GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ג'וש שוורץ: אני חושב שאנחנו עושים פה שיתופי פעולה שלא היו ברמה הזאת מעולם.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שעודד צודק בעניין אחד, יש פה באמת שעת מבחן.
<ג'וש שוורץ: אחרי המון שנים שאנחנו נעים בין 18,000 ל-20,000 עולים פתאום אנחנו רואים מספרים של 25,000 ו-26,000 ואני חושב שהסוכנות, שאחראית על עלייה בכל העולם ופועלת בכל העולם, אנחנו באמת רואים את ההיקפים ושיתופי הפעולה שיש לנו עם משרד העלייה והקליטה מאוד מאוד חשובים בעניין הזה.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שאנחנו רואים כמה מוקדים שאנחנו חייבים להתמקד בהם.
<ג'וש שוורץ: האחד זה מערב אירופה, אחד זה אוקראינה, המספרים באוקראינה, אנחנו מכפילים אותם, משלשים בצרפת.
<ג'וש שוורץ: לצערנו בחלקים האחרים של המערב אנחנו לא מצליחים להעלות את המספרים מעל הממוצע, בעיקר בצפון אמריקה, למרות המאמצים הרבים שאנחנו משקיעים שם.
<ג'וש שוורץ: אנחנו משקיעים המון בחיבור לישראל, משקיעים המון בחוויות בארץ, בתגלית, במסע.
<ג'וש שוורץ: וכמובן אנחנו רוצים לברך אותך, היושב ראש, על כל המאמצים שאתה משקיע בעניין הזה.
<יהודה שרף: אנחנו מקווים שב-2016 ל - - -
יואל רזבוזוב: 30,000.
<יהודה שרף: בדיוק.
יואל רזבוזוב: אם כבר נגעת במסע ותגלית, אני כן זיהיתי תופעה של גופים שנלחמים על תגלית ועל מסע, גופים שלנו בתפוצות.
יואל רזבוזוב: מישהו יודע לענות לי איך זה קורה, כי אני שמעתי שעושים מחטפים.
עודד פורר: אני רק אומר בעניין הזה כדי להבהיר, מסע ותגלית לא נמצאים תחת הכנפיים של משרד העלייה והקליטה.
עודד פורר: יש פה שאלות קואליציוניות, אני לא רוצה להיכנס בתוך המחלוקות הקואליציוניות, ברמת המהות זה בהחלט מליבת הפעילות של עידוד העלייה.
עודד פורר: שני הפרויקטים האלה הם פרויקטים משמעותיים בתחום עידוד העלייה.
<יהודה שרף: מבחינת מסע אני לא מכיר את מה שאמרת.
<יהודה שרף: אני יכול לומר לך דבר אחד, מתוך חניכי מסע שנמצאים בתוך המסגרות של היחידה לעלייה וקליטה, 90% מהם משנים סטטוס.
<יהודה שרף: צריכים להבין ש-10,000 הצעירים שנמצאים במסע זה כר נרחב שלנו בנושא של עידוד עלייה ואנחנו נכנסים לנושא הזה, אנחנו הולכים השנה לעשות ארבעה ירידי עלייה בתוך מסע והיחידה לעלייה וקליטה היום עושה את מה שלא עשתה בשנים קודמות בעזרתם של, אני לא רואה את עמוס ארבל כאן.
<יהודה שרף: אנחנו מבצעים שינויי סטטוס היום גם לחניכי מסע.
<יהודה שרף: אני חושב שאדוני היושב ראש, כשהיה בנתניה ראה אותנו עושים שינוי סטטוס.
<יהודה שרף: אז אנחנו עושים את זה עכשיו גם לחניכי מסע כדי להקל עליהם לעבור דרך הבירוקרטיה.
<יהודה שרף: אנחנו יודעים מתוך הצעירים, צעירים אצלנו זה גיל 18 עד 35, שעלו לארץ בשנת 2013-2014, שאחוז גדול מהם הם בוגרי תגלית ומסע.
יואל רזבוזוב: לא, אין ספק, התכניות האלה הן מצוינות, בטוח, השאלה - - -
<יהודה שרף: על מחטפים במסע אנחנו לא - - -
יואל רזבוזוב: גם תחרות, אני אוהב תחרות, תחרות זה טוב, השאלה בסופו של דבר האם ברמה המקומית זה לא מבלבל את האנשים שהולכים לתכנית, שפתאום אומרים להם גוף אחד - - -
<שי פלבר: לא, מסע מופעלת מתוך משרדי הסוכנות היהודית.
<שי פלבר: אדם שמתמודד, שרוצה לבוא למסע, מגיע אלינו או דרך האינטרנט ואנחנו מטפלים בו.
<שי פלבר: במקרים האלה, אם יש תחרות, זה לאיזה תכנית ללכת בארץ, אבל הדברים האלה לא מופיעים.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מדברים רק על תגלית.
<שי פלבר: יכול להיות שתגלית, מכיוון שאנחנו שותפים בתגלית, יש מארגנים והמארגנים עובדים בצורה כזאת שכל אחד צריך להביא לארץ מספר משתתפים ככל שהוא יכול וביניהם יש תחרות חופשית.
<שי פלבר: זה אולי הנושא שצריך להתייחס אליו.
<שי פלבר: דווקא מסע עובד בסדר, לשמחתנו.
יואל רזבוזוב: נצטרך פשוט להתעמק בזה יותר, עם יותר נתונים.
יואל רזבוזוב: הרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות, שגם נכנסו לעידוד העלייה.
<יחיאל אקשטיין: תודה רבה, כבוד היושב ראש.
<יחיאל אקשטיין: אני רוצה פשוט להגיד מה שאתם כבר יודעים, שאנחנו בקרן לידידות תומכים בעלייה וקליטה כבר כמעט 20 שנה והשקענו בנושא יותר מ-170 מיליון דולר, במיוחד במשך השנים דרך הסוכנות.
<יחיאל אקשטיין: נוסף לזה אנחנו משקיעים מיליונים של דולרים כל שנה בקליטת עלייה.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו עכשיו יצאנו לדרך ואנחנו הקצבנו בערך בשנה הראשונה בין 15 ל-20 מיליון דולר לנושא של עלייה.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו מוכנים לשתף פעולה עם כל הגורמים ששייכים, אנחנו שמחים לעשות את זה.
<יחיאל אקשטיין: הנושא של עלייה הוא בליבה של המטרות של הקרן, לעזור לעלייה, קליטת עלייה, עוני וביטחון.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו מגייסים כ-145 מיליון דולר כל שנה במיוחד מלא יהודים כדי לעזור בשלושת הנושאים האלה.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו מכירים טוב ומודים שהתפקיד של עלייה הוא באחריות של הסוכנות היהודית ואנחנו שמחנו במשך השנים לעזור לסוכנות היהודית במאות מיליונים של דולרים, כפי שאמרתי, להביא את עולי אתיופיה, להביא במיוחד מברית המועצות.
<יחיאל אקשטיין: חוץ מהנושא של עלייה וקליטה אנחנו משקיעים כ-25 מיליון דולר כל שנה רק לעזור לקשישים וילדים בחמ"ע, בברית המועצות לשעבר.
<יחיאל אקשטיין: יש לנו גם פרויקט ליוצאי אתיופיה בארץ.
<יחיאל אקשטיין: אז אני רק רוצה להדגיש שאנחנו שמחים לקחת חלק בנושא החשוב הזה, זה חשוב לתורמים שלנו, זה בליבה של המטרות של הקרן ואנחנו נשקיע בשנה הראשונה בעזרת ה', כפי שאמרתי, גם בנושא של עלייה וגם לעבוד עם משרד העלייה והקליטה בנושא של קליטה, כך שיהיה קשר יותר חזק.
<יחיאל אקשטיין: כולנו יודעים שחייבים לבנות את זה, הקשר בין עלייה וקליטה, כפי שאמרתם שהם יידעו כבר לפני שהם באים שיש להם מקום עבודה.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו עוזרות למועצות החלשות במיוחד, אלו מסוציו אקונומי 6 או 7 ולמטה.
<יחיאל אקשטיין: אם יש ערים שרוצים לקלוט עלייה וזה מתאים ואין להם את ה-25% אנחנו אולי נוכל לעשות משהו שם גם.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו באנו לעזור, באנו כדי להוסיף על המספרים, לא כדי לעשות תחרות ולא בשביל לקחת מגופים אחרים את האחריות שלהם, אנחנו פשוט עוזרים.
יואל רזבוזוב: וברמה הפרקטית, אתם תפתחו משרדים בארצות מסוימות?
<יחיאל אקשטיין: אל"ף, ברמה הפרקטית הדבר הראשון זה בעוד כמה שבועות, ב-22 בדצמבר, בעזרת ה', יהיה או אחד או שני צ'רטרים מקייב עם כ-200 עולים מאוקראינה.
<יחיאל אקשטיין: הקרן לידידות דאגה לפליטים במשך השנה האחרונה, הקמנו כפרים כדי להביא את הפליטים יחד עם חב"ד ואנחנו עזרנו דרך הג'וינט.
עודד פורר: אני חייב לומר בעניין הזה, אני לא אוהב את השימוש במילה 'פליטים'.
עודד פורר: מבחינתנו אין דבר כזה פליטים יהודים בעולם.
עודד פורר: מי שאין לו איפה להיות יכול לעלות לישראל באופן מיידי, בוודאי מאוקראינה, אין שום בעיה.
עודד פורר: אני מניח שסייעתם ליהודים שהיו במצוקה באוקראינה במהלך התקופה הזו ואני גם שמח על ההירתמות שלכם לעידוד העלייה ועל המטוס המשותף שאנחנו מביאים ביחד, יחד גם עם הסוכנות ותנועת עזרא.
עודד פורר: אגב, לא נמצאים פה עוד ארגונים, גם תנועת עזרא, מ'נפש בנפש' יש נציגים.
עודד פורר: תנועת עזרא חסרים פה.
עודד פורר: אני חושב שהכניסה של הקרן לידידות, לא שמעת את תחילת דבריי, הרב אקשטיין, היא תוספת משמעותית לנושא הזה ואני חושב שיש לנו את היכולת היום, ביחד, להביא למספרי עולים באמת שלא נראו כאן הרבה זמן.
יואל רזבוזוב: תודה לרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות ובהצלחה לאלי כהן בתפקיד.
יואל רזבוזוב: מר עודד פויר, מנהל פרויקט הבית, ההסתדרות הציונית העולמית.
<עודד פויר: בוקר טוב לכולם, לכל המכובדים, לכל השותפים, אפשר להגיד, בעשייה של העלייה.
<עודד פויר: רציתי רק דגש קטן, ההסתדרות הציונית העולמית הקימה את היחידה לעידוד עלייה לפני כשלוש שנים, כשאנחנו שמנו במוקד שלנו את העבודה על עידוד עלייה.
<עודד פויר: לצד העבודה המצוינת של הסוכנות בכל נושא התהליך אנחנו החלטנו ללכת על כל הנושא המקדים של עידוד העלייה ולראות איך אנחנו פותחים את המעגלים.
<עודד פויר: אם אפשר לתת אולי דגש לעשייה שלנו, זה הרצון לעבוד עם הקהילות, בתוך הקהילות ולהגיע לכמה שיותר אנשים.
<עודד פויר: דוגמאות קטנות, עכשיו סיימנו כמה פרויקטים משמעותיים בתקופה האחרונה, חלק לבד, חלק עם הסוכנות היהודית, חלק גם עם משרד הקליטה.
<עודד פויר: דוגמה אחת זה שבת לך לך, או פרויקט לך לך, כי הוא מתרחב להרבה שבתות, שהיום אנחנו מגיעים להרבה מאוד מקומות ברחבי העולם, לעשרות רבות של קהילות ומדברים על עלייה וקהילות שפעם לא היו אומרים שם עלייה כי זו הייתה מילה גסה, או למקומות יותר רחוקים שבכלל לא היו רואים נציגים מישראל ואנחנו פותחים להם את המעגלים בצורה מאוד מאוד משמעותית.
<עודד פויר: כמובן שמציגים את ישראל ברמה פרקטית.
<עודד פויר: אנחנו אחרי סיור מאוד מאוד מעמיק, ארוך ומוצלח בדרום אמריקה, ביחד עם הסוכנות וגם עם ארגוני העולים, שזה עוד גוף מאוד מאוד חשוב, כי כמו הרשויות המקומיות, שמקבלים אותם בקליטה, גם ארגוני העולים זה איזה שהוא חיבוק חם שהם מקבלים מאנשים בדיוק כמוהם, שעשו את המעשה לפני.
<עודד פויר: גוף מאוד חשוב שחשוב לנו להיות איתם.
<עודד פויר: ולפני שבוע גם היה יריד עלייה גדול בלונדון.
<עודד פויר: היו הרבה ירידים, אבל אני חושב שהמיוחד השנה זה המעורבות המשמעותית עם גופים בקהילה.
<עודד פויר: כך שביחד עם כל התהליכים הנפלאים שקורים, ביחד עם החברה שעכשיו קמה והמוסדות הלאומיים אמורים להביא אותה ביחד עם ועדת ההיגוי בראש מנכ"ל המשרד, אני חושב שאנחנו רק מתחילים להבין את גודל הפוטנציאל.
<עודד פויר: ככל שנהיה יותר בשטח, ככל שנגיע ליותר קהילות, ככל שנפתח את האופציה האמיתית לעלות לישראל המספרים יגיעו ויגידו בגדול, כי אנחנו רואים חזרה של דברים שלא היו הרבה זמן, כמו למשל גרעיני עלייה של קבוצות ושל קהילות שרוצים להגיע ביחד, במשותף, למקומות, ושוב, ממקומות טובים בעולם, אנשים שיש להם חיים נפלאים איפה שהם נמצאים, אבל הם רוצים להגיע לכאן.
<עודד פויר: לא בורחים, אלא פשוט רוצים לבנות את החיים שלהם בישראל.
<עודד פויר: אני מאמין שעם המשך השותפות, שמקבלת עכשיו תוקף מאוד רציני עם החברה לעידוד עלייה, עם העבודה של כל מי שיושב סביב לשולחן אנחנו בהחלט נגיע לאותם יעדים שציין פה המנכ"ל.
<עודד פויר: אז בהצלחה לכולנו.
יואל רזבוזוב: יושב ראש מועצת ארגוני העולים, מר מאיר לב.
<מאיר לב: אני רוצה באמת לברך על שיתוף הפעולה שרוצים לעשות בכל הארגונים, מזמן היה צריך להיות איזה שולחן שכולם ביחד ולא כל חודש מופיע מישהו באיזה מדינה ואחרי שבוע מופיע ארגון אחר, שבסופו של דבר יהיה משהו מאורגן כללי.
<מאיר לב: כמו שעודד אמר, עכשיו חזרנו מדרום אמריקה - - -
יוני שטבון: סליחה, אתה יכול להסביר קצת על הארגון שלך?
<מאיר לב: כן.
<מאיר לב: אני מייצג את מועצת ארגוני העולים, זה כ-25 ארגוני עולים שמייצגים את כל המדינות שיש מהם עלייה, אמריקה, קנדה, צרפת, התאחדות דוברי רוסית, אמריקה הלטינית, העלייה מטורקיה.
<מאיר לב: בדרך כלל יש לנו צוותים מאוד קטנים של עובדים, הרוב זה מתנדבים.
<מאיר לב: יש מתנדבים בכל עיר שמדברים את השפה של העולה.
<מאיר לב: קליטה טובה מביאה יותר עלייה.
<מאיר לב: לארגוני העולים יש קשרים בכל המדינות בגלל שהם באו מהמדינות האלה, הם מכירים את המנהיגות ויכולים לעזור המון בעידוד עלייה ובקליטה של העולים בכל עיר ועיר ואנחנו מכירים את הבעיות שיש בכל עיר.
<מאיר לב: אם אני אתן דוגמה קטנה, נגיד כמו שאמר עודד ממשרד הקליטה, יש פרויקטור שנסע עכשיו איתנו לדרום אמריקה לעידוד עלייה לירושלים.
<מאיר לב: אבל כאשר עולה צריך לשלם פר יום כדי שתהיה לו דירת קלט, אז זה חסם.
<מאיר לב: משפחה שבאה עם שלושה ילדים ואין לה כסף לשלם כדי לחיות שבוע-שבועיים באיזה דירה והעירייה לא יכולה או משרד הקליטה או הסוכנות לא יכולים לממן את כל הדירה, אז זו בעיה, שהוא מתחיל להוציא כסף מהיום הראשון.
<מאיר לב: אלה דברים קטנים שעושים את ה - - -
<קריאה: משרד הקליטה אמור לממן את זה, משפחה כזאת מקבלת סל קליטה.
<מאיר לב: לא, בירושלים צריכים לשלם 100 שקל ליום, זה מה שאני יודע.
<קריאה: נכון, 100 שקל ליום.
<מאיר לב: אני חושב שזה לא צריך להיות ככה.
<מאיר לב: יש ערים שלא משלמים ויש ערים שכן.
<מאיר לב: כאילו שעולה לכפר סבא לא משלם ועולה שבא לירושלים כן משלם.
עודד פורר: אני מברך על עולים שמגיעים לירושלים ולכפר סבא וגם לעכו ולנצרת, אבל המשמעות של הסיוע שאנחנו נותנים לעולים הוא סיוע שאמור לסייע להם בשכר הדירה, לפחות לחודשים הראשונים.
עודד פורר: אגב, בתקציב 2015, אם הוא יעבור, ההסכמות שאנחנו הגענו עם משרד האוצר זה על הגדלת סל הקליטה באופן משמעותי ליחידים בלמעלה מ-10% ובנוסף הגדלת הסיוע בשכר דירה גם במחצית השנה הראשונה, מה שלא היה קיים עד עכשיו וגם בשנה השנייה והשלישית הכפלת הסיוע שניתן לעולים בשכר דירה.
עודד פורר: יחד עם זאת צריך להבין, 50,000 שקל למשפחה שהמדינה נותנת לעולים שמגיעים לכאן אמורים לסייע בקליטה.
עודד פורר: אם המשפחה היא ברמה כזו שהיא לא מסוגלת, אורח החיים באזורים מסוימים הוא כזה שהם לא יכולים לעמוד בו, תשמע, אני גם לא גר במרכז תל אביב, הבית שלי ברחובות, הוא גם לא זול, לא רע, אבל המחירים הם שונים.
עודד פורר: יש הרבה חסמים שאנחנו מטפלים בהם ביחד, אבל דווקא העניין הזה של סיוע בשכר דירה, כמובן שתמיד אפשר יותר, אבל אני לא חושב שזה החסם המרכזי.
<מאיר לב: אני מדבר על השבוע-שבועיים הראשונים, שזה שונה בכל עיר ועיר, זו הבעיה.
<מאיר לב: כשעולה שומע ממישהו אחר, אז זה דבר קטן שאפשר גם לטפל בו וזה כסף קטן בסך הכול.
עודד פורר: זה גם עניין של היצע וביקוש, בירושלים יודעים שיבואו אליהם בכל מקרה.
<מאיר לב: בסדר, אבל צריכים לעזור.
<מאיר לב: אם אתם יודעים, לירושלים באים הרבה זוגות צעירים עם ילדים, דתיים, שבאים לשכונות דתיות וקשה להם למצוא דירה וקשה להם גם להתחיל לשלם.
<מאיר לב: ההתאחדות, אני אומר לך, מחלקת נעליים, מחלקת עגלות אוכל לילדים שבאים לרמת שלמה או בית וגן, לכל מיני שכונות דתיות שבאים בלי כלום, באים עם ילדים, זוגות צעירים, וחסר להם לכל יום, אז גם שישלמו מהתחלה זה חבל.
<מאיר לב: זה דבר קטן וזה חבל, אבל זו אחת הדוגמאות.
<מאיר לב: אני חושב שמצד אחד כדאי להשקיע, עודד אמר, יותר באמריקה הלטינית.
<מאיר לב: אני חושב שעוד מעט נגיע ל-100% נישואי תערובת שם וזו בעיה רצינית.
<מאיר לב: והדבר האחרון זה שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים.
<מאיר לב: אנחנו קיימים שנים והמגמה, לצערי, של משרד הקליטה, של הסוכנות היהודית, אלה שתמכו כל הזמן, כל השנים בתכניות עולים, כל שנה מקצצים בתקציבים.
<מאיר לב: בסוף יש ארגונים שמגיעים למסקנה שהם לא יכולים להתקיים והם סוגרים את הדלתות והם מפסידים המון המון מתנדבים.
<מאיר לב: אם המוסדות רוצים לעשות את העבודה הזאת, הפרטנית, לקחת ביד לקחת את העולה לכל מקום, תצטרכו להשקיע מיליונים, בגלל שתעשו את זה עם עובדים, עם מערכות, עם מנהלים ואנחנו עושים את זה עם מתנדבים.
<מאיר לב: אני חושב שצריכים לקחת אותנו קצת יותר בחשבון, לשתף אותנו יותר בשולחנות האלה המשותפים שאתם עושים ולראות איך ההתאחדויות יכולות להשקיע ולעזור לכם יותר בעידוד עלייה ובקליטה של העולים.
יואל רזבוזוב: תודה למריו, יושב ראש מועצת ארגוני העולים.
יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים איתך, אני ראיתי את שיתוף הפעולה של ארגוני העולים בכמה תכניות ובאמת הם עושים עבודה בהתנדבות, באמת לוקחים את העולה ביד וזה הדבר הכי חשוב.
עודד פורר: בהקשר הזה, אל"ף, הם גם היו שותפים שלנו בוועדה להסרת חסמים ובכל הדיונים שהיו הם לקחו חלק פעיל.
עודד פורר: קבוצת ארגון קהלת, שלא נמצא פה, אבל החוברת שהם הכינו, חוברת שאתם הכנתם כמועצה, הייתה נר לרגלי הוועדה כפורמט של הסרת חסמים בתעסוקה.
עודד פורר: אנחנו רואים בארגוני העולים מרכיב חשוב בהליך קליטת העלייה והסיוע.
עודד פורר: רק אנקדוטה, הוא דיבר על עלייה מדרום אמריקה, אז קפץ לי לזיכרון, אני גם יודע את הרקע שלך, בדיוק פגשתי לפני שבועיים ג'ודוקה שעלתה מברזיל, שאנחנו מסייעים לה, יש מלגה שמשרד העלייה והקליטה נותן לספורטאים שהם ברמה תחרותית ואולימפית.
יואל רזבוזוב: רק אני לא קיבלתי אותה.
<קריאה: באת מוקדם מדי.
עודד פורר: נקווה שהיא תביא לנו מדליה.
<קריאה: עוד מעט תהיה לך אחת מהולנד שתביא מדליה.
יואל רזבוזוב: כן, יש הולנדית בדרך.
<אלן זיתון: אני מזכ"ל של עמותת בוגרי אקדמיה מצרפת בישראל.
<אלן זיתון: אנחנו עמותה התנדבותית לגמרי, לא מקבלת שום כסף, רק תרומות מהחברים של העמותה.
<אלן זיתון: התפקיד שלנו הוא בעיקר בוודאי לעזור למי ששוקל עלייה מצרפת או כבר עשה עלייה, בהכנה שלו או בקליטה שלו, וגם לעזור לאנשים.
<אלן זיתון: קודם כל אני רוצה באמת להודות למי שפה בחדר הזה על העבודה.
<אלן זיתון: אם אני מסתכל על מה שקרה לפני שלוש שנים, בתחום של העלייה מצרפת, יש שיפור משמעותי ביותר ובן אדם אחד פה בחדר הוא אחד מהמנועים, אני מדבר על עודד פורר, שבאמת גרם לאיזה סוג של חזון חדש, ואני רוצה באמת להודות לך על זה.
<אלן זיתון: עכשיו קידמו את הדברים, יש פרויקטים, יש מישהו שהיום, אריאל פיקאר, מטפל במיוחד בעלייה מצרפת.
<אלן זיתון: זה אחד חדש במשרד שאחראי על זה, זה כבר סימן מאוד חשוב.
<אלן זיתון: הנקודות שאני רוצה להעלות זה אלוהים הוא בפרטים.
<אלן זיתון: אני חושב שאנחנו שומעים המון החלטות, לא רק מהמשרדים, גם מאנשים שהם בתחום הפוליטי, והרבה אנשים עובדים בתחום העלייה, אנחנו שומעים הרבה בתקשורת על עלייה, ההבדל בין הצלחה וכישלון יהיה בפרטים הקטנים.
<אלן זיתון: דוגמה, מדובר היום על רופאי שיניים, לעבוד על הפרטים האלה.
<אלן זיתון: ראינו בעבר שמשרדי ממשלה שרוצים לא לעזור לעלייה של העולים האלה פשוט מוסיפים כל מיני שאלות של המבחן התיאורטי לפרקטי ואז מאוד קל להביא מחדש את החסם שבעצם החוק רצה להוריד.
<אלן זיתון: אז אני מבקש באמת, התפקיד הוא לא בסוף יצירה של שינוי חקיקתי, זה בפרטים הקטנים יום יום, עד שבאמת זה עובד בצורה מאוד מאוד חלקה.
<אלן זיתון: נקודה שנייה, אני חושב שבעיריות הרבה כסף הולך לכל עירייה.
<אלן זיתון: מאוד הייתי שמח לשמוע איך משרד הקליטה שמביא הרבה כסף עושה פיקוח על הכסף הזה, בודק שהכסף הזה הולך בפועל לעולים שצריכים אותו, גם העולים מצרפת, וזו אחת הנקודות המאוד חשובות.
<אלן זיתון: הנקודה השלישית שאני רוצה להעלות זה הנושא של עבודה טרום עלייה.
<אלן זיתון: בתכנית שבנינו אז, בדצמבר 2003, שהייתה אחד הבסיסים לעבודת הממשלה, ראינו שיש אוכלוסייה פשוטה ואני מקווה שאני טועה, אבל אנחנו רואים היום את העלייה מצרפת וזה הקצפת.
<אלן זיתון: זאת אומרת מדובר על אנשים שהיו עושים עלייה, אם לא עכשיו, עוד שנה, אבל הם היו עושים עלייה, ובעצם כל התהליכים והעבודה שלנו גורמים להם לעשות עלייה יותר מהר ואז מקבלים את הקצפת.
<אלן זיתון: השלב הבא של העלייה מצרפת זה אגוז הרבה יותר קשה, זה סוגי אנשים שונים לגמרי, לא כולם מחוברים לבית הכנסת, אלה אנשים חילוניים לגמרי, הרבה מהם, אלה אנשים שהם לא בקהילות, אנחנו לא מגיעים אליהם, אנחנו לא מכינים שום תכנית, אלה אנשים שבאים לישראל להכין את העלייה, שנה-שנתיים באים וחוזרים, באים וחוזרים - - -
יואל רזבוזוב: אלן, אנחנו ממשיכים אחרי זה, יש לנו דיון הבא ממש ממוקד על - - -
<אלן זיתון: אז נעלה את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: פה תקצר, כי אנחנו נתמקד וניתן לך במה להגיד הכול.
<אלן זיתון: אין בעיה, אז אני מקווה שנעלה את הנושא הזה בדיון הבא, אבל אני חושב שצריך לדון, אוקיי, מקבלים את העלייה הקלה, מה עושים כדי לגרום שהעלייה הבאה, הגוש הגדול, יגיע ל-10,000.
יואל רזבוזוב: דב, אתה רוצה להתייחס עכשיו?
דב ליפמן: רק מילה אחת.
דב ליפמן: אני רציתי לברך על הכיוון וההחלטות בממשלה שאנחנו שומעים.
דב ליפמן: אני חושב שבלי אסטרטגיה, בלי שאנחנו חושבים לטווח הארוך, אנחנו מפספסים משהו גדול, כי יש פוטנציאל בכל העולם.
דב ליפמן: אנחנו מדברים עכשיו על 20,000 או 30,000, אנחנו חייבים להגדיל את המטרה, כי אני חושב שזה משהו לא רק טוב לעולם היהודי, אלא דווקא למדינת ישראל, ואני באמת רוצה לברך את כל הארגונים ואת כל שיתוף הפעולה.
דב ליפמן: לשבת בוועדה ולשמוע ציונות, זה כיף, כבוד היושב ראש.
דב ליפמן: אני חושב שעשינו משהו גדול.
דב ליפמן: רק שאנחנו חייבים גם להדגיש, אני חושב, שמטעם הממשלה, זה לא ביקורת כלפי המנכ"ל או השרה, אבל צריכים לעשות יותר.
דב ליפמן: כל הנושא של התארים הראשונים, אנחנו כבר כמעט שנתיים בתוך המאבק, יש התקדמות, אבל כאשר מדברים על איזה מחסומים יש לעולים שרוצים להגיע, זה בעצם, אני חושב.
דב ליפמן: כאשר שומעים שלא יהיה להם את היכולת להמשיך במקצוע שלהם, או שזה ייקח כמה שנים ויהיה בלגן הם לא רוצים את זה.
דב ליפמן: ברגע שאנחנו פותרים את זה, אני חושב שאנחנו נראה גל של עלייה של אנשים שרוצים להגיע ולהיות חלק ממדינת ישראל ובעזרת ה' אנחנו נמצא את הכוח לנהל את המאבק נכון ולהגיע להצלחות.
יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים איתך שמעבר לציונות יש היבטים כלכליים ואם באמת נכיר וקצת נקל אז אנחנו נקבל פה אנשים הכי איכותיים שיתרמו רבות לישראל.
יואל רזבוזוב: כל המשרדים צריכים להתייצב ואנחנו בוועדה הזאת ניתן לכם פלטפורמה, נזמן משרדים רלוונטיים, אם זה משרד הבריאות, או כמו שזימנו את משרד התחבורה והצלחנו להוריד את התיאוריה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרו כאן, זה באמת בנקודות הכי קטנות ואם נשפר את הנקודות הקטנות זה יביא את המעשים הגדולים.
יואל רזבוזוב: אני נסעתי לדיון הזה והיו הרבה פקקים וחשבתי שכולם יאחרו, אבל אנשים הגיעו והגיעו בזמן.
יואל רזבוזוב: אני נסעתי קצת עם חששות, כי שמעתי על הרבה גופים ולא ידעתי איך זה עובד והאם זה טוב לעלייה, האם זה פחות טוב, ואני חושב שאני יוצא מהדיון הזה די רגוע, אפילו מרוצה.
יואל רזבוזוב: אני רואה כאן סביב השולחן הרבה אנשים שאכפת להם.
יואל רזבוזוב: אני כן רואה גם בהקמה של החברה לעידוד העלייה מעשה נכון.
יואל רזבוזוב: זה עוד כסף, נביא עוד עולים, מתקצבים פרויקטים מסוימים שיביאו לנו גם עלייה בכללי, אבל גם פרויקטים ייעודיים שהם מאוד חשובים, כמו רופאים, אחיות, כל מיני מקצועות דרושים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שחשוב מאוד להתמקד במה שהיום השוק דורש.
יואל רזבוזוב: אני כן מרוצה מההצטרפות של קרן הידידות לעניין, כמובן כל הגופים שעוסקים.
יואל רזבוזוב: אני גם רוצה לברך את הסוכנות, היינו ביום חמישי לפני שבוע-שבועיים בנתניה וראינו איך הם עושים שינוי מעמד יחד עם משרד הפנים, הם לא נותנים לעולה בכלל להגיע למשרד הפנים אלא עושים את זה במשרדים של הסוכנות וזה מאוד מקל על העולים, הם לא שומעים את הרעש המיותר בתוך משרד הפנים ודחיפות מיותרות, אלא עושים את זה במקום הרבה יותר רגוע.
יואל רזבוזוב: ביקשנו שזה גם ישליך על עולים אחרים.
יואל רזבוזוב: צריך לקחת ולנצל את המודל הזה לטובת כלל העולים.
יואל רזבוזוב: אני חושב ש-2014 היא שנת שיא אחרי הרבה הרבה שנים, אני מקווה שגם 2015 תהיה שיא ושכל שנה יהיה שיא, כי אנחנו מדינת עלייה.
יואל רזבוזוב: אבל אחרי זה הקליטה, והקליטה, כמו שאמרו כאן, לא פחות חשובה, כי עולים שמגיעים ונתקלים בקשיים - - -
<קריאה: אין עלייה בלי קליטה.
יואל רזבוזוב: אין עלייה בלי קליטה ואין קליטה בלי עלייה.
יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה ואנחנו עוד מעט נמשיך לדיון הבא.
יואל רזבוזוב: הוועדה מתכנסת שוב אחרי דיון של בוקר.
יואל רזבוזוב: אני רואה פה הרבה אנשים שהשתתפו בדיון הקודם.
יואל רזבוזוב: הנושא החלטת ממשלה 'צרפת תחילה': יישום החלטה לנוכח גלי העלייה המתגברים.
יואל רזבוזוב: זו הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת יוני שטבון.
יואל רזבוזוב: בסיום הדיון או אחרי אנחנו נגבש מסקנות בצוות מצומצם ונניח אותן על שולחן הכנסת.
יואל רזבוזוב: אני אתן לחבר הכנסת יוני שטבון לפתוח את הדיון.
יוני שטבון: תודה רבה, אדוני היושב ראש, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וכל הארגונים שנוכחים כאן.
יוני שטבון: אני רוצה קודם כל להודות, להגיד תודה רבה לכל מי שנמצא כאן ועוסק בנושא, מהגורמים הממשלתיים דרך הוועדה עצמה והארגונים שנמצאים בשטח.
יוני שטבון: כיושב ראש שדולת העלייה מצרפת אני נכחתי בדיון הקודם, הקשבתי וסך הכול היה נשמע שהכול בסדר, הכול זורם, הכול טוב, אנחנו מסתובבים בשטח ונמצאים פה אנשים שחיים את העלייה, וכמו כל דבר בחיים לא הכול זורם ולא הכול טוב.
יוני שטבון: זאת אומרת צריך לדעת ולהבין שיש פערים, לפעמים כשאנחנו יושבים בכנסת או בממשלה, בין מה שאנחנו רואים פה על דפי הנייר לבין מה שקורה בשטח עם העולים עצמם.
יוני שטבון: כל מי שנוכח כאן, אני בטוח, ממשרדי הממשלה, ודאי חברי הכנסת והארגונים, רוצים לעשות טוב, הכוונה לגרום לכך שגם עידוד עלייה וגם הקליטה יהיו בצורה המיטבית ואני מבקש בדיון הנוכחי לעשות רזולוציה, פוקוס, על התכנית הממשלתית, על ההחלטות השונות, ללמוד מה קרה עד עכשיו ברמה יותר פרטנית, גם להבין ברמה פרטנית מה הולך לקרות, ברזולוציה יותר נמוכה, ובעיקר לשמוע את הארגונים השונים, האם קיימים פערים.
יוני שטבון: אני חושב שזה דו שיח שהוא בריא.
יוני שטבון: אני יודע שהוא מתקיים גם בפורומים אחרים, אבל הכנסת כבית מחוקקים, תפקידה לבקר את זרועות הביצוע השונות, אם זה משרדי הממשלה ואם זה הגופים השונים.
יוני שטבון: לטובת מסגור הדברים אני מדבר על החלטת הממשלה, על תהליך, אגב מבורך, מיוחד, שלוקחים את העלייה מצרפת כנושא שעומד בפני עצמו, זה מתחיל ממשרדי הממשלה, כמובן השדולה שאנחנו עושים בכנסת והארגונים השונים.
יוני שטבון: במרץ אנחנו נוכחים בהודעה ראשונה של משרד העלייה והקליטה על תכנית שנקראת 'צרפת תחילה'.
יוני שטבון: לדעתי הכינוס הראשון היה באודיטוריום פה בכנסת, עם כלל הארגונים, מכריזים על תכנית שיש בה מספר עקרונות, לדעתי הסכום שם גם מבחינה תקציבית כ-17 מיליון, או 11 מיליון, תקן אותי, המנכ"ל.
יוני שטבון: לאחר מכן בתאריך 22.6.2014 החלטת ממשלה שעליה דיברו מקודם, שתי החלטות למעשה.
יוני שטבון: החלטה 1736 שעוסקת בתכנית עידוד עלייה ממדינות אירופה וההמשך של התכנית מופיע בכותרת והחלטה 1737 שעוסקת בהסרת חסמים בתעסוקת עולים.
יוני שטבון: זה קורה, בשביל הכרונולוגיה, ב-22.6.2014 ולאחרונה ב-23.11 החלטה שהיא המשך, 2225, בנוגע להסרת חסמים והפירוט שהציגו ראש הממשלה ושרת העלייה והקליטה במסיבת העיתונים האחרונה, ב-23.11.
יוני שטבון: אני מבקש, אדוני, בדיון הנוכחי, גם מהמנכ"ל וגם מהנציגים השונים בוודאי, לשמוע את הארגונים אחר כך ולעשות כמו שפתחתי, לשמוע יותר פרטים ולראות מה טוב ומה פחות טוב ומה קורה.
יוני שטבון: אני רוצה להתחיל מהמשפט הראשון שמופיע בהחלטה, לא המשפט הראשון, סעיף שמופיע בהחלטה, 'הגדלת תקציב התמיכות לארגונים מעודדי עלייה'.
יוני שטבון: סך הכול התכנית מדברת על 30 מיליון ₪ בחלק הראשון, בחלק השני מה שנקרא לחל"צ ולוועדת ההיגוי ולכל מה שקשור כ-30 מיליון ₪ נוספים.
יוני שטבון: הייתי שמח להבין איפה זה קיים, איך למעשה הגדלת התקציב קורית בפועל, אדוני המנכ"ל והיושב ראש, איך הארגונים כאן מקבלים את הנושא הזה, מה הקריטריונים, האם יש פערים בין ההחלטה לבין המציאות.
יוני שטבון: דבר נוסף, יש אקסיומה שנמצאת בשטח, בהחלטה נוספת, סעיף ג', כל מה שקשור לשיווק וחשיפה בפני אוכלוסיות היעד.
יוני שטבון: אני שומע המון ואני שמח על כך, הבנתי שגם הפרויקטורים שדיברתי איתם, איפה מר ג'ורג'?
יוני שטבון: לדעתי אתה פונקציה מאוד חשובה פה, לגבי הפרויקטורים שהיו עכשיו בחו"ל וחזרו וראיינו לא מעט משפחות, הנושא של המרחב בין עידוד עלייה לבין קליטת עלייה.
יוני שטבון: לגבי העלייה מצרפת ואני אשמח מאוד, אגב, אם יחלקו עליי פה, העלייה מצרפת קורית.
יוני שטבון: זאת אומרת למעשה יש דחיפה, חלקה טבעית, חלקה פחות טבעית, של עולים מצרפת ואנחנו מדברים הרבה על עידוד, אבל אני רוצה לשים דגש דווקא על הקליטה.
יוני שטבון: מה קורה עם עולה שמגיע לפה והאם האקסיומה הזו שבה שיווק וחשיפה, שזה דבר מאוד חשוב, איפה זה במדד מול הקליטה.
יוני שטבון: זאת אומרת התנועה כבר קורית, איפה זה קורה הלכה לפועל.
יוני שטבון: אגב אני שם פה את הסרת החסמים.
יוני שטבון: אני אבקש מכל הארגונים, אני יודע שזה נושא מאוד מאוד מאוד חשוב לכולם.
יוני שטבון: בכל מקום, גם בסיור שעשיתי בצרפת לאחרונה יחד עם הגורמים השונים, הנושא של החסמים של מה שקרוי הדיפלומות קיים.
יוני שטבון: אני מבקש ברשותכם, פחות לעסוק בזה עכשיו, להשאיר את זה לסוף, אם יהיה זמן, לעסוק בדברים האחרים של קשיי הקליטה, לאו דווקא בהקשר של הסרת חסמים.
יוני שטבון: אני רוצה לגעת בנושא הבא, מבחינתי זו הסוגיה של הפרויקטורים.
יוני שטבון: איפה עומד הנושא הזה.
יוני שטבון: ממה שאני שומע, לפחות בסיורים שלי כיושב ראש שדולת עולי צרפת, יש לא מעט פרויקטורים שמתעסקים בעלייה מצרפת שאומרים לי שהם קורסים.
יוני שטבון: אני אתן דוגמה, רק בנתניה יש כמעט 1,800 עולים שעלו השנה, יש כ-2,000 עולים, יש 2 תקנים של פרויקטורים.
יוני שטבון: אנחנו מדברים רק עם פרויקטור אחד שראיין 78 משפחות בחו"ל, הוא עוסק גם בעידוד עלייה, גם בקליטה, אני מבין את הרציונל, והוא צריך לעבוד סביב השעון.