GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: עוד סוגיה תקציבית בין החברות וסוגיה משפטית אבל בסופו של דבר אני חושב שכל מי שיושב כאן סביב השולחן, כמו שאמרתי לפני כן, רוצה לקדם את העניין הזה וכולנו צריכים לשלב כוחות ולמצוא את הפתרונות ואת הניואנסים גם המשפטיים וגם התקציביים כדי לקדם את הנושא כי המטרה היא שיקומו עוד ועוד בתי עלמין.
יואל רזבוזוב: יש אנשים שרוצים ויש כאלה שזקוקים כי אין להם ברירה ואין להם את האמצעים לממן וכאן אנחנו צריכים לדאוג להם.
יואל רזבוזוב: אנחנו נתכנס בעוד שלושה חודשים.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכל המשתתפים.
יואל רזבוזוב: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מקיימת היום דיון בנושא היערכות לשילוב דיירי מרכזי הקליטה בקהילה.
יואל רזבוזוב: ב-23.12.2013 קיימנו דיון בנושא מרכזי הקליטה אשר בסיומו קראתי למשרדי האוצר, העלייה והקליטה, הבינוי והשיכון והרווחה להקים צוות בין משרדי שיגבש פתרונות דיור הולמים והוגנים עבור יחידים ומשפחות המתגוררים במרכזי הקליטה תקופה ממושכת ואין מענה מותאם למצבם.
יואל רזבוזוב: מרכז המחקר והמידע של הכנסת הכין מסמך לישיבה היום ובו נתונים על מספר המתגוררים במרכזי הקליטה, כולל פילוח של הגילאים, מצבם המשפחתי ומשך שהייה במרכז הקליטה כיום.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוד מעט ניתן לצח בן יהודה לתת לנו מידע על המחקר.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להתנצל, אני אצטרך לעזוב יותר מוקדם, כי ישנו דיון גדול, בגלל האירועים אתמול בספורט, הצעת חוק שלי שעולה ביום ראשון ואני צריך להיות בוועדת הספורט.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת דב ליפמן, חבר הוועדה, יחליף אותי ויצטרפו אלינו עוד חברי כנסת עכשיו, כי שינינו את המקום קצת.
יואל רזבוזוב: לפני הפתיחה של מרכז המחקר והמידע, התעמקנו באמת בכל הנתונים שקיבלנו.
יואל רזבוזוב: להגיד שיש פה פתרונות קסם, אין פתרונות, אבל בשביל זה אנחנו מקיימים דיון, בשביל לראות איך אנחנו מוצאים את הפתרון.
יואל רזבוזוב: אני ישר אמרתי, גם בדיון הקודם, שאני בעד אינטגרציה, אני בעד שאנשים יחיו כמה שפחות במרכזי קליטה וייצאו לשוק החופשי.
יואל רזבוזוב: אני מבין את הניואנסים הכלכליים וחוסר הביטחון של המשפחות שמפחדות לצאת, גם ישבתי עם עצמי, אבל מצד שני אנחנו צריכים להבין, אנחנו כוועדת העלייה הקליטה, שיש עוד עולים שלא מקבלים, צריך להבין, יש פה באמת הרבה סוגיות שהן די רגישות.
יואל רזבוזוב: מה שכן, לפי הנתונים שאנחנו נשמע עכשיו, לפחות אלה שהוצגו בפניי אתמול, יש הרבה חבר'ה צעירים שלא רק צריכים, הם חייבים להשתלב בחברה ולצאת משם ומה שהמדינה נותנת היום, אנחנו גם נשמע בהמשך, עוד פעם, לפי מה שאנחנו מקבלים, אנחנו חושבים שזה לא מספיק, לפי הטענות של הדיירים, הם אומרים שזה לא מספיק, אני כן חושב שאנחנו צריכים לחבר את אחד המשרדים לעניין.
יואל רזבוזוב: דיברתי עכשיו עם חבר הכנסת ליפמן, על העניין התעסוקתי, הכשרה מיד שם ולהוציא לשוק העבודה ושתהיה אינטגרציה יותר טובה.
יואל רזבוזוב: יש את המענק של 1,500 ₪, יש הלוואה לדירה, אבל אנחנו נשמע עכשיו קודם כל את הממ"מ.
יואל רזבוזוב: בבקשה, צח.
<צח בן יהודה: תודה ליושב ראש הוועדה.
<צח בן יהודה: לקראת הישיבה היום מרכז המחקר והמידע של הכנסת התבקש להציג נתונים אודות עולים השוהים במרכזי הקליטה כבסיס לדיון שמקיימת פה היום הוועדה בנושא שילוב דיירי מרכזי הקליטה בקהילה ופתרונות הדיור בעבורם.
<צח בן יהודה: לצורך הכנת המסמך פנינו למשרד העלייה והקליטה ולסוכנות היהודית לארץ ישראל.
<צח בן יהודה: הנתונים שקיבלנו הגיעו אך ורק מהסוכנות היהודית והם כוללים מידע על ארץ מוצא, מצב משפחתי, משך שהייה וגיל של עולים במרכזי הקליטה והם מעודכנים לחודש אוקטובר 2014.
<צח בן יהודה: יודגש כי המידע עוסק אך ורק בעולים השוהים במרכזי הקליטה במועד שליפת הנתונים מן המערכות בחודש אוקטובר 2014 ואין במסמך נתונים אודות עולים שיצאו ממרכזי הקליטה או הפתרונות המוצעים ליציאת עולים כאמור.
<צח בן יהודה: לפי נתוני הסוכנות היהודית באוקטובר 2014 התגוררו 6,541 עולים ב-23 מרכזי קליטה.
<צח בן יהודה: מרכז הקליטה במבשרת ציון הוא הגדול מכולם, מתגוררים בו 947 עולים.
<צח בן יהודה: מהנתונים עולה כי הרוב המוחלט של העולים במרכזי הקליטה הם עולים מאתיופיה והם מהווים כ-78% מכלל העולים במרכזי הקליטה.
<צח בן יהודה: בהשוואה אליהם הקבוצה השנייה בגודלה שמתגוררת במרכזי הקליטה היא עולים מרוסיה והם מהווים רק 4.9% מהעולים במרכזי הקליטה.
<צח בן יהודה: נבקש לציין שמהנתונים שנמסרו לנו ישנם 379 אנשים שהוגדרו כילידי ישראל ובהתייעצות עם הגורמים המוסמכים בסוכנות מדובר בילדי משפחות אתיופיות ולצורך הדיון הם אוחדו כחלק מקבוצת עולי אתיופיה.
<צח בן יהודה: מבדיקת הזמן הממוצע של עולים המצויים כיום במרכזי קליטה כלל העולים שוהים בממוצע 2.47 שנים, כאשר זמן השהייה הממוצע הארוך ביותר הוא של עולים מאתיופיה והוא עומד על 3.16 שנים בממוצע.
<צח בן יהודה: יש להדגיש כי אין מדובר בזמן שהייה בפועל של העולים אלא רק תמונת מצב של העולים השוהים כיום.
<צח בן יהודה: מהנתונים עולה כי הרוב המוחלט של העולים השוהים במרכזי קליטה מעבר לשנתיים הם עולי אתיופיה.
<צח בן יהודה: מדובר בסך של 1,973 איש.
<צח בן יהודה: עולי אתיופיה מרוכזים בעיקר ב-17 מרכזי קליטה, כשהגדולים שבהם הם מבשרת ציון, איילת השחר וחרוב.
<צח בן יהודה: סך כל העולים מאתיופיה המתגוררים כיום במרכזי קליטה עומד על 5,108 איש.
<צח בן יהודה: כפי שצוין, מדובר ב-78%.
<צח בן יהודה: 39% מעולי אתיופיה מתגוררים במרכזי קליטה יותר משנתיים ו-11% מהם מתגוררים במרכזי הקליטה יותר מארבע שנים.
<צח בן יהודה: מבדיקת הרכב אוכלוסיית עולי אתיופיה השוהה מעבר לשנתיים במרכזי קליטה, 75% הם צעירים מגיל ינקות ועד גיל 35, כאשר הקבוצה הגדולה מכולם היא של בני 26 עד 35.
<צח בן יהודה: בקבוצת הגיל הזו ישנם 53% רווקים וכ-41% נשואים.
<צח בן יהודה: ככלל בין עולי אתיופיה הנמצאים יותר משנתיים במרכזי קליטה כ-39% הם רווקים ומהווים יחדיו כ-11% מכלל עולי אתיופיה במרכזי הקליטה.
<צח בן יהודה: בנוסף ישנם כ-110 איש בני 65 ומעלה המתגוררים במרכזי הקליטה מעבר לארבע שנים.
יואל רזבוזוב: תודה על הנתונים, צח.
יואל רזבוזוב: יש לנו אותם וכל מי שרוצה יכול לעיין.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים עם גב' זיוה מקונן דגו, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.
יואל רזבוזוב: בבקשה, זיוה.
יואל רזבוזוב: קיבלנו את המסמך וגם קראנו אותו בעיון.
<זיוה מקונן-דגו: תודה רבה, אדוני היושב ראש, ותודה על ההתכנסות של הוועדה.
<זיוה מקונן-דגו: אנחנו פונים לוועדה כדי לדון איך יוצאים עולים יוצאי אתיופיה ממרכז הקליטה ומשתלבים הן ביישובי קבע חזקים, טובים, וגם איך כשהם שוהים במרכזי הקליטה משפרים את התנאים שלהם.
<זיוה מקונן-דגו: אנחנו לא מצפים באמת שהעולים יגורו במרכז קליטה מעל שנתיים.
<זיוה מקונן-דגו: אם משרד הקליטה קבע יעד שמ-18 עד 24 חודש צריכים להיות עולים חדשים במרכז קליטה, בתקופה הזו אנחנו מצפים שהם יקבלו כלים כדי להשתלב ביישובי קבע, זה אומר הכשרות מקצועיות, כדי שהאנשים האלה ייצאו לעבוד ולא יהיו המנקים והמאבטחים של מדינת ישראל בדור הזה.
<זיוה מקונן-דגו: אם זה המצב בדור הזה, סביר להניח שהוא יימשך גם בדור הבא, לכן צריכים לאפשר להם הכשרה מקצועית וכלים כדי לצאת ולהשתלב, ושתיים, באמת כדי לעמוד ביעדים של מעל שנתיים, כשימלאו להם שנתיים ייצאו לדיורי קבע.
<זיוה מקונן-דגו: לכן אנחנו מבקשים את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: דיורי קבע זה קניית דירה?
<זיוה מקונן-דגו: רכישת דירה - - -
יואל רזבוזוב: אבל זה מצב שהוא לא סביר.
יואל רזבוזוב: במדינת ישראל יש לנו כל כך הרבה, גם חבר'ה צעירים, ואין לכולם דירות.
יואל רזבוזוב: זה לא תנאי שהוא יישומי.
יואל רזבוזוב: הלוואי שהוא היה כך, אבל יש פה - - -
<זיוה מקונן-דגו: בשנות ה-90 מדינת ישראל קיבלה החלטה שכדי לסייע לקהילה הזאת להשתלב בצורה מיטבית צריך לאפשר לכל עולה שמגיע כבוגר, אני לא זוכרת את ההגדרה מאיזה גיל זה, שיקבלו נכס ראשוני.
<זיוה מקונן-דגו: זאת הייתה ההחלטה והמדיניות בכל השנים.
<זיוה מקונן-דגו: נכון, מחירי הדירות עלו, המצב במדינה זה לא מה שהיה בשנות ה-90 או האלפיים, אנחנו מכירים את המציאות ולכן גם העולים לא דורשים עכשיו שכל אחד יקבל דירה בשווי של מיליון שקל.
<זיוה מקונן-דגו: לפחות בקרב הצעירים, מה שהם מבקשים זה הלוואה או סיוע בשכר דירה שהם אמורים לקבל לחמש שנים, לקבל אותו כמענק אחיד והם יכולים לצאת איתו לרכוש דירה.
<זיוה מקונן-דגו: כולנו יודעים שב-90,000 שקל היום אף אחד לא קונה דירה.
<זיוה מקונן-דגו: אז אנחנו לא באים ואומרים 'תנו להם דירה', אלא לסייע להם לפחות בהון ראשוני שבאים איתו לבנק כדי לקבל הלוואה ולרכוש דירה.
<זיוה מקונן-דגו: זו ההצעה וזו הבקשה שלנו.
יואל רזבוזוב: אבל היום יש איזה שהיא הלוואה שבאה כהון ראשוני לאותם אנשים.
<זיוה מקונן-דגו: זו הלוואה והבנק לא מקבל אותה.
<זיוה מקונן-דגו: זו הלוואה, בכל מקרה הם צריכים לקבל הלוואה מהבנק.
<זיוה מקונן-דגו: ברור לנו שב-280,000 שקל שהם יקבלו כהלוואה הם לא יכולים גם - - -
יואל רזבוזוב: כן, אבל המענק הזה, גם כדי לקבל 90,000 ₪ נגיד, ואנשים נכנסים, כמו שאמרת, אי אפשר לקנות בזה דירה, דירה, לדוגמה עולה מיליון ₪ בממוצע, זה לא בדיוק משנה לנו את התמונה פה.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שבשכירות חמש שנים, עד שהם מסתדרים, עד שהם מבינים, חוסכים כסף, אפשר להסתדר יותר טוב מאשר לבוא ולהכניס את עצמך, אתה בלי עבודה, בלי כלום, פתאום יש לך משכנתא על הראש, אז איך אתה אמור לפעול?
יואל רזבוזוב: יכול להיות שזה יותר הגיוני.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני לא נכנס לזה, כי זה עניין של תקציבים ואנחנו יודעים ש-90,000 ₪ כפול איקס אנשים, זה יכול להיות כ-100 מיליון ₪ ואנחנו נדון בזה אחרי ובאמת יש לנו שני חברי כנסת, שמעון סולומון ופנינה תמנו-שטה, שגם הם מדברים על זה, אבל זו עבודה מול האוצר.
יואל רזבוזוב: השאלה אם אנחנו לא נעשה נזק עם המענק הזה.
<זיוה מקונן-דגו: אני חושבת שצריך לתת להם את האפשרות לבחור.
<זיוה מקונן-דגו: זאת אומרת אם הם רוצים לקחת את ה-90,000 שקל האלה כמענק ולרכוש דירה, או מקבלים סיוע בשכר דירה של 1,500 שקל.
<זיוה מקונן-דגו: הדבר הנוסף הוא באמת אם אנחנו רוצים לעזור בכלל, לא רק יחידים, אלא לעולים לצאת, אין מנוס מלבקש להעלות את הסיוע כמענק, כי במענק שהם מקבלים, גם המשפחות הגדולות ביותר, 7, 8, או 10 נפשות, כ-700,000 שקל, גם עם זה הם עדיין מאוד מתקשים ואנחנו מבקשים כן להעלות את המענקים בכלל.
<זיוה מקונן-דגו: הדבר הנוסף הוא הנוהל הלא מובן, כולל לנו, שאנחנו די מבינים את הנתונים או מסמכים רגילים.
<זיוה מקונן-דגו: הנוהל לא נגיש, לא רק לעולים החדשים, גם לפקידים.
<זיוה מקונן-דגו: הנוהג צריך להיות נגיש, ברור, גם בשפה האמהרית, כדי שהאנשים האלה יבדקו - - -
יואל רזבוזוב: הנוהל של מה?
<זיוה מקונן-דגו: הנוהל של רכישת דירה שמשרד הקליטה מוציא אותו.
<זיוה מקונן-דגו: בכנסת הקודמת הוועדה הזאת החליטה שהנוהל הזה צריך להיות מפורסם גם באתר אינטרנט וגם בשפה נגישה ומשרד הקליטה קיבל על עצמו והוא לא יישם את זה וזה דבר מאוד מאוד בסיסי וטריוויאלי, של הנגשת מידע והנגשת זכויות לעולים.
יואל רזבוזוב: הנושא הזה ייבדק.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן עכשיו ליהודה שרף מהסוכנות.
<יהודה שרף: אני רוצה קודם כל להבהיר כמה דברים, ברשותך, אדוני היושב ראש.
<יהודה שרף: אני מעגל, זה טיפה יותר, אבל מתוך ה-5,000 עולים שנמצאים במרכזי הקליטה מעל 4,000 נמצאים עד שלוש שנים.
<יהודה שרף: צריכים להבין קודם כל, כשמדובר על לעבור לדיור קבע אדם צריך להבין מה הוא התהליך שהעולה עובר מרגע נחיתתו.
<יהודה שרף: אני מדבר כרגע על העולה שמגיע מאתיופיה.
<יהודה שרף: העולים שמגיעים מאתיופיה על פי ההלכה היהודית הם לא יהודים, רובם ככולם, יש יוצאים מהכלל, לכן הם קודם כל צריכים לעבור את תהליך הגיור, כדי שיהיו יהודים על פי ההלכה.
<יהודה שרף: תהליך הגיור לוקח כשנה.
<יהודה שרף: בזמן שהם עושים את תהליך הגיור זה נעשה על ידי הרבנות, לא על ידינו ולא על ידי משרד הקליטה, כאשר הם גומרים את תהליך הגיור, במקביל הם גם לומדים אולפן לעברית מפני שלצערי הילדים שלמדו בבית הספר שלנו בגונדר ידעו עברית בסיסית, ההורים והצעירים הבוגרים לא ידעו עברית, לכן הם עוברים אולפן א'.
<יהודה שרף: עם כל הכבוד לאולפן א' ואני מלא הערכה לאנשי משרד החינוך ולמורים של משרד החינוך, אם אני פוגע במישהו מבני העדה אני מתנצל אלף אלפי התנצלויות, אין לי שום כוונה לפגוע באף אחד, אנחנו מטפלים באוכלוסייה שקצת קשה להם ללמוד, אני לא מדבר על הילדים, אני מדבר על המבוגרים, לכן האולפן הבסיסי שהם מקבלים לא מספיק וזה לא חדש.
<יהודה שרף: אנחנו כולנו רואים אותם בעיר, הם צריכים לעבור עוד תהליך של אולפן כדי שיוכלו להשתלב בחברה הישראלית.
<יהודה שרף: זאת אומרת בזמן שהם עוברים את הבחינה, גם זה לוקח זמן, הבחינה זה הבחינה של הגיור, שהרבנות מעבירים, כך ששנה, שנה וחצי, זה עובר כך.
<יהודה שרף: זמן ההכנה להעביר אותם למגורי קבע הוא אחרי זה.
<יהודה שרף: כל עולה שנמצא במרכז הקליטה, זיוה, כל אחד שרוצה לעבור הסבה מקצועית או הכשרה מקצועית, אנחנו פותחים לו את השערים יחד עם התמ"ת ומשרד הקליטה להכשרה.
<יהודה שרף: רובם לא רוצים, ואני אסביר גם למה ואני גם מבין למה הם לא רוצים.
<יהודה שרף: (היו"ר דב ליפמן)
דב ליפמן: למה זה החלטה שלהם?
דב ליפמן: למה אנחנו לא מכניסים את זה כחלק מהתהליך?
<יהודה שרף: אנחנו מציעים להם.
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, צריך להבין משהו, האנשים האלה רוצים לעבוד כדי להרוויח כסף, הם יודעים שהם צריכים לצאת לרכוש דירה ואז הם עושים את החשבון, 'אם יש לי מקום עבודה כלשהו', אני מדבר בהכללה רבתי, זה ברור, תמיד יש יוצאים מהכלל, 'אם יש לי מקור תעסוקה אני הולך כדי לפרנס את המשפחה שלי', מפני שסל הקליטה, עם כל הכבוד לכולנו, אנחנו יודעים בדיוק מה הוא והם צריכים כסף.
<יהודה שרף: מהכסף הזה אפילו הם עוזרים לבני משפחותיהם שנמצאים באתיופיה.
<יהודה שרף: אני די המום לראות אנשים שחוסכים כסף, מתפרנסים ועוד שולחים כסף לשם.
<יהודה שרף: אתם יודעים את זה בדיוק כמוני.
<יהודה שרף: כך שרובם שעוברים למגורי הקבע, קצת קשה להם למצוא תעסוקה, אלא אם כן התעסוקה היא באזור מרכז הקליטה שבו הם נמצאים.
<יהודה שרף: רוב העולים שנשארים תקועים זה לא המשפחות.
<יהודה שרף: המשפחות, רובן עוזבות לכל מקום והם נעזרים בבני משפחה ובקרובי משפחה בארץ ומהבחינה הזאת העזרה ההדדית של בני העדה אחד לשני זה שאפו ולהצדיע להם.
<יהודה שרף: מי שנשאר תקוע זה זקנים, שאין לנו כרגע - - -
<קריאה: קשישים.
<יהודה שרף: קשישים, סליחה.
<יהודה שרף: אני מתנצל, את צודקת.
<קריאה: זה זקנים.
<קריאה: קשיש זה לקושש עצים, זה דווקא פחות - - -
<יהודה שרף: אני מבת ים וכל ההשכלה שלי זה חוף הים, אז תסלחו לי על העברית.
<יהודה שרף: וחבר'ה, רובם צעירים, 95% מהם עובדים.
<יהודה שרף: אני רוצה להגיד לך משהו בסוגריים, צח דיבר על מבשרת, הצעירים במבשרת וכל הכבוד להם, מרוויחים יותר טוב מהאנשים שלי שעובדים איתם שם.
<יהודה שרף: יש שם רוקחים, יש שם חבר'ה עם מקצועות שמרוויחים ואתה גם רואה את הרכבים שלהם.
<יהודה שרף: הם לא רוצים לצאת, הם יכולים לצאת, הם יכולים לרכוש דירה, הרי משרד הקליטה מעמיד להם תנאים, הלוואי שזה היה לילדים של כולנו, תשכרו דירה לחמש שנים וגם אחרי זה, תקן אותי אם אני טועה, תוכלו להשתמש במשכנתא.
<יהודה שרף: הם יכולים, הם לא רוצים כי הם רוצים יותר.
<יהודה שרף: אין שום בעיה לחבר'ה הצעירים העובדים לצאת החוצה, הבעיה שלנו זה עם האנשים המבוגרים יותר ועם המשפחות החד הוריות שמצבן הסוציו אקונומי הוא עוד יותר נמוך.
דב ליפמן: אבל לא מדברים על מספרים גבוהים, לפי מה שאני קורא פה.
<יהודה שרף: בפירוש לא מספרים גבוהים.
<יהודה שרף: ואני רוצה לומר משפט אחרון, כל משפחה שיוצאת למגורי הקבע, כל הפרטים שלה מועברים אל הרשות הקולטת, אל רשות הקליטה, יש מקומות שרשות הקליטה זה הרווחה, יש מקומות שזה לא, אנחנו לא אחראים על הדבר הזה, הם מקבלים את כל הפרטים ממצב הילדים בבית הספר עד כל מה שאתם רק רוצים ומשתדלים לעזור להם גם למצוא מקום עבודה ותעסוקה.
דב ליפמן: אנחנו חוזרים למר חביב.
<חביב קצב: אדוני היושב ראש, אנחנו כבר היינו בוועדה הזאת מספר פעמים ואנחנו פירטנו בהרחבה מרובה את הטיפול המיוחד והחריג שאנחנו נותנים לעולים מאתיופיה הנמצאים במרכזי קליטה ואני חושב שזה בצדק, אנחנו צריכים לתת להם את זה ואני מאוד בעד להמשיך לתת להם את זה.
<חביב קצב: אבל יש כמה עובדות שאנחנו חייבים להאיר את עיניכם במה שקורה במרכזי הקליטה.
<חביב קצב: הרוב המכריע של העולים שנמצאים במרכזי קליטה אכן מתפנים תוך שנתיים מיום עלייתם.
<חביב קצב: זה לא דבר פשוט, אם להיכנס לעומק של תהליך הקליטה, האנשים האלה, איך שהם מגיעים ואיך שהם מתפתחים וכל הכבוד להם, הם עוברים הליך מאוד מורכב של לימוד עברית וגיור ועוברים הכשרות בחיי היום יום, הם עובדים בכל מיני עבודות על מנת להרוויח כסף, ובכוחות עצמם, ובסיוע שלנו כמובן, הם רוכשים דירה ומקבלים את המענק.
<חביב קצב: ברמה העובדתית כל שנה לא פחות מ-800-900 עולים במרכזי קליטה מתפנים, רוכשים דירות.
<חביב קצב: זה שווה בסביבות 200-250 יחידות משפחתיות וזה ממשיך להיות בכסף, כולל השנה, שנת 2014.
<חביב קצב: אנחנו מלווים אותם בתהליך הקליטה, בתהליך רכישת הדירה, כל עולה מקבל סרט ותקליטור בשפה האמהרית שמדריך אותו איך לא להיכשל, איך לא להכשיל אותו - - -
דב ליפמן: אז איך אנחנו שמענו שהם לא?
דב ליפמן: איפה אנחנו לא מבינים מה שקורה פה?
<חביב קצב: יש לנו עובדים במרכזי קליטה, יש לנו בכל מרכז קליטה עובד מיוחד.
<חביב קצב: דרך אגב, כל העובדים האלה מופעלים על ידי הסוכנות היהודית, אנחנו במשרד הקליטה מממנים את כל ההפעלה של מרכזי הקליטה.
<חביב קצב: אנחנו מעסיקים שם עובדים, גם אם בית וגם מנהל וגם עוזרת מנהלית וגם עובדים סוציאליים וגם חונכים וגם סומכים וגם מדריכים וגם רכז דיור וגם רכז תעסוקה, שהם מלווים את העולה יום יום.
<חביב קצב: בנוסף לעובדי משרד הקליטה שמלווים אותם יום יום אין עולה אחד שלא מקבל הדרכה בכל נושא רכישת דירה.
<חביב קצב: כל הליך רכישת הדירה שמתבצע על ידי העולה מתואם בשוטף מול עובדי מרכז הקליטה דוברי שפתו באותו מקום, כאשר אנחנו מקפידים שכל עולה יקבל סרט הדרכה בשפתו על מנת לדעת איפה לא להכשיל אותו, איך לרכוש את הדירה, מתי לרכוש את הדירה, מתי לראות את הדירה, מה לנהל, מה ההליך של קבלת הדירה.
<חביב קצב: אנחנו שולחים שמאים, אדוני היושב ראש, גם שמאי מיוחד בתשלום המדינה, על מנת לוודא שהדירה שהעולה רכש אותה היא במצב תחזוקתי בסדר ואין פה כל מיני רמאויות.
<חביב קצב: אנחנו עושים שתי שמאויות לדירה אחת.
<חביב קצב: אנחנו מנהלים מעקב אישי.
<חביב קצב: אני, סמנכ"ל הדיור במשרד הקליטה, מנהל מעקב אישי, אני מאשר כל חוזה רכישה, אני רואה כל דירה ודירה, אני רואה את הפרטים של כל דירה ודירה, אני לא מוכן לאשר דירה של 50 מטר למשפחה של 7-8 נפשות, אני לא מוכן לאשר דירה של 70 מטר למשפחה של 12 נפשות, אני לא מוכן לאשר דירה שלוקחים סלון וחוצים לשלושה חלקים ואומרים לי ארבעה תאים.
<חביב קצב: אנחנו רואים את דוחות השמאי.
<חביב קצב: אני אישית מנהל מעקב אישי, אני, עם כל התפקידים שלי, אחרי כל דירה ודירה, אחרי כל חוזה וחוזה, כולל בדיקת שמאויות, כולל שליחת אנשים לבדוק את הדירה לפני שאנחנו מאשרים את הדירה.
<חביב קצב: אנחנו עובדים מול לשכת עורכי הדין על מנת להעמיד עורכי דין לעולים שיכולים לחתום איתם על חוזה, לא לשלם יותר מחצי אחוז פלוס מע"מ.
<חביב קצב: אנחנו עובדים מול רשם המתווכים במשרד המשפטים על מנת לנהל מעקב אחרי כל מתווך שהוא לא בסדר.
<חביב קצב: אנחנו דואגים להגיש, באמצעות העובדים שלנו, עובדי הסוכנות היהודית, גם תביעות קטנות נגד מתווכחים שמרמים את העולים.
<חביב קצב: אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים להגיד על מנת - - - להגיד שאנחנו יכולים להגיד בפה מלא שאין איזה רמאות או משהו כזה?
<חביב קצב: חס וחלילה, אי אפשר להתגבר, אנחנו עושים ככל יכולתנו כמדינה על מנת ללוות את התהליך.
<חביב קצב: נקודה אחת מאוד חשובה להבהרה, גם אותו עולה שהולך לבנק, אנחנו מתואמים מול הבנק, אנחנו עוקבים אחרי הבנק, גם ביחד עם חברי פה ממשרד השיכון, שאול, אנחנו עובדים ויודעים בדיוק מה הביצוע ולא ביצוע.
<חביב קצב: אנחנו גם מלווים אותם, אם יש להם קשיים בבנקים בביצוע.
<חביב קצב: קל מאוד לבוא ולהגיד 'בואו ניתן תוספת'.
<חביב קצב: ברמה הכללית, גם כשנותנים תוספת, צריך לראות מה המשמעויות, לאיפה הכסף הולך.
<חביב קצב: אנחנו יודעים, זה לא סוד, שיש מצוקת דיור, אנחנו יודעים וזה לא סוד שהכול הוא היצע וביקוש ואם לאותה דירה שהעולה מאתיופיה קנה אותה ב-400,000 שקל או 500,000 או 600,000 שקל ניתן עוד תוספת של 100,000 שקל, מחיר הדירה אוטומטית יעלה בעוד 100,000 שקל.
<חביב קצב: הכסף לא יילך לעולה.
<חביב קצב: הכסף יילך לאותו בעל דירה שלכאורה ברמה הפסיכולוגית העלה את המחיר.
<חביב קצב: אבל המחיר הריאלי של הדירה יישאר נמוך, זאת אומרת אנחנו סידרנו את העולה.
<חביב קצב: נקודה חשובה בנושא שכר דירה.
<חביב קצב: העולים היחידים במרכזי הקליטה הם העולים היחידים בכל הארץ, מכל שאר הקבוצות, שזכאים לסיוע מאוד מיוחד.
<חביב קצב: הם זכאים לסיוע של 1,500 שקל סיוע בשכר דירה לחודש לתקופה של חמש שנים.
<חביב קצב: מה המטרה של הסיוע?
<חביב קצב: המטרה של הסיוע, זה בא לומר לעולה 'אדוני, תצא, תבדוק את עצמך, אנחנו שומרים לך את הזכות לחמש שנים, כאילו אתה גר במרכז הקליטה'.
<חביב קצב: אבל בינתיים, גם אם ניקח את ה-1,500 לחמש שנים ויהיה 90,000 שקל, מה עולה יעשה ב-90,000 שקל מענק?
<חביב קצב: כולנו צריכים להבין דבר אחד, מענק זה לא הון אישי, הלוואה זה לא הון אישי.
<חביב קצב: כשבן אדם הולך לבנק, המענק שהוא מקבל וההלוואה שהוא מקבל, מבחינת הבנק, על פי הוראות בנק ישראל, זה לא נחשב הון עצמי.
<חביב קצב: משמעותו סתם, הבן אדם הזה, סידרנו אותו, הוא יילך לקחת הלוואות לא מסודרות או אני לא יודע מה, אבל אנחנו הצענו גם מסלול הלוואות לעולה יחיד שרוצה לרכוש.
<חביב קצב: הבוקר אני חתמתי על חוזה, עולה מבאר שבע רכש דירה בבאר שבע, הוא קיבל משכנתא, אדוני היושב ראש, 281,280 שקל.
<חביב קצב: המשפחה הכי גדולה במשרד השיכון הזכאית לתנאים הכי טובים, לא, כולל צה"ל, כולל כולל כולל כולל, לא עוברת את ה-250,000 שקל.
<חביב קצב: שנבין את הממדים.
<חביב קצב: זוג קשישים היום מקבל בממוצע 1,100 שקל סיוע בשכר דירה.
<חביב קצב: אנחנו באים לעולה יחיד מאתיופיה, במרכז הקליטה, אומרים לו 'אדוני, קח 1,500 שקל'.
<חביב קצב: אני רוצה להגיד, אדוני היושב ראש, עוד משפט חשוב, שמחוץ למרכזי הקליטה יש אלפי יחידים עולים מאתיופיה הנמצאים גם כן במצוקה.
<חביב קצב: הם שוכרים דירה בשוק החופשי והם גם עובדים והם לא מקבלים כלום.
<חביב קצב: אני לא מדבר על העולים של שאר הארצות, אני לא מדבר על עולים אחרים, אני לא עושה שום השוואה בין הסיוע המיוחד שאנחנו נותנים לעולים מאתיופיה במרכזי הקליטה, שאני בעדו, ואני חושב שככה צריך להיות, למול שאר הארצות, אבל הכול צריך להיות בקונטקסט הכללי, בפרופורציה הכללית.
<חביב קצב: ובסוף אני רוצה להגיד דבר אחד, אין ספק, גם העולים מאתיופיה שנמצאים מעל שלוש שנים במרכזי קליטה, הם רובם יחידים, אבל גם חלק מהמשפחות, אנחנו יודעים, יש מצב של פירודים, יש מצב של ויכוחים בין בני זוג, יש לא עלינו כל מיני מחלות, לא כל משפחה - - - בעיקרון, צריך להבין, משפחה, נקרא לה לצורך הדיון משפחה נורמטיבית, היא לכאורה בתוך שנתיים אכן עוזבת את מרכזי הקליטה.
<חביב קצב: נקודה חשובה להדגיש, אנחנו מלווים את העולה בתוך מרכז הקליטה בליוויים ובסבסודים גדולים מאוד, אנחנו עושים את זה ועושים את זה ברצון ועושים את זה מתוך אכפתיות, אנחנו רוצים שהשילוב שלהם בקהילה יהיה שילוב נכון, אבל אנחנו לא מסתפקים רק בזה, אנחנו ממשיכים לטפל בהם גם לאחר ההעברה לדיור הקבע.
<חביב קצב: במשרד הקליטה יש לנו 22 מוקדים בכל היישובים, איפה שעולה מאתיופיה מגיע, ואנחנו שם ממשיכים ללוות ולטפל באותו עולה שמגיע.
<חביב קצב: אמר יהודה שהעולה, שמודיעים לרשות המקומית שהוא מגיע, דואגים לו למערכת חינוך, דואגים לו למערכת הרווחה, מערכת הביטוח הלאומי ותעסוקה וכו', אבל צריך להבין עוד נקודה חשובה, ממשלת ישראל קיבלה השנה החלטה על הקמת פורום של שולחנות עגולים להמשך הטיפול ביוצאי אתיופיה.
<חביב קצב: 11 משרדים שותפים בתהליך הזה, אנחנו עובדים ביחד עם נציגי וחברי הקהילה, חברת הכנסת פנינה תמנו מלווה אותנו בתהליך - - -
<זיוה מקונן-דגו: זה לא כולל את העולים החדשים ששוהים במרכזי קליטה.
<חביב קצב: אני אמרתי את זה, זה כולל יוצאי אתיופיה שלא נמצאים במרכזי הקליטה.
<חביב קצב: אמרתי את זה.
<חביב קצב: אנחנו מלווים אותם בהמשך דיור הקבע ואנחנו אמורים עד סוף השנה, בעזרת ה', כשאנחנו נסכם את תוצאות השולחנות העגולים אנחנו נגבש הסכמה, משרד הקליטה מתכלל את זה, נגבש עם כל המשרדים הצעת החלטת ממשלה שתמשיך לתת מענה לאותם אנשים הנמצאים בדיור הקבע.
<חביב קצב: אין ספק שאנחנו מחויבים ונמשיך להיות מחויבים להמשך הקליטה החריגה, המיוחדת, לאותם עולים מאתיופיה שמגיעים, הן במרכזי קליטה והן ביישוב קבע, אנחנו נעשה את הכול על מנת להיטיב.
<חביב קצב: אין מה לעשות, כל הזמן יש את המקרים החריגים, אדוני היושב ראש, אנחנו לא נוכל להתמודד איתם, אנחנו מנסים להתמודד איתם, קשה לנו מאוד.
<חביב קצב: אבל יש דבר אחד שמאוד מפריע לנו, אדוני היושב ראש.
<חביב קצב: מאוד מפריע לנו המשך מגורים של עולים יחידים, שהם לא זכאים, במרכזי הקליטה.
<חביב קצב: הם תופסים מיטות של עולים אחרים שצריכים להגיע, הם לוקחים תקציב שהם לא צריכים לקבל, אנחנו מסבסדים אותם ברמות עצומות של מגורים, הם מתסיסים את הקיימים.
<חביב קצב: אני לא רוצה לדבר על חיי קהילה, שעולים יחידים נמצאים ביחד עם משפחות, אתה, אדוני היושב ראש, יכול להבין על מה אני רומז ועל מה אני מדבר.
<חביב קצב: יש תופעות מאוד לא בריאות, מאוד לא נעימות.
<חביב קצב: אנחנו ממש בעדינות, במשורה, מטפלים בפינוי שלהם, לא נוקטים בהליכי פינוי המוניים, אין לנו עניין, אנחנו מאוד שומרים על חיי הקהילה, אנחנו רוצים גם שהעולים האלה ייקלטו בסיכומו של דבר.
<חביב קצב: גם עולה יחיד שנמצא שבע ושמונה שנים, ואמר יהודה, שהוא עובד, הוא עובד ומשתכר, עם הרכב החדש שיש לו ליד הבית, אנחנו בכל זאת רוצים שהוא ייקלט ושייקלט בקהילה ושיהיה אזרח כמו כל אחד מאיתנו.
<חביב קצב: אנחנו נעשה את הכול, נמשיך ללוות אותם, נמשיך לטפל בהם ונמשיך להעניק להם.
<חביב קצב: אנחנו בחריגה בכל מערכות הסיוע.
<חביב קצב: אני לא אפרט לך, אדוני היושב ראש, מאות סעיפי סיוע שאנחנו מטפלים בהם, הן במרכזי קליטה, הן בדיור והן כשהם נמצאים בדיור הקבע.
<חביב קצב: אנחנו עובדים ביחד עם כל המשרדים הרלוונטיים, יושב פה משרד החינוך, יושבים פה משרד השיכון יחד עם הסוכנות היהודית, אנחנו עובדים עם עשרות עמותות, אנחנו תומכים בהן ובג'וינט וכו' וכו' על מנת להיטיב עימם, אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים במסגרת התקציב ואנחנו דורשים המון תקציבים.
<חביב קצב: אדוני היושב ראש, נקודה חשובה, זה התקציב היחידי כמעט שהוא לא מקוצץ וגם אם הוא מקוצץ, אנחנו מקבלים אחר כך השלמה על מנת לטפל בהם ואנחנו רואים ממש צורך ייחודי וחשוב להמשיך לטפל בהם ובלבד שיהפכו להיות כמו כל אחד מאיתנו.
<חביב קצב: אין אחד מאיתנו שאין לו איזה בעיה, זה טבעי, זה רגיל, אבל אנחנו רוצים שהעולה ייקלט, יגיע למצב שהוא יכול להתמודד בכוחות עצמו עם הבעיות שנלוות אליו.
דב ליפמן: להערכתך, אמרת ש-95% מהאנשים האלה עובדים, האם יש אפשרות לשלב את העבודה שהם עושים כדי לממן את עצמם וגם - - -
<חביב קצב: אנחנו מעמידים בפניהם את האפשרות הזאת, הם בוחרים.
<חביב קצב: העולה בוחר.
<חביב קצב: רוב ההכשרה, אדוני - - -
<קריאה: לא, לא.
דב ליפמן: נגיע אליכם.
<חביב קצב: אדוני היושב ראש, רוב ההכשרה מתבצעת במשך היום ו - - -
דב ליפמן: האם המשכורות שהם מקבלים מהעבודה שהם עושים כאשר הם מגיעים, האם יש פער גדול בין מה שהם מקבלים למה שהם יקבלו אם הם יעברו את ההכשרה ויהיה להם מקצוע?
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, אני יכולה לומר לך מה שאני שומע מהעולים.
<יהודה שרף: כל אחד שומע את מה שהוא רוצה לשמוע, אבל אני מסתובב במרכזי הקליטה ואני שומע את זה גם מהם וגם מהצוותים, העולים אומרים דבר כזה, 'אנחנו צריכים כסף כדי שנוכל לרכוש דירה.
<יהודה שרף: אני היום עובד, סתם, במשחטה, עבודה של צווארון כחול, אני מודע לזה, זו עבודה שאני מוצא, אני מצליח לפרנס את המשפחה שלי, אני יכול לחסוך משהו, זה מה שאני רוצה לעשות כרגע'.
<יהודה שרף: אנחנו מדברים עם אוכלוסייה, אנחנו לא פטרונים שלהם, נגמרו הימים שאני הפרנג'י אגיד לעולה 'תעשה ככה' או 'תעשה ככה'.
<יהודה שרף: הוא יגיד לי מה הוא רוצה ואני אשתדל להיענות לבקשתו.
<יהודה שרף: זו הגישה.