GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דויד ידיד: בדרך כלל אנחנו נמצאים הרבה פעמים בעימותים עם הרשות לזכויות ניצולי השואה ואני רוצה לומר שבפרויקט הזה אין לנו שום עימותים.
<דויד ידיד: אני רוצה להצטרף לכל המברכים, להגיד שבאמת כמו שאומרים Well done, נעשה פרויקט יפה מאד, בזמן קצר מאד.
<דויד ידיד: הביקורת קיימת רק על זה שקבוצות מסוימות לא נכנסו עדיין לתוך החוק, וזה בגלל שהמחוקק חושב ככה וככה ואנחנו נלחמים ומקווים שזה ישתנה לטובה.
<דויד ידיד: אבל לגבי כל אלה שבתוך החוק, אני חושב שהרשות עשתה ועושה עבודה טובה מאד ואמנם הרבה פעמים עורכי הדין מצטיירים כמי שרוצים לנצל סיטואציות ולהרוויח על גבי האנשים.
<דויד ידיד: המצב הזה הוא לא נכון.
<דויד ידיד: אני חושב שבנוסף לכל הגורמים האחרים שעוזרים – גם ארגוני המתנדבים – בלי הפעולות של עורכי הדין שמייצגים את האנשים בפני הרשות ובפני הוועדות, הרבה דברים לא היו קורים.
<דויד ידיד: אבל היום זה לא יום להתנצחויות, זה יום חגיגי וחיובי ובאמת יישר כוח, ואני חושב שבהחלט אנחנו, גם עורכי הדין שמחים מאד שהפרויקט הצליח ומצליח ובאמת קבוצות רבות נכנסו לתוך הפעולה הזאת.
<דויד ידיד: תודה.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו קצת חרגנו מהזמן, אנחנו נאלצים לסיים כי יש לי עוד ישיבה במקום אחר.
אברהם מיכאלי: טוב, אני נתתי בכוונה לדבר לאנשים מהשטח, כי אין ספק שהפרויקט עליו מדובר הוא פרויקט חיובי ומגיע תודה מלמעלה עד אליכם שאתם עוסקים בזה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אני עדיין לא מבין בטכניקות שיש לנו במערכות המחשוב, למה אי אפשר לעשות איזה שהוא קוד דרככם, כגון ביטוח לאומי, כגון אלה, שאנשים נמצאים שם – רוצים או לא רוצים.
אברהם מיכאלי: כמו קופות חולים.
אברהם מיכאלי: הרי אנשים שנמצאים בקופות החולים מחוברים לביטוח הלאומי בדרך זו או אחרת ואפשר לזהות את האנשים האלה, גם את אלה שעדיין לא זוהו – בצורה קלה.
אברהם מיכאלי: אני לא חושב שיש פה בעיה של טכנולוגיה היום.
אברהם מיכאלי: יש לנו מספיק מערכות בתוך הממשלה ומחוץ לממשלה, שנוכל להתגבר על זה, כי האנשים האלה הם בגיל כזה שלצערנו עוד חודש ועוד חודשיים חלק מהם כבר לא יהיו איתנו.
<עפרה רוס: חבר הכנסת מיכאלי, אני אגיד לך, זה מה שעשינו.
<עפרה רוס: מה עשינו?
<עפרה רוס: איך הגענו ל-85,000 איש האלה שלא היו רשומים בשום מקום?
<עפרה רוס: יותר נכון 100,000 איש, זה יותר מ-85,000.
<עפרה רוס: יש 100,000 איש, כי 100,000 איש קיבלו הנחה בתרופות.
<עפרה רוס: 83,000 איש קיבלו מענקים.
<עפרה רוס: אז קבוצה של 100,000 איש אותרה.
<עפרה רוס: איך היא אותרה?
<עפרה רוס: הרי הם לא היו במאגרים של המדינה, לא ידענו, לא הכרנו אותם.
<עפרה רוס: על ידי כך שלקחנו קובץ מכל מיני גורמים, בעיקר מועידת התביעות, שיש להם קובץ גדול שהכיל מעל 300,000 איש, ולקחנו ועיבדנו את הקובץ, הוצאנו נפטרים ובדקנו מספרי זהות.
<עפרה רוס: אני לא רוצה להלאות אתכם בכל הבעיות שהיו עם הקובץ, ובסופו של יום מצאנו את ה-100,000 איש, או ה-83,000 איש האלה, והאנשים האלה רשומים אצלנו.
<עפרה רוס: יש לנו היום מאגר של 200,000 איש שנמצאים אצלנו.
<עפרה רוס: כל בן אדם ששום מערכת לא מכירה בו ומופיע עכשיו – הוא נכנס למערכת.
<עפרה רוס: הבעיה שלנו, בשונה מהמוסד לביטוח לאומי, היא כזאת שבמוסד לביטוח הלאומי כל בן אדם שנולד כאן נרשם במערכת, יודעים מתי הוא נולד ואין בעיה לגביו.
<עפרה רוס: אנחנו מדברים על אנשים שלא תמיד יודעים אם הם ניצולי שואה או לא ניצולי שואה.
<עפרה רוס: יש לנו דבר נוסף שאנחנו עושים היום עם המאגר של משרד הפנים.
<עפרה רוס: אנחנו פשוט על ידי כל מיני חתכים מוצאים את האנשים, אבל כל האנשים האלה עשויים להיות ואנחנו פונים אליהם, אבל זה לא מחייב שהם באמת בסופו של יום ניצולי שואה.
<עפרה רוס: אז אנחנו משתדלים לעשות את הדברים האלה.
<עפרה רוס: אגב, זה דבר שקיים רק בשנה וחצי האחרונות.
<עפרה רוס: נמצאים פה במקרה גם עיריית ירושלים, עוד מילה, למרות שאין לך זמן.
<עפרה רוס: כשעבדנו עם עיריית ירושלים עוד לא היה לנו מאגר שיכולנו להוציא להם את האנשים.
<עפרה רוס: עכשיו העברנו להם עדכון, אחרי התכנית החדשה העברנו לעיריית ירושלים עדכון לגבי כל האנשים, אבל לפני שנה וחצי או שנתיים לא היה לנו.
<עפרה רוס: היום, כל רשות מקומית שבאה, יש לנו את כל האזרחים שלה, אנחנו יודעים מתי הם נולדו, אנחנו מסוגלים לתת להם את כל החומר.
<עפרה רוס: זה מה שאנחנו עושים.
<עפרה רוס: זאת אומרת באמת הטכנולוגיה השתנתה ויש לנו את היכולות, אבל עדיין לא במאה אחוז.
יואל רזבוזוב: תודה עופרה.
יואל רזבוזוב: שאלה קצרה, ד"ר רחל שפירו, חברת מועצה מלוד שואלת לגבי הסעיף בחוק לגבי שירותים פסיכולוגיים.
יואל רזבוזוב: איך העניין הזה עובד, ותעני ממש בקצרה.
<עפרה רוס: בקצרה.
<עפרה רוס: קודם כל אנשים יכולים לגשת גם לפסיכולוגים פרטיים לקבל סיוע ויכולים לגשת לגופים גדולים שאנחנו עובדים איתם באופן ישיר.
יואל רזבוזוב: לגבי פסיכולוגיים פרטיים – הם לוקחים חשבונית ומקבלים החזר?
<עפרה רוס: לא.
<עפרה רוס: עם הגופים הגדולים האלה אנחנו עובדים באופן ישיר.
<עפרה רוס: יש לנו איזו שהיא בעיה שהרופא שלנו עזב ואנחנו בדיוק קולטים עכשיו רופא חדש.
<עפרה רוס: אז הייתה לנו איזו שהיא בעיה בשלושה-ארבעה חודשים האחרונים, אבל זה נפתר, אנחנו מקווים לקלוט בהקדם רופא.
<עפרה רוס: אפשר לגשת לכל סניפי עמך או לסניפי אלה או לחברה נוספת בשם שי.
<עפרה רוס: אפשר לגשת לאחת מהן, אנחנו עובדים איתן ישירות ונותנים כל סיוע לכולם, גם לפליטי השואה.
<עפרה רוס: היום גם פליטי השואה יכולים לקבל סיוע נפשי.
<רחל שפירו: צריך להרחיב את זה לרשויות המקומיות כי יש לנו מגוון מאד רחב של שירותים קבוצתיים, פרטניים וקהילתיים, גם לאוכלוסייה שמקבלת שירות דרך לשכות הרווחה.
<רחל שפירו: ואני בכל זאת ארשה לעצמי להגיד כמה דברים.
<רחל שפירו: אני מצטרפת לכל הברכות, היינו באמת פיילוט ארצי.
<רחל שפירו: הנושא של אנשים שמחכים משנת 2012 או משנת 2013, בעיקר פליטי שואה יוצאי חבר העמים וחלקם גם יוצאי צפון אפריקה – לתשובות בצוואר בקבוק שנמצא בוועידת התביעות.
<רחל שפירו: אני חושבת שראוי לתת לזה דיון ולחשוב איך מתגברים על הדבר הזה, כי אלה אנשים שלא נכנסים למאגר ויש להם - בוודאי לחלק די גדול מהם – גם כן זכויות, שהם לא מצליחים לממש אותן ולקבל את ההטבות החדשות.
יואל רזבוזוב: חברים, אני באמת רוצה לשבח כל מי שהיה כאן.
יואל רזבוזוב: אנחנו רואים שהתהליך עובד.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעקוב, נראה שהפינות הקטנות שעדיין לא סגורות – נדע לסגור אותן.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיצאנו מכאן עם הרבה אמירות מאד חיוביות לטובת אותם האנשים שנפגעו בשואה ושיהיה להם הרבה בריאות ושימשיכו לקבל את הכסף.
יואל רזבוזוב: כפי שאתם מרגישים, חם וסוער בכנסת.
יואל רזבוזוב: יזמתי הבוקר ישיבה בנושא פיקוח ובקרה על גופים העוסקים בעלייה.
יואל רזבוזוב: אני רואה כאן הרבה גופים, אנשים ציוניים שעושים הכול בשביל העלייה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, ישנם גופים רבים וגם בשביל עצמי וגם בשביל המערכת והמדינה אני חושב שכדאי לעשות סדר, להבין מי אחראי על מה ומה כל אחד אמור לעשות, מי יצא ומי נכנס, והחלטת הממשלה החדשה וקרן הידידות שהחליטו לעשות מערך משלהם.
יואל רזבוזוב: יש לנו את 'נפש בנפש' ויש הרבה גופים שעוסקים בעלייה.
יואל רזבוזוב: לפי מה שאני מכיר, ממה שלמדתי בשנה הזאת, בראייה שלי, או לפחות איך שאני רואה את זה כשאני מגיע לשטח, אני רואה משרדי סוכנות ששם יושבים אנשים שקשורים גם לעבודת העלייה ושאר הדברים, החיזוק עם התפוצות ותכניות שונות, אני רואה את זה, לפחות ממה שראיתי ראיתי את המשרדים האלה, האם יש עוד משרדים?
יואל רזבוזוב: או הגופים האחרים, איך הם בשטח עושים?
יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין ברמה הפרקטית איך כל הדברים האלה קורים בשטח ואיך זה עובד בגופים האחרים.
יואל רזבוזוב: לפחות בגוף אחד אני יודע וראיתי את זה במו עיניי, אני חושב שאנחנו ניתן למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר עודד פורר, לספר לנו גם על החלטת הממשלה וגם איך במשרד העלייה והקליטה, במחלקה הזאת, פועלים.
יואל רזבוזוב: נשמע את הגופים האחרים ואז נשמע גם על שיתוף הפעולה.
עודד פורר: קודם כל אני אשתדל לדבר קצר.
עודד פורר: בוקר טוב.
עודד פורר: אני חושב שזה מרגש את הקהל שהגיע לפה, זה מראה שהנושא תופס עוצמה ובצדק.
עודד פורר: אני יכול להגיד שאני בא לפה גם בתחושה מאוד מאוד נוחה, אחרי השנה וחצי האחרונות של הפעילות שלנו בקדנציה הזו בתחום העלייה והקליטה.
עודד פורר: אני חושב שאנחנו, לא רוצה להגיד דף חדש, אבל אנחנו נמצאים בתקופה חדשה ועידן חדש של שיתוף פעולה בין כל הגורמים, ואני יכול לברך אותך גם על הדיון כי הנושא הוא הנושא המרכזי שעליו שמנו דגש עם הקמת הממשלה.
עודד פורר: אתה רואה שיש הרבה גופים שעוסקים בעלייה ויש עוד הרבה שלא נמצאים פה גם, אבל ברור לחלוטין שבסוף מבחינת העולה, הוא רוצה לקבל את השירות שלו והוא רוצה לדעת שהכניסה שלו לישראל היא החלקה ביותר שאפשר ובסוף גם הקליטה שלו.
עודד פורר: ככל שמכינים את העלייה שלו כך גם הקליטה שלו תהיה טובה יותר.
עודד פורר: ומתוך העניין הזה, שיש לא מעט גופים שמתעסקים בעלייה באנו לממשלה בתחילת הקדנציה לפני כשנה ואמרנו שצריך להיות משרד ממשלתי שהממשלה אומרת באופן ברור שהוא מתכלל את נושא עידוד העלייה ושם המשרד שלנו שונה מהמשרד לקליטת עלייה למשרד העלייה והקליטה והצבנו כאחד היעדים המרכזיים שלנו גם את עידוד העלייה ושינוי מגמה במספרים של העולים לישראל והתחלנו בכל מיני תכניות כאלה ואחרות לטובת העניין.
עודד פורר: רק ברמת המספרים אני יכול לומר בשמחה שאנחנו רואים גידול משמעותי של 30% בעלייה לישראל בשנת 2014.
עודד פורר: השנה אנחנו נשבור שיא של למעלה מעשור במספרי העולים לישראל.
עודד פורר: הפעם האחרונה שהיו יותר מ-25,000 עולים היה ב-2003.
עודד פורר: מאז ועד היום היה ממוצע של 19,000-20,000 עולים, השנה אנחנו נגיע ל-26,000 עולים עד סוף השנה, זה הצפי שלנו, ובשונה מ-2003 רוב רובה של העלייה היא מה שנקרא עלייה מבחירה, אנשים ממדינות שלא מבריחים אותם, אלא שהם בוחרים לבוא לפה.
יואל רזבוזוב: השנה יש לנו - - -
עודד פורר: יש לנו, אבל אני מדבר על רוב העלייה.
עודד פורר: אם אתה לוקח מדינה כמו צרפת, שבכל העשור האחרון הממוצע של העולים היה 1,800-1,900 עולים והשנה אנחנו עוברים, אגב אתמול עברנו את ה-6,000 עולים מצרפת בשנת 2014, ואנחנו מסתכלים על קצב פתיחת התיקים בשיתוף הפעולה שלנו בצרפת עם הסוכנות היהודית, אני יכול להגיד פה, ואני חושב שאני גם אצליח לעמוד מאחורי המספר הזה, שאנחנו נגיע לקרוב ואולי אפילו נחצה את ה-10,000 עולים מצרפת בשנת 2015.
עודד פורר: זאת הערכה שלי ולשם אנחנו מתכווננים.
עודד פורר: זה גם מצריך היערכות מבחינת קליטה.
עודד פורר: היה גם דיון שאתה קיימת פה ואנחנו עובדים היום על תכניות מול רשויות מקומיות כדי לתגבר אותן, כי יש רשויות שצריכות את הסיוע הזה בקליטת העלייה.
עודד פורר: אם אנחנו מסתכלים על העלייה מאוקראינה, אגב לא מעט גם בזכות פעילות שלנו והכנסה של אוקראינה לתוך המנגנון שנקרא קרן הנמלטים שלנו ותגבור לעולים שמגיעים משם, בצדק אגב, כי אלה עולים שהיכולת שלהם לממש את רכושם לפני העזיבה שלהם היא מינימלית וגם הערך של המטבע בין הבוקר לערב כבר יורד משמעותית, והצלחנו לקבל תקציב נוסף מהממשלה לטובת קרן הנמלטים הזו וזה גם תגבר את העלייה משמעותית.
עודד פורר: אגב, מעל הציפיות שלנו.
עודד פורר: כשעשינו את זה ממוצע העלייה מאוקראינה היה 2,000 בשנה ואנחנו ציפינו ל-4,000 בשנה ואני יכול לומר לכם שהשנה אנחנו נחצה את ה-5,000 עולים מאוקראינה ואני מאמין שהמספרים האלה יהיו דומים גם בשנה הבאה.
עודד פורר: מבחינתנו, מבחינת התכלול, לפחות לנו, אני מקווה שגם לרוב הגופים היום, כבר ברור שיש גוף שמתכלל את הנושא הזה.
עודד פורר: יחד עם זאת יש גופים שפועלים היסטורית, שנים רבות, ועם זכויות רבות בתחום, וגם פה לא צריך לעשות זעזועים ולהפוך עכשיו את הקערה על פיה.
עודד פורר: בנוסף, אני משתף אתכם במגבלות שחלות עלינו כמשרד ממשלתי, ממשלת ישראל לא יכולה לבוא לתפוצות, למדינות ידידותיות, ובאופן רשמי לבוא כממשלה ולהגיד 'אני מעודדת את אזרחי המדינה לעזוב את המדינה'.
עודד פורר: זה לא מקובל, לא בעולם הדיפלומטי ולא בעולם של היחסים בין המדינות ולכן ישנם גופים כמו המוסדות הלאומיים שעוסקים בתחום שקיבלו את ההסמכה, גם להנפיק את אשרות העלייה, לסוכנות היהודית יש את ההסמכה הזו ממשרד הפנים, ומכאן שיתוף הפעולה, אבל בסוף הכול צריך להיעשות כשאנחנו רואים מה כל אחד עושה.
עודד פורר: לאור זאת קידמנו החלטת ממשלה שעברה בקיץ האחרון, על הקמת פרויקט לאומי לעידוד עלייה, מה שנקרא החברה לעידוד עלייה.
עודד פורר: אני שמח לבשר לכם שמסמכי החברה כבר הוגשו לרשם החברות על ידי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, שהן בעלות המניות בחברה הזו, כמוסדות לאומיים שעוסקים בעלייה.
עודד פורר: שותפים בחברה הזו גם קרן היסוד, שאמורה לגייס כסף לחברה הזו.
עודד פורר: אנחנו מבחינתנו כבר מתחילים להכין את הדיונים על הפרויקטים הראשונים שהחברה הזו תעסוק בהם.
עודד פורר: המהות היא לא בהכרח רק בפרויקטים שעכשיו יהיו או לא יהיו, המהות היא שפעם ראשונה יושבת ועתד היגוי של ממשלת ישראל ושל המוסדות הלאומיים שרואים ביחד את כל מה שנעשה בתחום עידוד העלייה.
עודד פורר: זה מאוד מאוד חשוב גם לגבי המגזר השלישי שנכנס לתמונה, ואני רק יכול לברך על זה.
עודד פורר: כל שקל שיגיע לתוספת של עידוד העלייה, ואני אומר את זה גם לידידי אלי כהן, רק יוסיף, יעלה ויעצים, מי כמוך יודע את המשמעות ואת היכולת להשפיע, כי בסוף העולם הוא גדול, לצערי יש עדיין יותר יהודים בעולם מאשר בארץ ישראל, יש כ-8.5 יהודים בעולם לעומת 6.100 שחיים כאן.
עודד פורר: אני אשמח להפוך את המשוואה הזאת ולהגיע למצב שכאן יהיו יותר מ-7 מיליון יהודים.
עודד פורר: בשביל זה צריך לעבוד וצריך לעבוד בשטח וצריך להיות בשטח ואנחנו מתמודדים בכל מדינה עם בעיות מורכבות משלה, בין אם זה רוסיה, בין אם זה אוקראינה, בין אם זה צרפת ובין אם זה ארצות הברית.
עודד פורר: אני יכול לומר שככל שאנחנו נצליח לתגבר יותר את השטח נראה יותר עולים ונראה בסוף יותר צמיחה למדינת ישראל.
עודד פורר: כשאני מסתכל על העלייה אני רואה בה ערך למדינה הזו לשלושת האדנים, אני חושב, שהמדינה הזו נשענת עליהם, שזה התיישבות, זה ביטחון וזה עלייה.
עודד פורר: אלה שלושה אדונים שבלעדיהם כל מקום אחר נעלם.
עודד פורר: אם לא תהיה לנו עלייה לא תהיה לנו התיישבות, אם לא תהיה התיישבות לא יהיה ביטחון וחוזר חלילה, כל המעגל הזה.
עודד פורר: לנו האחריות לדאוג שזה יקרה.
עודד פורר: אנחנו משתדלים ומשקיעים מאמצים רבים.
עודד פורר: בנוסף העברנו רק בשבוע שעבר החלטת ממשלה.
עודד פורר: אני לא רוצה להשתמש במילים בומבסטיות, אבל היא מאוד מאוד משמעותית במובן של הסרת חסמים בתעסוקה לעולים.
עודד פורר: אני אפרט על זה טיפה יותר בהרחבה.
עודד פורר: זה נשמע כאילו מה הבעיה?
עודד פורר: תגידו שרופא שהיה פה הוא רופא שם, או תגידו שמהנדס פה הוא מהנדס שם.
עודד פורר: מדינת ישראל של היום זה לא מדינת ישראל של 48', מה לעשות, ובמשך 66 שנה ברוך ה' הממשלות הצליחו לייצר רגולציה שיש לה גם משמעות חיובית, גם את זה צריך לזכור.
עודד פורר: כשאתה ואני הולכים לרופא אנחנו רוצים לדעת שהרופא הזה הוא באמת הוסמך לרפואה ושהוא יכול לטפל בנו.
עודד פורר: ובתוך כל המכלול הזה גם צריך להסיר את החסמים ולא לשים עוד ועוד מגבלות.
עודד פורר: אני חייב לומר שכשבאנו עם זה בהתחלה כל משרדי הממשלה אמרו 'אין בעיות, הכול בסדר', והיום יש הבנה מאוד מאוד ברורה שיצאה מאותה החלטת ממשלה, שהמשרדים צריכים לשנות מדרכם ולהסיר רגולציה.
עודד פורר: אני יכול לתת את הדוגמאות, החל מהכרה בתארים.
עודד פורר: אני יכול להגיד לכם שבסופו של יום הדרישה שהיום דורשים, מישהו שלמד במוסד בחו"ל דורשים ממנו תעודת בגרות כדי להכיר בתואר שלו בחו"ל.
עודד פורר: זו דרישה שהייתה מתאימה אולי למדינת ישראל של לפני עשור, שהתמודדה עם הרבה שלוחות כאן והרבה בעיות שאז צצו עם כמה מוסדות.
עודד פורר: היום מגיע עולה, או תושב חוזר או ישראלי שיצא ללמוד בחו"ל, מכירים את המוסד שבו הוא למד, אם המוסד הוא מוסד ראוי ומוכר אני לא רואה את הצורך לבקש אוטומטית מכולם את תעודות הבגרות.
עודד פורר: חלק מהאנשים שמבקשים מהם תעודות בגרות, בתי הספר שלהם כבר נסגרו.
עודד פורר: ויש גם מוסדות מכובדים, שלא צריכים תעודת בגרות, כמו הרוורד.
עודד פורר: בשביל להתקבל להרוורד אתה לא צריך תעודת בגרות, אז מה, התואר שלי שם הוא לא אקוויוולנטי לתואר ישראלי?
עודד פורר: וזו דרישה אחת שתוסר במסגרת ההליך.
עודד פורר: צריך להבין שההליך של הסרת הרגולציה, גם הוא לא מתבטא בהרמת יד והורדת יד בממשלה.
עודד פורר: יש כאן רגולציה ששותפים לה המון המון גורמים ממשלתיים ולכך הם נדרשים.
עודד פורר: אנחנו נחזור בינואר לממשלה, גם עם החלטות על חלק מהרגולציה הזו.
עודד פורר: אגב, משיחה ששוחחתי הבוקר עם מנכ"ל משרד הבריאות, שאני רואה בו במובן הזה בהחלט שותף לתהליך הזה, הוא כמנכ"ל משתף איתנו פעולה באג'נדה הזו באופן מאוד ברור ואני חושב שהישג ראשון שהגיע יחד עם החלטת הממשלה הוא לגבי רופאי השיניים מצרפת.
עודד פורר: עכשיו משרד הבריאות נמצא בהליך של הסדרה רגולטורית, אני מקווה שלא יצטרכו שינוי חקיקה.
עודד פורר: אם יצטרכו שינוי חקיקה במצב מסוים, זה יכול להתעכב עוד יותר, ככל שלא תצליחו להגיע להסכמות כאן.
עודד פורר: אנחנו הצלחנו להביא לזה שהכרה ברופאי שיניים מצרפת תהיה כמו הכרה ברופא.
עודד פורר: רופא שיניים שעבד 14 שנה בצרפת לא יזדקק לעבור מבחן עיוני אלא רק מבחן מעשי ואיזה שהוא קורס השלמה של 60 שעות.
עודד פורר: אני חושב שזו בשורה מאוד מאוד משמעותית בתחום הזה.
עודד פורר: צריך להבין ששיטות הטיפול הן שונות ולכן גם נדרש איזה שהוא קורס התאמה, אבל אין שום סיבה להעביר מישהו עם ניסיון של 14 שנה ברפואת שיניים את הוויה דולורוזה של מבחן עיוני בשפה שהיא לא שפתו.
עודד פורר: כמובן שלעניין הזה נרתם גם המשרד שלנו ותירתם גם הסוכנות היהודית, בהכנה של קורסים ותכניות מיוחדות כדי לאפשר עלייה גם קבוצתית בתחומי התעסוקה.
עודד פורר: בנוסף אחד הדברים שלקחו על עצמם משרדי הממשלה בהחלטת הממשלה זה החובה לתרגם את כל הליכי הרישוי של כל משרד ומשרד, כי לכל משרד יש את הנושאים שלו, לשפות.
עודד פורר: לקחנו את ארבע השפות המרכזיות, שזה אנגלית, ספרדית, רוסית וצרפתית.
עודד פורר: בכך אנחנו מכסים חלק נכבד מהעולים הפוטנציאליים לישראל.
עודד פורר: מערך התקשוב הממשלתי גם נרתם לעניין הזה, כדי לסייע בהליכים האלה.
עודד פורר: בנוסף ייווצר הליך של בקשת רישיון עוד מחו"ל.
עודד פורר: הרי עולה שמחליט לבצע עלייה, יש לו כמה חודשים שהוא נערך, בערך כחצי שנה, עד שהוא מבצע את העלייה.
עודד פורר: אין שום סיבה שבזמן הזה הוא לא יעשה גם היערכות להכרה בכל התעודות שלו.
עודד פורר: פה, בהכנה לעלייה, מי שעוסק בזה יסתייע איתנו, אנחנו נייצר את המנגנונים האינטרנטיים ומשרדי הממשלה שבהם הם יוכלו להכיר בתעודות עוד מחו"ל ולקבל אפילו, אם זה לא את האישור הסופי, איזה שהוא אישור עקרוני, כי אם דורשים ממך איזה שהיא השלמה של תעודה כשאתה נמצא בארץ המוצא שלך, הרבה יותר קל לך להביא אותה מאשר כשכבר ביצעת עלייה ואתה נמצא פה ולך תחפש את המוסד שלך בצרפת או ברוסיה או בארצות הברית.
עודד פורר: החלטה נוספת שהתקבלה בנושא של שירות המדינה עם נציב שירות המדינה, אנחנו נאפשר לעולים שעדיין לא הוציאו את ההכרה שלהם בתואר לגשת למכרזים על תנאי.
עודד פורר: לפעמים העולה לא יודע שהוא צריך בכלל את ההכרה הזו והוא לא עשה את התהליך הזה וזה תהליך שלוקח לא מעט זמן.
עודד פורר: יוכל העולה שנניח אומר 'יש לי תואר ראשון מאוניברסיטה כזו או אחרת בחו"ל', הוא יוכל לגשת למכרז הזה על תנאי ובלבד שעד שתגיע הוועדה שלו הוא יצטרך להמציא את התעודות ולסיים את ההליך מול האגף להכרה בתארים.
עודד פורר: כמובן שבכוונתנו לבצע שני דברים בנושא של תרגום נוטריוני של מסמכים.
עודד פורר: האחד, כל המשרדים יצטרכו לתת רשימה סגורה של מסמכים שאותם צריך לתרגם, והיא חייבת להיות מצומצמת וסבירה ולא כל פעם שיוסיפו עוד מסמך.
עודד פורר: בנוסף בשנת 2015 אנחנו נקים קרן במשרד העלייה והקליטה שתסייע לעולים חדשים ותושבים חוזרים בתרגום נוטריוני של מסמכים ככל שהם יידרשו, כי קורה שעולים לפה עולים ובשביל שהם יוכלו לעבוד רק התרגום עולה להם 4,000 או 5,000 שקל וזה משהו שהוא לא מקובל.
עודד פורר: הקלה נוספת לנושא של נציבות שירות המדינה.
עודד פורר: ההקלה שדיברתי עליה לגבי בלי תעודה זה עולים עד שבע שנים בארץ.
עודד פורר: אז אנחנו נאפשר גם הליך של הגשת מועמדות לתפקידים בשירות המדינה באמצעות האינטרנט.
עודד פורר: הרי הליך הקליטה בשירות המדינה לוקח לעיתים חודשים, יכול להיות שמישהו יגיש את המועמדות, יראה שהוא מתקדם וזה יהיה בעיניו עוד זרז לעלייה לישראל.
עודד פורר: מבחני המיון לעולים בשירות המדינה יתורגמו לשפות.
עודד פורר: לא יודע מי מכם שיצא לו לעבור מבחן כזה, אבל המבחן הזה בעברית הוא מאוד מורכב וברגע שנעשה את התרגום הזה לשפות, שוב, צרפתית, רוסית, אנגלית, ספרדית, אנחנו נפתח בפני העולים גם כניסה לשירות המדינה, אני חושב שזה לא פחות חשוב.
עודד פורר: אני חושב שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד מעניינת ומאוד מאתגרת בתחום הזה.
עודד פורר: אני נגעתי ככה במעט מדינות, אבל אנחנו רואים כמעט בכל מדינות אירופה עלייה במספרי העולים, באנגליה, באיטליה.
עודד פורר: אנחנו רואים גם במדינות דרום אמריקה, בברזיל.
עודד פורר: אם הצעדים האלה ימשיכו ויילכו וההשקעות שלנו בתחומים האלה יחד עם המוסדות הלאומיים יילכו ויעמיקו אני מצפה שגם נצליח לראות מספרי עולים גבוהים יותר.
עודד פורר: זה לפחות היעד שלנו ואני חושב של כל מי שיושב כאן.
יואל רזבוזוב: קודם כל, כל מה שאמרת וההחלטות הן מצוינות ונכונות, אך בסופו של דבר, עוד פעם, ברמה הפרקטית, היום התקציב אצלכם והגופים כפופים אליכם.
יואל רזבוזוב: לפי התכנית איך זה עובד בפועל?
עודד פורר: בפועל כל גוף ממשיך לעשות את מה שעשה קודם, עם האמצעים שהיו לו קודם, הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, קרן היסוד אוספת את הכספים למוסדות הלאומיים וממשיכים להשקיע בעלייה את מה שהם השקיעו, אלא אם כן הם יגידו אחרת, אני מניח שנציגיהם יציגו את זה היטב.
עודד פורר: מה שאנחנו עשינו זה הבאנו כסף תוספתי, הבאנו כסף נוסף לעלייה.
עודד פורר: כשאנחנו מביאים כסף נוסף לעלייה ובאים לחברה לעידוד עלייה עם המוסדות הלאומיים ואומרים שצריך לעשות פרויקט 1, 2, 3, 4, אני מעריך וימים יגידו, אבל לפחות לפי ההבנות שיש פה, שיבואו המוסדות הלאומיים ויגידו 'תראו, באנגליה אלה הפעולות שאנחנו מבצעים'.
עודד פורר: עם הכסף הנוסף אפשר לעשות עוד פעולות, או שצריך לקחת, בגלל שיש כסף נוסף, לעשות פרישמיש על כל הפעולות שמתבצעות שם ולעשות את זה אחרת לגמרי.
עודד פורר: כסף הוא חשוב, הוא מניע את המערכת, זה נכון, אבל התהליך הלא פחות חשוב הוא היכולת היום לשבת בצורה מסודרת, ליד שולחן אחד, ולהחליט על תכנית אסטרטגית של מדינת ישראל לעידוד עלייה.
עודד פורר: אחד היעדים הראשונים של החברה הזו יהיה להגיש תכנית כזו לוועדת ההיגוי ולבוא ולראות מה האסטרטגיה שלנו בתחומי עידוד העלייה, איך אנחנו גורמים למספרים האלה לעלות, כי זאת המטרה, ללא צל של ספק.
עודד פורר: לא רק להעלות, אלא גם להעלות בצורה כזו שתאפשר קליטה מיטבית כאן בארץ.
יואל רזבוזוב: בהמשך אנחנו נשמע את הגופים, איך הם בדיוק רואים את זה ואיך הם רוצים לעשות את הפעילות הזאת.
יואל רזבוזוב: שאלה שבכמה ביקורים שמעתי, רשויות מקומיות שרוצות ומעוניינות לקלוט עלייה, יש כאלה שרוצים ואומרים 'אנחנו רוצים', ישנם תקנים שאתם - - -
יואל רזבוזוב: אז איך זה עובד בפועל?
עודד פורר: אין תקנים, אנחנו תומכים ברשויות המקומיות שמעוניינות לסייע בעידוד העלייה ולהשתתף בפרויקטים לעידוד עלייה.
עודד פורר: בין היתר, כדי שרשות תוכל לעודד עלייה היא צריכה להקדיש מאצלה כוח אדם מתאים לעניין הזה, שדובר את השפה ויכול לפעול.
עודד פורר: אנחנו מסייעים גם בפעילות, גם בהעסקה כזו ככל שהיא נדרשת, כמובן שזה נגזר ממספרי העולים ברשות ומהמחויבות של רשות.
עודד פורר: לצורך העניין מספרי העולים שרשות צריכה כדי להיכנס לתהליך הזה הם לא גבוהים או בלתי נתפסים, הם גם נגזרים מגודל הרשות ומהמדד הפריפריאלי שלה.
עודד פורר: אני לא אדרוש ממגדל העמק להציג את אותו מספר עולים שמציגה תל אביב וגם ברור שבמגדל העמק אני צריך לתת עוד משאבים כדי לגרום לעולים נוספים להגיע למגדל העמק.
עודד פורר: גם כאן יש אג'נדה של המדינה.
עודד פורר: היכולת שלנו להוסיף ולתת לעניין הזה, יש בזה חשיבות עצומה.
עודד פורר: בסוף אני אומר, בוא ניקח עיר כמו נתניה, אתה מכיר את נתניה, בנתניה אנחנו תומכים בסך של כמה מאות אלפי שקלים שבזה הרשות אמורה גם להעסיק את אותם פרויקטורים שאמורים לסייע לעולים הנמצאים וגם לעודד עלייה מבחוץ.
עודד פורר: זאת אומרת הרשות מחויבת לשלוח את הפרויקטור מטעמה לכנסי עידוד עלייה, כי הרציונל אומר, יש כנס בצרפת, הפרויקטור פוגש את העולים, הוא יודע להסביר להם על העיר שהם באים אליה, הוא יודע להכווין אותם מה הם צריכים לעשות והוא גם מסייע בידם בקשר שלו שהוא שומר איתם עד העלייה מהארץ, 'תביאו את האישורים האלה', 'אתם צריכים הרשמה לגני ילדים', 'אתם צריכים הרשמה לבתי ספר'.
עודד פורר: אני רואה בשלטון המקומי, אגב לכל הפעולות שלנו, כשותף מרכזי.
עודד פורר: אני כל הזמן אומר את זה, אני אומר את זה בהקשר של קליטת עלייה ובכל התחומים.
עודד פורר: הדלת הראשונה שדופק עליה העולה כשהוא בארץ בסוף זה הרשות המקומית, שם הוא מקבל את החינוך שלו, את הסיוע שלו, את הרווחה שלו, הכול בסוף מתנקז לשם ושיתוף הפעולה הזה הוא קריטי בעינינו.
עודד פורר: אנחנו מסייעים בידי הרשויות שרוצות בכך בתמיכות להשתתף בפרויקטים לעידוד עלייה.
יואל רזבוזוב: אבל איך הם מתחילים?
יואל רזבוזוב: נגיד - - -
עודד פורר: היא מגישה בקשה אלינו ואנחנו מממנים לה.
עודד פורר: היא צריכה להעמיד מאטצ'ינג של 25% לפרויקט.
עודד פורר: אגב, ב-2015 הגדלנו את התקציב המיועד לטובת הנושא הזה של עידוד עלייה ביותר מ-30%, מה שיאפשר לרשויות אל"ף, להשקיע יותר כספים בתחום הזה, אבל כמובן הם יצטרכו להעמיד את המאטצ'ינג.
עודד פורר: אני אגיד לך משהו, לגבי רשות שתגיד 'אני לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג', או 'אין לי מאטצ'ינג', יכול להיות שהיא לא יכולה להתמודד עם האתגר.
עודד פורר: אם רשות לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג לפרויקט של 300,000 שקל והיא לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג של 25%, שזה 75,000 שקל, אז יכול להיות שאולי הרשות הזו לא ערוכה להתמודד עם האתגר של קליטת עלייה.
עודד פורר: גם פה אנחנו מחריגים רשויות מסוימות שיש לנו אינטרסים מהותיים שגם עומדים במסגרת, כמו למשל מונחת לפתחנו בקשה של יישובי עוטף עזה, שבהם נכיר רק ב-10% מאטצ'ינג.
עודד פורר: אז אנחנו יושבים ובוחנים את היכולת שלנו לתת את המעטפת הזו.
עודד פורר: בדרך כלל אנחנו נענים לה.
עודד פורר: אם זו רשות שיש לה חשב מלווה או תהליכים אחרים כאלה, נותנים איזה שהן הקלות.
עודד פורר: בעיקרון רשות יכולה להעמיד את המאטצ'ינג של ה-25%, מה שמאפשר לנו גם להגדיל את סכום הפרויקט.
יואל רזבוזוב: והפרוצדורה, הם פשוט מגישים בקשה?
עודד פורר: אנחנו מפרסמים קול קורא לתמיכות, הרשות מגישה את הבקשה שלה, אומרת מה היא רוצה ואחר כך היא צריכה להוכיח לנו גם ביצוע.
עודד פורר: זאת אומרת אם אני דורש שמתוך התקציב לפחות 10% יילכו לפעילות ולא הכול יילך רק לכוח אדם, או שאני מוכן להכיר להם ב-25% הוצאות כדי שהם ישלחו את הפרויקטור לחו"ל, כי רשות שלא שולחת את הפרויקטור שלה לחו"ל חוטאת לתפקידה.
עודד פורר: אם הפרויקטור הזה לא יוצא לכנס בצרפת, בארצות הברית או באנגליה, אז הוא לא יפגוש שם את העולים, ואם הוא לא יפגוש שם את העולים הוא לא יביא אותם.
עודד פורר: חד משמעית אנחנו רואים, רשות ששולחת נציגים שלה לכנסים, המספרים של העולים שלה הם גבוהים.
עודד פורר: המגע הזה הוא קריטי בעינינו, הוא חשוב והוא גם נכון.
עודד פורר: הוא גם מצביע על המחויבות שהעולה רואה, הוא אומר 'יש לי פה מחויבות שלטונית', כי הם מבינים שאם מגיע סגן ראש רשות או ראש רשות לכנס ואומר להם 'אתם תבואו לעיר שלי ואתם תקבלו 1, 2, 3, 4', יש לו למי לפנות.
עודד פורר: הוא גם יודע שכשהוא יגיע קל לו הרבה יותר לדפוק על הדלת של ראש הרשות, מאשר להגיע לירושלים ולהתחיל לעבוד מול המשרד הממשלתי הזה או אחר.
עודד פורר: אני רואה ברשויות בהחלט זרוע ארוכה שלנו לתהליך הזה.
עודד פורר: אגב, לא רק שלנו, גם של המוסדות הלאומיים.
עודד פורר: אני חושב שגם הקרן לידידות שיושבת פה מסייעת לא מעט בידי הרשויות המקומיות.
עודד פורר: הרשויות המקומיות הן כלי מאוד מאוד חשוב בתהליך הזה ואני רואה בהן שותפות לדרך.
יואל רזבוזוב: הסוכנות היהודית, ג'וש, יהודה?
<ג'וש שוורץ: בוקר טוב.
<ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן מברכים את המנכ"ל ומסכימים עם כל מילה.