורארי: תודה רבה.
אברהם נגוסה: חבר הפרלמנט מליטא מר עמנואל זינגרס
<עמנואל זינגרס: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום לעברית.
<עמנואל זינגרס: ) תודה רבה עמיתיי היקרים.
<עמנואל זינגרס: 20 שנה אני חבר פרלמנט ויותר מ-20 שנה אני יו"ר הוועד לידידות עם ישראל.
<עמנואל זינגרס: ברצוני להגיד לכם שחברי כנסת צריכים להיות הרבה יותר בולטים באיחוד האירופי.
<עמנואל זינגרס: אני רוצה להגיד שבשיחות שלנו אתמול, אישה אחת משבדיה העלתה נקודה חשובה, שהקהילה היהודית אין להם כל רשות לאחר השואה ואחרי אירועי נירנברג להיות בשוליים הקיצוניים, לא בשמאל ולא בימין.
<עמנואל זינגרס: אנחנו בעד דמוקרטיה, אנחנו זוכרים את הקרבנות שגורשו מהחברה האירופית רק מהסיבה שהם יהודים.
<עמנואל זינגרס: אחרי קריסת מה שנקרא המהפכה הערבית, אחרי כל גלי ההגירה שמגיעים עכשיו אירופה, יש לנו עכשיו 2 מיליון פליטים מתורכיה.
<עמנואל זינגרס: יש למעשה קבוצות חדשות בדרכן לאירופה.
<עמנואל זינגרס: אנחנו עדים לרדיקליות קיצונית של החברה שלנו.
<עמנואל זינגרס: אנחנו רואים בכך מבחן חדש לדמוקרטיה שלנו.
<עמנואל זינגרס: אבל השאלה הישראלית והשאלה של הדוח, צריך להתייחס לזה בשתי דרכים.
<עמנואל זינגרס: בוועדה של עניינים אירופים אנחנו קיווינו שיוצגו שני דוחות, הישראלי ושל האו"ם, כך ששתי המציאויות יוצגו באותה צורה.
<עמנואל זינגרס: שני העמדות צריכות להיות מיוצגות והנבחרים יוכלו להתייחס.
<עמנואל זינגרס: מנקודת מבט אחרת, אני רוצה לומר שחברי הכנסת שהם קולגות וחברים, צריכים להיות יותר מעורבים במה שקורה בבריסל ובשטרסבורג, לשבת איתנו בכל הוועדות הוועדות ובכל הדרכים האפשריות.
<עמנואל זינגרס: לא רק השגרירויות של ישראל צריכים לעשות זאת.
<עמנואל זינגרס: לדעתי ישראל היא דמוקרטיה בוגרת והדה-לגיטימציה של ישראל היא דה-לגיטימציה של כל דמוקרטיה בכלל.
<עמנואל זינגרס: אברהם פוקסמן שבילה את שנותיו הראשונות באחד מהמקומות הנוראיים ביותר שהיו בשואה, בוילנה, הקדיש את חייו כדי לפעול נגד כל ניסיונות הדה-לגיטימציה.
<עמנואל זינגרס: אני עדיין נמצא באירופה ואימי בילתה שנים במחנות ריכוז.
<עמנואל זינגרס: ממזרח אירופה, אני רוצה להגיד לו תודה רבה על בניית הגשר בין הקהילה הענקית היהודית והעולם.
<עמנואל זינגרס: חשוב לנו לשמוע את הקולות האלה מלפני זמן המלחמה בעת שאירופה כולה פרחה.
אברהם נגוסה: שגריר האיחוד האירופי, לארס פבורג-אנדרסן.
<לארס פבורג-אנדרסן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום לעברית.
<לארס פבורג-אנדרסן: ) תודה רבה אדוני היושב ראש ותודה לחברי הכנסת על ההזמנה להשתתף בשיח החשוב הזה.
<לארס פבורג-אנדרסן: אני רוצה לומר שהקהילה האירופאית דוחה מכל וכל כל ניסיון לקשור גזענות או שנאת זרים, כולל אנטישמיות.
<לארס פבורג-אנדרסן: המאבק נגד גזענות ושנאת זרים בכל צורותיו, כולל אנטישמיות, היה ונשאר אחד האספקטים החשובים בעבודת האיחוד האירופי, כי הוא לב ליבה של הערכים של הקהילה האירופית.
<לארס פבורג-אנדרסן: כל פן של חוסר סובלנות או אלימות אנטי דתית גדלים בכל פינה של העולם.
<לארס פבורג-אנדרסן: לצערי הרב ולמרות מאמצים גדולים ביבשת שהחלו לאחר השואה, האנטישמיות עולה גם ביבשת האירופאית וזה קשור לתרביות שונות, לדתות שונות והקול היהודי הוא קול חשוב ביותר שמראה את עצמו בהסתה אנטישמיות כמו כן באירועים אלימים כנגד יהודים, אנשים יהודיים או מוסדות יהודיים, כפי שגם ראינו בבריסל, בפריז ובקופנהגן לא מזמן.
<לארס פבורג-אנדרסן: הם פגעו בלב היבשת שלנו, מערכת החינוך, מערכת התרבות ועוד.
<לארס פבורג-אנדרסן: אנחנו עוקבים אחרי האנטישמיות על-ידי הסוכנות שלנו בוינה ובכל רחבי הקהילה האירופית.
<לארס פבורג-אנדרסן: אנחנו יודעים ש-76% מהיהודים באירופה מאמינים שהאנטישמיות נהייתה חמורה יותר בשנים האחרונות ומספר מאוד של אנשים שוקלים הגירה.
<לארס פבורג-אנדרסן: הקהילה האירופית מחויבת במאה אחוז להעלות את הלחימה נגד האנטישמיות, גזענות ושנאת זרים דרך חקיקה, דרך תמיכה כספית וניהול דיאלוג.
<לארס פבורג-אנדרסן: יש כמה כלים חוקיים שעומדים לרשותנו, כשהידוע ביניהם הוא ההחלטה משנת 2008 בדבר מלחמה שנגד צורות שונות של גזענות ושנאת זרים, במונחים כל חוקיים פליליים, וזה כולל נאומי שנאה גזעניים הן בעל-פה והן ברשת, ופשעי שנאה, כולל הכחשת השואה והבעות גזעניות באינטרנט.
<לארס פבורג-אנדרסן: אנחנו גם מבקשים מכל המדינות החברות בקהילה האירופית מ-2014, אפילו שכל מדינה באירופה התחייבה להילחם נגד אנטישמיות, שנאה ואלימות אנחנו עדיין עובדים על תרגום החקיקה בכל הנוגע לרמת החקיקה ברמה הלאומית.