GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: (היו"ר ישראל חסון)
יוני שטבון: חבר הכנסת חסון, אפשר שמשרד החינוך ישלימו?
יוני שטבון: בבקשה.
<מגי קורן: באמת לנוכח העלייה והגידול מספטמבר 2014 אנחנו גייסנו מורים חדשים ורבים במגבלות התקציב הקיים.
<מגי קורן: בנתניה אנחנו עומדים על למעלה מ-30 כיתות שנפתחו באולפן ועד אתמול אני יודעת שכמעט בכל היישובים אנחנו ענינו על הצרכים, גויסו מורים ופתחנו כיתות לכל העולים, לא רק לעולי צרפת, גם עולים, כמו ששמעתם, מאוקראינה, שגם שם יש גידול.
<מגי קורן: בית ברודצקי, כפי שהמנכ"ל אמר, אנחנו גייסנו גם מורים לשם, לאולפן הצעירים בתל אביב.
<מגי קורן: באשר לשעות.
<מגי קורן: כדי לעמוד במגבלות התקציב אנחנו מקיימים את הלימודים - - -
יוני שטבון: מגבלות התקציב זה אחרי שהתקציב שקוצץ, צריך להגיד.
יוני שטבון: קוצץ התקציב.
יוני שטבון: את יכולה להסביר, בבקשה, כמה קוצץ מ-2013 ל-2014?
<מגי קורן: לא, הוא קוצץ בעבר עם הצמצום בעלייה.
<מגי קורן: המשרד שלנו הגדיל את התקציב, אני קיבלתי תקציב של עוד כ-30 תקנים בשנתיים האחרונות שאותם עדיין אני מנצלת עכשיו.
<מגי קורן: חמישה חודשים אנחנו מלמדים באולפנים ואין אולפן שמקבל פחות מ-440 שעות, זה בדוק.
<מגי קורן: אנחנו יושבים על לוח, המקסימום זה 500, זה תלוי בחגי ישראל שנופלים.
<מגי קורן: אנחנו משתדלים שאולפנים לא יירדו מ-450, 445 שעות, במקרים מסוימים אנחנו גם מוסיפים.
<מגי קורן: כך שלגבי השעות אין בעיה.
<מגי קורן: אם יהיו שאלות נוספות, אני אשמח.
<מגי קורן: מורים עולים, העמיתה שלי תוסיף, אנחנו גם מעמידים את המורים לקורסים של מורים עולים.
<מגי קורן: תודה.
ישראל חסון: תאמרי לי, בבקשה, רק שאלה אחת.
ישראל חסון: הירידה ל-440 שעות, מה המשמעות שלה מבחינת העולה?
ישראל חסון: בממד האיכות של העניין.
<מגי קורן: ללא ספק ולפי כל הנתונים, והיה צוות בין משרדי, שמנכ"ל משרד הקליטה ומנכ"לית המשרד הקימו, ואנחנו הגשנו נייר עמדה, ללא ספק ומחקרים מעידים שעולה צריך לפחות 1,000 שעות כדי להגיע לרמה בסיסית של השפה.
<מגי קורן: אנחנו הגשנו בקשה לתוספת תקציבית, אבל נכון להיום על מנת לענות לצרכים הקיימים כבר למעלה מעשור האולפן עומד על חמישה חודשים, כשעולי אתיופיה מקבלים עשרה חודשים.
<מגי קורן: התכניות מותאמות גם לאוכלוסיות השונות.
<מגי קורן: אז יש אוכלוסיות צעירות, שאנחנו מגיעים איתם להישגים יפים.
<מגי קורן: אנשים מבוגרים צריכים להמשיך את תהליך הלמידה.
<מגי קורן: ההישגים שאנחנו רואים לאורך השנים, יש הישגים גם במבחנים וגם בנתונים, אבל אנחנו - - -
שמעון אוחיון: אבל 1,000 שעות תמיד יותר טוב מ-500.
<מגי קורן: נכון, אבל כרגע אנחנו מתוקצבים על חמישה חודשים ואנחנו עושים את המרב במסגרת הקיימת.
ישראל חסון: מאחר שחבר הכנסת שטבון הוא זה שהזמין, אני הייתי עוצר על הנקודה הזו ועושה עליה זום ומפרק אותה, משום שלטעמי זו התשתית המשמעותית ביותר שהמדינה יודעת לתת בשלב הראשון.
ישראל חסון: זה שבחור צעיר יודע ללמוד את השפה יותר מהר מהוריו, זה אין ספק, אבל הוריו צריכים לפרנס והפרנסה שלהם נגזרת מידיעת השפה ותהליך השילוב שלהם נגזר מידיעת השפה והיכולת הכלכלית שלהם נגזרת מהשפה ולפיכך הסוגיה הזו, יוני, אני הולך פה על פי הרצון שלך - - -
יוני שטבון: אני אומר פה בהמשך למה שאמר היושב ראש, אנחנו נזמן דיון ממוקד על הנושא של האולפנים בדגש על משרד החינוך, בשמחה רבה, אבל כיוון שעלו פה עוד נושאים אני אשמח לתת למר אבי זאנה.
ישראל חסון: מר זאנה, בבקשה.
<אבי זאנה: שלום וברכה.
<אבי זאנה: אני קודם כל בהחלט רוצה לברך על הקידום הרב של הפעילות של הממסד לגבי העלייה מצרפת.
<אבי זאנה: אנחנו כעמותה עצמאית פרטית שחיה רק מכספי תרומות החלטנו גם לתרום את חלקנו בנושא של עידוד עלייה.
<אבי זאנה: לפי דעתי יש מספר תחומים שעוד לא מכוסים, אנחנו משתדלים להיות הראשונים בתחום הזה כדי לעורר וכדי לעודד פעילויות בתחומים מסוימים.
<אבי זאנה: למשל כל הנושא של מתבגרים, הרי את העלייה מצרפת, אם ננתח אותה לפי גילאים אנחנו נראה שב-2014 העלייה התחלקה פחות או יותר ב-2,000 ילדים, 2,000 מבוגרים ו-2,000 פנסיונרים.
<אבי זאנה: כל התחום של הפנסיונרים, שהוא תחום שיילך ויגדל, וזאת תרומה מאוד משמעותית למדינת ישראל מבחינה כלכלית, זו עלייה שקל מאוד לקלוט אותה, יש היום גידול מאוד משמעותי בתחום הזה, אנחנו שלחנו בשליש האחרון 11 שליחים לצרפת כדי לתת דגש וטיפול ייחודי ונפגשנו עם מאות פנסיונרים שפתחו דרכנו תיקי עלייה ושיעברו עכשיו לסוכנות היהודית כדי להמשיך את הטיפול.
<אבי זאנה: אני מדבר על פרויקט שנקרא 'פרויקט סבבא', שהוא מאוד באופנה היום בצרפת, אני מדבר על תחום מאוד משמעותי שלצערנו בארץ מתמודדים איתו וניסינו, מה שנקרא יפה שעה אחת קודם, להתמודד איתו בחוץ לארץ, שזה התחום של המתבגרים.
<אבי זאנה: הילדים בני 12 עד 15, שמגיעים לארץ ללא שום הכנה, ללא שום מודעות, ללא שום הבנה למה שמצפה להם, לפעמים ללא ידיעתם.
<אבי זאנה: צריך להעלות את הנושא הזה.
<אבי זאנה: אם נסתכל על המספרים שמשרד הקליטה מעלה באתר שלו אנחנו נראה שהאוכלוסייה הזאת מהווה היום כמעט 2,000 אנשים, אני מדבר על הילדים, בני העולים, מה שנקרא.
<אבי זאנה: האוכלוסייה הזאת חייבת וצריכה, ויצרתי קשר עם מספר מנהלי בתי ספר שהסכימו שבתוך מסגרת בית הספר היהודי אולי יינתנו בצורה עדינה, בגלל שזה נושא שהוא לא קל, התמודדות של המשפחה.
<אבי זאנה: יש לנו פרויקט ייעודי לתחום הזה, שהוא מחנך מאוד, ידוע בקהילה, שמנסה לגבש עם ההורים ועם המחנכים בעיקר עם הצעירים את כל הנושא של ההכנה של ההתמודדות של בני הנוער שלצערנו כשהם מגיעים לפה, וג'ורג' יכול לדבר על זה, ויש לנו הרבה בעיות של נשירה, הרבה בעיות של טיפול נוער - - -
יוני שטבון: סוגיית הנשירה זו סוגיה שצריך להיכנס אליה.
יוני שטבון: יש עוד סוגיה נוספת, נשירה של בני נוער וצריך להיכנס יותר לעומק.
<אבי זאנה: אני חושב שזה תחום שבהחלט שווה הכנה בחוץ לארץ.
<אבי זאנה: לקחנו על עצמנו, היות שזה תחום שהוא לא מטופל, לטפל בו.
<אבי זאנה: התחום השלישי, אני נותן בראשי פרקים, כדי שתדעו פחות או יותר מה עושה עמותת עמ"י, הנושא של האולפנים שעלה כאן.
<אבי זאנה: אנחנו לקחנו על עצמנו עם האולפן הכי גדול באירופה שנמצא בפריס, שרובכם מכירים אותו, כבר לפתוח מספר כיתות ייעודיות לנושא של עולים, עם תמיכה ייחודית, היות שללמוד ארבע-חמש שעות בשבוע לאולפן לקראת עלייה זה נושא שדורש כמעט 1,000 יורו היום בצרפת, ולכן בתיאום עם מנהל האולפן, מר רפי מרציאנו, לקחנו על עצמנו לפתוח כבר את שתי הכיתות הראשונות, שכבר מלאות, כי יש דרישה גם ב - - -
יוני שטבון: סליחה, איפה זה קורה?
יוני שטבון: איפה שני האולפנים האלה?
<אבי זאנה: בפריז, במרכז - - -
יוני שטבון: אני עוצר את זה פה בכוונה, כי הנושא של האולפנים, שאני זוכר, וגם מהתכנית של 'צרפת תחילה' וגם בכלל בהתחייבות, יש משימה שהוטלה על ההסתדרות הציונית, לפתוח אולפנים בצרפת.
יוני שטבון: איפה זה עומד, בבקשה?
יוני שטבון: איפה הסוגיה הזאת עומדת?
<אבי זאנה: אנחנו בהחלט מאוד קרובים להסתדרות הציונית, שגם מארחת אותנו במשרדים שלה בפריז ואנחנו משלבים - - -
יוני שטבון: אני שואל שאלה פרקטית.
יוני שטבון: זו המטרה של הדיון הזה, איפה עומדת, מר עודד פויר חברי, סוגיית האולפנים בצרפת עצמה?
יוני שטבון: איפה הסוגיה הזאת עומדת עכשיו?
<עודד פויר: הסוגיה הזאת הייתה אמורה להיות בסיבוב הראשון של 'צרפת תחילה', מכל מיני סיבות שלא תלויות בהסתדרות הציונית, זה עבר כרגע למימוש דרך החברה החדשה לעידוד עלייה, בעדיפות ראשונה.
<עודד פויר: התכניות קיימות - - -
יוני שטבון: מה ששמעתי עכשיו, שזה לא הולך לקרות.
יוני שטבון: כי אם זה עבר מפה לפה ומפה לפה, זה אומר שזה כרגע באוויר.
<עודד פויר: התכניות קיימות, סגורות לפרטי פרטים, ברגע שכל התקציבים של החברה יאושרו אנחנו מוציאים את זה לפועל.
עודד פורר: כמו שציינתי בדיון הקודם, החברה מגישה את ההצעות שלה עכשיו לוועדת המכרזים של המשרד.
עודד פורר: ההצעה הראשונה שעולה לדיון היא ההצעה הזו.
יוני שטבון: זו החברה לתועלת הציבור.
עודד פורר: אגב, זה בלי קשר להקמת החברה.
עודד פורר: זה בירוקרטיה, תעזוב, זה לא משנה אם בסוף ההתקשרות תהיה עם החברה או עם - - -
יוני שטבון: בשביל זה אנחנו פה.
עודד פורר: לא, לא משנה אם ההתקשרות תהיה עם החברה או עם הצ"ע (הסתדרות ציונית עולמית), כי בסוף זה המוסדות הלאומיים.
עודד פורר: מגישים את ההצעה הזו לוועדת המכרזים, זה אמור לעלות לדיון בשבועיים הקרובים.
עודד פורר: זה מתקציב של השנה הזו שאמור להיות מחויב לשנה הבאה ואז מרגע שאנחנו מאשרים את התקציב יכול לענות עודד תוך כמה זמן הם מבצעים את זה.
יוני שטבון: אם סוכנות הביצוע לעניין הסוגיה של האולפנים בצרפת?
<עודד פויר: כן.
יוני שטבון: כמה זמן לוקח לכם לפתוח דבר כזה?
<עודד פויר: יש כבר רכזת בשטח שמחכה לצאת לדרך, שהיא בן אדם מאוד מאוד מקצועי.
<עודד פויר: יש שלבים בתכנית, זה לא המקום לפרט, ממיפוי, מציאת מורים וכו'.
<עודד פויר: התהליך הזה הולך לכלול משהו חדשני, כי כיתת אולפן זה לא רק לצרף אנשים ולדבר איתם בעברית עם איזה שהוא מורה שמדבר עברית, כי הוא ישראלי לשעבר או משהו כזה, אנחנו הולכים לייצר הכשרת מורים ברמה הגבוהה ביותר, בשיתוף פעולה עם בית ספר לשפות של האוניברסיטה העברית.
<עודד פויר: אולפן זה אולפן, ילמדו עברית ברמה גבוהה.
<עודד פויר: אגב, האולפן הזה הולך להוות פלטפורמה לתכנים נוספים של עלייה.
<עודד פויר: זאת אומרת דרך העברית אנחנו נכניס שמה תכני עלייה.
<עודד פויר: מעבר לזה שאתה יוצר קבוצה שברגע שאתה בקבוצה אתה כבר יוצר תהליך, אנחנו מכניסים לשם עוד תכנים - - -
יוני שטבון: קודם שייצא המכרז.
יוני שטבון: אני מבין שזה הסיפור.
ישראל חסון: חבר'ה, אני צריך להשתלט.
<אבי זאנה: אני רוצה ברשותכם - - -
ישראל חסון: בבקשה, אדוני, רק יש לנו לוח זמנים מאוד מוגבל.
<אבי זאנה: בהחלט.
<אבי זאנה: דבר אחרון בצרפת שאנחנו עושים ולפי דעתי צריך לשים את הדגש, אני קורא גם לכל האנשים העוסקים בתחום הזה, מעבר לסרסל ולקריטיי, יש עוד 300 קהילות בצרפת שלא מגיעים אליהן, גם במסגרת הירידים האחרונים שהיו מאוד מוצלחים ומאוד משמעותיים, בבולון ובקריטיי וכו'.
<אבי זאנה: אנחנו סבורים שיש היום כ-100 קהילות שכמעט אף שליח ציוני ישראלי לא מגיע אליהם.
<אבי זאנה: לקחנו באמצעים הדלים שלנו סבב של שלוש שליחויות בשליש האחרון להגיע למקומות שלא שמעתם עליהם, כמו אוטון, כמו רואן, כמו בזייה וכו', שם היהודים בקהילות של כמה מאות יהודים.
ישראל חסון: אבי, אפשר שאלה אינפורמטיבית?
ישראל חסון: יהדות צרפת יוצאת למדינות אחרות?
ישראל חסון: מה החלוקה הפנימית?
יוני שטבון: יש פה דב מימון שעשה את המחקר הזה, לא?
<אבי זאנה: יש הגזמה מופרזת למספר היהודים שמגיעים לקנדה ולארצות הברית.
<אבי זאנה: אין לנו נתונים, לא יהיו לנו נתונים.
<אבי זאנה: לפי האנשים שאנחנו מכירים בתוך הקהילה, אם זה ראשי הקהילה, מנהיגים, אנשים שבתוך בתי הספר היהודיים, בוא לא ניסחף על ידי הכותרות בעיתונות, הרוב המוחלט של העולים מצרפת מגיעים לארץ.
<אבי זאנה: יש בהחלט קבוצת גיל מסוימת של משכילים שרוצים לרכוש ניסיון במדינות אנגלוסקסיות מבחינת שוק העבודה.
ישראל חסון: אבי, תודה רבה.
<אבי זאנה: רציתי, ברשותכם, להוסיף כמה דברים על הדברים של - - -
ישראל חסון: אתה הולך להסתכסך עם חבר הכנסת אוחיון, הוא היה צריך לצאת לדיון לפני 10 דקות.
<אבי זאנה: אני חייב לענות למנכ"ל משרד הקליטה, שרוצה להקים תכנית של לימודים אחר הצהריים בנתניה אצל ג'ורג', בשביל הצעירים היהודים מצרפת.
<אבי זאנה: אני רק רוצה להזכיר לעודד שעמותת עמ"י בשיתוף עם גורמים אחרים מספר שנים מפעילה ולפי דעתי זה הזמן אולי גם לעשות שיתוף פעולה, גם תקציבי, בתחום הזה.
<אבי זאנה: תכנית מאוד מוצלחת, עם רכזות, עם מורים, עם אוכל ולימודים אחר הצהריים.
<אבי זאנה: יש דברים שנעשים על ידי עמותות וחשוב שהפורום הזה ישמע מהם.
ישראל חסון: בבקשה, חבר הכנסת אוחיון.
שמעון אוחיון: אני מתנצל בפני כולם משום שגם ביוזמתי יש דיון בעוד כמה דקות שמתחיל בוועדת הכספים לגבי מפעל מגבות ערד ואני נאלץ לעזוב.
שמעון אוחיון: אני יודע שאני אמור גם להקשיב לאחרים ולשמוע וללמוד מהם ואני מבקש את סליחתם מראש.
שמעון אוחיון: אני רוצה לומר משהו.
שמעון אוחיון: כמובן תודה לחברי יוני שיזם את הדיון הזה.
שמעון אוחיון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה כדי לקדם דברים ועשייה וגם חקיקת חוקים למען העלייה מצרפת.
שמעון אוחיון: אני חושב שהתייחסות קצת שונה היום צריכה להיות לגבי הטיפול בעלייה.
שמעון אוחיון: זה לא עניינו של משרד העלייה והקליטה ושל הסוכנות היהודית ובמידה כזאת או אחרת משרד אחר.
שמעון אוחיון: הראייה צריכה להיות רב מערכתית.
שמעון אוחיון: אנחנו מדברים על עלייה מאוד איכותית, ייחודית, גם אם ישנם אנשים שהגיעו והגרו מצרפת למקום אחר, הרי אותם אנשים שמגיעים לכאן מגיעים והחליטו בכל זאת בגלל הזיקה הציונית, זו עלייה עם חיבור חזק למסורת, לנושא הציוני, וכפי שאמר גם ראש הממשלה, אנחנו לא עוסקים בסעד ובתמיכה, אלא אנחנו רואים בעלייה הזאת כלי חשוב לקידום החברה גם מבחינה כלכלית וחברתית.
שמעון אוחיון: זו עלייה שמביאה איתה בעלי מקצועות שיכולים לתרום לחברה ולקדם אותה, כפי שגם יהודים מברית המועצות תרמו בשנות ה-90 בצורה מאוד מאוד מרשימה.
שמעון אוחיון: לכן גם ההתייחסות צריכה להיות רב מערכתית.
שמעון אוחיון: כל אחד יצטרך לבוא ולהפשיל שרוולים, כל משרד, נצטרך לעקוב אחריו, לא רק משרד החינוך, מה הוא נותן, מה הוא לא נותן בעניין הזה.
שמעון אוחיון: גם אם משרד השיכון, פונים אליו וגרעין רוצה להתיישב בניצן ומחפש את העזרה, גם איתו אנחנו נבוא ונבדוק אחריו.
שמעון אוחיון: אותו הדבר לגבי כל משרד ומשרד.
שמעון אוחיון: גם משרד הכלכלה, לא נסתפק בהצהרות, אלא אנחנו נעקוב.
שמעון אוחיון: אני מוכרח לומר שמצאתי גם שיתוף פעולה עם משרד הבריאות בקידום חוקים.
שמעון אוחיון: אנחנו בשלב מתקדם לגבי המקצועות הפרא רפואיים, אנחנו בשלב התחלתי לגבי הרופאים.
שמעון אוחיון: אני הנחתי מזמן הצעת חוק שנוגעת, גברתי ממשרד החינוך, לגבי מינימום של 1,000 שעות באולפן, שהמדינה תצטרך להתמודד עם זה.
שמעון אוחיון: לא היה קל בהתחלה, אני מקווה שעכשיו אנחנו בשלים ומוכנים, המדינה מוכנה, כדי לקדם את הצעת החוק שהנחתי אותה לפני כמה וכמה חודשים כבר, רק צריך לראות שהיא בשלה.
שמעון אוחיון: אני רוצה לראות את השלטון המקומי, את מרכז השלטון המקומי, לא רק את נתניה ואשדוד, מה עושה מרכז השלטון המקומי, מה חלקו בקליטת העלייה הזאת.
שמעון אוחיון: לא כל אחד מחפש מים, לא כל אחד מחפש ים, יש כאלה שמחפשים מקומות אחרים וצריך לראות מה התרומה של מרכז השלטון המקומי לגבי עלייה כזאת.
שמעון אוחיון: במקרה אנחנו מדברים על צרפת, אבל כל עלייה אחרת.
שמעון אוחיון: אם באמת יחד נעבוד, גם במסגרת חברי הכנסת, החקיקה, הדיונים, המעקב שלנו, והמעקב, אני מאמין שזה לא יהיה רק פה, אני מתאר לעצמי, כפי שנעשה גם בעבר בוועדה לביקורת המדינה, אנחנו נלחץ שכל מי שקיבל על עצמו משהו מבחינת ההחלטה, מבחינת המדיניות.
שמעון אוחיון: אנחנו נבקש ונזמן דיונים ונבקש ביקורת כדי שהדברים יבואו לידי ביצוע כדי שחלילה לא נאכזב את האנשים הללו והם באמת יעלו, ישתלבו וייקלטו כאן בארץ.
שמעון אוחיון: אז אני שוב מודה לחברי יוני ואני חושב שצריך להמשיך בדיונים הללו, במעקב, בחקיקה ובעשייה.
ישראל חסון: מר סם.
<סם קדוש: אני מנהל של ארגון CNEF שמטפל ומלווה את הצעירים דוברי הצרפתית בארץ.
<סם קדוש: בכמה נקודות, כמו שאומרים, 'עם הנצח לא מפחד מדרך ארוכה', אני אגיד שגם הארגונים העולים לא מפחדים מדרך ארוכה.
<סם קדוש: פה זה בטוח שיש לנו, אנחנו מרגישים את השינוי ואנחנו רואים את זה.
<סם קדוש: כמו שהיה לפני דיון פסטורלי, היושב ראש לא היה פה, אבל אם אנחנו נאמר הכול טוב והכול בסדר אנחנו לא נתקדם.
<סם קדוש: יש גם דברים שאנחנו חייבים להתקדם ולראות עוד פעם מה קורה.
<סם קדוש: הדברים הכי חשובים בשבילי הם שיתוף פעולה.
<סם קדוש: חבר הכנסת יוני שטבון היה לפני שבוע וגם מנכ"ל משרד הקליטה ראה בכנס שארגנו לצעירים, 700 צעירים שעשו יותר משמח בתיאטרון ז'ראר בכר והם פה, הם פה והם היו תוססים ואנחנו צריכים לטפל בהם.
<סם קדוש: היו רק 700 בתיאטרון, אבל אחת הנקודות שאני רואה מבחינת הדיון הזה, יכול להיות שמבחינת הכוונות הטובות, גם מבחינת השרים, מבחינת המנכ"לים וכו', נראה לי שאנחנו מגיעים לאיזה קונצנזוס.
<סם קדוש: יש ישיבות, ישיבות עם הסוכנות, עם ההסתדרות הציונית, ודווקא הכנס יצא משיתוף הפעולה, אבל מה שאני מרגיש שבדרג, אולי יותר למטה במשרדים, מבחינת הפקידים, הם לא מרגישים מה שכמעט כל אחד פה מרגיש כל יום, שיש עלייה צרפת.
<סם קדוש: הצעירים באים, אני מדבר על הצעירים אבל בסופו של דבר כל העולים, נראה לי שהכול בסדר, טוב, נמשיך, כמו שהיינו מדברים כשהיו 1,500 עולים.
<סם קדוש: לא, אנחנו ב-6,000, צריך שינויים ואת זה הארגונים לא מרגישים בשטח וגם העולים לא מרגישים.
יוני שטבון: אתה יכול לפרט?
ישראל חסון: סם, סליחה רגע, אפשר לעשות פה דיון שכולנו נרגיש בו טוב וסיסמאות.
ישראל חסון: אם אתם רוצים להיות פרקטיים, זה אני אומר לך ולדוברים האחרים, תגיד בבקשה שלושה דברים שלפי דעתך הם 80% מהבעיה.
ישראל חסון: תגיד, נראה, אם אנחנו מבינים שזו בעיה נמשיך לטפל.
ישראל חסון: אבל אם לא, אז אנחנו יוצאים מפה בהורה.
<סם קדוש: יש כמה דברים, אני לא רוצה לקחת את הזמן של אחרים, אבל עוד פעם, יש דברים, כמו שאמרנו, אנחנו נהיה בסדר גם בדברים הקטנים.
<סם קדוש: למשל לפני כמה חודשים היה דיון על האוכלוסייה שאנחנו גם מטפלים, כשאנחנו מדברים על צעירים זה לא רק סטודנטים, זה גם החיילים הבודדים, זה גם שירות לאומי.
<סם קדוש: היה דיון על בנות שירות לאומי ונראה לי שאני כתבתי על זה לאנשים, עד היום הזה הבעיה לא נפתרה.
ישראל חסון: מה הבעיה?
<סם קדוש: יש 50 בנות שיש להן בעיה מבחינת הפטור, למה?
<סם קדוש: מבחינת בירוקרטיה, גם ממשרד הביטחון.
<סם קדוש: לא יודע אם יש מישהו פה ממשרד הביטחון או הצבא, זה לא מתקדם.
<סם קדוש: עוד פעם, 50 בנות שבאות עם מוטיבציה גדולה לא יכולות לקבל - - -
עודד פורר: סם, למי כתבת?
עודד פורר: למשרד הביטחון?
<סם קדוש: לכולם, אני כתבתי, פה היה דיון עם היושב ראש - - -
עודד פורר: זה שהיה פה דיון בסדר, אבל אחרי הדיון למי נתת את זה?
<סם קדוש: כתבתי גם למִנהלת, אתמול ישבתי עם מנכ"ל השירות הלאומי, אבל הדברים - - -
עודד פורר: אחד הדברים שאתה יודע, בשבוע שעבר נתת לי את אותו נאום ואמרתי לך, 'סם, תבוא אליי עם הבעיות, נטפל בהן'.
עודד פורר: אז באמת אני אומר את זה, תבוא, הבעיה הזו של מנהלת השירות הלאומי, אני לא מכיר אותה.
עודד פורר: תעביר אותה אליי.
יוני שטבון: היה פה כבר בוועדה והיו פה כל הנציגים - - -
עודד פורר: יוני, זה שהיה פה דיון בוועדה זה בסדר, הבעיה היא לא בעיה שמשרד הקליטה אמון עליה.
עודד פורר: יש לנו מערכת יחסים מאוד טובה עם אכ"א וגם עם מנהלת השירות הלאומי, תבוא אליי עם הבעיה הזו ונעשה את הכול כדי לפתור אותה.
עודד פורר: באמת אני אומר.
עודד פורר: אני אומר את זה כדי לפתור, לא כדי להוריד את זה מסדר היום.
ישראל חסון: סם, יש לך עוד דקה.
ישראל חסון: בבקשה.
<סם קדוש: גם לדעת.
<סם קדוש: זאת אומרת עוד פעם, צריך חשיבה.
<סם קדוש: למשל אני אגיד, השנה ה-CNEF הוציא, טוב שאני קיבלתי, עוד לא קיבלתי, אבל בעזרת ה' אני אקבל מהתמיכות 150,000, אבל - - -
עודד פורר: זה 150,000 יותר משנה שעברה.
<סם קדוש: נכון, כי לא היה, אבל מצד שני הארגון הוציא 100,000 אירו, שזה לא אותו דבר, כדי לעזור, ופה יש ראשי ארגונים שיכולים להעיד על זה, כי מבחינת התורמים, הם רצו לעזור לצעירים שאין להם כסף בצרפת, כי לא כולם עשירים, ואנחנו שמנו 100,000 אירו על השולחן.
<סם קדוש: הייתי רוצה, שאלה קונקרטית, כמו שהיושב ראש אומר, איפה אני יכול למצוא איזה פרטנר, איזה ווין-ווין, שקל מול שקל?
<סם קדוש: יכול להיות שמי שיושב על ידי יוכל לעזור לי, אבל בסופו של דבר - - -
אלי כהן: תגיד מי יושב לידך, שייכנס לפרוטוקול לפחות.
אלי כהן: אלי כהן, אני סגן נשיא הקרן לידידות, שבאנו לפה כדי להציע תכנית ולשמוע רעיונות מהחבורה, כי אנחנו הולכים לעבוד בצרפת ולסייע ביחד עם משרד הקליטה וביחד עם הסוכנות ואנחנו נכונים לעשות כל דבר על מנת לעזור בגידול בעלייה.
<סם קדוש: הנה, קיבלת כבר איזה רעיון.
<סם קדוש: תודה, היושב ראש, אני כבר קיבלתי.
ישראל חסון: תודה רבה, אדוני.
ישראל חסון: מי זה מר אלן זיתון.
<אלן זיתון: אני חוזר על נקודה שהעליתי בדיון הקודם ואני רוצה לפרט.
<אלן זיתון: שוב, יש תכנית, יש קידום, אבל האלוהים בפרטים.
<אלן זיתון: אני רוצה לתת לכם דוגמה של משהו שעבד אחרי הרבה שנים והוא דוגמה לכל משרדי הממשלה.
<אלן זיתון: לפני כשש-שבע שנים ישבנו עם אמיר שנון להסביר שמשרד הבריאות לא יודע לטפל בתארים של הצרפתים בישראל.
<אלן זיתון: אמיר שנון עם המנכ"ל שלו דאז ברלוביץ עבד איתנו, משרד הבריאות היה המשרד הראשון שתרגם כל דבר לגבי התארים באתר שלו בצרפתית.
<אלן זיתון: עכשיו אני שומע שגם משרד החינוך עובד על זה.
עודד פורר: כל המשרדים, זאת החלטת הממשלה.
<אלן זיתון: אבל פה הזמן - - - אנחנו כבר מדברים על זה הרבה שנים ועשינו את הרשימה הזאת, עודד, ביחד, צריך לקדם את זה במהירות ובדחיפות.
<אלן זיתון: הנקודה השנייה, אנחנו רואים שיש צרפתים או דוברי צרפתית במשרדי הממשלה, שמבינים בגדול את המערכת הצרפתית, אז הרבה יותר קל.
<אלן זיתון: דיברנו לדוגמה עם ציפי ויינברג, שנמצאת פה, שבעצם שכשיש כמה אנשים ממדינות שבמשרד מדברים את השפה שלהם ההכרה בתארים פתאום מהירה יותר והרבה יותר פשוטה.
<אלן זיתון: אני מבקש מכל משרד ממשלה לדאוג שיהיו לו אנשים שמבינים את המערכת.
<אלן זיתון: כשמשרד החינוך עלה עם משלחת שלמה לצרפת להיפגש עם משרדי הממשלה שעובדים באותו תחום, הם חזרו לפה ואז 90% מהחסמים ההבנתיים של התארים הצרפתיים נעלמו בבת אחת.
<אלן זיתון: אני מבקש ממשרד הבריאות להחליט ולארגן משלחת של המשרד לצרפת כדי להבין בפרטים איך זה עובד ולקדם.
<אלן זיתון: בגלל שכל פעם שאנחנו, עם שמעון אוחיון שבאמת עושה עבודה פנטסטית, ואני חושב שהוא אחד מהגורמים היעילים ביותר בעניין של התארים - - - כל תואר זה שנה עבודה, שנה וחצי על שינוי אחד בתואר אחד של מקצוע אחד.
<אלן זיתון: אין זמן.
ישראל חסון: אלן, ברשותך, הנקודה ברורה.
ישראל חסון: גב' ציפי ויינברג, את מוכנה לתת לנו הבהרה לנושא הזה?
<ציפי ויינברג: אלן זיתון אמר נכון, אנחנו באמת לפני שנה וחצי יצאנו במשלחת של שלוש עובדות מהאגף להערכת תארים לצרפת במסגרת פרויקט טייקס של האיחוד האירופי, במימון האיחוד האירופי, ונפגשנו שם עם משרדי הממשלה הצרפתיים על מנת להבין את כל התעודות שמנפיקים שם.
<ציפי ויינברג: בצרפת כל נושא הענקת התעודות הוא מאוד מסובך, זה לא כמו בארץ.
<ציפי ויינברג: בצרפת משרדי ממשלה רבים מעניקים שם תעודות והיינו צריכים ללמוד את הנושא הזה, לראות מי מנפיק תעודות אקדמיות, מי לא תעודות אקדמיות, כי אנחנו מעריכים רק תארים שהם אקדמיים.
<ציפי ויינברג: נפגשנו עם משרד הבריאות הצרפתי, עם המשרד להשכלה גבוהה, עם משרד התרבות ובאמת לקחנו המון דברים, שינינו כמה נהלים אצלנו בכל מה שקשור להכרה בתארים בצרפת והיום ההכרה שלנו בתארים מצרפת היא נכונה יותר, היא מיטבית.
<ציפי ויינברג: זה בעניין מה שאלן אמר.
<ציפי ויינברג: מעבר לזה, תרגמנו את אתר האינטרנט, כבר שלושה חודשים שהוא מתורגם לצרפתית, גם, בין היתר.
<ציפי ויינברג: לפני מספר שנים הסדרנו גם את ההכרה בתארים של הגרנד דה קול, שזה תארים מצרפת.
<ציפי ויינברג: בזמנו הם הוכרו כתואר ראשון, היום הם כבר מוכרים כתואר שני.
<ציפי ויינברג: בגדול, אני חושבת שאנחנו בסך הכול - - -
יוני שטבון: יש את החלטת הממשלה, צריך ליישם אותה.
יוני שטבון: זה האירוע הגדול.
<ציפי ויינברג: נכון, החלטת הממשלה לגבי משרד החינוך, האגף להערכת תארים, אומרת לנושא תעודות הבגרות שאנחנו נביא את זה בפני ועדת ההיגוי הבין משרדית.
<ציפי ויינברג: מאחר שהאגף להערכת תארים עובד לפי כללי הממונה על השכר באוצר ונציבות שירות המדינה, אז כל שינוי בכללים דורש החלטה של ועדת ההיגוי ובעצם נציבות שירות המדינה והממונה על השכר באוצר.
<ציפי ויינברג: כמו שאמרה החלטת הממשלה, נושא תעודות הבגרות יובא לדיון בוועדת ההיגוי, כמו כן יובא לדיון בוועדת ההיגוי נושא התרגומים.
ישראל חסון: מתי זה אמור לקרות?
<ציפי ויינברג: החודש יש לנו ועדה.
עודד פורר: אני רק אגיד בעניין הזה, כי האמירה של ראש הממשלה וגם של הממשלה ושל שרי הממשלה בישיבה הייתה ברורה, מה שנקרא נותנים חודש לוועדת ההיגוי להסדיר את הנושא הזה ואם לא, יכול להיות שהממשלה תחליט גם בניגוד לעמדה של ועדת ההיגוי בהקשר של הבגרויות.
עודד פורר: העמדה הייתה מאוד מאוד חדה וברורה, זאת העמדה שאנחנו נוביל, שהשרה שלי תוביל בממשלה וזו העמדה גם של ראש הממשלה בעניין הזה, במקרים מאוד מאוד חריגים יידרשו לטעמם תעודות בגרות.
עודד פורר: אם מישהו מגיע עם תואר ראשון, חזקה עליו שיש לו תואר ראשון, לא צריך לבדוק את תעודת הבגרות שלו או ללכת אחורה, למעט מקומות שהם חריגים מאוד, אבל בוודאי שרוב המוסדות בצרפת - - -
<אלן זיתון: אני חושב שהגיע הזמן שאותו דבר יהיה גם במשרד הבריאות, שבעצם המון המון תארים צרפתיים, אין מה לעשות, יש הרבה יהודי צרפת בתחום של הבריאות ואני חושב שמשרד הבריאות, אם עכשיו תהיה משלחת שהולכת ללמוד את המערכת זה יזרז.
ישראל חסון: איזה עוד תחומים יש?
ישראל חסון: משרד הבריאות, משרד - - -
<אלן זיתון: משרד הכלכלה, לדוגמה מהנדס צרפתי - - - צריך להבין שכשמדברים על הכרה בתארים יש שתי הכרות, יש הכרה של תואר אקדמי בשביל משרד החינוך, אבל אותו בן אדם צריך לעשות הכרה בתארים פעמיים.
<אלן זיתון: מהנדס או אדריכל הלוך למשרד הכלכלה, שהאתר שלו עד היום רק בעברית.
<אלן זיתון: שוב, צריך שיתחילו להבין שלצרפתים יש תארים שונים ולעבוד על זה.
<אלן זיתון: והנקודה שאני רוצה להוסיף לעודד פורר, הוועדה להסרת חסמים, בואו נפתח אותה.
<אלן זיתון: אני חושב שאתה צריך בוועדה הזאת עוד אנשים בתחום של ביזנס, בתחום של יזמות, ולפתוח אותה לא רק בעניין של התארים, בהרבה תחומים אחרים, בגלל שזה כנראה עובד, אבל זה מאוד מצומצם רק לתארים וזה חבל.
ישראל חסון: אני לא הבנתי את ההערה שלך.
<אלן זיתון: הוועדה להסרת חסמים היום מתעסקת בעיקר בתחום של התארים.
עודד פורר: זה לא נכון.
<אלן זיתון: איך אומרים את זה בעברית?
עודד פורר: חסמים בתעסוקה של עולים.
<אלן זיתון: בתעסוקה, אבל בפועל, בוא נגיד ככה, רוב העבודה עד היום הייתה העניין של התארים.
עודד פורר: ממש לא, רוב העבודה היום - - -
<אלן זיתון: זה מה ששמענו עד היום.
עודד פורר: שווה לקרוא את ההחלטה, היא מפורסמת ואנחנו גם נתרגם אותה לצרפתית השבוע ונפיץ אותה בצרפתית גם, אבל ההחלטה מדברת על כל חסמי התעסוקה, החל מהתרגומים שדיברת עליהם, שזו הערה שאתה העלית בזמנו בפנינו ונכנסה להחלטת הממשלה, תרגום כל אתרי הממשלה.
עודד פורר: היא מדברת על מבחנים של נציבות שירות המדינה, שיתקיימו בשפות לעולים, אגב לא רק מצרפת, גם באנגלית, ברוסית ובספרדית.
עודד פורר: היא מדברת על האפשרות להגיש, אמרתי את זה בדיון הקודם, מועמדות לשירות המדינה עוד לפני שיש לך בכלל את ההכרה בתואר ובלבד שעד ההגעה שלך לוועדה, כי זה לוקח לפעמים כמה חודשים, תציג את ההכרה הזו בתואר, על מנת לא לחסום מישהו מלגשת למכרז כי הוא לא ניגש קודם לוועדה.
עודד פורר: ההחלטה הזו מאוד מורכבת - - -
<אלן זיתון: אבל כמה צרפתים היו רוצים להגיש למערכת המדינה?
<אלן זיתון: 90% מהצרפתים צריכים דברים אחרים.
עודד פורר: אלן, אתה אמרת לפני רגע שצריך שיהיו עובדי מדינה צרפתים.
עודד פורר: אם לא ייגשו למכרזים הם לא יהיו.
עודד פורר: יותר מזה,אני רק אסיים ואומר, הוועדה הזו להסרת חסמים, אחד הדברים שהחליטה הממשלה, שהיא לא מתפרקת אלא היא הופכת לוועדה קבועה שתשב באופן קבוע ומעת לעת תביא לממשלה החלטות ככל שיידרשו לשנות, כי הרגולציה כל הזמן משתנה.
<אלן זיתון: צריך לפתוח אותה לעוד תחומים.
ישראל חסון: אלן, אני יושב פה ובסוף אני רוצה לעזור לך ואני שואל את עצמי במה אני אמור לעזור לך.
ישראל חסון: אז אמרת, תארים, אמרת משרד הבריאות, אמרת משרד הכלכלה ובסוף הוספת עוד חסמים.
ישראל חסון: אפשר לדעת למה אתה מתכוון במדויק?
ישראל חסון: כי עונה פה המנכ"ל והוא אמר, 'אדוני, אני יושב עם ועדה', תגיד בבקשה איזה רשימה של חסמים מפריעים לך שהמנכ"ל יודע לקחת את זה מחר לוועדה ולהודיע לי 'טיפלתי בחסמים שאלן אמר'.
יוני שטבון: אני רק אוסיף לשאלת היושב ראש.
יוני שטבון: יש עוד דבר שעלה בשדולה וגם בדיונים פה, חסר לנו מיפוי.
יוני שטבון: יש פה את הנושא של התארים שעולה כל הזמן ובאמת הוא אמיתי, ואני גם שמח על החלטת הממשלה ואנחנו גם מתכוונים לעקוב אחרי זה ולראות מה קורה עם הדברים, אבל למפות את העולים מצרפת.