GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוני שטבון: יש איזה תחושה שכולם מגיעים עם תארים, כולם מגיעים עם הבעיות האלה ויש חסמים נוספים שכדאי למפות.
יוני שטבון: אני חושב שגם כארגון חוץ ממשלתי וגם אנחנו כממשלה וככנסת כן נכון פעם אחת ולהבין מה סוג האוכלוסייה שמגיעה.
יוני שטבון: האם התארים זו הסוגיה המרכזית או שיש חסמים נוספים, וזו עבודה שמוטלת עליכם ועלינו יחד.
ישראל חסון: אלן, לפי דעתי אתה צריך להפנות את זה למשרד הקליטה, הם צריכים לתת לך את כל הנתונים.
עודד פורר: יש פה גם את מנהלת אגף התעסוקה במשרד, יש פה גם את המרכז והם עוזרים בנתונים.
עודד פורר: אגב, הם אלה שהעלו את ה - - -
יוני שטבון: אז כמה יש באמת?
עודד פורר: וגם ארגוני עולים.
עודד פורר: המנעד הוא רחב.
<מיכל אבגנים: אני רוצה להגיב.
<מיכל אבגנים: אני מנהלת אגף רישוי עיסוקים במשרד הכלכלה, חברה בצוות להסרת חסמים לעולים.
<מיכל אבגנים: אני רוצה להתייחס למה שאמר ידידי כאן.
<מיכל אבגנים: לא מדובר בהכרה כפולה של משרד הכלכלה.
<מיכל אבגנים: משרד החינוך מכיר בתארים לצרכי שכר, אנחנו מכירים בתעודות לצרכי תעסוקה.
<מיכל אבגנים: במסגרת הוועדה להסרת חסמים ירדנו לרזולוציות יותר נמוכות - - -
ישראל חסון: עלינו, ברזולוציות עולים.
<מיכל אבגנים: פתחנו את השערים, הפחתנו את הנטל הבירוקרטי שקיים כיום על בעלי רישיונות או בדרך להשגת רישיון.
<מיכל אבגנים: אנחנו סגורים על 'עלינו'.
עודד פורר: אגב, ההתעסקות גם הייתה באופטיקאים, כך שזה יכול להסתדר עם הרזולוציות.
יוני שטבון: ועולים זה עלייה.
<מיכל אבגנים: לעניין התארים עצמם אנחנו לא נסמכים על איזה שהיא ספרות שאומרת שהמוסד הזה אנחנו מכירים ומהמוסד הזה אנחנו לא מכירים.
<מיכל אבגנים: אנחנו מזמנים אישית את הבוגר עצמו כדי להבין אם הוא דובר את השפה ההנדסית או דובר את השפה האדריכלית כדי לסייע לו בתהליך של העיסוק.
<מיכל אבגנים: לשאלתך, או לאמירתך, לא מדובר פה בהכרה כפולה.
<מיכל אבגנים: לעניין התרגום של אתר האינטרנט, משרד הכלכלה עובד על הנושא הזה, אנחנו לומדים את זה, צריכים להבין את המשמעויות.
<מיכל אבגנים: אני לא יודעת לומר אם נעמוד ביעד של חודש, אבל אנחנו אכן מבצעים פעולות כדי ללמוד את זה ולקדם את הנושא.
<נטליה זלינגר: אני נציגת משרד הבריאות.
<נטליה זלינגר: משרד הבריאות עלה פה לא מעט פעמים בדיון הזה.
<נטליה זלינגר: אני חושבת שרוב המשתתפים פה בדיון מכירים באמת ברצון של משרד הבריאות לקדם את הנושא של הקליטה של העולים החדשים, בוודאי בהסרת החסמים.
<נטליה זלינגר: אני לא ארד פה לרזולוציה של מה שאנחנו עושים, אבל מה שכן, אני רוצה בפורום הזה להגיד, בגלל שיתוף הפעולה הפורה שלנו עם ארגוני העולים הנושא של הפצת מידע בקרב העולים, אם זה בארץ ואם זה בחו"ל, לפעמים המידע שאנחנו מקבלים, שהופץ לעולים, הוא מידע מוטעה ואחר כך אנשים, או שעולים לארץ או ששוקלים לעלות לארץ - - -
ישראל חסון: מי מפיץ אותו?
<נטליה זלינגר: כל מיני אנשים, כל מיני גורמים, אנחנו לא יודעים, אנחנו לא יכולים לפנות אליהם - - -
<קריאה: בתקשורת, שלא מכירים את הנושא ומדברים עליו, ואז אנשים באים אלינו אחר כך.
<נטליה זלינגר: בדיוק, מביאים אלינו דברים כאלה.
<נטליה זלינגר: דבר נוסף שעלה פה זה הנושא של הכנסים והמידע שמביאים לעולים.
<נטליה זלינגר: אני קוראת מפה שאנחנו נהיה שותפים בהעברת המידע הזה - - -
יוני שטבון: זה חשוב מה שאת אומרת, מאוד.
יוני שטבון: ירידי העלייה, נמצא פה מר פיקאר, אולי תתייחס.
יוני שטבון: יש מישהו שאחראי פה לירידים שקורים בצרפת?
יוני שטבון: אולי תתייחס לנושא.
<אריאל פיקאר: קודם כל אני רוצה להגיד שאנחנו כמשרד הקליטה לא אחראים על האנשים שמפיצים שמועות.
ישראל חסון: חבר'ה, די, עצור.
ישראל חסון: זה ברור לחלוטין.
ישראל חסון: משרדי הממשלה צריכים לפעול כמשרדי הממשלה, יש את האינפורמציה המוסמכת ולשם צריך להפנות את האנשים ואם מישהו מסתמך על תקשורת או חבר, אני חושב שזו בעיה שלו.
ישראל חסון: בסך הכול מדברים על אנשים שבאים מארץ מאוד מתוקנת, עם מורשת ממשלית קצת יותר ותיקה משלנו והם יודעים היכן למצוא את האינפורמציה המוסמכת.
יוני שטבון: מה שחשוב, אדוני היושב ראש, שיהיה שיתוף פעולה בין הירידים לבין המשרד.
<אריאל פיקאר: אבל מה שחשוב להגיד שאחד מהדברים שאנחנו עושים, בשיתוף פעולה עם הסוכנות ובמסגרת אותם ירידים, באמת להפיץ את האינפורמציה הנכונה.
<אריאל פיקאר: אנחנו מביאים עובדי מדינה ועובדי ממשלה מכל המשרדים שמעבירים את האינפורמציה.
<אריאל פיקאר: היה איזה שהוא ליקוי בנושא הפצת האינפורמציה מצד המשרד שלנו, הדבר הולך להיות מתוקן היום ואנחנו כל הזמן מנסים להעביר את ה - - -
ישראל חסון: תרשה לי לומר לך דבר אחד ובוא נעצור פה, כי יש לנו עוד שש דקות שאנחנו צריכים לסגור את הישיבה.
ישראל חסון: אני חושב שברגע שהמסלול יהיה חלק וברור ואנשים ישתמשו בו לא תצטרך לעסוק בהסברה, אנשים יגיעו לזה.
ישראל חסון: אני אומר לך מהרושם שלי, יש פה תהליך מאוד מאוד טוב, השאלה היא שאלה של קצב.
ישראל חסון: אם משרד הכלכלה ואם משרד הבריאות, ושמענו את משרד החינוך שמתעסק בתארים, יבואו ויגדירו לעצמם, 'אנחנו עוד חודשיים-שלושה', לא משנה, יגדירו זמן, 'אנחנו רוצים להיות מסונכרנים וסגורים', אז בסדר, אז הציון יהיה 90, לא 100, אבל גם 90 זה ציון עובר.
ישראל חסון: לפיכך אני אומר לך, אם יש לקח אחד פה, דווקא בגלל ריבוי המשתתפים, מהדיון הזה, זה שאני הייתי קובע תאריך יעד והולך ממנו אחורה ואז אני הייתי יודע לבוא ולהגיד לציבור רבותיי, בתאריך ה-1 במרץ, בתאריך ה-1 בפברואר, לא משנה לי, אנחנו שמים רגל על הגז וגומרים את הנושא, פשוט מסיימים את הנושא.
ישראל חסון: זה לא משהו שכל היום כל יום נוספים לך עוד עשרות אלפי פרטים ונושאים שאתה צריך להתמודד איתם.
ישראל חסון: המדינה צריכה לקחת את הנושא הזה, היא יודעת כבר מה עומד לפתחה, היא יודעת מה מתגלגל, להגדיר תאריך ומהתאריך הזה גמרנו, ואז לא צריך הסברה ולא צריך הצהרות ולא צריך כנסים ולא צריך כלום, החיים יעשו את שלהם.
ישראל חסון: אני מציע לכם לחשוב על זה, אני אציע ליושב ראש הוועדה פה לעשות בעוד חודש דיון שיגדיר תאריך בתיאום.
<קלאודיה כץ: יש תאריך בהחלטת הממשלה, ב-1 בינואר.
<קלאודיה כץ: אנחנו מסונכרנים עם כל המשרדים, כל דרכי הפעילות של העולים בכל המשרדים ובכל השפות יעלו לאוויר וייכנסו לתוקף, ואם יש עוד דברים שלא נגענו בהם אני אשמח לקבל מכל חבריי - - -
ישראל חסון: אני מבקש סליחה, לא הבנת אותי.
ישראל חסון: אני טוען שאם יש בעיה בסנכרון תארים, למשל בתחום ההנדסי או בתחום הזה.
ישראל חסון: זה שאת תתרגמי את זה, זה בסדר, אבל אני חושב שמשרד הכלכלה צריך לקבוע לעצמו, כמו שבמשרד החינוך פה נתנו דוגמה מאוד מאוד יפה, נסענו, ראינו, למדנו והתחלנו להניע תהליך של הכרה בתארים.
ישראל חסון: לוקחים את כל התחומים, גם במשרד הבריאות וגם במשרד הכלכלה, קובעים לצורך העניין הזה חודשיים, שלושה, לא משנה כמה, כן משנה כמה, זה צריך להיעשות מהר ככל האפשר וזהו זה.
ישראל חסון: ואז אני יודע, ואז לא אני יודע, אז אני מסתכל על החיים מהזווית של העולה, הרי מה שחשוב פה זו הזווית של העולה, כשהעולה מגיע יש לו מסלול שהוא יודע לעשות הערכת מצב לעצמו ולצאת לדרך בכוחות עצמו.
ישראל חסון: לשם אנחנו צריכים לשאוף.
ישראל חסון: זו דעתי.
<קלאודיה כץ: זו המהות של החלטת הממשלה.
<קלאודיה כץ: בדיוק על זה מדובר.
<קלאודיה כץ: גם על איך מכירים בתארים וגם איך מכירים על תארים.
<קלאודיה כץ: ה-1 בינואר של כל מה שאתה אומר, זה נכון מאוד.
<מיכל אבגנים: רק לפרוטוקול אני רוצה לציין שאנחנו משרדי הממשלה לא שותפים ולא מסונכרנים עם ערבי המידע שחושבים שהם נכונים והצגנו את זה בוועדה עצמה.
יוני שטבון: ערבי המידע של הסוכנות?
<מיכל אבגנים: כן.
<שי פלבר: יש שני דברים.
<שי פלבר: יש את ערבי המידע של הסוכנות היהודית ויש ירידים שאנחנו עושים בשיתוף עם כל המשרדים, משרד החינוך היה שותף.
<שי פלבר: נשמח לשתף אותם בירידים בהמשך.
<קריאה: זה ממש לא מדויק.
ישראל חסון: אני מוכרח לומר לך, אני חושב שאתם צריכים ללכת בכלל במסלול אחר.
ישראל חסון: אם אני מרשה לעצמי להעיר, אני חושב שאת צריכה לבוא לשבת ולהגיד לעצמך, אוקיי, מתי אני כמשרד יוצרת את ארגז הכלים לעולה, מתי אני אומרת לו - - -
<מיכל אבגנים: זה קיים, כבר התארגנו.
<אלן זיתון: אדוני היושב ראש, עשינו את המבחן הזה, לקחנו עולים חדשים, אמרנו לכל אחד מהמשרדים 'לך לחפש את המידע', הם לא מוצאים את המידע היום.
<אלן זיתון: זה מאוד מסובך.
<אלן זיתון: אנחנו עוזרים - - -
יוני שטבון: הנושא הובהר.
ישראל חסון: אני מציע לכם הצעה ידידותית.
ישראל חסון: אני לא יודע כמה זמן הכנסת עוד תשקיע בדברים הללו ואתם תוזמנו וזה נושא שלטעמי הוא מדי חשוב לשנה-שנתיים הקרובות, אני מציע לכם להיות מאוד מאוד ממוקדים.
ישראל חסון: אנחנו פה שעה, התבדרנו סביב הרבה אמירות, צריך לבוא לפה מאוד מאוד קונקרטי, 1, 2, 3, 4, 5 ולזוז עם זה קדימה.
ישראל חסון: יחיאל, אתה רצית לדבר?
<יחיאל אקשטיין: רק להגיד מילה.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו בקרן לידידות מוכנים ורוצים לעזור כמה שאפשר.
<יחיאל אקשטיין: אני ישבתי עם ראש הממשלה וקבוצה של הסוכנות לפני שנה על הנושא של צרפת והוא שאל 'למה שהמספרים לא יהיו יותר גדולים?' אני לא יודע מה קורה בנושא, אנחנו מתמקדים במיוחד על יהודי ברית המועצות לשעבר, אבל אנחנו מתחילים עכשיו מחלקה עם 15 מיליון דולר, 20 מיליון דולר, ולמרות שאנחנו מתמקדים בברית המועצות לשעבר ובאוקראינה במיוחד, אנחנו מוכנים להיכנס ולעזור ולשתף פעולה איפה שיש צורך.
<יחיאל אקשטיין: אנחנו לא יודעים מה קורה בתהליך של להביא יהודים בעלייה מצרפת, אני רק יודע שיש ביטוי באנגלית, strike when the iron's hot.
<יחיאל אקשטיין: עכשיו יש מצב של אנטישמיות בכל העולם, צריכים לקחת את ההזדמנות עכשיו, לא מחר, כמו שאמרת, עם תכניות מבוססות אחת אחרי השנייה ולהכפיל את המספרים ואנחנו מוכנים לעזור ולשתף פעולה כמה שאפשר.
ישראל חסון: אסתר.
<אסתר בלום: תודה רבה.
<אסתר בלום: צר לי, המנכ"ל כבר יצא, הוא דיבר על החלטה של המשרד להכניס ארבעה רכזי מתנדבים למשרד הקליטה.
<אסתר בלום: אני מאוד מבקשת מאריאל ומקלאודיה להעביר למנכ"ל את ההפתעה שלי ושל ארגוני העולים להכניס רכזי מתנדבים לתוך משרד ממשלה?
<שי פלבר: זה לא בתוך משרדי הממשלה.
<שי פלבר: במסגרת תכנית 'צרפת תחילה' אנחנו נגייס ארבעה רכזי מתנדבים שיעברו ברשויות נתניה, חדרה, אשדוד, אשקלון, ירושלים והסביבה ותל אביב.
<שי פלבר: הם יעבדו במסגרת וביחד עם הסוכנות היהודית ובשיתוף פעולה מלא גם עם הפרויקטורים ועם התאחדויות העולים מתוך כוונה להגיע למתנדבים.
<שי פלבר: זה שיתוף פעולה עם משרד הקליטה.
<אסתר בלום: בסדר, אז תודה על ההבהרה.
<אסתר בלום: ואדוני היושב ראש, אתה אמרת כמה פעמים איזה מילה עוד אפשר להוסיף, אבל זה עוד דיון רחב, זה רווחה.
<אסתר בלום: אנחנו לא מדברים על זה, אנחנו יודעים שצרפת היא מדינת רווחה ואנשים מגיעים כשהם נראים על פניו אנשים עם אמצעים וכשהם מגיעים לכאן הם קורסים.
<אסתר בלום: זה דיון בפני עצמו.
<אסתר בלום: אנחנו גם עובדים עם משרד הרווחה, שגם משנה את תפיסתו, הן מבחינת כשירות תרבותית ומבחינת גיוס עובדים דוברי שפה ויש עוד מה לדבר ולעשות בנושא הזה.
<אסתר בלום: בבקשה, תשומת לבכם, מקבלי ההחלטות.
יוני שטבון: קודם כל אני חושב שמה שעשינו עכשיו זה אירוע משמעותי ביותר.
יוני שטבון: אחרי הדיון שהתחיל בתשע וחצי כשהראינו בסך הכול שיש אווירה חיובית של משרדי הממשלה והארגונים השונים להתקדם קדימה, ירדנו פתאום לתוך השטח ברזולוציה והבנו שיש הרבה דברים ופערים שכדאי - - -
<קריאה: עלינו לרזולוציה.
יוני שטבון: עלינו לרזולוציה, התקדמנו קדימה.
יוני שטבון: זו שפה חיובית.
יוני שטבון: עלינו, אנחנו עוסקים בעולים, הבנו שיש סוגיות שיש בהן פערים.
יוני שטבון: לא הכול ורוד.
יוני שטבון: אגב, זה טבעי, זה נורמלי, אין באף מקום או באף מדינה בעולם, חוץ מהמדינה היקרה שלנו, שהכול בסדר.
יוני שטבון: לעניין מה שאנחנו נמשיך לעשות.
יוני שטבון: כיוון שאת הדיון המהיר הזה יזמנו כשדולה, אנחנו נמשיך לקחת את הנושאים המרכזיים שעלו פה ולפרק אותם בדיוני ועדת העלייה והקליטה ובשדולה.
יוני שטבון: רק לדוגמה, מחר בערב אנחנו מקיימים דיון של השדולה בנושא חינוך ונציגי החינוך שיושבים כאן מגיעים ואנחנו ממשיכים בנושא.
יוני שטבון: שלושת הדברים שאני לקחתי מהסיפור הזה, אחד, כל הסוגיה של התארים, כמובן תקבל פה עלייה של רזולוציה נוספת בדיון בוועדה, מבחינתי, כמובן בתיאום עם היושב ראש וההנהלה עצמה.
יוני שטבון: הסוגיה השנייה שעלתה פה זה כל מה שקשור לתחום החינוך, שדורש פה עוד הבנה, עוד מה קורה פה בממשק מהאולפנים ועד הנוער שנמצא בתחום הזה.
יוני שטבון: והדבר השלישי זה כל מה שקשור לרווחה, שבאמת לא נגענו כאן מספיק.
יוני שטבון: כל מי שניתח, גם ממה שראיתי במחקרים, העלייה מצרפת אינה בהכרח עלייה שהיא כולה עם תארים או כולה מבוססת וכולה יודעים לאיפה היא הולכת, יש פה הרבה בעיות שאנחנו מטפלים בהם בשגרה.
יוני שטבון: לסיכום, אני מתחייב כאן יחד עם הארגונים ויחד עם השותפים כאן להמשיך ולבקר ובעיקר לעשות.
יוני שטבון: לא רק לבקר, להגיד מה לא טוב, אלא בעיקר לעשות יחד, תודה רבה.
יואל רזבוזוב: אנחנו התכנסנו כאן בישיבה בלשכת הרבנים הראשיים, הרב הראשי דוד לאו, הרב הראשי השני בדרך, הוא יגיע בהמשך.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן לבחינת הקמת מערך לבירור יהדות ועוד נושא שלפחות אני העליתי אותו לא פעם בדיוני הוועדה, הנושא של הפסיקה בסוף מי יהודי ומי לא, בבתי הדין הרבניים.
יואל רזבוזוב: משם אני אתחיל, כי זאת נקודה כואבת להרבה עולים.
יואל רזבוזוב: אני אגיד קודם כל, אני מבחינתי, סבתא שלי לפי אמא היא ברכה בת מרדכי, וגם כשעשינו שיתוף פעולה יחד עם הצבא, משרד הביטחון, דווקא כן הלכתי עם הרבנות של צה"ל מבחינת הקבורה של החיילים שהם לא יהודים על פי ההלכה ולא כמו שטענו.
יואל רזבוזוב: בוא נגיד שהתגמשנו וקיבלנו את העמדה של האנשים שהם שומרי מסורת, שמפריע להם וסגרנו בסוף על ד' אמות.
יואל רזבוזוב: אז לא כל דבר צריך להקצין ולעשות יחסי ציבור שאנחנו אנטי.
יואל רזבוזוב: אני בעצמי נולדתי בבירוביג'אן, איפה שסטלין שלח את כל היהודים, התחנכתי כאתיאיסט, כמו רוב היהודים בברית המועצות לשעבר, וכשהגעתי לארץ כן הרגשתי פערים, שחסר לי מבחינת המסורת.
יואל רזבוזוב: ראיתי תמונות, ראיתי סבא רב, אבל מאוד מאוד מרוחק.
יואל רזבוזוב: באיזה שהוא שלב, לפני כמה שנים הרגשתי בעצמי שאני רחוק ואני רוצה לצמצם פערים והתחלתי ללכת לרב לקחת קצת שיעורים.
יואל רזבוזוב: בוא נגיד, שלא ישימו עליי ישר תווית ומדבקה שאני אנטי.
יואל רזבוזוב: אני בעד, אני בעד הגישור, אני בעד החיבור הנכון.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו הולכים לרמה הפרקטית מבחינת בתי הדין הרבניים.
יואל רזבוזוב: אנשים מגיעים לשם וישר מתייחסים אליהם כשהם מגיעים שהם חשודים כלא יהודים.
יואל רזבוזוב: כשהם מגיעים לשם, אני ראיתי את ההליכים האלה במו עיניי, כשאתה עומד מול שופטים ודיינים מכובדים, הם יושבים למעלה ואתה מגיע כבר כאחד שהוא נאשם.
יואל רזבוזוב: זאת הצורה שאתה עומד.
יואל רזבוזוב: יש המון המון סיפורים, הגיעו לשולחני המון מכתבים, גם בעצמי ראיתי - - -
אברהם מיכאלי: יואל, אנחנו אשמים בזה.
אברהם מיכאלי: אנשים משלנו באו ורימו וסידרו.
אברהם מיכאלי: כשמתחילים לרמות בודקים את כולם.
יואל רזבוזוב: אם יש קצת, כמה אנשים שרימו, נקרא לילד בשמו, הביאו מסמכים מזויפים, אבל עדיין רוב האנשים הם בסדר וגם אלה שלא בסדר רוצים מאוד להיות בסדר וצריך לעזור להם ולא להרחיק אותם.
יואל רזבוזוב: המצב שהם נקלעים אליו הוא מאוד מרחיק.
יואל רזבוזוב: הם חווים השפלה ואוטומטית במקום לחבר אותם ליהדות ולחבר אותם למסורת הם לא רוצים לשמוע את זה יותר.
יואל רזבוזוב: מה שאני חושב, קודם כל הרבה תיקים, אלפי התיקים שמגיעים, צריך לבדוק.
יואל רזבוזוב: מי שקרובי משפחה שלו על פי האמא עברו וקיבלו אישור, אז למה צריך להביא אותם לעניין הזה?
יואל רזבוזוב: זה דבר אחד שכבר יצמצם את כמות התיקים.
יואל רזבוזוב: הדבר השני, יש מזכירות, שהמזכירות של אותו בית דין תבדוק, שיבדקו את התיק לפני.
יואל רזבוזוב: ברגע שהם בודקים את התיק ורואים שבסדר, אז צריך לשאול את הבן אדם, 'האם אתה רוצה להיכנס ולקבל את הפסיקה?' יש אנשים שחשוב להם, הם רוצים לשמוע שבית הדין אמרו 'אנחנו מכירים בך, אתה יהודי' ויש כאלה שלא צריכים את זה, לא צריכים להיכנס, ואז אנחנו עוד פעם מקלים על הבירוקרטיה וכל ההליך.
יואל רזבוזוב: אלה שרואים בהתחלה בתיק שאין סיכוי שהוא יקבל, אז לבוא, לא להכניס אותו בכלל לשם, כי מה שהוא יחווה זה השפלה.
יואל רזבוזוב: אני אומר לכם בוודאות.
יואל רזבוזוב: להגיד לו בשולחן, לשבת איתו, מישהו מטעם המזכירות, 'אנחנו מאמינים לך, אנחנו רוצים להאמין לך, אבל חסר לנו פה מסמך כזה או אחר, חסרה עדות, בוא תנסה לעזור לנו לעזור לך.
יואל רזבוזוב: תביא עדות'.
יואל רזבוזוב: הוא יביא את העד.
יואל רזבוזוב: אם הוא לא יצליח להביא עדות הוא יבין שהוא לא מתאים לתהליך.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ברשותך.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: קודם כל אני שמח מאוד לראות אתכם כאן, כי אני שותף מאוד לכל העבודה הזאת של ביחד חושבים ומוצאים את המענה הנכון.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני יכול להגיד לכם שכשהייתה אצלכם בוועדה בחורה בשם אניה בוקשטיין, התקשרתי אליה ואמרתי לה בלי צלצולים, בלי רעש, 'אני מאוד מבקש ממך, ספרי לי מה היה שם, כדי שנוכל ללמוד איך לשפר'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ישבתי איתה על כל הסיפור שלה ואז התברר, ובצדק, הטענה שלה הייתה על שני פקידים, האחד שביום הראשון שהיא צלצלה ושאלה 'מה אני צריכה להביא?' אז הוא אמר לה, 'רגע, מי עלה?' אז היא אמרה, היא הייתה בת 8, 'עליתי עם אמא, אבא וסבתא'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: 'אז אולי את מאומצת?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ' היא אומרת לי, 'אני בחורה בת 28, אני חיה את החיים שלי, אתה ככה לא מכיר אותי בכלל, לא יודע מי אני ובטלפון אומר לי כך'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: דבר שני שהיא אמרה, שאחרי שהיא חזרה מבירור יהדות שעליו היו לו רק מחמאות, היא חזרה איתו לרבנות שבה היא נרשמה לנישואין והפקיד שם התעלם מההנחיות שלנו ברבנות הראשית והתחיל לברר את הכול מהתחלה, 'תוכיחי', 'כל מה שהוכחת לא שווה כלום, אני הכי חכם', למרות שבהנחיות של הרבנות הראשית צריך לפנות לבתי הדין הרבניים וכשיש אישור אז האישור הזה הוא אישור מוחלט וסופי.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הבחור שם התעלם ועשה את כל מה שעשה ופגע בה בצורה מחפירה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני שמעתי, דיברתי עם אותה רבנות, אותם שני אנשים לא עוסקים היום בתפקיד הזה שלהם, כי זה דבר נכון, זה היה עוול.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אותו בחור ששואל ומברר ולא סומך על אישור היהדות, אין לו סמכות לזה, זה לא התפקיד שלו.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: היינו אצל ראש הממשלה בהקשר של חוק הגיור ואמרתי לו, 'אדוני ראש הממשלה, אתם מדברים מעל הראש של אחינו עולי חבר העמים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני רוצה לעזור להם ולסייע להם בבירור יהדות, כי זו הנקודה המרכזית'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אמרתי לו, 'המציאות היא שרוב מכריע מאלה שבאים לבירור היהדות', ואני מדבר על למעלה מ-80%, 'מתבררים כיהודים'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר למעלה מ-80% מהפונים, ותיכף אנשי המקצוע יגידו לי אם אני טועה, מתבררים כיהודים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה אנחנו כמדינה, שרוצה לעזור לעולי חבר העמים, לא נעשה פעולה אקטיבית?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה לחכות שבחור בא להירשם לנישואין ורק אז נתחיל?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני כבר שלוש, ארבע, חמש שנים מבקש את זה ועכשיו זה עלה על הפרק, אז אני מודה לכם שהגעתם לכאן כדי לעזור לי בפעולה המעשית.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: רבותיי, הסבים והסבתות מדרך העולם הולכים לעולמם, אנחנו מאבדים את היכולת לשמוע אותם ולקבל מהם עדות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: במקום לחכות שיבוא בחור להירשם לנישואין, בואו נעשה פעולה אקטיבית.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: יש ל'יד ושם' סיכום עם ארכיונים בחבר העמים להשיג מהם מידע, מעיריות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה מדינת ישראל לא תלך, בתיאום עם 'יד ושם', בתיאום, להשיג את כל הארכיונים של חבר העמים, של העיריות, להביא לכאן רישום מלא ומדויק?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה מדינת ישראל לא תשלח למפות את כל בתי העלמין, כל התמונות של בתי העלמין, ואז אפשר יהיה לדעת אם זו מצבה אמיתית או משהו משופץ ואז אתה פחות יכול לסמוך.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: תארו לעצמכם שיושב לו בחור בן 15 בתיכון בנתניה, אתה אומר שאתה גר שם, יום אחד בתיבת הדואר שלו מגיע מכתב, למעלה על המכתב כתוב 'משרד העלייה והקליטה' מצד אחד, מצד שני 'הרבנות הראשית לישראל', 'הרינו לבשר לך שבבדיקות מצאנו שאתה יהודי.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כשתבוא להירשם לנישואין תבוא עם הנייר הזה והוא האסמכתא שלך לכל דבר ועניין'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה לא יהיה קליטת עלייה אמיתית וראויה?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה לא יהיה מכובד?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אתה מדבר על אלה שבאים ומסתכלים עליהם כחשודים, שלא יבוא, אני אומר להם מלכתחילה, 'אחינו אתם, קבלו אישור שאתם אחים'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בואו ננסה אולי במערך שאנחנו רוצים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אמרתי את זה לראש הממשלה ולזכותו של מזכיר הממשלה, אביחי מנדלבליט, שבמקום הוא אמר 'כמה שאתם צודקים, אנחנו פשוט מבזבזים כוחות במקום הלא נכון.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: במקום לבוא ולהגיד לאנשים, בואו להתגייר בתנאים אלה ואחרים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נכון, בואו נשקיע בזה את המאמץ, בואו נעשה'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אמרתי לו, 'תראה, כבר קיים בסיס, יש במערכת בתי הדין מחלקה לבירור יהדות', אבל, שוב, היא נותנת מענה למי שפונה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בוא נחזק את המחלקה הזאת, בוא ניתן לה את הכוחות שהיא תוכל לעשות את זה, נגדיל לה את המציאות, שהיא תאסוף את הנתונים, שהמחלקה הזאת תוכל לקבל, שוב אני אומר, מארכיונים של עיריות וכפרים נידחים בסיביר, להביא את זה לכאן, לאסוף את הנתונים, שיהיה לה את ה - - -
יואל רזבוזוב: השאלה אם זה מעשי.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על ברית המועצות לשעבר, להביא מכל כפר ארכיון, אנחנו מדברים על עשרות אלפי נקודות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בוא נשאל את אנשי המקצוע עד כמה זה מעשי.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אל"ף, אם אני לא אצליח לעזור לכולם, אבל הצלחתי לעזור לעשרות אלפים, בזה אני בטוח.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לדעתי גם יותר.
יואל רזבוזוב: השאלה אם המדינה יכולה לעשות את זה.
יואל רזבוזוב: האם מותר לנו כמדינה לעשות את הדברים האלה, להיכנס לארכיונים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: חשבתי על זה, שיבואו - - -
יואל רזבוזוב: באיזה דרך מוציאים?
יואל רזבוזוב: היום אני יודע מי שעושה את זה הוא ארגון שורשים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: יושב כאן הרב שמעון הר-שלום.
יואל רזבוזוב: הם עושים את זה מצוין.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אנחנו בתור מדינה, להיפך.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ארגון שורשים שעובד עם הנהלת בתי הדין, הם עובדים ביחד.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שוב, בתי הדין, אני רוצה שהם יגיעו גם כמדינה, עם יכולת כזאת של 'יד ושם' ואני בא ואומר, כמו שיש מאגר במשרד הפנים, מאגר שמות, כלומר אני שומר פה על כבוד האדם, לא הולך לפרסם את זה ברחוב, אבל כל מי שאני יכול לעזור לו, תחשבו איזה קבלת פנים יפה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אולי נעשה את זה באמת בנקודות הבירור כבר?
יואל רזבוזוב: הרעיון הוא מצוין ואני חושב שזה מאוד מאוד יקל.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, זו בדיוק קליטת העלייה האמיתית.
יואל רזבוזוב: השאלה, ברמה הפרקטית, לעשות את זה או שצריך למפות, לעשות תכנית של מיפוי של הערים הגדולות, שהייתה העלייה הכי גדולה, להצליב נתונים שהיום ישנם ברבנות, מי שכבר התחתן, אין לו בעיה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני יכול להוסיף עוד דבר, גם אם יש שם לא יהודי שיידע להגיד לי 'אה, פה, מושק'ה, בוודאי, הם היו יהודים'.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זו עדות שיכולה לעזור לי כאן בבית הדין.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר גם את זה וגם הם, הדור הזה הולך.
יואל רזבוזוב: דווקא אצלכם, אתם כן נותנים משקל לעדות.
יואל רזבוזוב: משרד הפנים, לדוגמה, ועוד משרדים ממשלתיים, הם רוצים רק מסמכים.
יואל רזבוזוב: גם כאן צריך לפתור את הסוגיה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: מהכיוון האחר אני יכול להגיד לך שישנם שני מקרים שאנחנו, הרבנות, אישרנו נישואים של זוג ומשרד הפנים לא מקבל.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שני מקרים עכשיו על השולחן שלי, שפנינו במכתב גם אל הרב יעקבי בבתי הדין וביקשנו את העזרה בתחום הזה, כי זה לא יכול להיות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אם אנחנו הרבנות, אנחנו אמורים להיות המחמירים הגדולים ביותר, אני אומר שהוא יהודי ואתם לא מקבלים?
יואל רזבוזוב: זה באמת נשמע לא הגיוני.
יואל רזבוזוב: איך ששמעתי את זה אתמול זה לא הגיוני ואת זה אנחנו נצטרך לפתור מול משרד הפנים ואנחנו נפנה לשר הפנים החדש.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאם הרבנות, שהיא הכי מחמירה - - -
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: והיא עשתה מאמץ וביררה יהדות והזוג הזה, לא נותנים לו תעודה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אי אפשר להנפיק להם תעודת נישואין, כי משרד הפנים אומר 'לא, הם לא יהודים'.
יואל רזבוזוב: אין סיבה שזה יהיה.
יואל רזבוזוב: עד שהתהליך הזה, ואני כן מכיר את ההחלטה, ההמלצה, של הממשלה ואנחנו כן רוצים ללכת לכיוון הזה והכיוון הזה נכון, אבל עד שזה קורה בפועל אנחנו כן צריכים לשפר את העניין של מה שקורה היום, שבן אדם מגיע והוא חשוד והוא צריך לעבור ואנחנו מרחיקים אותו.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אולי נשמע מאנשי המקצוע.
<אליהו מימון: תודה.
<אליהו מימון: ברשות הרב הראשי, ברשות חברי הכנסת, ברוכים הבאים.
<אליהו מימון: שמי אליהו מימון, אני מנהל אגף בירור יהדות בהנהלת בתי הדין הרבניים וברשות
<אליהו מימון: כם אני קודם כל אתן סקירה על מה שקיים, אולי בהמשך אני אומר מה לדעתי הדברים שצריכים עוד לעשות כדי לשפר את השירות.
<אליהו מימון: יש היום אגף בהנהלת בתי הדין הרבניים שמבצע בירורי יהדות בכל רחבי מדינת ישראל, מצפת בצפון ועד באר שבע בדרום.
<אליהו מימון: אנחנו עושים מדי שנה כ-4,000 בירורי יהדות, למעלה מ-95% מהאנשים שפונים לבקש אישור יהדות מקבלים אישור יהדות.
<אליהו מימון: פרק הזמן הממוצע מפתיחת התיק ועד סגירת התיק הוא 28 יום.
<אליהו מימון: פרק זמן ממוצע, המשמעות היא שאם אני לוקח את סך כל התיקים שהם בדרך כלל מסתיימים תוך שבוע וחצי-שבועיים, אבל יש לי 10% שאני נזקק לדברים נוספים, שנדבר עליהם בהמשך, והם גורמים לכך שאני מעלה את הממוצע, הממוצע הוא 28 יום.
יואל רזבוזוב: זה תקנון?
<אליהו מימון: לא, זו המציאות.
<אליהו מימון: אנחנו נמדדים.
<אליהו מימון: אני אספר לכם, אנחנו מערכת נמדדת.
<אליהו מימון: קודם כל נבדקנו ונבחנו על ידי מבקר המדינה שכתב דוח על האגף הזה, דבר שני, אנחנו כל חודש נמדדים, הנהלת בתי הדין מודדת את הביצועים שלה ובהתאם לזה היא גם מתגמלת את העובדים.
<אליהו מימון: אנחנו נמדדים במספרים ונמדדים בפרקי הזמן, לכן אני יודע להגיד כל חודש כמה זמן לקח לנו ואנחנו כל הזמן עמלים על שיפור השירות, קודם כל בגלל שאנחנו מאוד מאוד רוצים שההרגשה שכבודו הזכיר בהתחלה, היא לא תהיה ההרגשה שתלווה את האנשים שמגיעים.
<אליהו מימון: אנחנו רוצים, וזה הדבר הכי אמיתי לפי דעתי בנושא של פרסום, זה חבר מביא חבר, אם אדם הגיע והוא קיבל שירות טוב והוא יצא בצורה זריזה מבית הדין עם אישור יהדות והוא הגיע פעם אחת לבית הדין, פגש גם את מברר היהדות וגם את הדיין ויצא עם אישור יהדות, הוא יהיה מרוצה וזה יעבור הלאה ועוד אנשים יבואו ולנו יש אינטרס בזה, מעבר לזה שלנו מאוד חשובה הזהות היהודית של מדינת ישראל וככל שאנחנו יכולים להביא עוד אנשים לתוך התהליך ולקבע אותם, כמו שאני קורא לזה, בציפורן שמיר בתוך עץ היוחסין שלנו, של עם ישראל, ותיכף נסביר איך אנחנו עושים את זה, אנחנו יותר מרוצים מהעניין הזה.
<אליהו מימון: התהליך הוא ללא תשלום, פטור מאגרה.
<אליהו מימון: לתהליך נכנסים אינטרנטית, דהיינו אדם שרוצה להיכנס לתהליך לא צריך לבוא לבית הדין ולפתוח תיק, הוא פונה באינטרנט למחוז שהוא שייך אליו, שמוצא חן בעיניו להגיע אליו, כלומר לאותו מקום שבו הוא גר, הוא שולח את הנתונים שאנחנו מבקשים שהוא ישלח, הנתונים הללו מוזנים בתוך תוכנת מעיינות.
<אליהו מימון: תוכנת מעיינות זו תוכנה חכמה שיודעת מצד אחד לקחת את הנתונים מהדאטה בייס של משרד הפנים, מצד שני מהדאטה בייס של בתי הדין הרבניים וכשהמברר מגיע אל התיק הוא מקבל תמונה די רחבה וכך הוא יכול לסיים את התהליך בצורה מהירה ולא להזמין את האדם ללפעם נוספת.
<אליהו מימון: המגמה שלנו היא שאדם יבוא לבית הדין פעם אחת, יפגוש מברר, יסיים אצל המברר, יגיע לבית הדין וייצא עם אישור יהדות, זו השאיפה.