GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צח בן יהודה: לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעוד שבין השנים 2009 עד 2012, מצרפת עלו בממוצע לשנה כ-1,650 איש, שהם סך הכול 10% מכלל העולים מאותה שנה, בשנת 2013 הייתה עלייה ל-2,900 עולים, שהם 17% מכלל העולים באותה שנה.
<צח בן יהודה: ובשנה החולפת, 2014, עלו כ-6,500 עולים מצרפת, שהם כ-27% מכלל העולים באותה השנה.
<צח בן יהודה: בשנת 2014, הגיל החציוני של העולים מצרפת היה 50, לעומת 36 בקרב כלל העולים לשנה זו.
<צח בן יהודה: 51% מהעולים מצרפת היו נשים.
<צח בן יהודה: ולכלל העולים מצרפת היה ממוצע שנות לימוד גבוה יחסית: כ-51% עם 13 שנות לימוד ומעלה.
<צח בן יהודה: העולים מצרפת בחרו להשתקע בעיקר בנתניה - - -
סופה לנדבר: כמה עלו בשנת 2015?
<צח בן יהודה: ל-2015 עדיין אין נתונים.
<צח בן יהודה: אנחנו באמצע השנה.
<שי פלבר: אנחנו נשמח להציג.
<יהודה שרף: אנחנו נציג.
<צח בן יהודה: העולים מצרפת בחרו להשתקע בעיקר בנתניה – כ-29%; בירושלים, תל אביב-יפו ובאשדוד.
<צח בן יהודה: לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לגבי העולים מאוקראינה, בעוד שבין השנים 2009-2013 עלו לישראל בממוצע כ-1,800 עולים בשנה מאוקראינה, שהם כ-11% מכלל העולים באותה שנה, בשנת 2014 המספר עלה לכ-5,700 עולים, שהם כ-24% מכלל העולים בשנה זו.
<צח בן יהודה: בשנת 2014, הגיל החציוני של העולים מאוקראינה היה 35.
<צח בן יהודה: יותר ממחצית העולים מאוקראינה בגיל 15 ומעלה היו נשואים.
<צח בן יהודה: העולים מאוקראינה מתאפיינים ברמת השכלה גבוהה.
<צח בן יהודה: לכ-72% מהעולים 13 שנות לימוד ומעלה.
<צח בן יהודה: העולים מאוקראינה בחרו להשתקע בעיקר בחיפה, בנתניה ובבת ים.
<צח בן יהודה: אני רק אזכיר בקצרה – כמובן אפשר להרחיב אם היושב-ראש ירצה, אבל זה מפורט במסמך, ויש לנו גם מספר עדכונים לגביו שנפיץ בהמשך – לגבי עבודת הממשלה הקודמת, ממשלת ישראל ה-33, שקיבלה מספר החלטות בנושא עלייה וקליטה.
<צח בן יהודה: בין היתר, גם היא התמקדה בנושא עליית עולי צרפת ואוקראינה.
<צח בן יהודה: בחודש מארס 2014, שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר, הציגה בכנסת את תכנית "צרפת תחילה" של משרדה, לעידוד העלייה מצרפת.
<צח בן יהודה: הממשלה גם קיבלה החלטה בדבר הקמת פרויקט לאומי לעידוד עלייה מכלל ארצות העולם, ותכנית ספציפית לעידוד עלייה מאירופה.
<צח בן יהודה: הייתה החלטה נוספת שבה נקבעה הקמת צוות בין-משרדי, בראשות מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, לגיבוש המלצות להסרת חסמים בפני תעסוקת עולים בישראל, לרבות נושאי רישוי במקצועות שונים.
<צח בן יהודה: גם כן, בדגש על חלק מעולי אירופה.
<צח בן יהודה: בפברואר 2015 התקבלה החלטה בנוגע לתגבור לימודי אנגלית במוסדות החינוך בישראל, במטרה לתגבר גם את לימודי הצרפתית במוסדות החינוך בישראל, ושילוב מטרה זו במסגרת פרויקט "מסע" המיועד לחזק את זיקתם של צעירי יהדות התפוצות למדינת ישראל ולעודד את השתלבותם בחברה ואת עלייתם ארצה.
<צח בן יהודה: החלטה נוספת עסקה בהפעלת תכנית מיוחדת לשנת 2015, לעידוד העלייה ולקליטה מיטבית של העולים מצרפת, מבלגיה ומאוקראינה.
<צח בן יהודה: כמובן הכול מפורט במסמך.
<צח בן יהודה: תודה רבה.
רוברט אילטוב: מהי המדינה השלישית שממנה העלייה הגדולה ביותר, חוץ מאוקראינה?
סופה לנדבר: בלגיה.
רוברט אילטוב: בלגיה?
יואל רזבוזוב: בלגיה - - -
סופה לנדבר: לא, אבל יש שם עלייה באחוזים.
רוברט אילטוב: לא, לא.
רוברט אילטוב: מבחינה כמותית - - -
סופה לנדבר: רוסיה.
<קריאה: אוקראינה ורוסיה.
יואל רזבוזוב: רוסיה.
אברהם נגוסה: מר ג'וש שוורץ לא נמצא.
אברהם נגוסה: אז מר יהודה שרף, אתה רוצה להציג?
<יהודה שרף: לגבי צרפת, אני אבקש ממנהל האזור.
<יהודה שרף: נמצא איתנו, כאן, מר שי פלבר שהוא אחראי על צרפת, הוא יציג את - - - על צרפת.
<יהודה שרף: לגבי אוקראינה: נמצא איתנו, כאן, מר בני לידסקי, אחראי על חבר העמים והוא יציג על אוקראינה.
<יהודה שרף: מי שיציגו זה אנשים מהשטח.
<שי פלבר: תודה רבה.
<שי פלבר: טוב, מבחינת נתוני העלייה, נכון להיום, אז נכון להיום, עד סוף מאי עלו מצרפת 1,363 עולים לעומת 1,281 בשנת 2014.
<שי פלבר: אבל זה מספר שהוא חשוב אבל הוא חסר משמעות בהיבט שאנחנו מסתכלים קדימה.
<שי פלבר: אנחנו מסתכלים קדימה וסוכמים בדרך הכי פשוטה מי כבר הוזמן לו מקום על הטיסה הבאה של אל על.
<שי פלבר: ולכן מבחינת הצפי של העלייה, עם אל על, אנחנו מדברים על יוני, יולי ואוגוסט, טיסות שכבר הוזמנו: מדובר על עוד כ-3,168 עולים.
<שי פלבר: בסדר?
<שי פלבר: ולכן, כרגע, אנחנו מדברים – עד סוף אוגוסט, על כ-4,500 עולים, לעומת אשתקד, ב-2014, שדובר על 3,554.
<שי פלבר: כך שזו עלייה של מעל 25%, נכון להיום, במספרי העלייה מצרפת עצמה באופן ישיר.
<שי פלבר: כמובן שתיקים ממשיכים להיפתח.
<שי פלבר: והתיקים שייפתחו שבמהלך החודשים הקרובים, בין אם יתממשו לנו באזור ספטמבר עד דצמבר או שלאחר מכן, ולכן אנחנו מעריכים שמבחינת העולים שעולים דרך צרפת – ותיכף אני אדגיש מדוע אני אומר את המשפט הזה – יהיה גידול של מעל ל-15%.
<שי פלבר: לאחרונה היו כל מיני נתונים שדובר על ירידה בעלייה מצרפת.
<שי פלבר: הנתונים האלה מתייחסים בעיקר, כי אם סוכמים גם את משני הסטטוס – אנשים שבחרו לא לעלות דרך המשרדים שלנו בצרפת, אלא הגיעו לארץ מסיבות כאלה ואחרות והחליטו לעשות שינוי מעמד.
<שי פלבר: כאלה, במצב הזה אני חייב להגיד: אנחנו רואים ירידה לעומת השנה שעברה.
<שי פלבר: אנחנו רואים קרוב לירידה; עד אפריל יש ירידה של 35%.
<שי פלבר: רק לסבר את האוזן: בשנה שעברה, שינו סטטוס – 2,315.
<שי פלבר: השנה אנחנו צופים שישנו סטטוס קרוב ל-1,500 איש.
<שי פלבר: יש לזה מגוון רחב של סיבות.
<שי פלבר: אם נצטרך נסביר בהמשך.
רוברט אילטוב: מה זאת אומרת שינוי סטטוס?
<שי פלבר: זאת אומרת שאתה מגיע לארץ כתייר, מגיע למשרד הפנים דרך שירות שאנחנו מציעים בשיתוף העמותות והיחידה לעלייה וקליטה, ומשרד הפנים כמובן.
<שי פלבר: הולכים למשרד הפנים עם התעודות ומשנים לך את הסטטוס בהיותך תייר למעמד של ישראלי.
<שי פלבר: אתה לא עושה את זה דרך המשרדים של הסוכנות היהודית בפריז לטובת העניין.
<שי פלבר: בשנה שעברה, מגוון רחב של סיבות.
<שי פלבר: אנחנו יודעים לזהות את חלקן בכל אופן.
<שי פלבר: היה שינוי משמעותי.
<שי פלבר: אני חייב להגיד, משרד הפנים: עשינו גם תהליך חדש מול משרד הפנים, שהיום השיטה היא הרבה יותר קלה, ידידותית – מתנדבים שלנו, של היחידה לעלייה וקליטה, מגיעים ועושים זאת.
<יהודה שרף: זו רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים.
<יהודה שרף: רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים.
יואל רזבוזוב: רוב העומס על נתניה.
<שי פלבר: אז לשאלתך, אני חושב שמה שחשוב לצאת מכאן ממסר, אדוני היושב ראש, היא שאנחנו רואים כרגע את המשך הגידול בעלייה מצרפת.
<שי פלבר: אנחנו רואים את המשך הרצון של אנשים לעלות לארץ מהרבה מאוד סיבות.
<שי פלבר: נפרט בהמשך בשמחה רבה - - - מה אנחנו עושים ואיך אנחנו נערכים לנושא הזה.
<שי פלבר: אבל חשוב שהמסר ישמע.
<שי פלבר: הצפי גדל.
<שי פלבר: מצרפת.
<שי פלבר: תודה.
רוברט אילטוב: יש לכם הערכה לשנים הבאות?
רוברט אילטוב: לחמש השנים הבאות?
<שי פלבר: עד סוף השנה הזאת, אנחנו מדברים – אם משני סטטוס, זה קשה לאמוד אותם.
<שי פלבר: אנחנו רוצים להגיע למעל 7,500 השנה.
<שי פלבר: לעבור את מה שהיה בשנה שעברה.
<שי פלבר: הנתון היותר מעניין, בסופו של דבר, לדיון הוא שיש לנו כרגע בצרפת סדר גודל של קרוב ל-14 אלף תיקי עלייה פתוחים.
<שי פלבר: עכשיו, מה זה תיקי עלייה פתוחים?
<שי פלבר: זה אנשים שנרשמו לעלייה.
<שי פלבר: עכשיו, יש כמה שלבים בתהליך: לבוא למשרדים, לעשות ריאיון.
<שי פלבר: אז הצפי יכול להיות הרבה יותר גם - - -, לטעמי ולטעם הסוכנות היהודית.
<שי פלבר: הוא תלוי מאוד באיזה פעולות ננקוט, כדי שכל מי שנרשם לעלייה אכן בסוף יממש אותה.
<שי פלבר: מה שאנחנו מגדירים בשפה שלנו: יחס ההמרה.
<שי פלבר: יחס המרה בין פתיחת התיקים לבסוף ההחלטה לעלות.
רוברט אילטוב: ובשנים הקודמות כמה תיקים היו?
<שי פלבר: אנחנו עולים ביחס ההמרה.
<שי פלבר: יחס ההמרה בשנים הקודמות נע בין 40% ל-50%.
<שי פלבר: בשנה שעברה כבר עברנו את ה-65% ביחס ההמרה.
רוברט אילטוב: עוד שאלת הבהרה: כמה זמן לוקח לעולה חדש להפוך את הסטטוס שלו פה, בארץ?
<יהודה שרף: בארץ לוקח לו עד שבועיים.
<יהודה שרף: גג.
<יהודה שרף: זה גם יכול להיות פחות.
<יהודה שרף: אני אומר עד שבועיים כי אני לוקח מקדם בטיחות של מאה אחוז.
<יהודה שרף: ככלל זה לוקח, מהיום שהוא מגיע עד שהוא מקבל את תעודת הזהות שלו – כשבוע ימים.
<יהודה שרף: אני רוצה, ברשותך, אדוני, יושב ראש הוועדה, לפרגן – אני יודע שזה לא נהוג במדינה – לרשות האוכלוסין וההגירה.
<יהודה שרף: העבודה שהם נותנים והושטת היד וקיצור ההליכים, זה דבר שהוא לא ברור מאליו.
<שי פלבר: משני הסטטוס – אני חייב עוד הבהרה אחת – זה מאוד מאפיין קהל יעד מסוים.
<שי פלבר: למשל: אנחנו רואים הרבה מאוד בוגרי תכנית "מסע" שבאו לארץ, לשנה, ובמהלך התכנית הם החליטו שהם לא חוזרים לצרפת, לשמחתנו הרבה, והם משנים סטטוס.
<שי פלבר: כשאתה בלי ילדים ובלי מקצוע וצריך תהליכים ארוכים, שינוי הסטטוס מאוד מתאים לך.
<שי פלבר: אז הוא התאים מאוד לחניכי "מסע" וגם לאנשי עסקים מסיבות כאלה ואחרות.
יואל רזבוזוב: אבל לוח הזמנים שאנחנו מדברים, שינוי סטטוס, זה עולים מצרפת.
יואל רזבוזוב: לא עולים מברית המועצות.
<שי פלבר: עולים מצרפת.
<שי פלבר: כי עולים מאוקראינה זה תהליך - - -
<יהודה שרף: אוקראינה זה סיפור אחר.
<יהודה שרף: זה לשכת הקשר.
<יהודה שרף: זה סיפור אחר לחלוטין.
סופה לנדבר: אז למה יש הבדל בין צרפת לבין מדינות אחרות?
<שי פלבר: חשוב להדגיש שחניכי "מסע" ותכניות אחרות - - -
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, תשים לב, ההפרש בין שינוי סטטוס: לאלו שמגיעים מצרפת זה שבועיים מקסימום; ואלו שמגיעים מאוקראינה, מרוסיה וממדינות אחרות זה כמה חודשים.
סופה לנדבר: אז על זה - - -
<יהודה שרף: אנחנו נשמח מאוד לקבל על עצמנו את בדיקת הזכאות, אבל זה בלשכת הקשר.
יואל רזבוזוב: "נתיב".
סופה לנדבר: לא, בסדר.
סופה לנדבר: מר יהודה שרף, אתה יודע.
סופה לנדבר: אבל אנחנו צריכים לדאוג - - -
<יהודה שרף: בטח שאני יודע - - -
סופה לנדבר: אתה יודע שאנחנו צריכים לדאוג לכל העולים.
<יהודה שרף: אין לנו ויכוח, אפילו לא בהברה, גברתי.
אברהם נגוסה: אוקיי, תודה רבה.
אברהם נגוסה: אז עכשיו אנחנו נבקש את נציג משרד העלייה והקליטה, מר אופיר להב.
<אופיר להב: כן.
<אופיר להב: טוב.
<אופיר להב: משרד העלייה והקליטה, בנושא תכנית צרפת, בלגיה ואוקראינה נקרא למשימה מאוד לא פשוטה בטווח מאוד קצר של זמן, להכין תכנית כוללנית בשיתוף עם – אני רואה פה הרבה פרצופים מוכרים – ולהביא את החלטת הממשלה בהקדם.
<אופיר להב: זה התחיל באמצע ינואר, מיד אחרי הפיגוע בפריז.
<אופיר להב: והתכנית שעברה, בסופו של דבר, ב-15 בפברואר על ידי ראש הממשלה והשרה דאז לעלייה וקליטה בעצם ציינה – אני לא יודע אם זה היה בחומר הרקע לוועדה.
<אופיר להב: אני יכול לחזור על עיקרי התכנית.
רוברט אילטוב: את איזה משרד אתה מייצג?
<אופיר להב: אני ממשרד העלייה והקליטה, סליחה.
<אופיר להב: אופיר להב, מנהל אגף תכנון מדיניות, תקציבים, מחקר ותכניות עבודה.
<אופיר להב: משרד העלייה והקליטה.
<אופיר להב: התכנית בעצם נבנתה בצורה שלוקחת גם את הדברים שהם - - - של משרד העלייה והקליטה וגם לוקחת את הממשקים שבין משרד העלייה והקליטה למשרדים האחרים.
<אופיר להב: כלומר, בשלב התכנון המאוד קצר שהיה לנו, היה לנו בעצם יומיים לקחת את כל המשרדים; ישבנו עם משרדי החינוך, הכלכלה, הרווחה והבריאות, וניסינו להתאים את הכול לנושא שנמצא, וכמובן גם במגבלת התקציב, המגבלות האחרות שהיו על ממשלת מעבר, לפני שקמה ממשלה עד שעברה לממשלה.
<אופיר להב: מה שעבר בסוף – אני אתחיל מהסעיפים התקציבים: זה 177.3 מיליון שקל, בשלושה סעיפים מרכזיים.
<אופיר להב: הסעיף הראשון זה עלייה וקליטה, שזה רק משרד העלייה והקליטה.
<אופיר להב: 18.3 מיליון שקל למספר נושאים.
<אופיר להב: ההחלטה, אגב, כמובן פתוחה לכולם.
<אופיר להב: הסעיף השני זה סעיף הקליטה שמתחלק על פני חמישה משרדים: עלייה וקליטה – 66 מיליון שקל; חינוך – 45 מיליון שקל; כלכלה – 10 מיליון שקל; רווחה – 7 מיליון שקל; בריאות – מיליון שקל.
<אופיר להב: והסעיף השלישי זה הנושא של הסיוע המיוחד לנמלטים מאוקראינה, שזה בעצם תגבור קרן הנמלטים של משרד העלייה והקליטה לעולים שנמלטים מארץ שמוגדרת בוועדה המשותפת למשרד העלייה והקליטה, הסוכנות היהודית ומשרד החוץ, את הארצות שמוגדרות כארצות שמהן נמלטים – 30 מיליון שקל.
<אופיר להב: חשוב לציין שסעיף 2, סעיף הקליטה, גם בהחלטת הממשלה יש טבלה שמתקצבת לפי צורה מודולרית של מספר העולים.
<אופיר להב: כלומר, הסכומים שכרגע הקראתי הם דיברו על לא יותר מ-15 אלף עולים.
<אופיר להב: כלומר, התכנון הוא 15 אלף עולים.
<אופיר להב: כשיגיעו יותר מ-15 אלף עולים נדבר.
<אופיר להב: נראה שנגיע לזה, מהבחינה הזאת.
<אופיר להב: בעצם התקצוב מתחיל מ-7,000 עולים.
<אופיר להב: יש איזשהו תקצוב לפי 7,000 עולים.
<אופיר להב: ומעל 7,000 עולים, כל 2,000 עולים אנחנו באים למשרד האוצר ומבקשים עוד מנה של תקציב לפי המפתח שנקבע בהחלטת הממשלה.
<אופיר להב: לא צריך להסביר לכולם כמובן שהעולים לא מחכים לאף אחד מאיתנו, והם מגיעים, והם כבר דופקים בדלת.
<אופיר להב: אמנם המספרים שציינו פה, באמת – 1,363 עולים זה עוד כלום לעומת מה שמחכה לנו בקיץ.
<אופיר להב: אנחנו יודעים.
רוברט אילטוב: זה מצרפת, אתה מתכוון.
<שי פלבר: כן.
<אופיר להב: נתונים - - -
<שי פלבר: גם לאוקראינה נתייחס.
<אופיר להב: יש לי גם את הנתונים של אוקראינה, אבל הנתונים של העולים וצפי העלייה – הסוכנות היהודית עושה עבודה לא פחות טובה במציאת הנתונים.
<אופיר להב: מבחינת ההיערכות: אנחנו כרגע עדיין בתקציב המשכי.
<אופיר להב: ברור לנו שהעולים לא מחכים.
<אופיר להב: אנחנו פועלים בצורה, אני אקרא לזה, בצורה המיטבית בשביל לתכנן פעולה אפקטיבית.
<אופיר להב: כלומר, התקציב הגיע אלינו, חלק מהתקציב הגיע אלינו ממשרד האוצר רק ממש עכשיו, לפני מספר ימים.
<אופיר להב: אולי שבוע וקצת.
<אופיר להב: גם לא כל התקציב שהבטיחו לפי ה-7,000, אבל זה בסדר, כי אנחנו עוד.
<אופיר להב: המנה השנייה – כבר הגשנו את הבקשה.
<אופיר להב: אנחנו עובדים, האגפים המקצועיים אצלנו עובדים בשביל לתכנן את דרך הפעולה.
<אופיר להב: כפי שאתם, מי שיודע או לא יודע: יש ועדות חריגים.
<אופיר להב: ועדת חריגים של החשב הכללי בתקציב המשכי.
<אופיר להב: צריך להכין בקשות.
<אופיר להב: כלומר, גם אם יש תקציב אי אפשר לעשות עוד התקשרות עם אף אחד עד שלא עוברים את זה.
<אופיר להב: אנחנו מתכוננים סביב זה.
<אופיר להב: גם מול כל האנשים בעצם שהיו איתנו בתהליך ההתייעצות.
<אופיר להב: זה אומר משרדי ממשלה שותפים, משיקים.
<אופיר להב: אנחנו נגיע לכולם: רשויות, עמותות, מי שטיפל, מי שעשה איתנו, מי שהיה איתנו בתהליך.
<אופיר להב: הסוכנות כמובן.
<אופיר להב: כל מי שהיה איתנו בתהליך לפני שלב - - -.
<אופיר להב: שם כרגע אנחנו עומדים.
אברהם נגוסה: עכשיו יציג לנו גם עוזר יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, מר משה פרייזלר.
<משה פרייזלר: קודם כל, ברכות ליושב ראש.
<משה פרייזלר: ישיבה ראשונה זה באמת חגיגה.
<משה פרייזלר: הרבה הצלחה שתהיה לך.
<משה פרייזלר: הצלחה של הוועדה זו הצלחה של כולנו כמובן.
<משה פרייזלר: מיותר לציין כמה חשוב בעינינו הנושא של העלייה בכלל באופן עקרוני, וגם במציאות המיוחדת שקיימת היום בעולם: עם בעיות כלכלה ובעיות אנטישמיות.
<משה פרייזלר: נושא עידוד העלייה והעלייה בכלל הוא, אני חושב, מקבל איזושהי תנופה, וחשוב מאוד שהוועדה תדחוף את העניין ותהיה הצלחה רבה בעניין הזה, נאחל לכם.
<משה פרייזלר: אנחנו עוסקים, אני רוצה שזה יהיה ברור: הסוכנות היהודית עוסקת בכל נושא העלייה כמובן, אנחנו עוסקים בעידוד העלייה.
<משה פרייזלר: זאת אומרת, הקטע שבין לקחת את היהודי מהבית שלו, להכניס לו לראש שנושא העלייה הוא נושא חשוב: קח את עצמך ותלך למשרדי הסוכנות היהודית, תפתח שם תיק – הקטע הזה, זה מה שאנחנו רוצים לעשות.
<משה פרייזלר: זה דבר שהוא היה מוזנח במשך שנים רבות ואנחנו התחלנו לפעול בו, ובעינינו הוא מאוד-מאוד חשוב, במיוחד בתקופה הזאת.
<משה פרייזלר: כמו שהסברתי, יש היום מציאות מסוימת בעולם שמאפשרת יותר, את הגישה אל היהודי המסוים, לשכנע אותו: למה שלא תנסה לחשוב על ישראל כאלטרנטיבה?
יואל רזבוזוב: איך אתם עושים את זה?
יואל רזבוזוב: באיזה תכניות?
<משה פרייזלר: יפה.
<קריאה: ובאלו - - -?
יואל רזבוזוב: כי יצא לי להיתקל, הסוכנות היהודית גם עושה את - - -
<קריאה: נכון מאוד.
סופה לנדבר: הם - - - לעשות את זה.
<משה פרייזלר: קודם כל, מבחינתנו, אנחנו רוצים להגיע לכל יהודי.
<משה פרייזלר: אליו.
<משה פרייזלר: לא שהוא יגיע אלינו, אנחנו רוצים להגיע אליו.
<משה פרייזלר: לפי דעתנו, צריך להגיע אל היהודים בכל קהילה ולדבר עם היהודי באופן ישיר, עם כל אחד.
רוברט אילטוב: אז מתבקשת השאלה: כמה כאלה יש?
<משה פרייזלר: כמה כאלה מה?
<משה פרייזלר: כמה כאלה יהודים?
רוברט אילטוב: כמה יהודים יש בעולם היום?
<משה פרייזלר: מה השאלה?
סופה לנדבר: השאלה: כמה יהודים יש עכשיו בעולם?
רוברט אילטוב: השאלה: כמה יהודים יש בעולם?
רוברט אילטוב: אתה רוצה להגיע לכל יהודי.
רוברט אילטוב: כמה יהודים?
<משה פרייזלר: אתה אומר שזה לא ריאלי?
קסניה סבטלובה: יהודים או זכאי עלייה?
<משה פרייזלר: מה אתה רוצה לשאול?
רוברט אילטוב: אני שואל שאלה פשוטה: כמה יהודים?
קסניה סבטלובה: יהודים או זכאי עלייה.
קסניה סבטלובה: תגדיר.
קסניה סבטלובה: כי במדינה שלנו לא כולם נחשבים ליהודים.
<יהודה שרף: הסוכנות היהודית מתעסקת עם זכאי עלייה.
קסניה סבטלובה: אוקיי.
קסניה סבטלובה: אז אני פשוט שאלתי אם זה זכאי עלייה או יהודים - - -
רוברט אילטוב: השאלה היא מאוד פשוטה: כמה יהודים יש בעולם?
רוברט אילטוב: יש לכם מידע על זה?
<משה פרייזלר: תראה, אנחנו הרי לא נגיע בסופו של דבר לכל יהודי.
<משה פרייזלר: אני מדבר על שאיפה.
<משה פרייזלר: השאיפה שלנו היא להגיע לכל יהודי.
<משה פרייזלר: נשאלה פה השאלה: איך אנחנו מתכוונים לעשות את זה?
<משה פרייזלר: אז אני אסביר מיד.
<משה פרייזלר: אבל השאיפה היא – אני חושב שזה הרעיון המרכזי – לא לוותר על אף יהודי.
<יהודה שרף: לפי דוקטור סרג'יו דלה פרגולה, זכאים יש כ-17 מיליון בכל העולם.
<יהודה שרף: לפי דוקטור סרג'יו דלה פרגולה.
<יהודה שרף: נכון להיום הוא האורים והתומים בנושא הזה.
<קריאה: מר יהודה שרף, לא כולל ישראל.
<קריאה: ברור.
<משה פרייזלר: בואו נתקדם.
<משה פרייזלר: אני חוזר ואומר: אני לא משלה את עצמי שנגיע ממש לכל אחד, אבל זאת השאיפה.
<משה פרייזלר: אז אני אומר, זה העיקרון ואנחנו התחלנו לפעול בכל מיני דרכים.
<משה פרייזלר: למשל: אחד הדברים שאנחנו התחלנו לפעול כבר לפני כמה שנים, אנחנו עושים מה שנקרא שבת לך לך.
<משה פרייזלר: דוגמה.
<משה פרייזלר: משהו לא גרנדיוזי במיוחד, אבל פרשת לך לך היא הפרשה שבה מתחיל כל רעיון העלייה בעם היהודי, ההגירה או העלייה לארץ.
<משה פרייזלר: אנחנו מגיעים עם הרעיון העקרוני הזה, הערכי הזה, של העלייה לכל מיני יהודים שעד עכשיו בכלל לא דיברו על עלייה.
<משה פרייזלר: זה לא עניין אותם בכלל.
<משה פרייזלר: זאת אומרת, לשים את זה בשיח הציבורי באותה קהילה.
<משה פרייזלר: למשל.
<משה פרייזלר: יש לנו כבר היום עשרות רבות, עשרות רבות של קהילות שהגענו אליהן דרך שבת לך לך, ונוטעים את הזרע, שותלים את הזרע, זורעים את הזרע, ואיפשהו זה יתפתח.
<משה פרייזלר: אנחנו מתכוונים, התחלנו לשלוח שליחים נודדים שיעברו בקהילות ויעשו שם הרבה הסברה.
<משה פרייזלר: כמו שאמרתי - - -
יואל רזבוזוב: באיזה מדינות אתם פועלים?
<משה פרייזלר: התחלנו לפעול באופן אינטנסיבי יותר בצרפת.
<משה פרייזלר: אנחנו עושים פעילות מסוימת גם באנגליה.
<משה פרייזלר: בבלגיה עשינו לאחרונה יריד עלייה, שבה בעצם, הרבה שנים לא היה יריד עלייה בבלגיה, אם בכלל, ושמנו את העניין הזה, שוב, על השולחן בשיח הציבורי.
<משה פרייזלר: ושוב, אלו מקומות - - -
יואל רזבוזוב: מה התקציב שהקצתם לזה?
יואל רזבוזוב: יש הרבה משרדים והרבה ארגונים שעושים - - - כמה כל אחד מקצה ואיך?
<משה פרייזלר: נכון.
<משה פרייזלר: אנחנו הפעלנו לאחרונה מיליון וחצי שקל, מתקציבנו, ואנחנו חתמנו לאחרונה, לפני שבועיים, הסכם עם משרד העלייה והקליטה על עוד 2.2 מיליון שקל לפעולות - - - ברחבי העולם.
<משה פרייזלר: צרפת זה הנתח המרכזי בכל התקציב הזה.
<משה פרייזלר: אחד הדברים שאנחנו מתחילים להתארגן להפעלה ממש זה מרכזי הכנה לעלייה, שהגורם המרכזי בתוך המרכז הזה זה בעצם לימוד העברית.
<משה פרייזלר: אנחנו חושבים שנושא העברית הוא נושא מרכזי בהכשרה, בהכנה לעלייה.
<משה פרייזלר: זה החסם העיקרי.
<משה פרייזלר: ידיעת השפה זה החסם העיקרי - - -
רוברט אילטוב: הסוכנות היהודית לא עשתה אולפנים ללימוד עברית?
<בני לידסקי: עשתה.
רוברט אילטוב: אתם ממשיכים לעשות?
<בני לידסקי: לא.
רוברט אילטוב: או שאתם חילקתם את זה?
<משה פרייזלר: היום אנחנו עושים.
<בני לידסקי: אני יכול לדבר רק על החלק של - - -, אבל סליחה שאני משלים את מה שאתה אומר.
<בני לידסקי: אנחנו עוסקים באולפני עברית, וחלק מהאולפנים באותם מקומות שהעולים בנוסף לא יכולים לשלם, אנחנו עושים גם את זה בשיתוף פעולה עם ההסתדרות הציונית, במימונם - - -
<משה פרייזלר: באופן כללי, נרחיב טיפה את מה שהוא אמר, במה שנקרא ברית המועצות לשעבר: הסוכנות היהודית היא הפעילה העיקרית ואנחנו מסייעים להם.
<משה פרייזלר: כאשר האולפנים בברית המועצות עמדו בסכנת סגירה, והיה חשוב לנו מאוד שהם ימשיכו לפעול, אנחנו סייענו להם כספית כדי שהאולפנים האלה ימשיכו לפעול.
<משה פרייזלר: וזו ברית המועצות.
סופה לנדבר: - - - אני אמרתי שבעצם בעידוד העלייה אף אחד לא התעסק.
סופה לנדבר: קודם כל, הסוכנות היהודית, במשך שנים רבות, עידוד העלייה זה אחד מהנושאים הכי חשובים, ואני לא יודעת למה אתם שותקים.
סופה לנדבר: עכשיו, משרד העלייה והקליטה, היום, עוסק בעידוד עלייה כבר במשך למעלה מקדנציה.
סופה לנדבר: אז אתה, תיקח על עצמך את הדברים שעושים אחרים, ועושים בינתיים טוב.
סופה לנדבר: אתם מצטרפים למעשה טוב של הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה, ושתהיו מבורכים.
<שי פלבר: כשנגיע לדיון על המשך התהליך שמשרד העלייה והקליטה ואנחנו מובילים בתקופה הקרובה על צרפת, אז נתייחס לכל נושא עידוד העלייה והקליטה בשמחה רבה.
<שי פלבר: אנחנו עובדים עם מר משה פרייזלר.
<שי פלבר: נמתין בנחת.
<משה פרייזלר: דבר נוסף שאנחנו התחלנו לאחרונה והוא הולך ומתחזק זה קבוצות עלייה, מה שפעם קראו גרעיני עלייה.
<משה פרייזלר: זאת אומרת, אנחנו יותר משקיעים בארגון של קבוצות מאשר בעלייה יחידנית.
<משה פרייזלר: אבל אנחנו חושבים שברגע שאתה מארגן איזושהי קבוצה באיזשהו מקום, נגיד בצרפת:
<משה פרייזלר: בצרפת היום יש לנו 20 גרעיני עלייה.
<משה פרייזלר: 20 גרעיני עלייה - - - רק בצרפת.
<משה פרייזלר: כאשר אתה מגבש איזושהי קבוצה במשך התקופה שלפני העלייה, זאת בעצם, מה שהסוציולוגים, הפסיכולוגים קוראים: קבוצת תמיכה.
<משה פרייזלר: אתה פועל יחד איתם, אתה עושה להם ערבי עיון, הסברה, מכין אותם לקראת העלייה.
<משה פרייזלר: בסופו של דבר, אנחנו מאמינים שהקליטה בארץ תהיה יותר פשוטה יותר נוחה.
<משה פרייזלר: אז קבוצות עלייה, ובמקביל אנחנו מארגנים להם בארץ ישובים וערים שקולטים אותם.
<משה פרייזלר: גם קליטה קהילתית בארץ וגם קבוצת עלייה בחוץ לארץ.
<משה פרייזלר: יחד זה מתחבר.
<משה פרייזלר: בסופו של דבר, התוצאה תהיה שהקליטה בארץ תהיה יותר טובה, הנחיתה תהיה יותר רכה בארץ.
<משה פרייזלר: אנחנו מכירים את הסטטיסטיקות של הירידה, אז גם הסטטיסטיקות של הירידה יפחתו.
אברהם נגוסה: לוועדה הזו יש נכס טוב שיש לנו את שרת העלייה והקליטה לשעבר; יש לנו את יושב ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לשעבר; ולכן יש לנו נכס שבאמת יכול לחזק אותנו.
אברהם נגוסה: הגברת מאיה שריר, משרד החינוך.
<מאיה שריר: שמי מאיה שריר.
<מאיה שריר: ברכות לדוקטור אברהם נגוסה ולכל חברי הוועדה.
<מאיה שריר: משרד החינוך עובד עם תלמידים עולים, עם תלמידים מגיל שלוש ועד 18.
<מאיה שריר: וכאן אני אתייחס כמובן לתלמידים שעליהם מדובר בהחלטת הממשלה: עולים מצרפת, בלגיה ואוקראינה.
<מאיה שריר: ההחלטה מדברת על שלוש מטרות הקשורות למשרד החינוך: החלק הראשון מדבר על אולפני עברית.
<מאיה שריר: אולפני עברית מתייחסים לחינוך מבוגרים; חיזוק לימוד השפה העברית על ידי פיתוח אמצעי רכישת שפה; הוספת כלים ומנגנונים ארגוניים ללימוד השפה; שדרוג האולפנים והתגבור שלהם.
<מאיה שריר: המטרה השנייה מתייחסת לתלמידים עולים.
<מאיה שריר: שוב, תלמידים.
<מאיה שריר: מדובר מגיל שלוש.
<מאיה שריר: ילדים מהגיל הרך ועד גיל 18.
<מאיה שריר: עד סוף י"ב.
<מאיה שריר: הכוונה ללימוד פורמלי במהלך היום ובהמשך יום הלימודים.
<מאיה שריר: אנחנו מתייחסים ללימודים מסביב לשעון.
<מאיה שריר: המטרה השלישית היא שילוב והכשרת מורים עולים.
<מאיה שריר: יש לנו מורים שמגיעים מצרפת, מגיעים מאוקראינה, והם היו מורים בארץ המוצא שלהם.
<מאיה שריר: הם מקבלים כאן הכשרה נוספת, ליווי, חיזוק השפה העברית כמובן.
<מאיה שריר: התוצאות הרצויות של כל הפעולות הן כמובן, בראש בראשונה, אני מסכימה עם כל מי שאמר: רכישת השפה העברית.
<מאיה שריר: היא התנאי הבסיסי, ההכרחי, אבל זה לא מספיק; קליטה והשתלבות בחברה הישראלית; מיצוי יכולת אישיות.
<מאיה שריר: כל תלמיד שהיה שם היה יכול להגיע להיות רופא בארץ המוצא.
<מאיה שריר: אנחנו לא רוצים שבגלל המעבר הבין תרבותי הוא יסתפק בפחות.
<מאיה שריר: ולאפשר לכל אחד להגיע ולמצות את מלוא הכישורים שלו והיכולות; פיתוח וביסוס זהות יהודית ישראלית ויהודית; שימור והמשך פיתוח שפת האם ותרבות ארץ המוצא.
<מאיה שריר: אנחנו מאפשרים לימוד לבגרות חמש יחידות גם ברוסית, גם באמהרית, גם בצרפתית.
<מאיה שריר: מאוד חשוב לשמור גם על תרבות והשפה של ארץ המוצא.
<מאיה שריר: זה גם שומר על הקשר עם הסבים, עם - - -, עם הזהות, וזה מאוד חשוב בעינינו; העמקת הקשר בין מוסדות החינוך למשפחות התלמידים.
<מאיה שריר: מערכת החינוך בישראל שונה ממה שנהוג במערכות חינוך בעולם.
<מאיה שריר: ההורים עברו מעבר בין תרבותי.
<מאיה שריר: הם לא רגילים להרגלים, לנוהגים, של מערכת החינוך בישראל, ואנחנו, בעזרת מגשרים חינוכיים בין תרבותיים, דוברי רוסית, צרפתית, אמהרית, ספרדית, בני מנשה, מתייחסים למשולש הזה של משפחות, תלמידים וצוותי בתי הספר; ולכן גם הכשרת צוותים חינוכיים לעבודה עם תלמידים עולים.
<מאיה שריר: אנחנו באים ואומרים לצוותי החינוך: זה שהם הגיעו והם לא יודעים עברית, זה לא אומר שהם לא יודעים כלום.
<מאיה שריר: הם לא טבולה ראסה, הם יודעים הרבה מאוד דברים, ואנחנו צריכים להתחבר אליהם.
<מאיה שריר: לכן גם אנשי החינוך אצלנו צריכים לעבור איזושהי היכרות עם תרבויות ארצות המוצא, עם תרבות הלימודים הנהוגה בארצות המוצא, הכשרת מורים עולים ושילובם במוסדות החינוך, ורכישת השפה העברית באולפנים למבוגרים.
<מאיה שריר: זאת התכנית שהועברה למעשה למשרד העלייה והקליטה, וזה התקציב הפרוגרסיבי שעליו דיבר מר אופיר להב לפני כן.
<מאיה שריר: זה החלק של החינוך.
רוברט אילטוב: שאלת הבהרה: כמה מורים עולים עובדים במערכת החינוך?
רוברט אילטוב: יש לכם מידע?
<מאיה שריר: אני יכולה לבדוק.
<מאיה שריר: אני לא רוצה - - -
יואל רזבוזוב: בסביבות ה-2,000 - - -
רוברט אילטוב: וכמה מתוכם עובדים דרך כוח אדם?
<מאיה שריר: אני לא יודעת עכשיו.
רוברט אילטוב: תעבירו בבקשה לוועדה, אם אפשר.
<מאיה שריר: מאה אחוז.
<דנה גורדון שושני: הגברת מאיה שריר, תוכלי לעשות הפסקה - - - מישהו שכבר צריך לצאת והוא רוצה לדבר?
<דנה גורדון שושני: הפסקה - - - טוב?
<דנה גורדון שושני: תודה.
אברהם נגוסה: פשוט הוא צריך לצאת מהר.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמע אותו ואחר כך נמשיך.
<מאיר חביב: תודה רבה אדוני הנשיא - - - אבל מיד אני אעבור לעברית - - - כחבר פרלמנט צרפתי, שיש את הזכות קצת לדבר בעברית, אז אני מיד אעבור לעברית, מפני שאני מבין שרוב האנשים מבינים.
<מאיר חביב: קודם כל, אדוני, יושב-הראש החדש, אני מאוד שמח להיות אצלכם.
<מאיר חביב: כיהודי, כציוני, כחבר פרלמנט צרפתי זה תמיד כבוד אמיתי להיות אצלכם.
<מאיר חביב: חברי הכנסת, השרה לשעבר, ידידים יקרים, אחים יקרים.
<מאיר חביב: אני פשוט יוצא מעכשיו מפגישה, ואני מתנצל על הזמן הקצר, אבל פשוט הנשיא לשעבר סרקוזי בארץ.
<מאיר חביב: אני יוצא מפגישה עם ראש הממשלה.
<מאיר חביב: ויתרתי על ההייטק, ויש לנו פגישה עם הנשיא ב-13:00.
<מאיר חביב: מבחינת הכבוד אני אהיה חייב.
<מאיר חביב: זה בשביל זה שאני מאוד קצר.
<מאיר חביב: אתם רק צריכים לדעת שהנושא הזה, למרות שאני חבר פרלמנט צרפתי, הוא מאוד מהותי.
<מאיר חביב: ואני אדבר עם כל הלב ועם כל האמת.