GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: חשוב לשמוע את נתיב, על הבעיות שהם נתקלים בהן שם.
אברהם מיכאלי: הם הרי עושים בירור יהדות, לפי מה הם מאשרים אנשים?
אברהם מיכאלי: חוק השבות זה פלוס בירור יהדות.
אברהם מיכאלי: צריך לשמוע מנתיב באיזה בעיות הם נתקלים שם, כדי שאנחנו נגיד להם, 'רבותיי, אתם אל תתעסקו עם בירור יהדות, יהיה לכם נציג רשמי של מדינת ישראל, של הרבנות הראשית, שהוא יהיה לידכם והוא יעזור לכם בבירור יהדות'.
אברהם מיכאלי: הסוגיה של מודעות ההורים, אנחנו צריכים גם לעבוד על זה.
אברהם מיכאלי: ההורים צריכים לחשוב איזה בעיה תהיה לילד אם עכשיו - - -
<קריאה: איך תגיע להורים?
אברהם מיכאלי: זו בדיוק הנקודה, אני צריך את מערכת החינוך.
יואל רזבוזוב: מה, אתה בתור ילד, אתה חושב על - - -
אברהם מיכאלי: לא, אני לא רוצה לערב את הילד.
אברהם מיכאלי: להיפך, אני רוצה להטיל אחריות כאפוטרופוסים על הילדים, על ההורים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הילדים בבית הספר לא מקבלים פנייה לבוא לבדיקת שחפת, לא עלינו?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: באים לבדיקת שחפת, בודקים אם יש לו נוגדנים כן או לא ו - - -
יואל רזבוזוב: מישהו שיגלה שהוא לא יהודי, שהוא חשב שהוא יהודי והוא לא יהודי, איזה טראומה זו לילד?
יואל רזבוזוב: עכשיו גם בכיתה יידעו את זה.
אברהם מיכאלי: לא צריך לערב את הילד בנושא הזה.
אברהם מיכאלי: ההורים אחראים עד גיל 18 לילד?
יואל רזבוזוב: כן, אבל אני רוצה מערך שהוא ילמד עוד שיעור.
יואל רזבוזוב: יש לו קשר לתנ"ך?
יואל רזבוזוב: שיקבל עוד שיעור.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אנחנו כרגע בבירור יהדות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: קודם כל רק ההורים יידעו מזה כרגע ועכשיו ההורים יחליטו האם הם רוצים להעביר אותו לכיוון כלשהו של גיור או לא, אבל כרגע הילד לא צריך לדעת כל דבר.
אברהם מיכאלי: כבוד הרב, אני מסכים איתכם מאוד.
אברהם מיכאלי: ההורים, אם הם יודעים את האחריות שלהם כהורה, שהילד שלו כשיגיע לגיל נישואין הוא ייתקל בבעיות, כמו שאמרתם קודם, יש גיל שלצערנו מתרחקים מהמבוגרים, גם אבא ואמא לא יודעים כמו שסבתא יודעת וסבתא עוזרת הרבה פעמים.
אברהם מיכאלי: לכן אם הוא יודע בגיל קטן כבר לדאוג לזה שיהיה לו את אותה תעודה שהרב לאו דיבר קודם, אז - - - אלה דברים, אני מעלה חלק מהנקודות.
אברהם מיכאלי: אולי באמת צריך צוות חשיבה שיישב על כל הדברים האלה.
אברהם מיכאלי: יושב ראש הוועדה, הוא בא מהזווית החיובית, איך לחזק את המעמד של הרבנות, שאנשים לא יסתכלו כל הזמן שהם מפחידים והם מבריחים אנשים.
אברהם מיכאלי: להיפך, אנחנו רוצים לקרב, אנחנו רוצים - - - אם שני הרבנים הראשיים, אדוני היושב ראש, הקדישו לנו זמן לדיון הזה, זה מראה שהם רוצים שהרבנות תעשה את הדברים בצורה עוד יותר טובה במובן של הפקידים.
אברהם מיכאלי: אותם פקידים שלא עושים את מלאכתם נאמנה, הרב לאו אמר קודם ששני פקידים הדיחו מהתפקיד שלהם בגלל איך שהתנהגו.
יואל רזבוזוב: זה גם חשוב, שיידעו.
יואל רזבוזוב: מי שלא עושה.
יואל רזבוזוב: כמו שאנחנו עושים, אני עכשיו איימתי על ביטוח לאומי שנעשה בדיקה חוזרת למי שלא הכיר, אנחנו נפטר, וזה יהיה סממן לכל שאר הפקידים שבאים ועושים את העבודה.
יואל רזבוזוב: אותו דבר גם פה, כמו שפיטרת, חשוב שיידעו את זה, גם אצלכם בתוך המערכת וגם בציבור הרחב, שהציבור הרחב יידע וכבר יגידו ש'הנה, יופי, יש פה כוונה להסדיר'.
יואל רזבוזוב: זה חשוב מאוד.
<אליהו מימון: אני רוצה להתייחס לשתי ההערות המאוד חשובות של חבר הכנסת מיכאלי, שתיהן מאוד נכונות, זה מופיע בתכנית.
<אליהו מימון: אכן, נושא מז"פ הוא גורם מעכב.
<אליהו מימון: אנחנו ממתינים היום לבדיקות מז"פ בין ארבעה לשישה חודשים, יש לנו אפיק - - -
אברהם מיכאלי: סליחה, אז בן אדם לא מתחתן שישה חודשים.
<אליהו מימון: נכון.
<אליהו מימון: אנחנו כרתנו חוזה עם חברה פרטית שיודעת לעשות את זה.
<אליהו מימון: הבעיה היא שזה עולה כסף.
<אליהו מימון: אדם לא תמיד מוכן לשלם את הכסף, לנו את התקציב לעשות את זה.
<אליהו מימון: בתקציב לא גדול אנחנו יכולים לעשות את זה, מדובר בסדר גודל של 30-40 בדיקות בשנה, זה לא דברים בשמים.
<אליהו מימון: בתקציב לא גדול אפשר לחסוך את זה ותוך עשרה ימים יש לנו תשובות מקצועיות.
נסים זאב: כמה עולה כל בדיקה אחת?
<אליהו מימון: 1,800 שקל.
אברהם מיכאלי: אפשר לבדוק את זה.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: אני דיברתי עם שרת המשפטים, הגב' לבני, ביקשתי ממנה לעשות הרכב מיוחד של בתי הדין, שהם יקבלו בירור יהדות ש - - - היא הסכימה איתי.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: אבל דיברנו על בית דין אחד, אני עכשיו חושב שצריך לפחות שלושה הרכבים.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: בכל מקום, במרכז, בירושלים, בצפון.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: זה חשוב מאוד שיהיה הרכב בית דין מיוחד לבירור יהדות.
<שמעון יעקבי: כבוד הראשון לציון מתכוון לתקנים נוספים.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: כן.
<שמעון יעקבי: כשאנחנו מדברים על תקנים, זה לא רק תקנים של דיינים, כי דיין לא יכול לעבוד אם אין לו את כוחות העזר מסביב.
<שמעון יעקבי: צריך את המומחים לבירור יהדות, צריך את הפקידות, צריך את השטחים.
<שמעון יעקבי: כל הדברים האלה מתוך אותו תקציב שמייעדים לכך.
<שמעון יעקבי: הרב מימון דיבר על 5 מיליון, אני חושב שהוא מתכוון לתקציב החיצוני, אבל עדיין אנחנו מדברים על תקנים קבועים ואנחנו צפויים להתנגדות של האוצר ובלי העזרה שלכם וההתערבות שלכם והלחץ שלכם - - -
יואל רזבוזוב: אני חבר של שר האוצר.
<שמעון יעקבי: הדברים האלה חשובים וצריך לעשות אותם.
<שמעון יעקבי: הרב מימון גם הזכיר את הנושא של אגרות, שאין אגרות.
<שמעון יעקבי: פה אני רוצה לתקן, אין אגרות כיום רק כשאנחנו מקבלים הפניה מרב רושם נישואים, אבל הפרויקט שכרגע אנחנו מדברים עליו זה פרויקט של לפני הפניה מרושם נישואים, אנחנו מדברים שנות הנערות, בלי קשר לנישואים, לתכנן את זה כבר מראש שלא יצטרכו כשמגיעים לנישואים להגיע לשוקת שבורה.
<שמעון יעקבי: לכן גם פה צריך לפנות לשרת המשפטים ולומר לה 'תשמעי, נושא של בירורי יהדות זה פרויקט לאומי, לבטל את האגרות שיש בקשר לכך'.
<שמעון יעקבי: אנחנו מסכימים.
<שמעון יעקבי: גם פה צריך את ההסכמה של האוצר בעניין הזה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אולי כדאי שתראה את כל הנקודות.
דב ליפמן: אני מאמין שאנחנו נשב אחרי מליאת הוועדה ביחד ו - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נצטרך לעבור יותר לעומק סעיף סעיף, אני חושב שכאן, גם מבחינת הסעיפים האלה, יש הרבה דברים חשובים ונכונים ואנחנו בעד.
יואל רזבוזוב: אני חושב שרוב האנשים שהתיישבו כאן סביב השולחן, אנחנו בעד לפתור את הסוגיה הזאת שהיא סוגיה כואבת לכולם, גם לעם ישראל, גם ליהודים וגם למדינת ישראל.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ונדגיש שוב, אין לי ספק שרוב מכריע של עולי חבר העמים, נוכל לעזור להם בנושא הזה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ממילא כל המילים שמדברים על בעיות קליטה, אנחנו יכולים להוריד את הבעיות הללו ובוודאי שכל הסוגיה של חוק הגיור, כמעט שלא תהיה רלוונטית.
יואל רזבוזוב: אנחנו נצטרך להתייחס לזה, כמו שאמרנו, גם ברגישות רבה, כי ישנה כאן רגישות, אבל גם לבוא עם פתרונות.
יואל רזבוזוב: אני כבר כאן סימנתי, משרד הפנים, יש לי פה פנייה שהרבנות הכירה ביהדות ומשרד הפנים לא מכיר?
יואל רזבוזוב: זה נשמע לי לא הגיוני.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה מכתב לשר הפנים לבדוק את הסוגיה הזאת.
יואל רזבוזוב: כמו שדיברנו כאן, מכתב לשר החוץ, אבל צריך להקדיש לזה מחשבה, כמו שחבר הכנסת נסים זאב אמר, שאנחנו צריכים לראות אם אנחנו יכולים לבקש את המידע הזה מחו"ל, שיהיה שיתוף בילטראלי בין המדינות, רק צריך לבדוק משפטית אם אפשר לעשות את זה.
אברהם מיכאלי: אפשר הכול.
יואל רזבוזוב: רק צריך רצון.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על זה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה הרב שמעון הר-שלום ששתק כל הזמן והוא בעל ניסיון גדול.
<שמעון הר-שלום: אולי הערה אחת, ברשות כבוד הרבנים הראשיים, אדוני היושב ראש, אני אולי מבקש להדגיש מתוך עיסוק בנושא הזה קרוב ל-15 שנה, עיסוק מקצועי, כמובן שהפנייה לאוכלוסייה הזאת בשפתם, מה שנקרא בקודים התרבותיים שהם מכירים, שפה משותפת וכו', זה דבר שהוא מאוד מאוד חשוב.
<שמעון הר-שלום: מצד שני, מי שמטפל בזה בוודאי שצריך להיות אמון ואמין בעיני המערכת הרבנית הרחבה בארץ ישראל וגם בחוץ לארץ, כלומר הקונצנזוס הגדול ביותר של עולם הרבנות, הממצאים צריכים להיות מספיק אמינים כדי שהמערכת תסמוך עליהם.
<שמעון הר-שלום: והייתי רוצה להוסיף לכך את הממד, שלא מדובר כאן בתחום שהוא עזרה למגזר דובר רוסית, אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות של משפחה של הכלה, משפחה שורשית שהיא כבר כמה דורות בארץ, שהיא מצאה לעצמה חתן ודווקא המשפחה של הכלה לא ישנים בלילות כי הם לא בדיוק יודעים עם מי הבת שלהם מתחתנת.
<שמעון הר-שלום: זה דבר שהוא בעצם נוגע לכל מרחב העולם היהודי, בוודאי לעם היהודי במדינת ישראל.
<שמעון הר-שלום: לכן אי אפשר ליצור סוגים שונים של יהודים, בהחלט צריכה להיות פה עבודה מקצועית מספיק מעמיקה ומספיק רצינית כדי שלאחר הבדיקה הזאת כל מי שהוא אחראי בעיניהם, כל מי מהרבנים הראשיים בבתי הדין והלאה יסמכו את ידיהם על העבודה המקצועית, כדי שבסופו של דבר נפתור את הבעיה הזאת.
<שמעון הר-שלום: אנשים שהגיעו לכאן לפני 20 שנה חשבו שהם גמרו עם הסוגיה הזאת ברדתם מהמטוס ובקבלתם תעודת זהות.
<שמעון הר-שלום: לאחר 20 שנה הילדים גדלו ופתאום הם מגלים שהדבר הכי חשוב בחיים, כלומר הצירוף שלהם המעשי לעם היהודי כדי שהילדים יוכלו להתחתן עם עדות אחרות, הדבר הזה עדיין נמצא בסימן שאלה.
<שמעון הר-שלום: כאן זה מגיע לפתח בתי הדין ופתח הרבנות הראשית כדי שבאמת - - - לעניות דעתי תוך חמש עד שבע שנים ניתן להתגבר על רוב הבעיה הזאת.
<שמעון הר-שלום: במשאבים נכונים ובגישה מקצועית נכונה אפשר בהחלט שמדינת ישראל תעשה את הצעד הדרוש כדי שהבעיה הזאת ברובה הגדול תיפתר.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נדמה לי, אגב, שאנחנו מדברים כל הזמן על חבר העמים, אבל הרב אליהו מימון, תקן אותי אם אני טועה, גם מדרום אמריקה יכולות להיות שאלות.
<אליהו מימון: אני לא הזכרתי את העניין הזה, יש לנו מבררי יהדות חיצוניים שעוסקים בנושא של דרום אמריקה, בהודו, במזרח אירופה.
אברהם מיכאלי: צרפת, העלייה הגדולה שברוך ה' הם בדרך.
<אליהו מימון: שם יש פחות בעיה.
<אליהו מימון: אבל יש לנו רומניה, יש לנו לברר ונותנים לנו תשובות - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נתייחס לכולם.
יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו כאן, יש לנו, אני חושב שזה מוסכם על כולם, מבחינת המשפחה, אם לפי האמא מישהו קיבל, אז להוציא לכולם אישור שהוא יהודי ולא צריך להתייצב.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם נקל על המערך.
יואל רזבוזוב: גם מבחינת מה שאמרתי בהתחלה, המזכירות של הדיינים.
יואל רזבוזוב: כשהם בוחנים ובודקים את התיק הזה ורואים בבחינה שלבן אדם אין סיכוי לקבל פסק דין שהוא יהודי, אז לא צריך להכניס אותו לעולם הזה כי אנחנו מרחיקים אותו.
יואל רזבוזוב: הוא נכנס ואז דופקים בפטיש ואומרים 'אתה לא יהודי', ונגמר, חרב עולמו אז כדאי לא להכניס אותו, להגיד לו בצורה ידידותית ,'תשמע, אנחנו מאוד רוצים להאמין לך, חסר לך מסמך כזה או אחר, אם לא תביא נשלח אותך לקורס יהדות', להגיד שזה קורס מקל אפילו, רק שירגיש שמקלים איתו, שרוצים אותו, שרוצים אותו בתוך המערכת ולא מחוץ למערכת.
יואל רזבוזוב: וכל מי שהוא יהודי על פי משרד הפנים והרבנות פתאום לא מכירה בו.
יואל רזבוזוב: הוא רואה בתעודת הזהות שלו שכתוב יהודי, אנחנו מכירים הרבה מקרים כאלה ואז הוא מגיע להתחתן.
יואל רזבוזוב: גם כאן צריך לחשוב על - - -
<קריאה: יש הפוך.
יואל רזבוזוב: יש הפוך, אמרתי שאני אפנה למשרד הפנים.
יואל רזבוזוב: לחשוב על איזה שהוא מערך מקל.
יואל רזבוזוב: תעשו אותו מערך, רק תקראו לו מערך מקל.
יואל רזבוזוב: זה כבר ישנה לאנשים את התפיסה בראש, זה כבר יהיה הרבה יותר ידידותי.
יואל רזבוזוב: האנשים האלה צריכים להרגיש רצויים ולא שפוסקים להם שהם לא יהודים ואז באמת נהיה להם חושך והם רוצים רק להתרחק.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאלה הכיוונים.
יואל רזבוזוב: כמובן שמבחינת התקציב והחלטות הממשלה ,אנחנו נצטרך לשבת פה על כל סעיף, לארגן את התקציבים.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: לא ציינת אצלך להקים עוד בתי דין.
יואל רזבוזוב: זה חלק מהסעיפים.
יואל רזבוזוב: זה נגישות, שזה יהיה הרבה יותר זמין.
<שמעון יעקבי: אדוני היושב ראש, אתה גם צריך לקחת בחשבון כשאתה אומר אם כתובים במשרד הפנים יהודים ואנחנו לא מכירים בהם, שלא ירגישו מרוחקים, אבל אתה צריך להבין שמרשם האוכלוסין של משרד הפנים הוא לא משקף תמיד את הדרישות ההלכתיות.
<שמעון יעקבי: לפעמים יש אנשים שהתגיירו בגיור רפורמי שהוא לא מקובל אצל הרבנות ובמשרד הפנים הם נרשמים כיהודים.
<שמעון יעקבי: אתה לא יכול לצפות שבגלל שהם רשומים כיהודים במרשם האוכלוסין בתי הדין יכירו בהם כיהודים.
יואל רזבוזוב: אבל כמו שאני אומר הוא עשה צעד, אז בואו תקראו להליך הגיור שלו, תקראו לזה לא הליך גיור אלא הכשרה נוספת.
יואל רזבוזוב: משהו ידידותי.
יואל רזבוזוב: הבן אדם יעשה את זה, אני חושב שהוא יעשה את זה הרבה יותר ברגע שהוא יידע 'אה, אני צריך לעשות עוד קצת בשביל להשלים את זה', כי הרי הוא עשה.
יואל רזבוזוב: אם הוא עשה גיור רפורמי אז הוא עשה כנראה משהו.
יואל רזבוזוב: אני פגשתי בצבא בנתיב חבר'ה שמסתובבים עם ציציות מהבר מצווה, ממש חלק יהודים, אני שמעתי כמה סיפורים, אבל אחרי זה הם גילו שזו יהדות רפורמית והם לא מוכרים, אז הם עוברים את התהליך הזה.
יואל רזבוזוב: בצבא אני דווקא מאוד אוהב את זה, ואמרתי את זה לפני כן, היה חסר 20 מיליון ₪ ואני נלחמתי עם משרד האוצר בשביל לתקצב את התכנית הזאת כי היא תכנית מצוינת וזה זמן טוב להכניס כמה שיותר אנשים.
יואל רזבוזוב: מה שכן בדיון הוועדה בנתיב לא אהבתי את הנתון, ואנחנו צריכים לבדוק אותו, שאותם אנשים שמגיעים למבחן, לבית הדין, אלה אנשים שכבר עברו שלב א', שלב ב', שלב ג', אנשים שכבר בבוקר מניחים תפילין מרצונם ואז 40% מהם לא עוברים.
יואל רזבוזוב: אחרי שהם עשו כזה תהליך, פתאום לא מקבלים אותם, זה גם מרחיק אותם.
<אליהו מימון: לא בטוח שזה הנתון.
<אליהו מימון: נדמה לי שהנתון הוא שהם נושרים בדרך.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שנושרים בדרך, אבל מה שלא אהבתי, אלה שכבר ניגשים למבחן ולא עוברים אותו.
יואל רזבוזוב: זו נקודה רגישה שגם צריך להתייחס אליה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו מדברים פה על נושא גדול ומאוד מאוד רגיש והתכנסנו כאן סביב השולחן הזה, יחד עם הרבנים הראשיים וועדת העלייה והקליטה, בשביל לפתור את הסוגיה הזאת.
יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו, יש כמה דברים שאנחנו מצדנו נעשה, אבל גם אני מבקש מצדכם את הדברים שציינו.
יואל רזבוזוב: אנחנו נכין פרוטוקול ונשלח לכם ויחד נשתף פעולה בשביל שכל - - -
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אביחי מנדבליט אמר לנו שמבחינתו הוא מבין כרגע שהממשלה רואה את זה כיעד וגם יתקצבו את כל הנושא הזה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הם מבינים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואם אומר הרב שמעון הר-שלום מהניסיון שלו, שאנחנו יכולים בארבע-חמש שנים לפתור לגמרי את הבעיה, אז חבל על כל עיכוב.
<אלחנן גלט: בסוף, אדוני, ריכוז המאמץ צריך להיות בהעמדת משאבים להיקף כוח אדם נוסף, עם התוספות הרלוונטיות, שיוכלו לעסוק בזה בהיקף רחב, וכל נושא הארכיונים בארץ ובחוץ לארץ והמשאבים שנדרשים לזה, כולל מה שאמרת על ההידברות במשרד החוץ, שזה יכול כיום לעכב מאוד את האפשרות גם כשיהיה כסף.
<אלחנן גלט: אלה הדברים שיפתחו פרצה גדולה בנושא הזה.
<אלחנן גלט: אלה הדברים שאיתם אנחנו נוכל לרוץ קדימה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הגברת ההיא, אני רק מראה כאן - -
יואל רזבוזוב: זו לא אותה אחת?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לא, זה לא אותה אחת, הסתכלתי על השם.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שוב, הרבנות, אנחנו, נתנו לה אישור והכול בסדר ומשרד הפנים לא מכירים בה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני אשמח אם - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נשלח במכתב למשרד הפנים, נשלח את שני המקרים האלה.
נסים זאב: רק משפט אחד, ברשותכם, כבוד הרבנים.
נסים זאב: אני חושב שהניסיון הוכיח שבתי דין שמטעם הרבנים הראשיים עושים עבודת קודש.
נסים זאב: יש לי ניסיון רב איתם, זה פשוט לא יאומן.
נסים זאב: כי בתי הדין הרגילים באמת עסוקים בדברים והעיכוב לפעמים לא באשמתם.
נסים זאב: מה שאני מציע, כבוד הרבנים, אני לא יודע אם בסופו של דבר ציפי לבני תסכים לתת הרכבים נוספים - - -
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: היא אמרה לי שכן.
נסים זאב: אולי הרכב אחד כן.
נסים זאב: אני אומר, מכיוון שהנושא של הבירור בעיקרון הוא טכני, שאיש מקצוע אחד בתוך ההרכב של בית הדין, עדיף לעשות עוד כמה הרכבים עם בתי דין מטעם הרבנות הראשית ושיהיה אדם אחד בורר.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: זה רושם לא טוב.
<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: צריך שיהיה בית דין לבירור יהדות, לא - - -
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לא, 'הוא אח שלי, הוא יהודי, למה אני צריך לשלוח אותו לגיור?'
<שמעון יעקבי: הרב נסים זאב, זה לא מתאים, כי גם מבחינה חוקית הסמכות של בירור יהדות לצורך נישואין שייכת לבית הדין, היא לא שייכת - - -
יואל רזבוזוב: תודה לכבוד הרבנים, אתם רוצים להגיד כמה משפטי סיום?
יואל רזבוזוב: אז תודה לכם ואנחנו נקיים דיון המשך בוועדה, יחד עם כל הגורמים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים כאן בביקור, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בתחנת הכוח רדינג.
יואל רזבוזוב: זה יהיה סיור וישיבת ועדה בתחנת הכוח רדינג בתל אביב, לבחינת קליטת העולים בחברת חשמל.
יואל רזבוזוב: הדיון נקבע לפני הרבה זמן וזה שאנחנו נמצאים בנסיבות היום דווקא, יום דרמטי של פיזור הכנסת, אני חושב שכל הוועדות ביטלו ואני כן ביקשתי לעשות את הדיון, הדיון האחרון של הוועדה שלנו, דווקא כאן בחברה ממשלתית ששיתפה פעולה ולאורך הזמן אנחנו קיימנו כמה דיונים על הנושא של קליטת עולים ותמיד שמנו כמודל את חברת חשמל, ככזאת שמיישמת את החוק, מנסה ליישם, יוזמת.
יואל רזבוזוב: מעבר ליישום החוק, אפשר לעשות פעולות אקטיביות ואנחנו כן רואים בחברה שהיא עושה פעולות אקטיביות לטובת קליטת עולים ואני חושב שהיה חשוב מאוד שנעשה גם ביום האחרון, זו ועדה בכל זאת חגיגית, גם כשזה סיום היא עדיין חגיגית.
יואל רזבוזוב: אני מאמין שתוך שלושה-ארבעה חודשים הכול יחזור למקום שלו ועדיין ימשיכו לדאוג לעולים, כל אחד יתעסק איפה שהוא צריך ובמה שהוא צריך.
יואל רזבוזוב: אני חושב שנוצר לנו קשר טוב בין הוועדה לחברת החשמל, חברה ממשלתית שבאמת כמו שאמרתי אני מרגיש שהיא עושה הכול לטובת עולים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה וחשוב שאם במגזר הפרטי אנחנו מתקשים, לפחות במגזר הציבורי, בחברות ממשלתיות, כן ייתנו הזדמנות.
יואל רזבוזוב: אני אומר שמדינת ישראל היא ארץ ההזדמנויות וברגע שעולים שמגיעים לכאן יודעים שיש להם סיכוי להתקבל לגוף ציבורי, לחברה ממשלתית, זה נותן להם הרבה יותר מוטיבציה להיקלט ואלה המסרים שעוברים גם בתפוצות וכך מגיע עוד גל עלייה ואני חושב שכל גל עלייה, מעבר לציונות, יש לו גם היבט כלכלי.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים בוודאות במספרים לחשב כמה כל עולה, או כמה כל גל עלייה, כמה כסף מה ההיבטים הכלכליים של אותה עלייה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שמה שאתם עושים, מעבר לציונות, זה מעשה חשוב.
יואל רזבוזוב: עכשיו אני אתן את רשות הדיבור ליאשה חאין, משנה למנכ"ל.
<יאשה חאין: קודם כל ברוכים הבאים.
<יאשה חאין: אני חושב שאין מקום יותר מתאים לקבל כל ועדה בכנסת, כל שר, כל איש ציבור בתחנת כוח רדינג, כי היא יונקת מההיסטוריה של מדינת ישראל ושמנהל התחנה שלה כבר הרבה מאוד שנים הוא גם עולה חדש לשעבר, שבא מעיר יפה, ריגה.
<יאשה חאין: אני בעצמי גם מאותה עיר.
<יאשה חאין: גם התזמון שלכם היה מדהים, אמנם הוא חגיגי בשבילכם, גם בשבילי, כי היום יש לי יום הולדת.
<יאשה חאין: למיכאל יש יום הולדת עוד יומיים.
<יאשה חאין: אז אם אתם רוצים לחגוג יום הולדת תבואו מחרתיים גם.
<יאשה חאין: מרק חם, הוא הכי טוב מאתמול, אז תבואו גם מחר.
<יאשה חאין: היום התכנית היא קצת לספר על חברת החשמל, מספרים, אחר כך אמור להגיע עמית אוברקוביץ, שלא מזמן התמנה למנהל אגף מנהלי אנוש, הוא גם ייתן מספרים לגבי כמה עולים עובדים ומה עשינו בעבר ומה נעשה בעתיד, מה התכניות, ומיכאל יעשה לכם סיור בתחנה.
<יאשה חאין: קודם כל התחנה השתנתה בצורה מאוד משמעותית, תכניות גם לשנות אותה.
<יאשה חאין: קודם כל היא עברה לגז, תחנה נקייה בלב תל אביב, דלק ירוק מה שנקרא, והתכניות אחרי שנת 2020 להביא את זה שתהיה תחנה נצילה ביותר בארץ.
<יאשה חאין: כל הנושא הארכיטקטוני בתיאום עם העירייה, יש פה תכניות מאוד גדולות, גם לתרום לציבור מהתחנה וגם להמשיך להזין את העיר תל אביב בצורה אמינה.
<יאשה חאין: אם אנחנו נחסל את התחנה ברור שמבחינה נדל"נית הרבה אנשים מסתכלים על ההיבט הזה, אבל אמינות אספקת החשמל היא לא פחות חשובה, אז התכניות הן כן להשאיר ולהגדיל את התחנה.
<יאשה חאין: נצילותית התחנה תהיה הרבה יותר טובה, גם הזיהום יהיה עוד יותר נמוך ואספקת החשמל גם לרדינג וגם לכל המדינה וגם לתל אביב תשתפר.
<יאשה חאין: זה לגבי רדינג, אבל מיכאל ירחיב, סך הכול הוא אפשר להגיד נולד בתחנה הזאת והתקדם ממהנדס פשוט, אמנם אין מהנדס פשוט, מעובד מן השורה למנהל התחנה והרבה שנים הוא מנהל את התחנה הזאת וגם את תחנת גזר, תת תחנה שנקראת רדינג גזר, אז יש לו הרבה מטלות והוא עושה את זה - - -
יואל רזבוזוב: כמה עובדים יש תחנה?
<יאשה חאין: 210, בשתי התחנות, רדינג וגזר.
<יאשה חאין: פה התחנה הישנה נסגרה - - -
<מיכאל ביקסון: אנחנו מדברים על 210 בשני אתרים.
<יאשה חאין: גזר תחנה מאוד מתקדמת עם מיצוי מיטבי של מים, אנחנו עושים טיפול של שנים, אנחנו משתמשים במים שווים, מי קולחין מה שנקרא, באותה הזדמנות אפשר לשלב גם ביקור בגזר, תחנה מדהימה.
<יאשה חאין: לגבי חברת החשמל, כמה מספרים.
<יאשה חאין: סך הכול זו החברה הגדולה ביותר במשק.
<יאשה חאין: אנחנו מדברים על המחזור בארץ, היא גם יותר גדולה - - - תלוי בשנה, אבל בין 20 ל-30 מיליארד שקל, כ-10% מתקציב המדינה ואנחנו לא לוקחים מתקציב המדינה שום דבר.
<יאשה חאין: כשהיה לנו תקציב כ-30 מיליארד בגלל משבר הגז דיברנו על פעילות של 100 מיליון שקל כל יום.
<יאשה חאין: כל יום אנחנו מגלגלים 100 מיליון שקל במכירות, בקניות, יש מאות אלפי פריטים שאנחנו רוכשים, יש לנו 2.5 מיליון לקוחות, אנשים לא כל כך מבינים מה ההיקף של חברת חשמל, אנחנו חברה ענקית עם 13,000 עובדים ופעילות מקרית שמונה עד אילת.
<יאשה חאין: ברור שבימי שגרה אנחנו עוסקים באספקת חשמל.
<יאשה חאין: יש 2.5 מיליון לקוחות, כמו שאמרתי.
<יאשה חאין: מבחינת הספק, פעם היינו מדינה קטנה מבחינה אנרגטית, היום אנחנו בינונית וברמה של כל חברה ביוון, אפילו שהאוכלוסייה שלנו הרבה יותר נמוכה, צריכת החשמל פר בן אדם היא ברמה אירופאית בינונית.
<יאשה חאין: בסך הכול הביצועים שלנו כ-10% יותר מביצועים ממוצעים של אירופה וכ-20% יותר טובים מביצועים אמריקאים.
<יאשה חאין: הביצועים שלנו מאוד טובים מבחינת אספקת חשמל.
<יאשה חאין: המדד הוא אספקה ובו בזמן התעריף שלנו בין הנמוכים באירופה.
<יאשה חאין: הוא עומד לרדת בעוד כחודש עקב זה שמצאנו גז זול, החוזה של נובל אנרג'י זה חוזה עוגן, בעזרתו הם יוכלו לממן ולעשות את זה בנק, אבל סך הכול כל מה שאנחנו מקבלים במדינה, גם חברת חשמל וגם תעשייה וגם החברה, מבוסס על חוזה עוגן של כ-15 מיליארד דולר שאנחנו עשינו עם הספקים שלנו.
<יאשה חאין: זה מתאים גם לדלק ירוק וגם לכלכלת מדינת ישראל.
<יאשה חאין: סך הכול אלה דברים טובים.
<יאשה חאין: זה לא סוד שהחברה נמצאת בקשיים עקב זה שבמשך שנים אנחנו פיתחנו את משק החשמל לבד, לא קיבלנו גרוש מהמדינה.
<יאשה חאין: התעריף שמשלמים האזרחים, זה למעשה מקור ההכנסה שלנו, כמו שאמרתי, בין הנמוכים באירופה ולפי חוות דעת של הבנק העולמי בין מיליארד למיליארד וחצי שקל כל שנה אנחנו במחסור.
<יאשה חאין: ברור, אם במשך 20 שנה, מאז העלייה, אני חושב שזה מהעלייה, במשך 25 שנים, היה פיתוח אדיר במדינה ומימנו את זה בעצמנו, ברור שאנחנו היום נמצאים בחוב של 50 מיליארד שקל כשחוב עצמו לא אומר שום דבר, היחס של החוב נכסים קובע, ו-50 מיליארד, אם היו לנו נכסים ב-30-40 מיליארד היה המצב מעולה.
<יאשה חאין: כיוון שאנחנו כל הזמן מחלקים נכסים בגלל הפסדים ותעריף נמוך, אז החברה נמצאת ב - - -
יואל רזבוזוב: מה זה תעריף נמוך?
יואל רזבוזוב: אתה אומר שלמשק בית החשמל הוא זול?
<יאשה חאין: הוא בין הזולים באירופה למשק בית.
<יאשה חאין: אני אתן לכם לדוגמה, גרמניה, שהיא מדינה מפותחת, אצלנו היום למשק בית זה כ-60 אגורות, אם אנחנו נחלק את זה ל-5, הממוצע אצלנו 12 יורו סנט לקילוואט שעה, בגרמניה זה 26.
<יאשה חאין: גרמניה, שהיא מדינה בין המתקדמות ואנחנו רוצים להשתוות לברלין, אז זה בין 25 ל-26 יורו סנט התעריף, יותר מפי שניים מהתעריף בישראל, כשכוח השנייה שלהם הוא אולי ב-20%-30% יותר גבוה משלנו.
<יאשה חאין: רוב התעריף זה 50%-60% הבדל.
יואל רזבוזוב: אתה אומר שבמשק בית, לדוגמה אם אצלנו נגיד משלמים 50 יורו לחודש, אז שם משלמים 100 יורו לחודש?
<יאשה חאין: בממוצע ארצי כן.
<קריאה: מי משלם 50 יורו לחודש?
יואל רזבוזוב: אמרתי, אני לא רוצה להגיד כמה אני משלם.
<יאשה חאין: אל תשכחו שמשלמים פעם בחודשיים.
<יאשה חאין: אז בדרך כלל הממוצע הוא 500 שקל - - -
יואל רזבוזוב: לחודשיים?
<יאשה חאין: כן, זה הממוצע.
יואל רזבוזוב: אז אתה אומר שבגרמניה משלמים 1,000 שקל.
יואל רזבוזוב: לא שמעתי שהנתון הזה מתפרסם כשדיברו על מחאת המילקי.
<יאשה חאין: זה לא קשור לעניין.
<יאשה חאין: לאזרחי גרמניה זה יכול להיות לא אותו תעריף, לדעתי בברלין התעריף הרבה יותר גבוה, אבל אנשים צריכים להבין שאם רוצים להכניס אנרגיות מתחדשות, אנרגיות ירוקות, לא מזהמות, זה עולה כסף.
<יאשה חאין: בגרמניה זה ברמה מאוד מאוד גבוהה וזה עולה כסף והאוכלוסייה מוכנה לממן.
<יאשה חאין: אז ברור שירוק ומתקדם וחדשני עולה יותר כסף.
<יאשה חאין: אני חושב שאנחנו חברה די חדשנית ומתחדשת, בביצועים אנחנו מאוד טובים ואם אנחנו גם בתעריפים נמוכים, זה אומר שאנחנו חברה יעילה, להבדיל מהתדמית של החברה, שיש לה עודף גדול של כוח אדם, ויכול להיות שבמקומות מסוימים זה גם נכון, אבל אם אנחנו אומרים שהתעריף שלנו נמוך והביצועים שלנו טובים, קרי אנחנו חברה יעילה.
<יאשה חאין: זה שהחברה מקצועית זה ידוע, חברה יעילה זה גם נכון.
<יאשה חאין: רציתי לגעת בבעיה, אם אנחנו בבעיות פיננסיות, גם הרפורמות במצב - - בחלק מהרפורמות לא מדברים על רפורמה והעם בישראל רוצה רפורמה ולא כל כך מבין על מה מדובר.
<יאשה חאין: אז מדובר בגדול במכירת חלק מהנכסים של חברת החשמל, הנפקה ציבורית של חברת החשמל, שליחת חלק מהאנשים המבוגרים, שהם ותיקים, לפנסיה בתנאים נורמליים שאפשר להתקיים בתנאים האלה, ותמיכה של המדינה, קיזוז חלק מהחובות.
<יאשה חאין: בגדול המצב הפיננסי של חברת החשמל, שיהיה יציב ואיתן, אחרת זה מסכן את מצבה הפיננסי של המדינה, זו מטרה אחת.
<יאשה חאין: מבחינתנו זו מטרה עליונה.
<יאשה חאין: דבר שני התייעלות וכניסה לתחרות.
<יאשה חאין: בעיקר בתחום הייצור ואספקת החשמל.
<יאשה חאין: למעשה שני הדברים האלה, שתי המטרות, אם היו מתקיימים שני התנאים האלה אני חושב שהיינו עולים על דרך המלך.
<יאשה חאין: מכיוון שלא הגענו לרפורמה ואנחנו די במבוי סתום, אז החברה נוקטת באמצעים מאוד קשים.
<יאשה חאין: התכנון ב-2015 לפטר יותר מ-1,000 איש כשחלק גדול מהם הם יוצאי ברית המועצות, עולים חדשים.
<יאשה חאין: זה רלוונטי לוועדה שלכם.
יואל רזבוזוב: למה דווקא הם?
<יאשה חאין: מכיוון שמי שהולך בדרך כלל הביתה זה האנשים הכי פחות ותיקים, אין להם קביעויות, או חיילים משוחררים שהתחילו לעבוד, אנשים צעירים, או מה שנקרא עולים, שאין להם ותק ולפעמים הם פוטרו כבר פעם אחת אחרי 10 שנים ועכשיו הם בסיבוב השני ל-5 שנים ואחרי 15 שנות עבודה הם צריכים ללכת הביתה.
<יאשה חאין: אני חושב שזה מאוד רלוונטי לוועדה שלכם.
<יאשה חאין: הנושא של הרפורמה למעשה, הייתי שמח לקראת הבחירות שכמה מהמפלגות היו מכניסות את הנושא של הרפורמה והיציבות של המשק, אפילו למצב המפלגתי מכיוון שזה מאוד רלוונטי, במיוחד לנושא של העולים שזו אוכלוסייה חלשה, לא יציבה, חלק מהם אולי רכשו בתים ומשלמים משכנתאות ועכשיו, ברגע שהם יהיו ללא תעסוקה יהיה להם מצב - - -
יואל רזבוזוב: אם ברפורמה, אנחנו אומרים שאנחנו עושים רפורמה, מתכוונים שאנחנו עושים צעדים שהם הכי דרסטיים, דרמטיים, איך שלא נקרא לזה, אז צריך לפטר, יעילות.
יואל רזבוזוב: אם חברה רוצה להתייעל היא צריכה לפטר, לא לפי קביעות.
יואל רזבוזוב: אם מישהו תקוע פה בקביעות והוא לא מועיל לחברה, אז הוא צריך ללכת הביתה הרבה לפני אותו עולה.
<יאשה חאין: נכון, אבל כדי שאיש ותיק יילך הביתה אנחנו צריכים לקבל מהאוצר הסכמה על פיצויי פרישה.