GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלכס שמידט: הנושא הנוסף שאנחנו היינו רוצים לדבר זה הקניית מעמד למחלקות העלייה וקליטה ברשויות המקומיות.
<אלכס שמידט: נכון להיום, במידה שרשות מקומית מחליטה להקים מחלקה או לתת שירות, אז היא עושה את זה באופן עצמאי ללא תמיכה של המדינה.
<אלכס שמידט: לא כמו ספורט, או תחומים נוספים, או כמו אגף החינוך.
<דגנית סוקר: אולי נגדיר את זה על דרך השלילה, אם רשות, כולל רשויות גדולות, מחליטות היום לבטל מחלקות קליטה בהינף יד הן מבטלות.
<אלכס שמידט: הן יכולות לבטל.
<אלכס שמידט: בארץ יש מעל 200 רשויות מקומיות בהן יש 130 רשויות שיש איזה שהיא התייחסות לנושא.
יואל רזבוזוב: צריך לבחון את זה, עוד פעם, אולי באחוזים מסוימים, מעל 10%.
יואל רזבוזוב: שלא נפתח עכשיו מחלקות וניקח מהתושבים שישלמו מיסים איפה שאין עולה אחד.
<דגנית סוקר: יש לנו ערים מאוד גדולות שאם הן מחליטות הן בהינף יד מבטלות, ומצד שני צריך לומר שיש יוזמה כזאת בשלטון המקומי שמתגבשת, שנתמכת עם כל מיני נוסחאות ואני מניחה שזה יובא בפניך.
<אלכס שמידט: המרכז לשלטון מקומי, אנחנו גיבשנו נוסחה ביחד עם ירושלים, חיפה, ראשון לציון, באמת לקדם את הנושא.
<אלכס שמידט: נכון להיום זה לא מתקדם.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים פה על יצירת מאגר כולל - - -
יואל רזבוזוב: רות אחראית על זה?
יואל רזבוזוב: תקבעי לי פגישה עם רות.
<אלכס שמידט: כן, רות דיין.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים פה על יצירת מאגר של פרויקטים.
<אלכס שמידט: אני יכול להגיד לכם שאני אישית יושב ופשוט עובר משרד משרד ומסתכל מה הוא יכול לתת לאוכלוסיית העולים.
<אלכס שמידט: אין איזה שהוא מאגר שאתה יכול להיכנס ולהגיד, האם המשרד לאזרחים ותיקים יכול לתת איזה שהיא תכנית גם לעולים.
<אלכס שמידט: נגיד עכשיו יש 'חוזרים לבית הספר', תכנית מאוד יפה ועוד כל מיני דברים.
<אלכס שמידט: אין איזה שהוא מאגר, מה עם כל המשרדים האחרים או איפה אנחנו יכולים לתת תמיכה לעולים, בני עולים ותושבים חוזרים.
יואל רזבוזוב: תמיכה בפרויקטים?
<אלכס שמידט: פרויקטים ממשלתיים, כן.
<אלכס שמידט: אין דבר כזה.
<אלכס שמידט: אנחנו נכנסים למשרדים אחרים, צריכים לבדוק לבד.
<בת חן פיליפ: אני רוצה לחדד משהו נוסף פה, אם אפשר.
<בת חן פיליפ: הסיפור הזה של אנשים מבוגרים.
<בת חן פיליפ: אני יודעת שדיברנו על זה, אבל אני רוצה בכל זאת לחדד משהו.
<בת חן פיליפ: אנחנו היום מאוד מאוד עסוקים בכל מה שקשור לניצולי שואה וכל החלק הזה כולל את כולם, כולל גם אנשים שהגיעו מברית המועצות, אנשים שלא הגיעו מברית המועצות ואנחנו מנסים היום להשקיע היום המון במיצוי הזכויות שלהם.
<בת חן פיליפ: יש לנו פרויקט מאוד גדול ברווחה שעוסק בזה, אנחנו עושים את זה מכספי הרשות, כי אין לנו כל כך מקורות אחרים לצורך העניין הזה.
<בת חן פיליפ: יש מאבק בין כל המשרדים האפשריים וכל אחד נותן את חלקו ומכיוון שבאמת יש הרבה מאוד אנשים שהם גם בהגדרה דור שני או דור ראשון של ניצולי שואה אני הייתי רוצה שתבדקו גם את הנושא הזה.
<בת חן פיליפ: פה זה באמת משהו שהוא משמעותי, בקטע של נשקיע באנשים האלה, אנחנו מודעים לזה, לאו דווקא אצל העולים החדשים, מברית המועצות, או ממקומות אחרים כמובן, אבל בהחלט זה חלק ניכר מהם.
<בת חן פיליפ: אז בבקשה להעלות את זה ל - - -
יואל רזבוזוב: לגבי ניצולי השואה, אני חושב שמה שנעשה עכשיו בממשלה הזאת לא נעשה.
יואל רזבוזוב: לפני ששר האוצר בכלל התיישב על הכיסא של שר האוצר הוא העביר 50 מיליון ₪ ואחרי זה העביר 850 מיליון לחמש שנים והתכנית האחרונה, שחוקקה בוועדה שלנו זה המיליארד שקלים לניצולי שואה.
יואל רזבוזוב: ההישג שלי לפחות, שאני הצלחתי לעשות, זה להכניס גם את פליטי השואה, רוב העולים מברית המועצות נחשבים פליטים והם יקבלו מהיום 3,600 ₪ בשנה לחשבון ו-100% הנחה לתרופות.
<בת חן פיליפ: באופן פרטני?
<בת חן פיליפ: מי יגיע אליהם?
יואל רזבוזוב: הם יקבלו לחשבון שלהם, כסף אליהם.
יואל רזבוזוב: זה מה שאתם צריכים להיום כדי לשפר את מצבם, כי הם מתחת לקו העוני.
<בת חן פיליפ: מי עושה את החיבור איתם?
יואל רזבוזוב: יפנו אליהם ממשרד הרווחה, זה מתואם עם המנכ"ל, עם השר מאיר כהן.
יואל רזבוזוב: זה ביטוח לאומי.
יואל רזבוזוב: הם יקבלו מכתבים הביתה, במכתבים יגידו להם, יש להם שלושה שבועות לסרב, מי שרוצה לסרב, מי שלא רוצה את הכסף בחשבון או בחשבון אחר, אם לא, אז בתאריך כזה וכזה - - - אני מכיר את התאריך, ממשרד האוצר אתמול אמרו, אבל זה לא סופי עדיין, הם יקבלו כסף לחשבון.
<בת חן פיליפ: זה עוד לא בוצע?
יואל רזבוזוב: זה יבוצע בשבועות הקרובים.
<בת חן פיליפ: אז חלק מהבלבול של מה שאני מבולבלת עכשיו, גם ממה שאמרת, זה מאוד משמח, אבל זו אחת הבעיות, שעד היום הבטיחו מכל מיני כיוונים - - -
יואל רזבוזוב: לא, הפעם יקבלו וזה לחשבון ויש את התכנית.
יואל רזבוזוב: יש גם את ה-50 מיליון ₪ שזה גם שירותים פסיכולוגיים בשפות מותאמות.
יואל רזבוזוב: את זה את צריכה לבדוק עם משרד הרווחה.
<דגנית סוקר: רק מילה.
<דגנית סוקר: ראשית אני חושבת שהבחירה הייתה בחירה מצוינת לבוא לרמת גן.
<דגנית סוקר: בשנה הקודמת היינו פה עם השרה שלנו והתענגנו.
<דגנית סוקר: אנחנו מתענגות כל השנה, אבל זה נכון לבוא לפה מכיוון שאני סבורה שהדגם פה הוא ייחודי בשלושה מובנים.
<דגנית סוקר: ראשית כל, אני לא אוהבת להחמיא, אבל אני כן אחמיא פה, באמת אין מה לעשות, בסוף זה הכול פרסונות, זה אלכס וזה טניה וכל מה שקורה פה ביוזמות ובחשיבה קדימה.
<דגנית סוקר: הדבר השני זה כמובן תקציבים, כסף מגלגל את העולם וגם פה, כמות התקציבים שהרשות הזו משקיעה, ולא הראיתם את זה, אני מניחה שזה היה בכוונה, אבל כמות התקציבים שהעיר הזאת משקיעה היא כאין וכאפס לעומת התקציבים שהממשלה שמה.
<דגנית סוקר: הם מוסיפים על עצמם מאטצ'ינג פי שלושה או פי ארבעה.
<דליה לין: את יודעת למה לא רצינו לכתוב את זה, כי אז הם יאמרו 'מה, יש להם הרבה, אז לא ניתן'.
<דליה לין: זו הסיבה שהחלטנו טקטית שלא עושים את זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שיש לכם הרבה.
<דליה לין: אין לנו הרבה.
<דגנית סוקר: אבל הדבר השלישי, וזה קצת מחבר אותנו לנושא שדיברנו עליו, על המחלקות, שבעיניי זה נושא ראוי לדיון, העובדה שהמחלקה ממוקמת בתוך אגף החינוך ולא כמו שקורה לנו בהרבה מאוד מקרים, בתוך מחלקת רווחה ובתוך המחלקה לשירותים חברתיים, אני חושבת שהיא מייצרת קונוטציה אחרת והיא מייצרת יכולת אחרת לרדת לרזולוציות גם מול בתי הספר.
יואל רזבוזוב: באמת צריך לבדוק איפה זה ממוקם.
יואל רזבוזוב: זה צריך להיות או עצמאי או חינוך.
<דגנית סוקר: זה בדרך כלל או רווחה או חינוך, או עצמאי במקומות קטנטנים.
יואל רזבוזוב: חינוך זה מצוין.
יואל רזבוזוב: זה לא צריך להיות ברווחה, כי זה ישר מביא את כל העולים ל - - - צריך להוציא את זה.
<דגנית סוקר: בחינוך פה זה נדיר.
<דגנית סוקר: אלה שלושה הנושאים שמביאים פה הצלחה מדהימה וזהו, החמאתי וגמרתי.
<דגנית סוקר: הנושא של תקצוב שעות לילדי עולים.
<דגנית סוקר: אז ראשית אני אומרת מה שאתה יודע, אנחנו מתקצבים בחטיבות ביניים ובתיכונים תכניות, במקרה של יוצאי אתיופיה לכולם, במקרה של ילדי עולים בחמש השנים האחרונות.
<דגנית סוקר: איפה שאני לא הולכת, עולה לי הסוגיה של היסודי.
<דגנית סוקר: אני יודעת שיש מפתחות למשרד החינוך, איפה שאנחנו לא הולכים הנושא הזה עולה כחוט השני.
<דגנית סוקר: אני אומרת את זה כי חשוב שאנחנו באמת נדע ונכיר.
<דגנית סוקר: תנועות הנוער.
<דגנית סוקר: היה מיזם גדול, משותף, של משרד העלייה והקליטה ביחד עם מועצת תנועות הנוער, לאו דווקא צופים, הצופים, בני עקיבא ועוד 11 תנועות נוער בכל רחבי הארץ.
<דגנית סוקר: אפשר ללמוד כמה דברים מהמיזם הזה.
<דגנית סוקר: אני לא יכולה לטעון שהוא הוכתר בהצלחה רבה, אבל אין ספק שזה אחד מהיעדים שהמשרד חותר אליהם.
<דגנית סוקר: לגבי הסגל המקצועי, אורלי, את זרקת פה איזה שהיא הערה על הצורך שלכם להיות אולי יותר מחוברים לנושא ואני כאן זורקת לידיכם, או מרימה לכם להנחתה, ברוח היושב ראש אני מדברת, יש בחולון תכנית יפהפייה שהסתיימה, לסגל רווחה, חינוך, בתי ספר, שבמסגרתה הם עברו תהליך של הכשרה לנושא הזה.
<דגנית סוקר: הדובדבן היה גם נסיעה לברית המועצות עם חזרה לפה, יכול להיות ששווה ללמוד גם בעניין הזה.
<דגנית סוקר: אלכס, לגבי ההערה שלך על תכניות מדע ובעצם מה אתה יכול לקבל כרשות מקומית מכולם, הרי שהכלי היחיד שהמנגנון הממשלתי המציא זה מה שנקרא קול קורא.
<דגנית סוקר: אין דרך אחרת לעשות את זה.
<דגנית סוקר: אני מתעסקת עם זה בג'וינט, גם עמותות שאומרות, 'רגע, איך אני יכול להגיש, איך אני יודע?
<דגנית סוקר: כל פעם זה שולח, ההוא שולח' וכו' וכו' וכו'.
<דגנית סוקר: ויש חשיבה גם על הדבר הזה, אבל קול קורא זה התהליך היחיד שבמסגרתו - - -
<אלכס שמידט: אבל אין מקום אחד שנמצאים בו כל המקומות.
<אלכס שמידט: חוץ מהמרכב"ה, שאתה יכול שעות לשבת.
<דגנית סוקר: זה נכון.
יואל רזבוזוב: ברמת המדינה, בכלל להקים איזה שהוא אתר, מין מנוע חיפוש, קול קורא בכלל בכל הדברים, ואז אנשים יידעו.
<דגנית סוקר: נכון.
<דגנית סוקר: אני שותפה במיזם כזה בג'וינט, שאולי גם יקרום עור וגידים.
<דגנית סוקר: וזהו, הרבה תודה רבה על האירוח, בשמי ובשם כל חבריי למשרד שלא נמצאים כאן, כי הם קולטים 400 עולים מצרפת, אתמול והיום.
<דליה לין: שמענו.
<דליה לין: זה היה מאוד מרגש.
<דליה לין: ממש הייתי עם דמעות בעיניים לשמוע את התגובות של העולים.
<דגנית סוקר: עכשיו הם במלון רמדה, בטקס גדול.
יואל רזבוזוב: חברים, אני גם הייתי אמור לקלוט את העולים.
יואל רזבוזוב: טוב, אז קודם כל נתחיל מהחלק הראשון, מבחינת העשייה כאן בעיר.
יואל רזבוזוב: יש רק להחמיא, אני חושב שבסופו של דבר, מעבר למשרדים והתקציבים, זה ההון האנושי.
יואל רזבוזוב: לפי האנשים שיושבים כאן, ואני רואה באמת אכפתיים וכל כך הרבה יועצים שרוצים ושולטים גם, אני רואה שליטה בחומר, וזה מה שמקדם ונותן לכם את היתרון, אפשר להגיד.
יואל רזבוזוב: אני רואה שאתם גם עיר איתנה ושיש לכם אנשים שרוצים ודוחפים, אני חושב שזה מה שעושה כאן את האינטגרציה של עולים טובה יותר.
יואל רזבוזוב: אני מסתובב, אנחנו מסתובבים בכל הארץ, אז אני באמת יכול להגיד שמבחינת קליטת העלייה כאן זה מהמודלים הטובים ביותר.
יואל רזבוזוב: זה שאתם מתמקדים הרבה בנוער, בחינוך ודרך זה אתם גם רוצים להגיע לאנשים מבוגרים, אני חושב שזה מודל נכון יותר, במקום להתעסק אך ורק באוכלוסייה המבוגרת, שהיא חשובה ביותר, ואני באמת גם רוב הזמן מקדיש לאוכלוסייה מבוגרת, כי היא מאוד זקוקה, אבל אם מתחילים דרך הנוער, דרך הילדים ודור העתיד, שהוא באמת נכס לעניין הזה, זה הרבה יותר חשוב.
יואל רזבוזוב: מבחינת משרד החינוך, מה שעשיתי, עשיתי דיון בוועדה על הבעייתיות, על השעות, בכלל עד כמה מערכת החינוך עצמה לא רואה את הצורך הזה.
יואל רזבוזוב: בכלל לא מודעים לבעיה.
יואל רזבוזוב: ישבה רחל מתוקי, מה התפקיד שלה עכשיו?
<אלכס פרידברג: היום מזכירות פדגוגית.
יואל רזבוזוב: היא ישבה והיא בעצמה שמעה פעם ראשונה, הבאתי מנהלי בתי ספר שעובדים עם האוכלוסייה ויש להם 50%, 60%, 70% עולים בבתי ספר ופתאום היא שמעה על דברים שהיא בחיים לא התייחסה ולא הבינה.
יואל רזבוזוב: אז סיכמנו שאנחנו עושים שולחן עגול, אנשי משרד החינוך עם אנשים מהשטח, לא אנשים שיושבים איפה שהוא למעלה, אלא שעובדים בשטח עם התלמידים.
יואל רזבוזוב: לדעתי כבר הייתה פגישה אחת או שתיים.
יואל רזבוזוב: אז אני אשמח לצרף אתכם, אולי את אלכס, לשולחנות העגולים, שאתה תביא את הזווית שלך, מה שאתה יודע, כי עוד פעם, האנשים למעלה במשרד החינוך לא יודעים והם היו מופתעים, גם על הבחינה, ועכשיו עם הרפורמה במשרד החינוך יש 30% עבודה, באיזה שפה העבודה לעולה, איך הוא יעשה את זה, תלמיד של נעל"ה, למשל.
<אלכס פרידברג: ייצא חוזר מנכ"ל מיוחד.
יואל רזבוזוב: בדיוק, כל הדברים האלה זה בשיחה בשולחן העגול וכל זה באמת יבוא בחוזר מנכ"ל.
יואל רזבוזוב: מבחינת אחוזי הבגרויות, אצל בני העולים, אם יש בעיה, כי אני חושב שאנחנו מדברים על קצוות.
יואל רזבוזוב: איך אנחנו בקצוות.
יואל רזבוזוב: אני כן מסכים שאותם העולים שהגיעו והם אקדמאים והלכו לעבוד, כמו אבא שלי שעובד כפועל בניין עד היום והוא אקדמאי, מהנדס עם שני תארים, אז לא תמיד ההורים רואים בהשכלה משהו חושב, הם אומרים 'מה ההשכלה עזרה לי כאן בארץ', 'גם לך, בגלל שאין לך קשרים כאן, זה לא יעזור', אז זה באמת יכול לגרום ולעשות את הפעולה ההפוכה.
יואל רזבוזוב: מה שהייתי לפחות עושה, כמו שיש לנו פה את הנושא של החיילים, שאתם הולכים ומדברים, אז גם יש פה הרבה חבר'ה מוצלחים שעלו בעלייה, ללכת לדבר עם האנשים ועם הילדים, להסביר להם שמדינת ישראל זו ארץ ההזדמנויות ואפשר להצליח כאן ויש כאן לא מעט דוגמאות שהצליחו.
יואל רזבוזוב: אנחנו, ברמה של המדינה, צריך לראות.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אנחנו מדברים, אז תמיד יבוא מישהו אחר, יגיד 'ומה, הילדים בפריפריה פחות טובים?
יואל רזבוזוב: ' תמיד ישוו קבוצות אחרות.
יואל רזבוזוב: אז ברמה המערכתית אנחנו צריכים לבחון את העניין הזה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאני גם אפגש עם ראש העיר על הנקודות הספציפיות שצריך, אנחנו נעשה גם חיבור עם 'עיר ללא אלימות', קשר יותר - - -
<דליה לין: כן, שזה משהו שאנחנו מאוד רוצים להיכנס.
יואל רזבוזוב: קשר יותר צמוד.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאני אעשה גם ישיבה עם אלכס, על כל הבעיות שהתעוררו.
יואל רזבוזוב: אבל בסופו של דבר, כמו שאמרתי, אתם יכולים להיות מודל לחיקוי.
יואל רזבוזוב: אתם עובדים יפה ויש לכם את כל הכלים.
יואל רזבוזוב: איפה שאתם תצטרכו אותנו, אנחנו כוועדה, אתם מוזמנים לפנות אלינו, אנחנו תמיד נשמח לעזור, נבוא לעשות סיורים.
יואל רזבוזוב: אני גם מתנדב באופן אישי, אם תרצה שאני אבוא לדבר בפני עולים, בפני ילדים, בני נוער, להראות שיש לנו כאן - - - יש לי איזה הרצאת מצוינות והצלחה, שאני דווקא מתחיל, שאני החומר הכי בינוני, איך אני הצלחתי וההרצאה היא יותר לכיוון העולם הספורטיבי שלי.
<אלכס שמידט: זה בחינם, נכון?
יואל רזבוזוב: כן, אני עושה את זה בהתנדבות.
יואל רזבוזוב: פעם הייתי מקבל על זה, לפני הכנסת, 5,000 שקל ל-40 דקות.
יואל רזבוזוב: העלו לי ל-10,000 שקל ל-40 דקות, ואני עושה את זה בהתנדבות, בכיף, ובכיף גדול.
יואל רזבוזוב: אם אני יכול לתת איזה שהיא מוטיבציה לבני נוער להצליח אז אני אשמח לעשות זאת.
יואל רזבוזוב: תודה רבה על האירוח.
<דליה לין: המון המון תודה.
<דליה לין: תודה לכולם וניפגש באמת בוועדה הבאה.
<דליה לין: <
יואל רזבוזוב: תודה למנהלת הוועדה, לצוות הוועדה, לאיש הפרוטוקול שלנו.
יואל רזבוזוב: חברים, תודה.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם, אנחנו נתחיל.
יואל רזבוזוב: התכנסנו היום לדיון בנושא עשור לתכנית 'מסע'.
יואל רזבוזוב: אנחנו כבר שבוע בדיונים בוועדה, מה שאנחנו אומרים שגרת חירום, עכשיו היו לנו ארבעה יירוטים מעל גוש דן וזאת המציאות שלנו, ואנחנו ניתן לקבינט להחליט איך ממשיכים ולנו נשאר רק לקוות שיהיה כאן טוב יותר.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, אנחנו כאן בעשור לתכנית 'מסע'.
יואל רזבוזוב: מטרת הפרויקט, כפי שצוינה בהחלטת הממשלה על הקמתו, היא חיזוק הקשר של צעירי העם היהודי בתפוצות למדינת ישראל, למורשת היהודית ולקהילה היהודית.
יואל רזבוזוב: פרויקט 'מסע' הוא אחת התכניות המוצלחות לצעירים יהודים מהתפוצות, התכנית נמשכת כסמסטר אוניברסיטאי ומיועדת לצעירים יהודים מהתפוצות בגילאים 18 עד 30.
יואל רזבוזוב: פרויקט 'מסע' מתנהל באמצעות חברת 'מסע' שהיא חברה לתועלת הציבור בהתאם להסכם משולש בינה לבין הממשלה ובין הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: ידוע לי שהתכנית מקנה למשתתפים ידע ביהדות ובתולדות הציונות ומדינת ישראל, הכרת ארץ ישראל, הוראה עברית, חשיפה לתרבות ולאמנות ישראלית והתנדבות בחברה הישראלית.
יואל רזבוזוב: לפני שאני אבקש ממתן שחק, ממרכז המידע והמחקר של הכנסת, שכתב מסמך שיציג לפנינו, אני אתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת דב ליפמן, שהוא קצת מעורה במה שקורה בתכנית.
יואל רזבוזוב: אנחנו בכלל שמענו רבות על התכנית, גם על ההישגים, ובסופו של דבר כמו שאמרנו זה חיזוק למדינת ישראל, לעם היהודי ואני חושב שזה עובד.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע עכשיו את חבר הכנסת ליפמן, בבקשה.
דב ליפמן: אני מתנצל מראש, אני קפצתי לפה מוועדת הכספים, אנחנו בדיון עכשיו על חוק חשוב בנושא של מע"מ אפס ויש לנו מה לעשות גם שם לגבי עולים ואנחנו נדבר על זה אולי בוועדה, אבל היה חשוב לי להגיע לפה כדי להצדיע לכל הגורמים בתכנית של 'מסע'.
דב ליפמן: אני למדתי בישיבה פה בתכנית עוד לפני שהיה 'מסע', אבל הסיבה שאני יושב פה, ואני עליתי ארצה עם אשתי וארבעה ילדים, היא רק בגלל שאני חוויתי את השנה שהייתי פה בתכנית.
דב ליפמן: כאשר אנחנו עלינו והייתי איש חינוך בכל מיני תכניות, אני מכיר כמה וכמה תלמידים ותלמידות שהגיעו רק כיוון שהיה המימון והעזרה הכלכלית של 'מסע', פשוט לא הייתה להם יכולת להגיע לתכניות האלה, ואני ראיתי איך במשך השנה הם חיזקו את הקשר שלהם למדינת ישראל ולעם היהודי וכאשר הם חזרו לאוניברסיטה הם היו יותר חזקים וגם היו שגרירים שלנו בחוץ לארץ.
דב ליפמן: לכן לדעתי מדברים על תכנית לא רק חשובה אלא קריטית.
דב ליפמן: אנחנו שנינו מבינים את זה ואני כחבר בוועדת כספים כמובן אני אדאג שזה ימשיך ואולי נמצא דרך אפילו להרחיב את זה.
דב ליפמן: כל זמן שאנחנו פה נציגים של הציבור אנחנו נעלה את החשיבות של התכנית.
דב ליפמן: לפעמים אנחנו שומעים קולות שהם נגד תכניות כאלה, למה אנחנו חייבים להשקיע בכלל ביהודים בתפוצות, אנחנו שומעים את זה, 'יש לנו בעיות מבפנים ואנחנו צריכים את הכסף לפה' ואנחנו כל הזמן נחזק את העמדה שיש לנו אחריות ליהודים בכל התפוצות ושהתכניות האלה משפיעות ועוזרות לא רק להם אלא גם לנו, זה גם עוזר לנו.
דב ליפמן: אני רוצה לברך אתכם על עשר השנים והלוואי שתמשיכו הלאה ותראו אותנו כנציגים שלכם בכנסת כדי לעזור בכל דרך שאנחנו יכולים לעזור.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת ליפמן ובאמת מה שיפה בכנסת הזאת, בכנסת ה-19, שיושבים בוועדת העלייה והקליטה, חברים שכל אחד בא עם המטען שלו.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על הנושא של עלייה, יש לנו עולים כאן, יש לנו את דב ואני עולה לשעבר, ואם אנחנו מדברים על פנימיות, אז זה חבר הכנסת שמעון סולומון וכל פעם מגיעים אנשים שחוו את הדברים ויודעים את הדברים, לא שמעו עליהם מתי שהוא, אלא באמת מכירים את הדברים לעומק ומבינים גם מה טוב ליהודים ומה רע.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאת הדברים הטובים, אנחנו צריכים להעצים, זה התפקיד שלנו ובאמת כמו שאמרנו אתם יכולים לראות בנו כתובת.
יואל רזבוזוב: דב ציין כאן שאין יותר מדי מה להגיד על 'מסע', אתם תציגו עכשיו, כי יש הרבה דברים שאנחנו עובדים עליהם ומנסים לחזק את הקשר עם התפוצות, אז אני חושב שזו באמת אחת התכניות הטובות.
יואל רזבוזוב: בבקשה, מתן, תציג לנו.
<מתן שחק: בוקר טוב.
<מתן שחק: לבקשת הוועדה הכנו במרכז המידע והמחקר של הכנסת מסמך בנושא מספר העולים מקרב משתתפי פרויקט 'מסע'.
<מתן שחק: אני אציג בתחילה בקצרה את הפרויקט ואחר כך את נתוני משרד העלייה והקליטה על מספר המשתתפים בפרויקט 'מסע' בחמש השנים שעלו ישראל.
<מתן שחק: אז כאמור פרויקט 'מסע' פועל משנת 2004 כיוזמה משותפת של הסוכנות היהודית וממשלת ישראל להבאת צעירים מיהודי התפוצות בגילאים 18 עד 30 בישראל לתקופות ארוכות.
<מתן שחק: עידוד העלייה הוא אחת ממטרות הפרויקט, אבל לא המרכזית שבהם.
<מתן שחק: הפרויקט מתנהל באמצעות חברת 'מסע' בהתאם להסכם משולש בינה לבין הממשלה והסוכנות.
<מתן שחק: במסגרת הפרויקט המשתתפים שוהים בישראל בין סמסטר אוניברסיטאי אחד לבין שנה אקדמית כשלרובם זה הביקור הראשון בישראל והם משתתפים באחת מתכניות הפרויקט.
<מתן שחק: הפרויקט כולל כ-300 תכניות שמופעלות על ידי כ-140 גופים ומארגנים שונים, ביניהם אוניברסיטאות, מדרשות וישיבות, תנועות נוער וארגונים פרטיים.
<מתן שחק: אופי התכניות מגוון ואני מניח שבהמשך יפרטו על זה.
<מתן שחק: כל התכניות מחויבות לכלול הקניית ידע ביהדות, תולדות הציונות ומדינת ישראל, הכרת הארץ, לימוד עברית, חשיפה לתרבות ולאמנות ישראלית ולהתנדבות בחברה הישראלית.
<מתן שחק: מבחינת תקציב המשתתפים, מימון הפרויקט מקורו בממשלת ישראל, הסוכנות והמשתתפים בפרויקט.
<מתן שחק: התקציב העומד לרשות חברת 'מסע' להפעלת הפרויקט, מקורו בסוכנות היהודית ובממשלת ישראל, 50% כל אחת.
<מתן שחק: בתקציב הזה לא נכללת ההשתתפות העצמית של המשתתפים שנדרשים לממן חלק משהייתם בישראל.
<מתן שחק: בשנים תש"ע עד תשע"ג, התקציב השנתי שהועבר על ידי הסוכנות והממשלה להפעלת הפרויקט היה כ-147 מיליון שקלים בשנה והיקף המשתתפים בשנים אלה היה כ-9,600 משתתפים בשנה בממוצע.
<מתן שחק: הנתונים האלה עומדים על כמחצית מיעדי התקציב ומספר המשתתפים לפרויקט שנקבעו בהחלטת הממשלה ב-18 במרץ 2007 לשנים אלה.
<מתן שחק: לפי נתוני חברת 'מסע' בעשר השנים שבהן התכנית פועלת השתתפו בפרויקט כ-86,000 צעירים.
<מתן שחק: הדבר המרכזי שנתבקשנו לעשות הוא לבדוק מה הוא מספר המשתתפים בפרויקט בחמש השנים האחרונות שעלו לישראל.
<מתן שחק: הפקת הנתונים נעשתה על ידי משרד העלייה והקליטה, על ידי הצלבת רשימות המשתתפים בפרויקט שהועברו על ידי חברת 'מסע' עם רשימות העולים שקיימות במשרד.
<מתן שחק: הנתונים שהוצגו הן משנת 2009 ואילך בלבד.
<מתן שחק: לפי הנתונים מכלל משתתפי הפרויקט בחמש השנים האחרונות עלו לישראל 4,716 צעירים, שהם 11% מכ-44,900 המשתתפים בפרויקט בשנים אלה.
<מתן שחק: אני אציג כמה פילוחים, לפי כמה חתכים מרכזיים של העולים.
<מתן שחק: העולים הגיעו מ-62 מדינות, יותר משליש מהעולים הגיעו מארצות הברית, כרבע מהעולים הגיעו מאוקראינה ומרוסיה, 11% מהעולים הגיעו מצרפת, כ-4% מבריטניה ו-3% מקנדה.
<מתן שחק: רוב העולים, כ-60%, הם נשים.
<מתן שחק: כמעט חצי מהעולים הם בקבוצת הגיל שבין 25 ל-29 וכשליש הם בקבוצת הגיל של 20 עד 24.
<מתן שחק: מבחינת מצב משפחתי, רוב העולים, כ-81%, הם רווקים וכ-17% נשואים.
<מתן שחק: מבחינת שנת עלייה, 96% מהעולים עלו לארץ בשנים 2009 עד 2014, כש-4% הנותרים עלו לישראל לפני שנת 2009, כלומר לפני שהם השתתפו בפרויקט.
<מתן שחק: מבחינת מעמד קליטת העולים, רוב העולים, כ-81%, נקלטו בארץ במעמד עולה וכ-10% נקלטו במעמד אזרח עולה.
<מתן שחק: מבחינת השוהים בחו"ל מתוך העולים, כ-12.5% מכלל העולים שוהים בחו"ל יותר מחצי שנה וכ-5% מכלל העולים שוהים בחו"ל יותר משנה וחצי.
<מתן שחק: מהנתונים האלה קשה להסיק בקשר לשיעור העולים מכלל המשתתפים בפרויקט בכל שנת הפעילות שלה, אבל יש בזה כדי לעדכן הערכות קודמות בנוגע למספר העולים מקרב משתתפי הפרויקט בשנים האחרונות.
<מתן שחק: את הפרויקט מלווים מחקרי הערכה שבוחנים את עמידת הפרויקט ביעדים שלו ואחד מהמחקרים האלה, בשנת 2010, בין אחרים, מראה שההשתתפות בפרויקט 'מסע' בהמשך לביקור קודם בישראל תורמת בצורה משמעותית לחיזוק הזהות היהודית, המעורבות בפעילות הקשורה לישראל ובחיי הקהילה של המשתתפים.
<מתן שחק: החוקרים מציינים כי צעירים עם רמת חברות יהודי נמוכה שהגיעו לישראל במסגרת ביקור קצר ולאחר מכן השתתפו בפרויקט 'מסע', הפכו לאחר השתתפותם בפרויקט לבעלי הזדהות יהודית וקשר עם ישראל המאפיינים משתתפים בעלי חברות יהודי גבוה.
<מתן שחק: לסיום מבקר המדינה, בדוח משנת 2013 מציין שפרויקט 'מסע' הוא כלי חשוב שיש להשתמש בו לעידוד עלייה.
<מתן שחק: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה למתן שחק ממחלקת מרכז מידע ומחקר של הכנסת.
יואל רזבוזוב: חשוב לי לציין, לאור כל הנתונים ששמענו, שהיינו רוצים שבאמת כמה שיותר אנשים יעלו, במיוחד חבר'ה צעירים, אבל מי שלא עולה ונשאר בתפוצות ועושה את העבודה שם כשגריר, גם זה חשוב לנו.
יואל רזבוזוב: חשוב לנו הלובי, חשוב שיעבירו את המסרים ובאמת אני חושב שזו בחירה של כל אחד.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שרוצים לעלות, יש כאלה שמסיבות כלשהן נשארים בארץ המוצא ועדיין עושים עבודה לא פחות חשובה ועושים חיבור עם ישראל.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה נורא חשוב.
יואל רזבוזוב: עכשיו אני רוצה לתת את רשות הדיבור למר אהרון אברמוביץ, יושב ראש 'מסע'.
<אהרון אברמוביץ: תודה רבה.
<אהרון אברמוביץ: לומר את האמת, חשבתי להתחיל ולומר דברים על 'מסע' ומה 'מסע' עושה היום, אבל תודות לדברים שלך, יושב ראש הוועדה, של חבר הכנסת ליפמן ונציג מרכז המחקר של הכנסת אני אחסוך את הדברים האלה ואולי אדבר על מה אנחנו רוצים הלאה.
<אהרון אברמוביץ: אני אתחיל בזה ולאחר מכן לירן תדבר על שני הדברים, גם על מה אנחנו עושים היום וגם איך אנחנו צופים את פנינו לעתיד.
<אהרון אברמוביץ: אנחנו מביאים השנה קצת יותר מ-10,000 צעירים יהודיים שבאים לתכניות שונות של 'מסע'.
<אהרון אברמוביץ: אנחנו מחפשים היום דרך איך להגדיל את מספרי 'מסע', לעבור את המספר 10,000 ולהגיע בשנים הקרובות למספרים של כ-15,000 צעירים יהודים שיגיעו לתכניות 'מסע'.
<אהרון אברמוביץ: השאלה היא איך עושים את הדבר הזה, כיוון שהתחושה שלנו והעבודה שאנחנו עושים מלמדת שאנחנו פחות או יותר מצליחים להגיע לקהל, שהוא הקהל היותר מחובר לישראל.
<אהרון אברמוביץ: הקהל שיותר מחובר לעם היהודי, פחות או יותר אנחנו מצליחים להגיע אליו בצורה מאוד יעילה, בצורה מאוד אפקטיבית.
<אהרון אברמוביץ: אנחנו צריכים לנסות ולחדור לקהלים חדשים, קהלים שאליהם לא הצלחנו להגיע עד היום, אבל אני אומר שאני חושב מניסיון שלי בעבר, ואני הייתי שנים רבות בסוכנות היהודית, כולל תפקיד מנכ"ל הסוכנות היהודית, בכלל העם היהודי, הגופים המאורגנים היהודיים לא הצליחו להגיע לאותם צעירים יהודים בעולם, גם בארצות הברית וגם בארצות אירופה וגם בחלק ממדינות ברה"מ לשעבר, שפחות מחוברים עם הקהילה היהודית.
<אהרון אברמוביץ: בדבר הזה אנחנו היום עוסקים בתהליך של חשיבה ותכנון, האם אנחנו יכולים להגיע לקהלים האלה, ואם כן אפשר להגיע לקהלים האלה, איך אפשר לעשות את זה.
<אהרון אברמוביץ: אני חושב שהנחת העבודה שיש איזה תהליך אינרציה כזה, שאם היינו בהתחלה 3,500 ועכשיו אנחנו 10,000, אם נמשיך באותן שיטות ובאותם כלים נגיע גם ל-15,000, אנחנו חושבים בחברה שכנראה זה לא יעשה את זה, צריכים לעשות דברים אחרים ושונים.
<אהרון אברמוביץ: הדברים האחרים והשונים שנעשה, יכול להיות שיחייבו אותנו גם להסתכל על מערכת ההסכמים שקיימת היום בינינו ובין הממשלה והסוכנות היהודית ויכול להיות שיחייבו אותנו לשינויים מסוימים בהסכם.
<אהרון אברמוביץ: אני לא יודע לומר את זה היום בוודאות ואני גם לא רוצה להציג את המחשבות, כי אנחנו עדיין לא מגובשים, אבל יכול להיות שכן נצטרך לעשות דברים כאלה.
<אהרון אברמוביץ: אני חושב שאז אנחנו ודאי ננצל את ההזמנה שיושב ראש ועדת העלייה והקליטה הזמין אותנו לבוא אליכם, להציג את הדברים לפניכם ולנסות גם בסיוע שלכם ובהדרכה ובהכוונה שלכם לנסות ולראות אם אנחנו יכולים לפרוץ לקהלים חדשים, האם אנחנו יכולים לגייס גם את הממשלה וגם את הסוכנות היהודית, כדי לפרוץ לקהלים החדשים האלה.
<אהרון אברמוביץ: אז אני אסכם בשלב זה את דבריי, לירן תציג גם את התכניות הקיימות וגם תדבר קצת על העתיד ולאחר מכן נשמח לענות לכם על שאלות.
<אהרון אברמוביץ: כמובן שיש פה צעירים משתתפי 'מסע' ולהם גם תהיה הזדמנות להציג את הדברים שלהם.
<אהרון אברמוביץ: תודה רבה לכם שבאתם.
יואל רזבוזוב: תודה למר אהרון אברמוביץ, יושב ראש 'מסע'.
יואל רזבוזוב: באמת, כמו שאמרת, בשביל לחדור לקהלים חדשים ואנשים שקצת מנותקים מהקהילה, זה קצת קשה, ובמיוחד אם יש להם השתתפות עצמית, אז עוד יותר קשה להביא אותם לפרויקט.
יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים את זה ואני מזמין אתכם להכין איזה שהיא תכנית ואנחנו כמובן נקיים דיון, נביא למשרדים הרלוונטיים ונראה איך אפשר לתמוך ולעזור.
יואל רזבוזוב: לירן, בבקשה.
<לירן אבישר: תודה.
<לירן אבישר: אני אציג קצת את התכנית, אני אנסה לדלג על חלקים שכבר עלו.
<לירן אבישר: אני חושבת שהתייחסתם לדברים האלה בוועדה, אבל האתגרים שהביאו להקמת 'מסע' הם הסיפור של גידול עקבי בהתבוללות, בוויתור על הקמת בית יהודי בתפוצות, העניין של היחלשות הזיקה בין ילדי התפוצות לבין ישראל, במיוחד מספר הצעירים שנשאלים על כמה הם מזוהים עם ישראל, כמה הם רואים את ישראל כחלק מזהותם, הולך וקטן בקרב צעירים בתפוצות, בין היתר על רקע השחיקה ביכולת של ישראל לגייס תמיכה בינלאומית באמצעות יהדות התפוצות.
<לירן אבישר: על הרקע הזה, בין היתר, הוקם 'מסע' ואני רוצה להגיד לכם איפה הוא עומד היום.
<לירן אבישר: הוא חוגג עשור השנה.
<לירן אבישר: החזון של 'מסע' היה שצעירים יהודיים ברחבי העולם ינהלו אורח חיים שיש לעובדה שהם יהודים ולקשר למדינת ישראל משמעות בתוכו.
<לירן אבישר: המטרה שלנו היום, ואהרון הציג אותה, אנחנו חושבים שהחוויה של מספר חודשים בישראל היא חוויה טרנספורמטיבית, היא חוויה שמשנה זהות, שמשנה תפיסות, שמשנה עמדות ובמידה רבה אין בלתה, לא משנה כמה עבודה יעשו בתפוצות, יש משהו בשהות פה, בחוויית החיים הישראלית שמסוגלת לעשות את השינוי הזה.