GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אליהו מימון: ככל שאדם מגיע יותר מוכן, ככל שהוא מגיע עם יותר נתונים ויותר מסמכים והוא מבין מה אנחנו מצפים ממנו, כך התהליך הוא יותר מהיר וזריז.
<אליהו מימון: זה המצב נכון להיום.
<אליהו מימון: אנחנו לא מרוצים מהמצב.
מרדכי יוגב: כמה אחוזים מה-4,000 מסתברים כיהודים?
<אליהו מימון: למעלה מ-95%.
מרדכי יוגב: למעלה מ-95% מסתברים כיהודים?
<אליהו מימון: כן.
<אליהו מימון: מהפונים.
יואל רזבוזוב: כי יש כאלה שלא פונים.
אברהם מיכאלי: מספר הפונים 4,000, שים לב כמה עשרות אלפים לא פונים.
<אליהו מימון: זו בדיוק הנקודה.
<אליהו מימון: הנקודה היא, שהזכירו אותה כבר כאן, שאנחנו חיים על זמן שאול ויש לנו חלון הזדמנויות מצומצם.
<אליהו מימון: הסבתות שהיום הם חלק מהתהליך לא יישארו איתנו לנצח, המסמכים שעליהם אנחנו מסתמכים מתבלים ונעלמים ומתאיידים מן העולם ואנחנו צריכים, לדעתי זה פרויקט לאומי, מדינת ישראל צריכה לנסות להביא כמה שיותר אנשים לתוך התהליך.
<אליהו מימון: אנחנו צריכים לרצות שכמה שיותר אנשים יגיעו לתוך התהליך וזה עדיין בלי לדבר על סד הזמן שבו אנחנו חיים.
<אליהו מימון: צריכים להבין שאדם שמגיע אלינו, לצערי יגיע בדרך כלל בעטיה של חתונה.
<אליהו מימון: אני מאוד שמח שאדם מתחתן, אבל כשהוא מגיע אליי בעטיה של חתונה אז יש לו את הצלם ואת האולם ואת השמלה ואת הארגונים ואת הכול ופתאום צריך גם בירור יהדות וזה הופך להיות הליך מטריד, גם אם הוא יעיל.
<אליהו מימון: בסיכומו של עניין הוא יוצא עם טעם לא טוב בגלל שהוא אומר 'הייתי צריך לרוץ ולעשות.
<אליהו מימון: קיבלתי, נכון, אבל אני הייתי צריך לבוא'.
<אליהו מימון: אני גם שוחחתי עם הגב' אניה בוקשטיין והיא אמרה לי שבעצם מה שהפריע לה בעיקר זה 'למה אני צריכה לעבור בירור יהדות.
<אליהו מימון: למה אני, שהייתי בצבא ושירתי ואני אזרחית ישראלית צריכה לעשות בירור יהדות'.
<אליהו מימון: אז אנחנו לא מרוצים מהמצב מהבחינה הזאת, כלומר אנחנו סבורים שצריך לעשות כמה פעולות לא מורכבות מדי, שבניגוד לגיור התוצאה שלהן היא מובטחת וזה קודם כל הנושא של קמפיין מול הציבור, להביא אותם לתוך בתי הדין, לא בעטיה של חתונה.
<אליהו מימון: אני רוצה ילד - - -
יואל רזבוזוב: אז אתה מביא אותו לבית הדין, קמפיין שתביא אותו לבית הדין, אתה כבר מחזיק אותו בחזקת נאשם.
יואל רזבוזוב: סתם אני אומר - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו בשיחה פתוחה, אמנם בוועדה עם פרוטוקול אבל היא פתוחה.
יואל רזבוזוב: לא יודע, תבוא ותוכיח, זה מפריע לאנשים לבוא ולהוכיח שהם - - -
מרדכי יוגב: הלשכה לבירור יהדות.
<אליהו מימון: אני אגיד לכם קודם כל שהרבה אזרחים ישראלים מגיעים לבית הדין והם לא נאשמים.
<אליהו מימון: בחורה שרוצה לקבל פטור משירות, היא באה לבית הדין והיא רואה את הדיינים יושבים למעלה והיא לא נאשמת.
<אליהו מימון: ואדם שהולך להתגרש, הוא לא נאשם והוא בא לבית הדין והדיינים יושבים למעלה והוא לא מרגיש נאשם.
<אליהו מימון: אני מסכים שאפשר לעשות את זה יותר טוב והתכנית שלנו היא לעשות את זה אחרת, דהיינו הבעיה של בתי הדין, כפי שאתם יודעים, שבתי הדין נמצאים בדפיציט קבוע של 20% מהדיינים.
<אליהו מימון: חסרים 20% דיינים במערכת.
<אליהו מימון: אז הדיין שמשרת את בירורי היהדות - - -
<שמעון יעקבי: 20% זה בתקן, אבל התקן כבר לא עודכן שנים רבות, 30 שנה.
<שמעון יעקבי: חשוב לומר.
<שמעון יעקבי: מאז קומה של המדינה בתי הדין גדלו בערך ב-60%, האוכלוסייה גדלה פי כמה וכמה ובתי המשפט גדלו ב-400%-500%.
<שמעון יעקבי: מה שאמר הרב מימון, חסרים כיום בתקן, שהוא 99, 20, אבל אנחנו צריכים פה עשרות דיינים מעבר למה שקיים.
<אליהו מימון: המציאות היא שאותו דיין שנותן את השירות בנושא בירורי יהדות הוא גם אותו דיין שעוסק בגירושים ואותו דיין שעוסק במזונות ואותו דיין ש - - - והוא עובד בין לבין.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אפשר לחסוך, אפשר לא לבוא לשם.
<אליהו מימון: בדיוק, לשם אני הולך.
<אליהו מימון: ברשות הראשון לציון, המגמה שלנו וזה גם מופיע בתקנות, שהדיון יהיה אחרת.
<אליהו מימון: כלומר בדיון יהיה מברר יהדות ודיין שיושבים ביחד.
<אליהו מימון: כלומר לא יהיה דיון כפול, לא יהיה מצב שבו אתה יושב מול מברר יהדות, מברר יהדות כותב חוות דעת וזה הולך לדיינים והדיינים מוציאים החלטה, אלא יש פה ישיבה שאתה יושב כאדם שמבקש אישור יהדות מול שני אנשים, אחד מהם הוא מברר יהדות והשני הוא דיין.
<אליהו מימון: אז אנחנו חוסכים פעמיים, קודם כל אנחנו חוסכים את הדבר הכפול הזה שאני צריך פעמיים לעשות תהליך, אני עובד מול מברר היהדות, אחר כך אני הולך לדיין ומתחיל את הכול מחדש.
<אליהו מימון: לא, אני יושב מול אדם אחד.
<אליהו מימון: שתיים, הדיין, תוך כדי התהליך שואל את השאלות שלו, אם יש נקודה מסוימת שהוא רוצה לברר אותה הוא יכול לברר אותה, הוא נמצא בתוך התהליך והדבר הזה יהיה גם יותר ידידותי מהבחינה של מה שאתה הזכרת.
<אליהו מימון: כדי שאנחנו נוכל לעשות את זה נצטרך דיינים ייעודיים לנושא בירור יהדות, נצטרך קמפיין כדי להביא אנשים לתוך התהליך לא בעטיה של חתונה, אלא בגיל 8 ו-10.
<אליהו מימון: כמו שאמרתי לכם, תוכנת מעיינות היא תוכנה שיודעת לבנות עץ יוחסין.
<אליהו מימון: ברגע שהכנסתי אדם אחד, אתה הזכרת בדבריך שאדם שאחותו עשתה בירור יהדות, למה הוא צריך לעשות בירור יהדות.
<אליהו מימון: התשובה היא שהוא לא צריך לעשות בירור יהדות, התקנות קובעות, התקנות ששקד עליהן הרבה עורך דין יעקבי, קובעות שאם אליי כרשם נישואין בא אדם שאחותו עשתה בירור יהדות והוא ממציא לי אישור יהדות של אחותו, הוא פטור מבירור יהדות, כי כבר אחותו עשתה בירור יהדות.
יואל רזבוזוב: אבל בפועל זה קורה.
<שמעון יעקבי: אלא אם כן משתי אמהות.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אולי כאן, שוב, אותה נקודה שהזכרתי מקודם, אולי באמת נגיע למצב שברגע שאדם יקבל אישור יהדות, באותו יום כבר ינפיקו לכל אלה שמופיעים בתוכנה - - -
יואל רזבוזוב: לכל המשפחה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כבר הם יקבלו אליהם.
<אליהו מימון: המגמה היא שאדם, כשהוא יגיע אלינו, עם המידע הנכון ויביא את המסמכים הנדרשים, יהיה אפשר להנפיק את אישורי היהדות בדרך כלל גם לקרובי משפחה מדרגה ראשונה.
<אליהו מימון: אלא אם כן יש מקרה ספציפי שהוא מורכב, אבל באופן כללי זה מה שיקרה.
יואל רזבוזוב: מה אנחנו עושים פה?
יואל רזבוזוב: אני חושב על זה, כמו שאמרנו, אותו ילד בן 15 מקבל מכתב, ממשרד הפנים והרבנות שהוא יהודי והוא מוכר.
יואל רזבוזוב: השאלה מה עם אותם אלה שלא יקבלו, איך הם ירגישו במצב הזה, שהוא יהודי על פי אבא ולא על פי אמא.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שזה מצב מאוד רגיש.
<אליהו מימון: אגב, זה בונוס שני שיש לנו.
<אליהו מימון: כי אם אדם בא אליי לבירור יהדות ואני, מה לעשות, מגלה שהוא לא יהודי, אז אני גם ממליץ לו ללכת לבתי הדין לגיור, יש לך אפשרות כזאת.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שאני שואל שאלות תמימות, כי עוד פעם, אני רואה את זה קצת אחרת, בן אדם שעלה לארץ ועל ידי משרד הפנים הוכר כיהודי ואז הוא מגיע והוא מגלה שהוא לא יהודי, הבן אדם לרוב שירת בצבא, הוא חי כמו יהודי, יכול להיות שגם בבית, אני לא אומר שהוא שומר מסורת, מדליק נרות שבת, דברים הכי קטנים, אבל הוא כן מחובר, ואז הוא מגלה שהוא לא יהודי.
יואל רזבוזוב: מה אפשר לעשות כדי להכיר בו?
יואל רזבוזוב: לשלוח אותו לגיור מהתחלה ועד הסוף, גיור קשה ונוקשה, לא יודע אם זה יצליח.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שאולי יהיו מוכנים, אבל אני בטוח שהרוב לא יהיו מוכנים, כי הוא מרגיש 'אני יהודי'.
יואל רזבוזוב: אני יהודי מכל הבחינות, אז החליטו פתאום שאני לא.
יואל רזבוזוב: בשבילו זה מכה, איך אנחנו יודעים לפתור מצב כזה?
יואל רזבוזוב: לא יודע, להגיד לו 'תשמע, אתה צריך לעבור', אפילו לא לקרוא לזה גיור, 'אתה צריך לעבור איזה שהוא קורס', צריך לחשוב על המילה, איזה משהו שיקרב אותו קצת יותר.
יואל רזבוזוב: אבל לא לשלול, אתם אומרים 'אתה לא יהודי' וזהו.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן פותרים הרבה הרבה הרבה מקרים.
אברהם מיכאלי: יואל, אני אגיד לך איפה הבעיה של מודעות.
אברהם מיכאלי: אותו עולה שהגיע לארץ וגדלנו ביחד שם, אבא שלו היה יהודי, קראו לו שם ג'יד, יהודי.
אברהם מיכאלי: המודעות של אותו עולה לא הגיעה למצב שהוא צריך להיות יהודי כהלכה, כמו שאנחנו רוצים, כמו שהרבנות רוצה, ואז מתי הוא מגלה את זה?
אברהם מיכאלי: רק כשהוא מגיע לבירור יהדות בזמן הנישואין.
אברהם מיכאלי: את המודעות במערכת החינוך אולי להכניס, בכל מיני מקומות, מערכות ממלכתיות, ששם אנחנו נצטרך להגיד גם לילדים הקטנים, 'רבותיי, בעוד שנה, בעוד 20 שנה, בעוד 15 שנה, אתם תגיעו למצב שתידרשו לתעודה הזאת'.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שהמערכות צריכות לדאוג לזה, שלא נדחה את זה לגיל הנישואין, כמו שהרב מימון אומר.
נסים זאב: אני רוצה לומר לכם, בנוסף רובם המכריע, אותם המחוברים שאתה אומר ושהם יודעים שעל פי ההלכה הם אינם יהודים, הם מחמירים ללכת דווקא לבתי הדין שיהיה מקובל על הרבנות הראשית לישראל, זה בארצות הברית וגם באירופה.
נסים זאב: זאת אומרת דווקא בגלל החיבור שלהם והזיקה שלהם ליהדות, כשהם רוצים באמת ובתמים להיות יהודים, הם רוצים אפילו בית דין מחמיר, שלא יהיה ספק שאולי בארץ לא יקבלו אותם כיהודים.
יואל רזבוזוב: לא, לא כולם.
נסים זאב: אני מכיר עשרות רבות.
נסים זאב: אני בכל זאת מקושר למערכת הזאת מאוד.
יואל רזבוזוב: אבל לא כולם ויש הרבה כאלה שלא והם כן מרגישים יהודים, כמו שאמרנו הם סבלו מאנטישמיות.
נסים זאב: יהדות של עניין של רגש.
יואל רזבוזוב: אני גם תמכתי והצלחתי לעזור בתקציבים לנתיב בצבא, גיור בצבא, כי היה חסר להם כסף ולחצתי על משרד האוצר לעזור, כי זה מקום מצוין, תופס אותם בצבא, הם עוברים גיור, חבר'ה מצוינים.
יואל רזבוזוב: השאלה באמת בבתי הספר, איכשהו, לא יודע, מעבר לשיעור תנ"ך עוד שיעור יהדות ואז זה ייחשב להם.
יואל רזבוזוב: צריך לחשוב על רעיונות כמה שפחות, אני לא אומר פוגעניים, אני אומר מרחיקים.
יואל רזבוזוב: יש דברים שאנחנו יוצרים שהם פשוט מרחיקים.
דב ליפמן: הרב הציע את התכנית לצאת החוצה ובאמת לרב.
דב ליפמן: אני לא יודע אם השאלה לרב או לרב מימון, אבל האם יש תכנית עבודה כבר שאנחנו יכולים להראות, להגיש לגורמים אם אנחנו רוצים להוביל את זה?
דב ליפמן: יש משהו כבר מוכן או לא?
<אליהו מימון: קודם כל אני חייב התייחסות אחת לפני שאני עונה לשאלה של כבודו.
<אליהו מימון: דיברו פה על הנושא של חוץ לארץ, הרב הזכיר את הנושא של 'יד ושם', הזכירו את הנושא של הארכיונים.
<אליהו מימון: בבתי הדין הרבניים היו נציגויות בארצות חבר העמים, מי שעמד בראשן היה ידידי הרב שמעון הר-שלום ואז היינו מקבלים מידעים בצורה רשמית.
<אליהו מימון: היום אנחנו פועלים כגנבים בלילה.
<אליהו מימון: מדינת ישראל לא צריכה לפעול כך.
<אליהו מימון: לטעמי, הנושא של בירור יהדות הוא אינטרס לאומי, אני סבור ששר החוץ צריך ליצור את התקשורת הנכונה מול הגורמים הללו, הרי אנחנו מבקשים מידעים שהם לא מידעים סודיים, אנחנו מבקשים לקבל מידע שהוא פשוט והוא קיים בארכיבים.
<אליהו מימון: בתקשורת הנכונה זה יכול להיעשות.
<אליהו מימון: אגב, זה נעשה גם היום, אבל אנחנו עושים את זה בצורה נסתרת.
אברהם מיכאלי: סליחה, הרב מימון, השגרירויות היום, כל שגרירות ישראל שנמצאת במדינות חבר העמים, היחס אליהן הוא שונה, זה לא שגרירות שלא מתייחסים אליה.
אברהם מיכאלי: כל שגריר שם הוא בעל מעמד ואנחנו, כחברי כנסת, אנחנו אמונים על קשרים פרלמנטריים עם המדינות האלה ויש לנו מערכת יחסים.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו נארגן בצורה כזאת או אחרת הם יבינו את זה, הם מבינים שאין להם שום אינטרס להפריע לנו בזה.
אברהם מיכאלי: היום מסמכי קג"ב כבר מוכנים לתת לנו, עד כדי כך.
אברהם מיכאלי: אז אם אין פה שום בעיה במערכת הקשרים שלנו - - -
<אליהו מימון: כשאנחנו פעלנו כגורם רשמי בתוך הנציגויות של נתיב, הנציגויות של בתי הדין הרבניים פעלו בתוך הנציגויות הללו, אז הייתה לנו גם קבלת מידע בצורה רשמית.
<אליהו מימון: היום אנחנו פועלים בצורה בלתי רשמית ואני לא בטוח שחוקית, אני לא מעלה את זה על השולחן, אבל הדבר הזה לא צריך להימשך ככה.
<אליהו מימון: זה צריך להיות אינטרס לאומי שצריך להיות מנוהל ברמה של שר חוץ מול שר חוץ ואלה דברים שאפשר לקבל אותם, אני חושב, זה לא דבר מסובך.
<אליהו מימון: אנחנו אמורים לקבל אותם ואז שמעון הר-שלום - - -
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו נפנה מהוועדה מכתב למשרד החוץ, לשר החוץ, לבקש ממנו לראות אם הוא יודע להסדיר את זה מול המקבילה בארצות שמעניינות אותנו ולנסות ליזום.
יואל רזבוזוב: אני חושב למה אנחנו צריכים לעשות את זה בחשאי, אם אנחנו יכולים לבקש את המסמכים האלה?
נסים זאב: השאלה אם אתה יכול לבקש מסמכים חסויים של אדם פרטי כזה או אחר בלי שהוא ייתן את ההסכמה?
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כשהאדם ביקש עלייה לכאן אז הוא ביקש עלייה כי הוא קשור לעם היהודי בגלל חוק השבות, אז זכותה של המדינה לוודא ש - - -
נסים זאב: זכותה, אבל הוא צריך לדעת, הוא צריך לחתום.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אבל הוא חותם על זה.
נסים זאב: יש מסמך כזה?
נסים זאב: אני לא חושב שיש מסמך כזה.
יואל רזבוזוב: אבל זאת אומרת שאנחנו פונים, מי שפונה אל הרבנות, הם לא יוזמים שם.
נסים זאב: אני לא שמעתי על מסמך כזה, שאדם חותם כשהוא עולה שהוא מוכן לחשיפת הנתונים האישיים שלו למדינת ישראל.
<אלחנן גלט: אין מסמך כזה, מדובר על בירור יהדות שיהיה כזה אם יש תהליך.
נסים זאב: צריך להמציא את המסמך הזה .
מרדכי יוגב: ברשות הרבנים הראשיים וברשות כולם, אני חושב שהמטרה של ההתכנסות פה, שתביא לכך שיהיה כזה מרכז לבירור יהדות, לשכה לבירור יהדות מטעם הרבנות הראשית, מה שנעשה עכשיו ככה בערך ייעשה בגדול, אחר כך יש מנכ"ל ויש אחרים שימצאו איך זה ייעשה בעטיפה של שיווק ואיך יביא כמה שיותר פנימה.
מרדכי יוגב: זה הדבר הגדול שאנחנו צריכים לקבל אותו, היושב ראש, ולדחוף את המשרדים השונים לממן אותו ולהביא אותו לכדי מימוש, כי הנה לך פה נתונים שהם מדהימים, אמנם בדוגמת מזון קטנה, אבל הם אולי מצביעים על הכלל, אני מקווה כך, ויכול להיות שהם אופטימיים, כי זה פונים, אבל עדיין זה יפתור אחוזים מסוימים, שאין לי מושג להגדיר כמה, 30%, 50%, זה כבר יפתור הרבה ואני חושב שהם גם יכולים, מתוך הרצון להאיר פנים, גם לתת את התדריך מה נדרש לעשות מי שבורר והסתבר שאיננו יהודי, ואז זה יהיה לשיקול דעתו.
מרדכי יוגב: אי אפשר בהוקוס פוקוס לעשות שום דבר על סמך דברים שהם נהדרים וליבנו עליהם, הוא מסר את נפשו בצה"ל, מה יותר מזה?
מרדכי יוגב: אבל זה לא מביא אותו לכדי ההגדרה.
מרדכי יוגב: משתדלים למענו במה שאפשר, אבל בהדרכה הנכונה ובדיון רבני אולי שיבוא לכלל בירור, אבל אי אפשר יהיה לשבור את אותם כללים.
מרדכי יוגב: יוכלו הרבנים הראשיים להכריע בדיון כזה או אחר מה אפשר שיקבל על עצמו.
מרדכי יוגב: כל העניין הוא אם הוא מקבל על עצמו משהו מתוך היהדות, לפחות בענייני דת.
מרדכי יוגב: לא ניכנס פה לדיון הלכתי, איזה מצוות שהוא בתוכן מצוי כדי שלא יישאר בדרכו כרגיל ואז אין שום משמעות לאמירתו 'אני יהודי'.
מרדכי יוגב: עצם זה הוא דבר גדול.
מרדכי יוגב: אם אנחנו נצליח מפה להוציא את ההחלטה הזאת, את ההמלצה הזאת ואת הפנייה הזאת לשרים השונים, למשרד ראש הממשלה כמובן, כי הוא צריך לתכלל את נתיב ואולי גם את השב"כ, צריך להיות פה גוף שיש בו גם אדם שהוא חסוי ושהוא יכול לקבל גם משם את כל המידעים שיש בישראל, תהיה לו הסמכות לקבל, אותה המחלקה ברבנות שתוכל להביא דבר מתוקן.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הגוף הזה למעשה קיים, רק הוא קיים היום רק למי שפונה אליו.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני מדבר על גוף שבעצם יהיה כזה שהוא ייזום כבר ואז אותה תוכנת מעיינות שהיא תוכל לתת מענה לאנשים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הכינו כאן בבתי הדין גם תכנית פעולה מאוד מאוד מסודרת.
מרדכי יוגב: זה חסד גדול, הרב.
מרדכי יוגב: אם אדם בעצם יהודי, אבל פה הוא מתבלבל שאומרים לו לא ואתה אמרת לו 'אתה בעצם יהודי, האמא שלך וסבתא שלך היו יהודיות', אז זה חסד עצום.
מרדכי יוגב: זה פתרון של - - -
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: וזה החסד האמיתי, הוא הפתרון הנכון למאות אלפים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואז אנחנו מצמצמים את הבעיה לאלה שאבא שלהם יהודי ואמא אינה יהודייה, אנחנו מצמצמים את זה לעשרות אלפים בודדים - - -
מרדכי יוגב: ואז אתה פוגש בו ואתה יכול להגיד לו מה ההדרכה לגביו.
מרדכי יוגב: ירצה יעשה, לא ירצה - - -
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואז לגביהם יש תשובה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אבל להתחיל היום בהליך למישהו שהוא יהודי ולהתחיל להגיד לו 'בוא לגיור, תעשה פתרון' זה לא נכון.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בואו נעשה, ויש כאן הצעה, ואני חושב שהפסקנו אתכם, הרב מימון, בתחילת ההצעה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: מדובר בעצם על מינוי דיינים ייעודיים לבתי דין לנושא הזה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר, שוב, כל המערכת הזאת שבעצם הגשת כאן, הקמת מוקד טלפוני שיענה.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נדמה לי, אגב, שאפשר אולי כבר היום שכאשר באינטרנט מישהו נכנס ופנה, אם אתם רואים כבר היום שלאור הנתונים הוא מופיע אצלכם בתוכנת מעיינות שאחותו הייתה כאן וזו אחות מאמא והוא יהודי, כבר היום אתם יכולים לשלוח לו 'לא, אל תבוא, אתה לא צריך לבוא, הנה האישור שלך'.
<אליהו מימון: אולי עורך דין יעקבי יפרט בעניין הזה יותר, יש לרשם נישואין סמכויות.
<אליהו מימון: בעיקרון התקנות קובעות שרשם נישואין שמגיע אליו אדם מהסוג הזה, הוא רשאי לרשום אותו לנישואין.
<אליהו מימון: אם רשם נישואין מסיבה כלשהי יש לו סיבה לחשוב שהוא רוצה בכל זאת אישור יהדות מבתי הדין, אז בתי הדין ייתנו לו אישור יהדות, אבל באופן עקרוני אין סיבה שרשם נישואין ישלח אלינו אדם כזה בכלל.
<אליהו מימון: כלומר אדם כזה, שני שלבים אנחנו פספסנו כאן.
<אליהו מימון: השלב הראשון, כשאחותו הגיעה לבית הדין, איך זה שלא הכנסנו לתוך המערכת את כל הסביבה הקרובה, קרובי משפחה מדרגה ראשונה.
<אליהו מימון: זה דבר ראשון.
<אליהו מימון: הדבר השני, איך רשם הנישואין שלח אלינו אדם שאחותו קיבלה אישור יהדות.
<אליהו מימון: כלומר דבר כזה לא צריך לקרות.
<אליהו מימון: כשאנחנו נעבוד במתכונת שאנחנו מבקשים לעבוד אני מאמין שהדברים האלה יצטמצמו מאוד.
דב ליפמן: התקציב, הוא אמר שזה רק 5 מיליון ₪ בשנה.
דב ליפמן: זה לא סכומים בשמים להרחיב את זה.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע, אם אנחנו מדברים פה על ארכיונים ואנחנו קונים אותם ולא מקבלים אותם, אז אני לא יודע אם אנחנו יכולים למדוד.
<אליהו מימון: אנחנו לא מדברים על לקנות ארכיונים.
<אליהו מימון: אנחנו מדברים על שני דברים, אנחנו מדברים על סריקת ארכיונים קיימים.
<אליהו מימון: ישנם ארכיונים קיימים שהם לא נגישים אלינו, אנחנו צריכים לסרוק אותם ולמחשב אותם.
<אליהו מימון: המידע שיש בהם לעיתים יכול להפוך - - -
<אליהו מימון: יש ב'יד ושם' למשל ארכיון כזה.
<אליהו מימון: המידע שיש בהם לעיתים יכול להפוך מצב גבולי למצב ברור.
<אליהו מימון: מצב גבולי שבו אין יכולת להכריע אם אדם הוא יהודי או לא, כשאני מקבל את המידע זה לעיתים זה יכול לסגור לי תיק ולגרום לי להגיד שהאיש הזה הוא יהודי, והיו דברים מעולם.
<אליהו מימון: היום זו עבודת פאזל, כשהארכיונים האלה יהיו סרוקים - - -
יואל רזבוזוב: אבל פה אנחנו מדברים על 'יד ושם', אנחנו מדברים על מדינת ישראל.
<אליהו מימון: זה אחת, זה צד אחד של העניין.
יואל רזבוזוב: זה שיתוף פעולה שנראה לי הכי הגיוני.
<אליהו מימון: כן, זה עניין של כסף.
<אליהו מימון: 'יד ושם' מוכרח לתת את המידע, העניין הוא למחשב, להשקיע כספים ולקחת חברה שתמחשב את החומר ותהפוך אותו לנגיש.
יואל רזבוזוב: הארכיונים ב'יד ושם' לא ממוחשבים?
<אליהו מימון: לא.
<אליהו מימון: אלה שאנחנו מדברים עליהם לא ממוחשבים.
<אליהו מימון: זה צד אחד של העניין.
<אליהו מימון: הצד השני, אנחנו צריכים לפתח את היכולות שלנו להגיע למידעים בארצות חבר העמים.
<אליהו מימון: חלק מהתיקים, אני מודיע לכם, אנחנו עושים עבודת בלשות.
<אליהו מימון: אני אומר את זה באחריות.
<אליהו מימון: מבררי יהדות יכולים בקלות לסגור תיק, להגיד 'אין לנו מספיק ממצאים אז אנחנו לא יכולים לאשר'.
<אליהו מימון: הם מנסים לעשות כל דבר, להפוך כל אבן ולהגיע לכל מידע.
<אליהו מימון: אגב, זה גם מה שקרה עם אניה בוקשטיין, היה שם מסמך מסוים, אמרו לה 'גברתי, את יכולה להשיג את המסמך הזה בצורה הזאת והזאת', תוך שבועיים היא קיבלה אותו.
<אליהו מימון: ככה סגרנו את התיק.
<אליהו מימון: אנחנו מטפלים במקרים הרבה יותר מסובכים שהמידעים הללו סוגרים לנו תיקים ומאפשרים לנו לעיתים במקרים גבוליים לאשר יהדות.
<אליהו מימון: לכן הם מאוד משמעותיים.
<אליהו מימון: הדרך שבה אנחנו פועלים היום היא דרך לא ראויה, לטעמי.
<אליהו מימון: אנחנו פועלים בדרכים עקלקלות ואנחנו עושים את זה כי אנחנו חייבים לעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי לאשר יהדות של אדם.
<אליהו מימון: באופן אמיתי אני חושב שמדינת ישראל צריכה לתת לנו כלים לפעול בצורה רשמית, מסודרת, כפי שהיה בעבר, כשהיו נציגויות, כשפנינו בצורה מסודרת דרך לשכות נתיב, היינו מקבלים מידעים בצורה רשמית.
<אליהו מימון: זה דבר שצריך להתנהל ברמות האלה ולא כגנבים בלילה.
יואל רזבוזוב: למה היום זה שונה?
<אליהו מימון: הייתה החלטה של שר המשפטים, אביו של מר לפיד של היום, שהוא החליט לסגור את הנציגויות האלה.
<אליהו מימון: הנציגויות האלה נסגרו ומאז אנחנו פועלים בכל מיני צורות חלטוריסטיות, לא מסודרות ולא מכובדות.
<אליהו מימון: זה צריך להשתנות.
<אליהו מימון: מעבר לזה יש את הנושא של הקמת מוקד טלפוני.
<אליהו מימון: המצב נכון להיום הוא שכל אדם, כפי שהזכרתי, פונה לאותו בית דין שהוא רוצה ללכת אליו.
<אליהו מימון: אנחנו רוצים להקים מוקד ארצי.
<אליהו מימון: מה שלא קיים היום, אין מענה טלפוני בבתי הדין.
<אליהו מימון: בתי הדין הם כל כך עמוסים שהם לא מסוגלים לענות לטלפונים, אנחנו רוצים שיהיה מוקד טלפוני שיקבל את הפניות, שיענה לאנשים, שישיב להם כשהם שולחים נתונים על דברים שהם החסירו.
<אליהו מימון: כי לעיתים אדם מגיע למברר היהדות ואנחנו רואים שהוא לא מילא את הטופס כמו שצריך והדבר הזה מבזבז זמן מקצועי של אנשים שיודעים בזמן הזה לעשות דברים יותר חשובים מאשר למלא טופס ולעיתים זה גם גורם לכך שהוא צריך לבוא פעם נוספת כי הוא לא הביא את מה שצריך.
<אליהו מימון: כשאדם יקבל הדרכה נכונה ואם תהיה לו שאלה הוא יוכל לשאול, הטבע האנושי אומר שכשאני מתקשר לאיזה שהוא מקום אני רוצה שיענה לי מישהו.
<אליהו מימון: כשעונה לי מענה כזה זה לא נותן לי כלום, אני רוצה לשאול שאלה, אני רוצה לברר, אני רוצה לדעת והדבר הזה חייב שיהיה, צריך שיהיה מוקד טלפוני שיקבל את כל הפניות, חייב להיות קמפיין באמצעי התקשורת שנוגע לאוכלוסייה הזאת, לראות איך אנחנו מביאים אותם בגיל מוקדם ככל הניתן לתוך התהליך.
<אליהו מימון: חייב להיות מוסדר כל נושא הבאת המידעים.
<קריאה: דרך בתי הספר צריכים לעשות את זה.
<אליהו מימון: בתי הספר, מרכזי הקליטה, מועצות מקומיות.
<אליהו מימון: יש לנו רעיונות מאוד יצירתיים איך לעשות את זה ואנחנו מאמינים שהדבר הזה יכול להתבצע ויכול להתבצע טוב, כי בניגוד לגיור שהוא הליך ארוך ומורכב, כאן מדובר בדבר שאנשים יודעים.
<אליהו מימון: אותם אנשים, אגב, שיוצאים מתוך התהליך, ואני מדי פעם דוגם את הדבר הזה, אני שואל אדם אחרי התהליך 'איך זה היה?' אז הוא אומר 'תשמע, אני חשבתי שזה יהיה הרבה יותר מסובך'.
<אליהו מימון: הדבר הזה עובר בסוף, המידע הזה בסוף עובר.
<אליהו מימון: למרות התקשורת השלילית עלינו וכל מה שקורה, בסיכומו של עניין המידע הזה כן עובר ואנשים מבינים שברוב המקרים הם מגיעים לבית הדין ואחרי יום אחד הם יוצאים ממנו.
<אליהו מימון: יש גם דבר שנוגע לתהודה הציבורית של התהליך.
<אליהו מימון: אני רוצה לומר לכם, אנחנו מגיעים לוועדות ואנחנו מקבלים ביקורת ואנחנו ראויים לקבל ביקורת כשאנחנו לא בסדר, זה בסדר גמור, אבל חייבת להיות גם אמירה ציבורית, של גורם כמו הוועדה הזאת, שתקרא לציבור ללכת - - - כשאתה מדבר כל הזמן בצורה שלילית על תהליך, אני מכיר את זה בתור מנהל בתי הדין לגיור לשעבר, כשאתה כל הזמן מדבר נגד גיור שזה קשה, קשה, קשה, קשה, המסר עובר ובסיכומו של עניין הצרכנים מבינים שזה קשה והם לא רוצים לבוא.
<אליהו מימון: אבל אם ועדה כזו וגורמים נוספים ממלכתיים יבואו ויגידו, 'רבותיי, בירור יהדות זה הליך פשוט, תבואו לתוך התהליך', יהודי כמו יושב ראש הוועדה, שתתראיין ברדיו רק"ע ושיגיד 'אני בחנתי את התהליך'.
<אליהו מימון: אגב, אני מזמין את הוועדה להגיע מתי שהם רוצים לראות את התהליך ולראות שזה לא כמו שהם מכירים ומספרים להם.
<אליהו מימון: זה שונה, זה עובד אחרת.
<אליהו מימון: תדברו עם אנשים לפני התהליך, תוך כדי התהליך, אחר התהליך.
<אליהו מימון: אני מזמין אתכם, תבואו ותראו.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש מקרים.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שאני שומע מקרים, אבל יש מקרים, בנות מספרות שמכריחים אותן לשים חצאיות ועוקבים אחריהן.
יואל רזבוזוב: זה דבר ש - - -
<אליהו מימון: זה לא קיים.
<אליהו מימון: אני מודיע לך את זה עכשיו.
<אליהו מימון: לא קיים לחלוטין.
יואל רזבוזוב: זה מבהיל.
יואל רזבוזוב: זאת שמועה ואני מאמין לשמועה כי אני לא יודע אחרת, אלא אם באמת זה אחרת.
יואל רזבוזוב: אלה דברים שמרחיקים.
<אליהו מימון: אז אני אומר, הסיפורים הללו הם סיפורי בדים.
נסים זאב: מי עוקב אחרי - - -
<אליהו מימון: סיפורי בדים.
<אליהו מימון: אתה מוזמן לבקר בכל בית דין שאתה רוצה במדינת ישראל ואתה תראה שנשים באות כפי שהן באות, איך שהן באות לבושות הן נכנסות לבית הדין.
<אליהו מימון: עוד לא שמעתי על מישהי שלא נתנו לה להיכנס לבית הדין.
<אליהו מימון: זה דבר לא נכון.
<אליהו מימון: אלה סיפורים שמתגלגלים וכשהם מגיעים, כל מיני סיפורי חצר - - -
יואל רזבוזוב: אז זה, כמו שאתה אומר, אם באמת אנחנו נצא באמירה אז גם בתוך האמירה להכניס שהסיפורים ששמעתם הם לא נכונים.
יואל רזבוזוב: חשוב להפריך את הסיפורים האלה.
יואל רזבוזוב: אני אומר לך, עד עכשיו, עד לרגע הזה, אני האמנתי לסיפור הזה.
יואל רזבוזוב: זה נשמע הגיוני.
<אליהו מימון: אני מזמין אותך עם הוועדה, מתי שתרצו, באיזה בית דין שתרצו ותראו את המציאות.
יואל רזבוזוב: כן, אבל כשאנחנו מגיעים עם הוועדה תמיד בית הספר מסודר.
<אליהו מימון: אל תודיע לי.
<אליהו מימון: תגיע לבית דין.
<אליהו מימון: אל תודיע לנו, אתה רשאי להיכנס לכל בית דין.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני חושב שההליך של בירור יהדות צריך להתחיל בחוץ לארץ כבר.
אברהם מיכאלי: כל עולה שמגיע לארץ, רוב העולים עוברים דרך נתיב, דרך הסוכנות או דרך נציג כלשהו שמארגן לו את הכניסה לישראל.
אברהם מיכאלי: לגבי הנציגים, שדיבר עליהם הרב מימון, זה הרעיון שלי, כי, כבוד הרבנים, נתיב הרבה פעמים הם יותר מחמירים מהרבנות.
אברהם מיכאלי: עד כדי כך.
אברהם מיכאלי: כי אמרו להם 'זה כך' ואז - - - אני מכיר משפחות יהודיות כשרות למהדרין שהם פסלו אותם, כי חסר להם מסמך כזה או מסמך אחר.
אברהם מיכאלי: הם לא מפעילים את שיקול הדעת ההלכתי, הם מפעילים את שיקול הדעת הבירוקרטי ויש לי הרבה ריב ומדון איתם.
<אליהו מימון: מה יפתור את זה?
אברהם מיכאלי: שיהיה שם כמו נתיב, נציג כזה או אחר שהרב מימון דיבר עליו, אם הרבנים יסכימו עם זה, שיהיה שם במקום.
אברהם מיכאלי: אז נציג אחד יכול לפתור לפעמים במדינה שלמה את הבירורים במקום.
אברהם מיכאלי: אז אנחנו נגיע פה למצב שהאנשים שיגיעו לארץ כבר יהיה להם תיעוד שיכול לעזור להם להירשם בתור יהודים.
<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הרעיון הזה כבר מופיע בתכנית.
אברהם מיכאלי: הדבר השני, אני נתקלתי ואני מבין שהרבנים בטח ערים לזה, יש פה בעיה של זיהוי פלילי, מז"פ שלוקחים את המסמכים האלה אליהם לבדיקה וזה לוקח חודשים, למה?
אברהם מיכאלי: כי המשטרה עסוקה, למשטרה יש עוד צרות אחרות.
אברהם מיכאלי: צריכה להיות פה מערכת עצמאית שהרבנות סומכת עליה.
אברהם מיכאלי: כל הדברים האלה, שאנשים קודם כל יגיעו משם עם איזה שהוא תיעוד של אותו בוחן שיושב שם, בשגרירות, הרי איפה נתיב יושב?
אברהם מיכאלי: בשגרירות.
אברהם מיכאלי: יושבים שם ליד השגרירות, אפשר לתת להם מעמד של נציגות הרבנות הראשית, או שהרבנים יחליטו איזה תואר רוצים לתת לו, הם יהיו מוסמכים לתת לבן אדם מין אסמכתא ש'אתה יכול להגיע לארץ ולא תצטרך לעבור אחר כך את כל הבירורים'.
אברהם מיכאלי: כבוד הרבנים, אנשים חושבים שאם הגענו מרוסיה ועברנו פה את הפתח להיכנס לארץ ישראל, זה כבר גמרנו, הכול בסדר, והם לא מבינים איך אתה מעז להגיד לי ש'אני לא יהודי כשאבא שלי ישב בבית סוהר בגלל שהוא היה יהודי'.
אברהם מיכאלי: הוא לא יודע שזה נקבע לפי אמא, הם לא מכירים את הבעיה הזו.
אברהם מיכאלי: למה נתיב לא יושבים פה איתנו?
אברהם מיכאלי: הם לא הוזמנו לישיבה היום?
<דנה גורדון שושני: הסיכום היה שרק חברי הוועדה יישבו.