GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל דוד: ונכון, מה שנאמר, אני לא חושבת שמישהו שהולם במצב הרווחה מגיע לישראל ונהיה עני.
<יעל דוד: הוא היה עני שם, ואין לנו כל כך פתרונות לאנשים שחיים בצרפת מהרווחה.
<יעל דוד: הכול כך נדיבה של צרפת אין לנו פשוט פתרונות.
<יעל דוד: אני מצטערת להגיד אבל אנחנו כמעט ולא מעודדים אותם כי אין לנו.
<יעל דוד: אין למדינת ישראל, לא דיור ולא תמיכה, ואני לא יודעת אם זה.
<יעל דוד: בגל האנטישמיות שנמצאת מאחורי האנשים האלה זה מאוד כואב להגיד להם, אבל בשם המדינה אני חייבת, הרבה פעמים, להודיע לאנשים שאין להם מקום כאן, וזה מאוד-מאוד מעציב.
<יעל דוד: אז אם אפשר גם לחשוב על פתרון לאוכלוסייה שמתקשה, שזה לא הרוב, אבל היא קיימת.
אברהם נגוסה: מר סם קדוש.
<סם קדוש: שלום.
<סם קדוש: קודם כל, ברכות.
<סם קדוש: ברכות עוד יותר לתושב פסגת זאב.
<סם קדוש: אז אני מאוד גאה שתושב - - -
אברהם נגוסה: אנחנו שכנים.
<סם קדוש: אז זה מאוד משמח.
<סם קדוש: רק כמה נקודות: אני סם קדוש מארגון C.N.E.F..
<סם קדוש: אני מנהל של ארגון C.N.E.F.
<סם קדוש: שמטפל בצעירים דוברי צרפתית.
<סם קדוש: דיברנו הרבה על המשפחות, אבל נראה לי שאחד מהמוקדים הכי חשוב גם כן שאנחנו צריכים לעבוד זה הצעירים.
<סם קדוש: הם מביאים גם כן אחר כך את ההורים וגם את הסבים ואת הסבתות, ואנחנו צריכים להיות גם עוד יותר יצירתיים.
<סם קדוש: אני שמחתי לשמוע מהנציג של משרד העלייה והקליטה ש-66 מיליון שקל הולכים לקליטה.
<סם קדוש: אולי גם אני עוד לא ראינו, למרות שאני קראתי את ההחלטה, אני לא ראיתי שום דבר.
<סם קדוש: אני ביקשתי, למשל, איזו פעילות ליום העצמאות, וזה תכלס, כמו שחברי כנסת אמרו.
<סם קדוש: יכול להיות שצריך איזה פיקוח – איפה הולך הכסף.
<סם קדוש: כשאני מבקש טיול ליום העצמאות לצעירים דוברי צרפתית, שהם לא יודעים מה זה מנגל ומה זה לטייל בארץ, ואומרים לי: תלך לעירייה הזו ותלך לעירייה הזאת.
<סם קדוש: אז אני שואל איפה הכסף ואיפה הקליטה?
<סם קדוש: זו אחת מהשאלות.
<סם קדוש: ואני מקווה שהוועדה פה תהיה המפקחת של לאיפה הולך הכסף.
<סם קדוש: עוד פעם: המגזר השלישי הוא אחד מהכוחות בתחום של קליטת העלייה.
<סם קדוש: אנחנו עובדים עם הסוכנות היהודית, עם ההסתדרות הציונית העולמית, עם כל הגופים.
<סם קדוש: אבל עוד פעם: שלא ייתנו לנו, אבל לפחות שייתנו לצעירים או למשפחות.
<סם קדוש: אני השארתי אוטובוס אחד כי לא היה לי כסף כדי להוציא אוטובוס, בגלל שהיה חסר תקציב.
<סם קדוש: אז פה, זה השאלות שאנחנו צריכים לפתח.
<סם קדוש: ואני יודע שזו הישיבה הראשונה, אבל איפה זה ייפול ולאיפה זה ילך.
<סם קדוש: שהצעירים יראו שהם מצליחים פה, גם מבחינת הלימודים וכולי.
<סם קדוש: זה הכי חשוב.
<סם קדוש: אני, עם כל הכבוד של כל הכרת על השוואת תארים ועל הרופאים.
<סם קדוש: הרופאים דוברי הצרפתית יכולים לבוא לפה.
<סם קדוש: אין בעיות של השוואת תארים.
<סם קדוש: רופא שבצרפת יכול לבוא לפה ויכול לעבוד, אם גם צריך לעשות איזה אולפן.
<סם קדוש: הבעיה שיש עוד בעיות: המעברים בין הלימודים, בין שנה שנייה ובין שנה שלישית.
<סם קדוש: ועוד פעם, פה זה הכוח להביא את הצעירים שאולי התחילו באיזה מסלול בצרפת, ולהביא אותם ולהמשיך, ולא עוד פעם להיפגש במל"ג או באוניברסיטאות, שהם לא רוצים לעשות את זה.
<סם קדוש: זהו.
<סם קדוש: בינתיים.
אברהם נגוסה: מר ג'וש שוורץ נמצא איתנו, מזכ"ל הסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: אני יודע שהם רוצים גם להגיב, אבל ניתן לך כמה דברים, ולאחר מכן נשלים את הנציגים.
אברהם נגוסה: ואז בסוף, הסוכנות היהודית, תסכמו את זה כדי לענות לשאלות שעלו פה.
<קריאה: בסדר גמור.
<ג'וש שוורץ: טוב, קודם כל אני מתנצל שאיחרתי, היה לי דיון אחר, אבל אני מאוד-מאוד שמח להיות פה.
<ג'וש שוורץ: אני רוצה לברך אותך.
<ג'וש שוורץ: אנחנו מכירים כל כך הרבה שנים.
<ג'וש שוורץ: הולכים ביחד בכל כך הרבה נושאים.
<ג'וש שוורץ: אז אני ממש שמח שנבחרת להיות יושב ראש הוועדה.
<ג'וש שוורץ: אני יכול להגיד לך שבשם הסוכנות היהודית אנחנו נהיה לצידך ונעזור לך.
<ג'וש שוורץ: נשתתף בכל הדיונים - - - ואני יודע שחשוב שמר שי פלבר, סמנכ"ל הסוכנות היהודית, שאחראי על צרפת, גם יגיד כמה מילים.
<ג'וש שוורץ: אז אם אתם רוצים עכשיו.
אברהם נגוסה: לא, לא, הוא דיבר.
אברהם נגוסה: אבל עכשיו פשוט נסיים את הנציגים ולאחר מכן נעבור אליהם.
<ג'וש שוורץ: תודה.
אברהם נגוסה: מנכ"ל מט"י, מר צבי רובינשטיין.
<צבי רובינשטיין: תודה רבה.
<צבי רובינשטיין: רציתי להתחיל בלברך את היושב ראש וחברי הוועדה.
<צבי רובינשטיין: ולפי הנתונים ששמעתי, שיש 17 מיליון זכאי עלייה, יש לכם עבודה לעשרות שנים, בלי לקחת בחשבון את הריבוי הטבעי, שזה יכול להיגמר במאות שנים.
<צבי רובינשטיין: אז אני מאחל לכולכם אריכות ימים, בריאות והצלחה.
<צבי רובינשטיין: אני רוצה לדבר, באתי לפה בשביל להסביר: מט"י – מרכז טיפוח יזמות, מט"י נתניה.
<צבי רובינשטיין: אנחנו מפעילים גם את פרויקט מעלות – מרכז עסקי לעולים ותושבים חוזרים של משרד העלייה והקליטה, ואני רוצה לדבר על החשיבות של יזמות עסקית בתהליך של קליטת עלייה.
<צבי רובינשטיין: יזמות עסקית זה לא רק מה שאנחנו קוראים בעיתון: הייטק, ואקזיטים.
<צבי רובינשטיין: יזמות עסקית זאת פרנסה.
<צבי רובינשטיין: אני מניח שהמשפחות שעולות לישראל, הפרנסה מדירה שינה מעיניהם.
<צבי רובינשטיין: יזמות עסקית זה כשאתה מייצר לעצמך מקום עבודה משום שהשוק לא יודע לספק לך מקום עבודה: כי יש לך פער תרבותי, כי יש לך פער בהשכלה, ועוד כאלה חסמים, כאלה ואחרים.
<צבי רובינשטיין: יזמות עסקית היא גם אם כבר מצאת עבודה ואתה בתת תעסוקה, בעבודה שאיננה הולמת את ההכשרה שלך ואת הניסיון שלך – מ-4,000 שקל או מ-5,000 שקל קשה להחזיק משפחה, אז צריך פרנסה – ושם התפקיד החשוב ביותר של היזמות העסקית.
<צבי רובינשטיין: מה הבעיה?
<צבי רובינשטיין: השוק העסקי הוא לא סוציאלי.
<צבי רובינשטיין: השוק העסקי עובד עם חוקים כלכליים והוא לא מאיר פנים לאף אחד, ולכן יש סיכון ביזמות עסקית, ולכן הסיוע הוא קריטי וחשוב.
<צבי רובינשטיין: אם תבדקו גם עוד נתונים תגלו שרוב העולים, אם אנחנו מדברים עכשיו על צרפת, למשל, ואוקראינה, עסקו בתעסוקה עצמאית או ביזמות עסקית בארץ המוצא.
<צבי רובינשטיין: הרבה מאוד מהם גם מדלגים בין ישראל חזרה לארץ המוצא בשביל להמשיך ולהפעיל את העסק שנותר שם, כך שהשפה הזאת לא זרה להם.
<צבי רובינשטיין: בגלל כל החסמים והכשלים, אם תבדקו תגלו שרוב העולים מחפשים נתיב פרנסה במסלול היזמות העסקית והתעסוקה העצמית.
<צבי רובינשטיין: ולכן זה מאוד-מאוד חשוב, ולכן הייתי מאוד-מאוד שמח שהוועדה תדרג ותיתן עדיפות ליזמות העסקית, במסגרת כל הדברים האחרים שנאמרו פה, והם מאוד-מאוד חשובים: חינוך, דיור, שפה.
<צבי רובינשטיין: אני חושב שבלי פרנסה יש לנו בעיה גדולה.
<צבי רובינשטיין: הייתי שמח לשמוע כמה מתוך ה-177 מיליון שקל הוקצו ליזמות עסקית.
<צבי רובינשטיין: זה נתון מעניין.
<צבי רובינשטיין: דרך אגב, בישראל יש מעל 500 אלף עסקים קטנים ובינוניים מול שמונה מיליון תושבים.
<צבי רובינשטיין: מנכ"ל Google שמבקר בישראל הצדיע לנו ואמר: באמת, מדינה של יזמים.
<צבי רובינשטיין: אז לא רק העולים הם יזמים, גם האחרים, אבל אצל העולים זה הרבה יותר בולט.
<צבי רובינשטיין: אם לא הצלחתי לשכנע אתכם אז אני רוצה להביא עד, שאני חושב שיעיד לטובתי: את הרמב"ם.
<צבי רובינשטיין: הרמב"ם קבע שמונה דרגות לצדקה, והדרגה הכי גבוהה בצדקה זה מי שנותן ביד ישראל שמך, שזקוק לכך, הלוואה או עושה עמו עסק.
<צבי רובינשטיין: אז אם הרמב"ם חושב שיזמות עסקית היא מאוד-מאוד חשובה והיא בדרגה כל כך גבוהה, אני מקווה שהצלחתי לשכנע, לפחות חלק מכם, ואני אשמח שתתנו לזה עדיפות, וכתוצאה מכך גם הגדלה של תקציבים ותמיכה בנושא הזה.
<צבי רובינשטיין: אנחנו, במעלות, מוכנים כבר.
<צבי רובינשטיין: אנחנו גייסנו יועצים דוברי צרפתית.
<צבי רובינשטיין: יש לנו יועצים דוברי רוסית.
<צבי רובינשטיין: התשתית מוכנה.
<צבי רובינשטיין: הביקוש הוא עצום.
<צבי רובינשטיין: התקציבים?
אברהם נגוסה: מר שמעון סיאני, עמותת ידידים.
<שמעון סיאני: כן.
<שמעון סיאני: שמעון סיאני.
<שמעון סיאני: קודם כל, ברכות לך, היושב ראש.
<שמעון סיאני: אני גם שמח מאוד על הדיון הזה.
<שמעון סיאני: ואני חושב שמה שעלה פה זה שבאמת גם יש רצון טוב ויש גם תכנון, וזה חשוב.
<שמעון סיאני: אנחנו כבר כולנו פה למודי ניסיון במספרים גדולים, אבל בסופו של דבר בסוג מסוים של אכזבות.
<שמעון סיאני: למרות ההתקדמות חסרים לי פה שני דברים: אחד – שיתוף של המגזר השלישי בתכנון האסטרטגי.
<שמעון סיאני: אין מיפוי של מגזר שלישי.
<שמעון סיאני: ובתוך התכנון האסטרטגי – אנחנו מכירים את זה גם ממקרים קודמים – ברגע שיש מיפוי של מגזר שלישי, ידעים איפה המגזר השלישי יכול להיכנס, זה חלק מתכנית העבודה של הממשלה, בטח בתחום של קליטת העלייה.
<שמעון סיאני: כי בסוף האנשים מגיעים לשכונות, הם מגיעים ליישובים.
<שמעון סיאני: עכשיו, יש מאפיינים חדשים לסוג הקליטה הזה: זו קליטה במרכזים.
<שמעון סיאני: מצד אחד ראינו פה – שלושה-ארבעה ישובים מאוד גדולים, אבל אחר כך פיזור.
<שמעון סיאני: זאת אומרת, אתה צריך להגיע בפינצטה לפרט הבודד ולסייע לו שם, בין אם הוא ילד, נער, מבוגר – תעסוקה וכל התחומים הללו.
<שמעון סיאני: חסר לי השיתוף, ואני חושב שצריכה לצאת קריאה מפה, מהוועדה הזאת, שבכל תכנון אסטרטגי בין-משרדי יהיו נציגים של המגזר השלישי: גם ברמה של המיפוי, גם ברמה של הידיעה מה לתת.
<שמעון סיאני: לי כואב שכשמדברים על המגזר השלישי, בא מישהו ואומר: היה חסר לי תקציב לאוטובוס.
<שמעון סיאני: מגזר שלישי זה הרבה מעבר לאוטובוס.
<שמעון סיאני: והשלב השני, אחרי שמכניסים את הנושא הזה לאסטרטגיה, צריכים לרדת לשלב של הביצוע מול המגזר השלישי.
<שמעון סיאני: ופה, בדיוק כמו שדיברו פה על הסרת חסמים, אז לעבוד ביחד על הסרת חסמים, כך שהמגזר השלישי יוכל לבוא לידי ביטוי, ואז נמנע את כל הדברים שחלקם, אנחנו נדון בהם בוועדה מחר, אבל יכולנו למנוע אותם קודם.
<שמעון סיאני: המספרים הגדולים בתקציבים היו שם, הכתובת על הקיר הייתה שם, המגזר השלישי לא היה שם.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים ב-14:00.
אברהם נגוסה: אני יודע, זו פגישה ראשונה.
אברהם נגוסה: יש הרבה שרוצים לדבר.
אברהם נגוסה: כאמור, כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו הולכים לדון בכל נושא ונושא, ולכן יש לנו עוד עשר דקות.
אברהם נגוסה: אני מציע שהדוברים הבאים יסכמו בקיצור, ואז ניתן גם לסוכנות היהודית לענות על השאלות שעלו.
אברהם נגוסה: מנכ"ל מט"י.
<בני חזן: לי קוראים בני חזן, ואני מנכ"ל מט"י חולון ומט"י מעלות תל אביב.
<בני חזן: אנחנו למעשה המוציאים לפועל של מדיניות משרד העלייה והקליטה, האגף ליזמות עסקית שבראשו יושבת הגברת אירוס אומינר.
<בני חזן: אני יכול לומר לכם שבעקבות הנושא הזה, שאין תקציב מדינה וכולנו יודעים את זה, אנחנו נמצאים במצב שכזה, שיש הרבה מאוד פניות של עולים חדשים, שעולים מכל העולם כמובן ומגיעים אלינו לסיוע, כדי לסייע להם בהקמת עסק עצמאי, כמו ששוחחו כאן.
<בני חזן: אנחנו מגיעים גם לאולפנים ומדברים איתם מה זה אומר הקמת עסק עצמאי.
<בני חזן: האם לפתוח חברה בע"מ, האם לפתוח עוסק מורשה, איך ניגשים למע"מ.
<בני חזן: את כל הצעדים להקמת עסק עצמאי.
<בני חזן: ואנחנו עושים את זה בהרבה מאוד שפות: אנחנו עושים את זה באמהרית ואנחנו עושים את זה בצרפתית, אנחנו עושים את זה ברוסית, בספרדית.
<בני חזן: כמובן, בעברית.
<בני חזן: אין ספק.
<בני חזן: וגם בפרסית, אני יכול לומר לכם שעושים את הדברים האלה.
<בני חזן: הבעיה היא שתקציב המדינה שאיננו יצר מעצורים רבים על משרד העלייה והקליטה, ואנחנו נקלענו למצב שכזה, שאנחנו, עם הרבה מאוד עולים שפונים ורוצים את הסיוע, ואין כמעט תקציבים.
<בני חזן: למזלנו הרב, הנושא הזה של עולי צרפת, בזכותה של הגברת אירוס אומינר ממשרד העלייה והקליטה, אנחנו אמורים לקבל בימים האלה סיוע מיוחד לעולי צרפת כדי לתת להם עוד קצת סיוע.
<בני חזן: אבל בנושא הזה של עולי אוקראינה שמגיעים, ואני יכול לספר – לחלקכם אולי אני מחדש ולחלקכם אני לא מחדש: עולי אוקראינה מגיעים ממדינה שבה למעשה לא יודעים מה זו יזמות, מה זה לעבוד עם השלטונות.
<בני חזן: יודעים מאוד מה זו יזמות, אבל לא יודעים מה זה מס הכנסה, איך עובדים עם המוסד לביטוח לאומי.
<בני חזן: וכשהם רוצים לפתוח פה עסק ואנחנו אמורים לתת להם את הכלים הבסיסיים, נכון להיום, כרגע, אין לנו תקציבים למעשה כדי לתת להם את הסיוע.
<בני חזן: אנחנו מרוכזים במספר מט"ים ומוקדי מעלות בכל רחבי הארץ כדי לתת את השירות המקומי לאותה אוכלוסייה.
<בני חזן: אני, במקרה הספציפי הזה, נותן מענה לאוכלוסייה, גם של הצרפתים, שאתם ראיתם שבתל אביב יש שיעור לא קטן של עולי צרפת, ובבת ים יש שיעור די גדול של עולים מאוקראינה.
<בני חזן: אנחנו משתדלים לעשות את זה עד כמה שניתן, אבל שוב, אני חושב שכדאי שהוועדה הזאת תתכנס לישיבות מיוחדות, יחד עם משרד העלייה והקליטה, כדי לתת גיבוי מלא למשרד העלייה והקליטה לקבל עוד תקציבים, לסייע בקליטה של אותם עולים.
<בני חזן: כולנו יודעים שלמעשה הקליטה הטובה של העולים, כדי שהם לא יחזרו לארצות המוצא, זה, מצד אחד, הנושא של הדיור, שבזה אנחנו לא עוסקים; מצד שני, הנושא של הפרנסה, שבזה אנחנו עוסקים.
<בני חזן: מי שיש לו פרנסה ויש לו תעסוקה יישאר, ייקלט פה, בארץ, בצורה טובה.
<בני חזן: תודה רבה.
<קריאה: תעסוקה ודיור.
<בני חזן: בתחום היזמות.
אברהם נגוסה: מר יוסף בנסיה.
<יוסף בנסיה: אוקיי, אני אעשה את זה באמת בקצרה.
<יוסף בנסיה: אני רואה חשבון בהשכלה, ואני אחד היועצים בפרויקט מעלות וגם ב-Business - - -, שזה שירות שניתן לעולים פוטנציאליים.
<יוסף בנסיה: זה מין call center, באמת מוצר מעולה, אבל, לדעתי, לא מספיק - - -.
<יוסף בנסיה: כי יחסית לפניות שמגיעות, מר מרדכי מורד ממט"י ראשון לציון, מנהל המוקד, לדעתי לא מגיעות מספיק פניות.
<יוסף בנסיה: וחבל, כי זה ערוץ מצוין להכין את העולים.
<יוסף בנסיה: כי עם העלייה מצרפת – ואני מדבר רק על העלייה מצרפת – הדבר הקריטי זה תיאום הציפיות.
<יוסף בנסיה: הם באים עם ציפיות מסוימות לארץ, ופה הם נתקלים בקשיים אחרים.
<יוסף בנסיה: אוקיי.
<יוסף בנסיה: אז אני אומר: שני המוצרים מעולים, רק שחסרים תקציבים.
<יוסף בנסיה: אני נכנסתי לפרויקט במאי 2014, ביולי אומרים לי: נגמר התקציב.
<יוסף בנסיה: אין שעות יעוץ יותר.
<יוסף בנסיה: מה זאת אומרת אין?
<יוסף בנסיה: יש כבר פגישות.
<יוסף בנסיה: אין יותר.
<יוסף בנסיה: 2015 התחילה, כבר במאי אומרים לי: אין תקציב.
<יוסף בנסיה: תפסיק יעוצים שהתחלת.
<יוסף בנסיה: איזה פרצוף יש לנו מול עולים, שאנחנו מתחילים ללוות, מתחילים להקים עסק?
<יוסף בנסיה: התעסוקה זה הכול טוב ויפה, אבל תעסוקה הם לא ימצאו פה.
<יוסף בנסיה: כשמגיעים בגיל 50 ובאים, רובם היו עצמאיים בצרפת, התעסקו בכל מיני עיסוקים.
<יוסף בנסיה: הם לא ימצאו עבודה.
<יוסף בנסיה: הם חייבים - - - כמו כל המהגרים בכל העולם.
<יוסף בנסיה: הסינים כשהיגרו לאירופה נהיו סוחרים.
<יוסף בנסיה: זה מה שמאפיין הגירה.
<יוסף בנסיה: וחייבים לתת להם את הכלים ביזמות.
<יוסף בנסיה: גם אם לא להגדיל תקציבים, אבל לא להפסיק באמצע.
<יוסף בנסיה: עוד משהו: קיצור הליכים, זמנים.
<יוסף בנסיה: יש לי פה יזם שמינואר הוא מחכה להלוואה.
<יוסף בנסיה: וזה התחיל עם ועדה שדחתה, וועדת חריגים של משרד העלייה והקליטה, ותשלח עוד אישור, עוד אישור.
<יוסף בנסיה: כל היום מתקשר אליי ובוכה.
<יוסף בנסיה: כל יום הוא מתקשר ואין תשובות, ואין סיבה לא לתת לו את התשובה, חיובית או שלילית, כבר לפני שלושה חודשים.
<יוסף בנסיה: אז, קודם כל, גם קיצור זמנים בכל התהליכים.
<יוסף בנסיה: אין קיצור זמנים.
<יוסף בנסיה: ודבר נוסף, שנוגע אולי לעלייה היותר אמידה: אני חושב שלא נעשה מספיק שיווק במוצר הזה שנקרא תיקון 168 לפקודת מס הכנסה, שזה הפטור לעשר שנים.
<יוסף בנסיה: דווקא אלה שלא צריכים את זה, שלא יכולים להשתמש, חושבים שיש להם פטור בארץ.
<יוסף בנסיה: וזה לא המצב.
<יוסף בנסיה: אני חושב שעם זה אפשר להביא עלייה יותר אמידה.
<יוסף בנסיה: הם מגיעים, כמו שהגברת אמרה – קונים בתים בקו הראשון.
<יוסף בנסיה: וזה כבר, זה, כנראה, עבודה של הסוכנות היהודית שצריכה לעשות את זה עוד בצרפת.
<יוסף בנסיה: אולי פגישות אישיות, ערבי אינפורמציה, ולא בירידים.
<יוסף בנסיה: להעלות גם את העלייה הזאת או לפחות בשלב הראשון ליצור איזושהי זיקה עסקית לארץ ואחרי זה להעלות אותה.
<יהודה שרף: רוב משני הסטטוס זה החבר'ה האלה.
<יוסף בנסיה: ודבר נוסף:
<יוסף בנסיה: שתקום איזושהי מנהלת שתרכז את כל הבעיות - - -
אברהם נגוסה: אנחנו הולכים לדון ספציפית בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אז באותו זמן, באמת, אנחנו נזמין אותך.
<יוסף בנסיה: בשמחה רבה.
<יוסף בנסיה: אני מעמיד את עצמי, מתי שתרצו.
<קריאה: תודה רבה.
<מרדכי מורד: בנושא הזה, בנושא של המיסוי ובקשר לעידוד העלייה היותר אמידה – הרבה דנו פה בעליות הקשות – שמדינת ישראל עומדת להפוך, לצערנו הרב, במהלך התקופה הקרובה, אפשר לקרוא לזה למלשינון הבינלאומי על יהודי הגולה שפתחו פה חשבונות כתושבי חוץ והעבירו לכאן כספים במסגרת חילופי המידע והשקיפות שהולכות להיות, רשויות המס בישראל יתחילו להעביר דיווחים ולסבך לא מעט יהודים שמתכוננים לעלות או כאלה שכבר עלו.
<מרדכי מורד: אני ממליץ לוועדה לזמן דיון עם נציגי רשות המסים, נציגי בנק ישראל, עם הרשות לאיסור הלבנת הון, עם נציגי המערכת הבנקאית, וכמובן עם כל הגופים שעוסקים בעידוד העלייה, על מנת לדון בבעיות שעומדות להיווצר לנו ממש בעתיד הקרוב, מתוך מטרה לנסות למצוא פתרונות על מנת לא לגרום למדינה למנוע עלייה של בעלי הון.
<יוסף בנסיה: או אלטרנטיבית להביא אותם ארצה כמה שיותר מהר.
אברהם נגוסה: אני אתן לאחד, נציג של הרשויות המקומיות שקולטות עלייה, מר לב ברדני.
<לב ברדני: טוב, אוקיי.
<לב ברדני: אני לא ארבה.
<לב ברדני: אני שנים מתעסק בעלייה, גם בחוץ לארץ.
<לב ברדני: הייתי פעם, בשנת 90', בשיא של העלייה עם הסוכנות היהודית.
<לב ברדני: - - - יש לה נציגות באזרבייג'ן, בצ'צ'ניה, ואני תמיד בגאווה מזכיר את זה.
<לב ברדני: מפני שאני חושב שמה שעשתה הסוכנות היהודית בשנים זה פשוט הגשמת ציונות מדהימה.
<לב ברדני: ואני תמיד נזכר בזה: על המבצעים של צ'צ'ניה, הצלת יהודים מאבחזיה.
<לב ברדני: אבל רבותיי, הגענו למציאות של היום.
<לב ברדני: רוב העלייה כבר זה הגירה.
<לב ברדני: לאור הסיבות השונות של כלל החברה העולמית, גם תזוזה בחברה היהודית בכל העולם.
<לב ברדני: אני חושב שכל עוד היום התדמית – הנה, כולם מגיעים לפה, נציגי ממשלה מציגים נתונים, הכול ירוק, הכול זורם.
<לב ברדני: רבותיי, זה סיפורים, אחיזת עיניים.
<לב ברדני: השטח זועק.
<לב ברדני: השטח פשוט זועק.
<לב ברדני: למה?
<לב ברדני: כשהתדמית היום: אנחנו בעד עלייה אבל לא בעד העולים.
<לב ברדני: פשוט מתחיל פה - - - אחרי שישה או שנה מתחיל סבל, מאבק אזרחי פנימי.
<לב ברדני: אנחנו רואים תוצאות.
<לב ברדני: לאור הסיבות הכלכליות גם העליות – שבר עם משפחות.
<לב ברדני: אחוז העלייה בגירושין – לא רוצה לציין איזה מדינות.
<לב ברדני: אבל מה שאני מבקש, כבודו, אנחנו זוכרים גם את המאבק שלך לגבי הקהילות, ביקורך באשקלון.
<לב ברדני: אני חושב שכל עוד הממשלה לא יוזמת, ללכת לכיוון שינוי אמיתי, פנים חברתי בחברה הישראלית, עם כל העבודה שלנו, עם כל הכבוד לכל הנציגים של הסוכנות היהודית, כל הדברים האלה, ושעושים עבודה מדהימה; אני בכל שבוע מקדיש יום אחד לעולים שמגיעים מאוקראינה או ממקומות אחרים.
<לב ברדני: תשמע, אני נדהם איזו חברה מדהימה יש לנו - - -.
<לב ברדני: פשוט זה חלום לכל האומה הזאת.
<לב ברדני: רבותיי, הגיע הזמן לשנות את הסוויץ' קצת, להתחיל לחשוב פנימה לחברה יהודית, ישראלית, ביחד עם כלל העולים.
<לב ברדני: ואני חושב שהחסמים האלה שקיימים בחברה, אפילו בחינוך – כל הסיפורים של שש שעות זה בדיחה, בחיי.
<לב ברדני: זה באמת בדיחה.
<לב ברדני: או התרבות שמייצרת היום משרד ממשלתי כמו המוסד לביטוח לאומי, שזה אסון; מה שקורה, סליחה, לכלל החברה הזאת עם העולים.
<לב ברדני: נא, רבותיי, תיקחו את זה בידיים.
<לב ברדני: אנחנו אתכם.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, בקיצור.
<שי פלבר: בקיצור מאוד.
<שי פלבר: התמונה שהוצגה כאן היא ברורה לכולנו.
<שי פלבר: אני רוצה להגיד שמשרד העלייה והקליטה, בשיתוף פעולה חסר התקדים שהתחיל עוד בימי השרה הקודמת, המנכ"ל הקודם, מר עודד פוייר, ועכשיו עם מר חביב קצב, ואני מאמין שזה גם ימשיך עם השר הנוכחי.
<שי פלבר: במסגרת - - - הממשלה אנחנו פועלים עם המשרד להסכם.
<שי פלבר: יש בזה - - - בירוקרטיה ואנחנו נגיע אליו, שלמעשה אנחנו מדברים על הגישה שלנו, היא לקצר את זמן העלייה.
<שי פלבר: ומה הכוונה, אדוני היושב ראש?
<שי פלבר: שאנחנו רוצים שמיטב השירותים יינתנו לעולים כבר בארץ היעד, ולא להגיד להם כמו פעם: תעלו לארץ, ניפגש פה – תלכו ליזמות, תלכו לתעסוקה, תלכו ללמוד עברית.
<שי פלבר: אז, למשל, ביחד עם - - - פתיחת אולפני עברית בארץ היעד, שזה יעזור לך לקצר.
<שי פלבר: אנחנו מדברים על ירידי עלייה, שקורים היום אחת לחודש.
<שי פלבר: בשבוע שעבר סיימנו יריד תעסוקה ראשון בצרפת עם 11 מעסיקים שהגיעו מישראל.
<שי פלבר: אנחנו מדברים על סמינרים בארץ היעד להכשרות מקצועיות.
<שי פלבר: אני מקווה מאוד שנוכל לחזור לוועדה בחודש הקרוב ולעדכן על ההסכם עם משרד העלייה והקליטה.
<שי פלבר: אני חושב שאנחנו צריכים לפרוץ דרך בנושא התעסוקה, שזה נושא שהוא קריטי לכולנו.
<שי פלבר: אבל אני מציע לכולנו בגישה כאן, בשיחה המשותפת, לחשוב איך אנחנו יכולים לתת שירותים לעולה בארץ היעד שלו כדי לחסוך לו את הטרטור במגוון הפעילויות שעושים כאן, בארץ.
<שי פלבר: אנחנו מדברים על מימון לסטאז'ים, להתמחויות מקצועיות, שחבר'ה צעירים יבואו לארץ ויעשו פה התמחות, להכיר את שוק התעסוקה.
<שי פלבר: אנחנו מדברים על ירידי עלייה, על מענה לעולים במגוון של נושאים שהם רחבים.
<שי פלבר: בעבר עשינו את זה ביחד עם העמותות.
<שי פלבר: אנחנו נשמח להמשיך את שיתוף הפעולה עם העמותות.
<שי פלבר: ואני מקווה שבדיון הבא נוכל לדווח גם על ההסכם עם משרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה בשם הוועדה לכל האנשים שהגעתם לפה והשתתפתם.
אברהם נגוסה: זו פגישה ראשונה.
אברהם נגוסה: אנחנו דיברנו והועלו הרבה נושאים מרכזיים שאנחנו נדון בהם בהמשך, אחד-אחד, ולכן זה חשוב מאוד: אם זה דיור, אם זו יזמות, אם זו תעסוקה, אם זה חינוך.
אברהם נגוסה: כל הנושאים שעלו רשומים, ואנחנו נדון בהם אחד-אחד.
אברהם נגוסה: ואני מאוד מודה לכם שהגעתם.
אברהם נגוסה: צהרים טובים לכל המשתתפים, לכל המוזמנים, לחברי הכנסת, לנציגי משרדי הממשלה ונציגי הקהילה.
אברהם נגוסה: היום התכנסנו לדון במצב יוצאי אתיופיה בישראל לנוכח גל ההפגנות שראינו.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון ולהעלות את הנושאים הבוערים בקהילה שלנו וגם לשמוע ממשרדי הממשלה מה הם מתכוונים לעשות כדי לקדם את שילוב הקהילה בחברה ושוויון זכויות של הקהילה.
אברהם נגוסה: לא הגדרנו נושא ספציפי.
אברהם נגוסה: מכיוון שזו הפגישה הראשונה אנחנו מתכוונים לשמוע גם מצד משרדי הממשלה וגם מצד נציגי הקהילה ואז נקבע רשימת מיפוי של הנושאים ובהמשך ישיבות הוועדה אנחנו נדון בכל נושא ונושא לעומקו.
אברהם נגוסה: אני מברך מאוד את הנוכחות של חברי הכנסת שבאו להשתתף בדיון, וכמובן גם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: לאחר שנסיים לשמוע את הנושאים נדאג שהנושאים האלה יעברו גם לראש הממשלה, שעומד בראש ועדת השרים, כדי שוועדת השרים תתייחס גם לנושאים שיעלו פה.
אברהם נגוסה: הראשונים שידברו יהיו חברי הכנסת שרוצים להתייחס בשלב הזה, אני נותן את האפשרות לחברי הכנסת.
אברהם נגוסה: ניתן עדיפות ראשונה ליושב-ראש היוצא של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שהוא גם חבר בוועדה הזו והוא נכס חשוב לקידום הדיונים בוועדה.
יואל רזבוזוב: תודה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהיה נכון לקיים את הדיון הזה, דיון גדול וממצה.
יואל רזבוזוב: בכנסת הקודמת, הכנסת התשע-עשרה, קיימנו יותר מ-70 דיונים בנושאים שונים ומגוונים.
יואל רזבוזוב: חברי חברי הכנסת לשעבר שמעון סלומון ופנינה תמנו-שטה הציפו המון נושאים, המון סוגיות.
יואל רזבוזוב: להגיד שפשוט מאוד לפתור הכול – זה לא כל-כך פשוט.
יואל רזבוזוב: באמת חלק מן הסוגיות מורכבות מאוד.
יואל רזבוזוב: בחלק מן המקרים כן הצלחנו למצוא פתרונות ובחלק מן המקרים לא.
יואל רזבוזוב: הדגש הגדול שלנו, קיימנו כמה דיונים בנושא חוק ייצוג הולם בחברות ממשלתיות ומשרדי ממשלה שחייבים לפעול על-פי החוק וכ-1.5% מהעובדים חייבים להיות בני העדה.
יואל רזבוזוב: ברגע שאנחנו כמדינה, כאשר משרדי הממשלה לא אוכפים את החוק הזה אז איך אנחנו יכולים לבקש משאר הגורמים להתייחס בכבוד?
יואל רזבוזוב: אני חושב שאחד האתגרים שלך הוא להמשיך לקיים את הדיונים הללו בגלל שאותו צעיר שמשרת בצבא, עושה תואר אקדמאי ובסוף מגיע לראיון עבודה ולא מקבלים אותו – אנחנו יכולים להיות כאן גלויים – מהסיבה הזאת, אני חושב שזה ביזיון למדינה.
יואל רזבוזוב: כאן אנחנו צריכים כולנו ביחד לעשות מאמץ לפתור את הבעיה הזאת.
יואל רזבוזוב: מצד שני, ראינו את המחאה הצודקת.
יואל רזבוזוב: אמנם בחלק מן המקרים היא גלשה לפסים שלא היינו רוצים לראות, אבל דווקא כאן הדיון הזה הוא הדיון החשוב וכאן אפשר לפתור בעיות.
יואל רזבוזוב: ראש הממשלה מייד קרא לאנשים וחיבק אותם אבל שבוע לאחר מכן שר העלייה והקליטה שלו, השר אלקין, החליט לצמצם את מוקדי הקליטה, כך שיד אחת מחבקת ואילו יד שנייה לוקחת.
יואל רזבוזוב: גם כאן מן הראוי ששר העלייה והקליטה החדש יהיה בדיון ויקבל את המלצות הדיון ויפעל בעניין, כולל הגיבוי של ראש הממשלה שמחבק.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר אפשר לחבק וללטף אבל לא לעשות עם זה כלום.
יואל רזבוזוב: אני קורא לשר העלייה והקליטה להתייצב וגם לראש הממשלה.
יואל רזבוזוב: אם כבר לוקחים את העניין ברצינות אז שייקחו ברצינות עד הסוף ויעשו עם זה משהו.
אברהם נגוסה: אני כמובן מברך גם את חברי הכנסת לשעבר, פנינה תמנו-שטה ושמעון סלומון, את הרב הראשי של הקהילה, הרב יוסף הדנה, ואת נשיא מועצת הכהנים, הקייס אביהו עזריה ואת הקייסים האחרים, את מנהלת אגף החינוך בעיריית ראש העין, ד"ר נגיסט מנגשה, וסגנית ראש עיריית תל-אביב, מהרטה ברוך וכמובן כולם.
אברהם נגוסה: התחלתי לציין שמות אז נכנסתי לבעיה אז בואו נסתפק בזה.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחבר הכנסת דב חנין.
דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש.
דב חנין: ראשית, ברכות לך על עמידתך בראש הוועדה הזו.
דב חנין: אני מאחל לך הרבה הצלחה.
דב חנין: הרבה תפקידים והרבה משימות עומדים בפני הוועדה הזאת ואני בטוח שאתה תעשה אותם בהרבה מרץ ובהרבה רצון טוב.
דב חנין: אני מברך את חברי הכנסת הרבים שהגיעו לדיון הזה, את חברינו פנינה תמנו-שטה ושמעון סלומון שהובילו בסוגיה הזאת בתנאים לא פשוטים בכנסת היוצאת ואני מקווה שאתם תמשיכו להוביל גם בכנסת הנוכחית ביחד אתנו, אנחנו צריכים הרבה עזרה, וכמובן לכל האורחים, הקייסים, המנהיגים והמנהיגות, הפעילים והפעילות, אנשי הקהילה של יוצאי אתיופיה בישראל.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, הנושא שבפנינו הוא נושא חשוב ומאוד-מאוד גדול.
דב חנין: מספרן של הבעיות עצום.
דב חנין: אבל הדבר הראשון שאנחנו צריכים להבין הוא שאנחנו לא מתמודדים עם אוסף של בעיות נפרדות, אוסף של נקודות.
דב חנין: כל הנקודות האלה, הבעיות האלה, מתחברות לתמונה אחת של בעיה אחת גדולה.
דב חנין: הנושא שאנחנו מתמודדים אתו הוא בעיה גדולה מערכתית שמאפיינת, לצערנו הרב, את החברה שבה אנחנו חיים וככזו הבעיה הזאת חייבת גם התמודדות מערכתית.
דב חנין: הדיון חייב להיות דיון מערכתי.
דב חנין: אני רוצה לחלוק אתך, אדוני היושב-ראש, ואתכם, אורחים נכבדים, טענות ששמעתי דווקא מפי יוצאי אתיופיה לקראת הדיון הזה, ואלה טענות שראוי להן להישמע.
דב חנין: אמרתי שאני מתכוון להגיע לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות על המצוקות, הקשיים והבעיות של יוצאי אתיופיה בישראל ואנשים שאלו אותי: "למה בוועדת העלייה והקליטה?
דב חנין: חבר הכנסת חנין, אם לך או לילדים שלך יש איזו בעיה ישלחו אותך לוועדת העלייה והקליטה?" בקרב יוצאי אתיופיה יש אנשים שבכלל נולדו בארץ וגדלו בארץ.
דב חנין: הם לא נקלטים, הם לא רוצים להיקלט.
דב חנין: הם חלק מן החברה.
דב חנין: הם רוצים תשובות שוויוניות, הם רוצים שאנשים יסתכלו להם בעיניים ולא יסבירו להם שהם צריכים להיקלט בכלל במשהו.
<יאסו זללו: 40% מן הצעירים הם ילידי הארץ.
דב חנין: אני מעלה את הנקודה הזאת כי אנחנו לא עוסקים רק בסמנטיקה.
דב חנין: המסגור של הסוגיה משפיע גם על האופן שבו אנחנו אחר-כך מטפלים בשאלות.