GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה מור יוסף: אני אשמח שניפגש ארנה את ואני, תגידי לנו מה אתם חושבים מבחינת הנגישות, מבחינת היכולת שלנו לתקשר עם האנשים, אולי בעזרת הגופים המתנדבים שלהם שנוכל לעשות משהו.
<שלמה מור יוסף: יש להם גם אזורי מגורים מוגדרים שבהם אולי אפשר לעשות פעילות של מיצוי זכויות, של מילוי טפסים, הסניפים השונים יבואו אליהם.
יואל רזבוזוב: עינת ארביב אביב, מהאגף לסיוע משפטי, משרד המשפטים.
<עינת ארביב אביב: באגף לסיוע המשפטי נותנים סיוע משפטי למי שמעוניין להגיש ערעור או תביעה כנגד החלטת המוסד לביטוח לאומי, ואנחנו עושים את זה כמובן בלי בדיקה של יכולת כלכלית מכוח החוק.
<עינת ארביב אביב: רציתי לשאול, בהתחלה דיברתם על זה לגבי הנושא של הבדיקה הגריאטרית היום בחוק לגבי בני 90 פלוס, זה בחוק, ובעבר עד לא מזמן זה היה גם לבני 80 פלוס.
<עינת ארביב אביב: יש איזשהו מחקר של המוסד לביטוח לאומי שבאמת מעיד על זה שיש שביעות רצון מאוד גדולה, היתה שביעות רצון גדולה, ובכל זאת, החלטתם לא להמשיך עם זה.
<עינת ארביב אביב: במחקר הזה רואים שדווקא באמת נשים ועולים חדשים פנו יותר לרופאים מאשר למוסד לביטוח לאומי לבדיקות של האחיות.
<עינת ארביב אביב: בגלל שמדברים פה על האי נוחות של אותם קשישים לפנות למוסד לביטוח הלאומי בגלל הבדיקות שנערכות, למה בכל זאת לא להאריך את הוראת השעה?
<עינת ארביב אביב: למה החלטתם לא להאריך אותה, לפחות אולי לגבי בני 88, 87, לעשות איזשהו משהו.
<שלמה מור יוסף: הבעיה המרכזית הייתה שאין מספיק גריאטרים, ונוצר חוסר שביעות רצון גדול מאוד של האנשים שרצו שגריאטר יבוא אליהם הביתה, ולא הצליחו למצות את זה, ואז הם כאילו הסתפקו, או שהם חיכו שיבוא גריאטר ועבר זמן.
<שלמה מור יוסף: בתנאים האלה יש לי פגישה עם האגודה הישראלית לגריאטריה.
<שלמה מור יוסף: יש איזה מחשבה בגלל המחסור בגריאטרים, אולי להכשיר רופא משפחה באיזשהם השתלמות שתאפשר להם גם לעבוד במוסדות גריאטריים, וגם לעשות את השרות הזה, כי היום המחסור הזה יצר המון מתחים, והמון חוסר שביעות רצון.
<שלמה מור יוסף: לגבי מה שאת אומרת להוריד את הגיל, זאת אופציה, לא יכול להגיד שהיא נשקלה, אבל אני בהחלט רושם את זה, אני לא יודע באיזה קונסטלציה נביא את זה לידי ביטוי, אבל בהחלט אפשר היה אולי להוריד את זה ל-85, ולהשאיר את זה כמו שהיום עם הגריאטר.
<שלמה מור יוסף: אבל העניין הזה שגריאטר יבוא הביתה, הוא כנראה משהו שאי אפשר לעמוד בו.
<עינת ארביב אביב: כמו שלגבי הקשישים בני 90, הם הולכים, אז צריך לעשות את זה באותה דרך.
<שלמה מור יוסף: כן, כפי שאת רואה, המספרים מאוד קטנים, זאת הבעיה, את צודקת, אנחנו את הסקרים שמים לאור השמש.
<עינת ארביב אביב: אין שום בעיה, אבל בכל זאת רואים עדיין איזה שביעות רצון באמת מלאה, ואם יש פה איזושהי בעיה, איזושהי נוחות שאנשים - - -
<שלמה מור יוסף: במקביל שינינו עכשיו את צורת הבדיקה, אז בואי נראה מה זה יעשה.
יואל רזבוזוב: חשוב שקיימנו את הדיון הזה בעקבות הפניות שהגיעו.
יואל רזבוזוב: אני מאוד שמח שבמוסד לביטוח הלאומי כן רואים בזה חשיבות והולכים ומשתפרים.
יואל רזבוזוב: לפי השטח אני כן שומע, אני כן סומך על עמותת "ידיד" שהם פועלים הרבה, וישנו שיפור ויש פחות תלונות של השפלה, או כמעט שאין.
יואל רזבוזוב: עדיין ישנה בעיה, ותהיה בעיה, אנחנו מבינים, ומדברים על מוסד גדול ועל אנשים שבסופו של דבר שזקוקים לאיזשהו טיפול, ולא תמיד מרוצים, אנחנו גם מבינים את הבעיה הכספית הכרוכה בכך, כך שבאמת לא פשוט.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן יוצאים גם עם השינוי של הבדיקה, הבדיקה החדשה, נראה איך זה משפיע.
יואל רזבוזוב: גם החיבור של כל הגופים לאנשים בסיכון שאתם תאתרו אותם דרך כל הגופים.
יואל רזבוזוב: גם לזה שאתם באמת רוצים להכשיר רופאים, ורופא משפחה לכיוון, זה גם מאוד יעזור.
יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שזה יפתור, והלוואי וזה יקרה.
יואל רזבוזוב: נקבץ כמה תלונות, נעביר, תבדקו.
יואל רזבוזוב: כפי שאמרתי, אם באמת אני אראה שהממצאים מדאיגים, אז אני כן חושב שאנחנו צריכים להעניש, לפטר את מי שעשה את העבודה שלו לא כפי שהוא צריך לעשות, וזה ייתן שיעור לאחרים שהתייחסו לאותם אנשים בכבוד, כי אני כן מכיר מקרים שאני יודע בוודאות שהתוצאה היא לא טובה, ואני מקווה שאלה יהיו מקרים בודדים, ונוכל לפתור אותם.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים ישיבה דחופה וחשובה ראשונה של הוועדה בכנס חורף, היום הראשון שלנו.
יואל רזבוזוב: חזרנו לעבוד אחרי עבודה קשה בפגרה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מתחילים בדיון חשוב ואקוטי במיוחד לוועדה הזו - החשש לפגיעה קשה במבקשים להתגייר בשל היוזמה להפיל את חוק הגיור, חוק הגיור שיזם חבר הכנסת שטרן שיושב כאן.
יואל רזבוזוב: מכבד אותנו כאן מנכ"ל משרד הקליטה עודד פורר, חבר הכנסת יוגב, יש עוד כמה חברי כנסת שהם בדרך, ועוד אנשים שצריכים להגיע.
יואל רזבוזוב: לא אדבר הרבה, אני חושב שלא צריך להסביר כאן, בפורום הזה, עד כמה החוק הזה חשוב.
יואל רזבוזוב: יש לנו פה שני סקטורים.
יואל רזבוזוב: סקטור אחד – עולים שעלו לכאן, לפחות מהנתונים שיש לי כ-300 אלף שהם לא יהודים על פי ההלכה, ברובם יש דם יהודי, הם זכאי חוק השבות, הם נמצאים כאן, אבל הם לא יהודים על פי ההלכה, אמא שלהם לא יהודייה.
יואל רזבוזוב: הם אזרחים, ואזרחים טובים, הם מרגישים עצמם יהודים, והם רוצים לחיות כאן כיהודים.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם יודעים שהליך הגיור - אני יכול להגיד באופן אישי, יש לי הרבה חברים, אנשים שסובבים אותי, נתקלו בלא מעט בעיות, וההליך הזה אמור להיות פשוט יותר, במיוחד לאותם האנשים כפי שאמרתי שגם יש להם דם יהודי, וגם הם רוצים להיות אזרחים טובים, הם מרגישים את עצמם גם אזרחי סוג ב', ודבר שני, כשהם רוצים להיכנס להליך, זה נורא קשה.
יואל רזבוזוב: תמכתי בהעברת כספים לצבא, משרד הביטחון, ל"נתיב" - 20 מיליון שקל, עשינו על זה מלחמה, כי אני חושב שהצבא זאת דרך מצוינת, דרך המסלול נתיב, לעבור את ההליך הזה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה הזמן הכי נכון לעשות זאת, אבל יש לנו עוד הרבה אחרים שרוצים לעבור את ההליך הזה ומתקשים, אפילו לא נכנסים, כי יודעים והם שמעו מהחברים מה זה הדבר הזה.
יואל רזבוזוב: הסקטור השני, הוועדה הזאת ממונה גם על התפוצות.
יואל רזבוזוב: אנחנו בהחלט מפנים גב ליהודי התפוצות.
יואל רזבוזוב: אני גם ראיתי בכמה סיורים אנשים עם כיפה שגדלו בבית יהודי, ועל פי כל המסורת, על פי כל הכללים מגיעים לכאן ונאלצים לעבור גיור, עושים להם הכול מהתחלה, מאוד קשה להם.
יואל רזבוזוב: גם בנקודה הזאת עם הקשר שלנו לתפוצות חשוב לנו החוק הזה.
יואל רזבוזוב: היום החוק הזה בשעה 10 עולה בוועדת חוקה.
יואל רזבוזוב: הוגשה רביזיה, ואני קורא לוועדת החוקה לדחות את הרביזיה הזאת ולהעביר, שהחוק יעבור למליאה, ואנחנו נצביע בעדו.
יואל רזבוזוב: כסיעת "יש עתיד" אנחנו נתמוך, יש לנו שיתוף פעולה עם חבר הכנסת שטרן, ואני מאמין שגם מפלגת "ישראל ביתנו", ועוד מפלגות, ועוד חברי כנסת יתמכו בחוק הזה.
יואל רזבוזוב: צר לי שראש הממשלה החליט את ההחלטה הזאת לא לתמוך בחוק הזה, זה מצער מאוד.
יואל רזבוזוב: יש המון אנשים שזקוקים לחוק הזה, אנחנו חייבים להעביר.
יואל רזבוזוב: אני גם אומר פה שאם וכאשר זה לא יקרה, ואנחנו באמת מאמינים וקוראים לוועדת החוקה שזה יקרה, ואנחנו נעביר את זה בכנסת, אז יש לנו גם אלטרנטיבה, יש לנו את הוועדה הזאת שממונה גם על העולים, כפי שאמרתי על אותה אוכלוסייה, גם על התפוצות, ואנחנו נלך ונמשיך ונתעקש עד שאנחנו נעביר את זה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה הזמן במדינת ישראל, בממשלת ישראל בתקופה הזאת להעביר את החוק החשוב הזה.
יואל רזבוזוב: בבקשה, רשות הדיבור ליוזם החוק, חבר הכנסת שטרן.
אלעזר שטרן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, תודה גם על המפגש הזה עם הבעייתיות מול ועדת חוקה.
אלעזר שטרן: אני חושב שחלק מהאנשים שיושבים מסביב לשולחן הזה עשו מאמצים גדולים מאוד כדי שהחוק הזה יהיה כמה שיותר בהסכמה.
אלעזר שטרן: אני צריך לומר כאן, חשוב גם לאנשים שלא יושבים כאן, ואני צריך גם לומר לרב אלי בן דהן, שלא יושב כאן, וגם לזרמים שבאמת הבינו שכתוצאה מהחוק הם עלולים לשלם מחיר, אבל הבינו את המצוקה האמתית של העם היושב בציון, והסכימו שהחוק הזה לא יוסיף ולא יפגע במה שיש להם.
אלעזר שטרן: אני חושב שההליכה להחלטת ממשלה, אני לא חיפשתי אותה מאוד, אני העדפתי חוק, אבל גם זה היה סוג של ויתור, אולי בשביל להגדיל את ההסכמות.
אלעזר שטרן: כבר שמעתי אמירות גם הבוקר שהחוק, להבדיל מהצעת הממשלה, מבטל את הרבנות הראשית, בדיוק כמו בהצעת הממשלה, גם בחוק מעמד הרבנים הוא אותו דבר בהקשר הזה, מעמד הרבנות הוא אותו דבר.
אלעזר שטרן: כל ההבדל שעליו קמה הצעקה, זה כאילו אנחנו משפרים את מצבם של הזרמים.
אלעזר שטרן: לא רוצה להגיד, כנראה שבדיון הבא הסתבר שאנחנו מעדיפים ערבים על פני הזרמים בהקשר הזה, בגלל שאותם מנסים לגייס כדי להפיל את החוק בטענה שאחרת יהיו פה יותר יהודים במדינה הזאת – אדוני המנכ"ל, לצערנו זה כך.
אלעזר שטרן: אני רוצה לומר לתוך הדיון הזה שאנחנו פשוט לא מבינים, שגם מתחתנים הרבה פחות גברים רבנים, זה לא שהטיטניק הולכת להתנגש בסלע של הפרדת דת ומדינה, ואנחנו כולם רוקדים ושותים על הטיטניק.
אלעזר שטרן: זה שעל הטיטניק נשאר כמעט רק הצוות.
אלעזר שטרן: הנוסעים כבר קפצו, כבר לא מתחתנים ברבנות, זה לא משנה אם עדיין 60%, או 70% מתחתנים ברבנות, המגמה היא ברורה.
אלעזר שטרן: אם כל יום 10 תינוקות שנולדים פה, אנחנו לא מגיירים אותם, אנחנו גם לא עושים להם ברית מילה - אנחנו מבינים את זה?
אלעזר שטרן: למי זה בכלל איכפת?
אלעזר שטרן: העיקר שאנחנו בתוך המלחמות העלובות, אפילו אני אומר את זה, הרבנים של הציונות הדתית כאילו החרדים הם בתוך הסיפור – למה?
אלעזר שטרן: הם מכבדים את הגיורים של הרבנות הראשית?
אלעזר שטרן: הם לא בודקים אותם, מה אנחנו לא יודעים?
אלעזר שטרן: הם מכבדים את הכשרויות של הרבנות הראשית, אנחנו לא יודעים.
אלעזר שטרן: בשורה התחתונה אני חושב שאנחנו יכולים להמשיך לחשוב שכמות היהודים בארץ ישראל תהיה עניין של פוליטיקה זולה, של כלים שאין להם גבולות.
אלעזר שטרן: אני אומר כאן כבל עם ועולם, אנחנו לא משנה מה יהיה, אנחנו על זה נמשיך להילחם - על ההשפלה הזאת שאומרת למישהו אתה לא יהודי למרות שהוא בא לפה מכוח זה שהוא יהודי ואבא שלו יהודי.
אלעזר שטרן: הרי בסוף בעוד 30 שנה, אם אנחנו נמשיך כך יגידו יש DNA, למה צריך, ונמחק את ההלכה?
אלעזר שטרן: ומי ימחק את ההלכה?
אלעזר שטרן: מי שכאילו רוצה לשמור עליה בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: אנחנו לא רואים כאילו לאן זה הולך?
אלעזר שטרן: ואת יהדות התפוצות אנחנו גיבורים גדולים בשביל למחוק אותם?
אלעזר שטרן: את יהדות התפוצות בחבר העמים, ואת יהדות התפוצות בארצות הברית ובצרפת.
אלעזר שטרן: אנחנו יכולים להעמיד אותם מול מה שאנחנו רוצים להעמיד, כאילו הם לא אנחנו?
אלעזר שטרן: והכול בשביל להגיד כאילו אין רבנים בתהליך הזה.
אלעזר שטרן: חבל, אם אנחנו רגילים להילחם, נלחם גם על הדברים האלה.
אלעזר שטרן: לצערי הרב, אמרתי, היה יכול לעבור לפני שנה, בשנה הזאת נולדו פה 3,600 תינוקות שחלקם הגדול לא עשו להם ברית מילה, ולא יעשו להם לעולם.
אלעזר שטרן: אנחנו חכמים מאוד גדולים, שיילכו לעשות ברית מילה בגיל 17, גם זה עוד לא טוב, נראה אותנו הולכים לעשות ברית מילה בגיל 17, מאוד נעים, מאוד יפה, ומול מי אנחנו מדברים?
אלעזר שטרן: מול הרב נחום רבינוביץ.
אלעזר שטרן: אז עכשיו נתפלפל האם בעוד כמה שנים הרפורמים והקונסרבטיבים ירוויחו משהו, ובוא נראה אותנו חכמים בלי חוק הולכים לבג"צ שכבר מונח שם.
יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת שטרן שיזם את החוק הזה.
יואל רזבוזוב: כפי שאמרת, ואני מסכים איתך לכל מלה שלך שזה עושה קרע, זה לא עוזר לנו, זה מרחיק את האנשים מהיהדות.
יואל רזבוזוב: אנחנו מנסים לעשות את ההליך הזה הרבה יותר טוב, הרבה יותר מטיב עם האנשים.
יואל רזבוזוב: רק מהסיור האחרון של הועדה, כפי שאמרתי, אני רוצה ל"נתיב" בצה"ל, אותם אנשים שעברו שלב אל"ף ושלב בי"ת, וכבר בשלב גימ"ל, זה אנשים שמרצון קמים בבוקר, מניחים תפילין, מרגישים יהודים, בסוף 40% מהם לא עוברים את המבחן הסופי אצל הרבנים, זה פשוט מקומם, זה מרחיק את האנשים, האנשים פשוט לא רוצים לשמוע יותר על שום דבר שקשור למסורת, שקשור ליהדות.
יואל רזבוזוב: זה שהיום אנחנו גם כאן במשכן הזה מנסים ועושים כל מיני משחקים פוליטיים, אנחנו פשוט מרחיקים את האנשים, אנשים טובים, יהודים טובים שלא קיבלו אותם כמו שצריך, אז הם עושים עוד מאמץ, עוד שלב ואנחנו לא מקבלים אותו.
יואל רזבוזוב: אני מבקש לתת את רשות הדיבור למנכ"ל משרד הקליטה עודד פורר.
עודד פורר: בוקר טוב לכולם, אני מודה על ההזמנה, אני גם מתנצל בשם השרה שלי לא יכלה להגיע, הנושא הזה מאוד חשוב לה ולמשרד, כשאנחנו רואים את זה כנושא שחשוב לעם ישראל.
עודד פורר: במשרד העלייה והקליטה אנחנו מתעסקים הרבה עם המוסדות הלאומיים של העם היהודי ועם יהדות התפוצות, והרבה פעמים אני מוצא את עצמי אומר להם, רבותיי, בואו נפסיק עם מלחמות היהודים כי כרגע בעולם יש 14.5 מיליון יהודים שרק 6 מיליון 100 מתוכם חיים בישראל.
עודד פורר: אם אנחנו רוצים להביא את רוב העם היהודי לשבת במדינת ישראל, אנחנו צריכים להפסיק עם מלחמות היהודים.
עודד פורר: התחברתי ככה לכמה מהדברים שנאמרו כאן קודם במובן הזה, שיש לנו לדור שלנו אחרי 2000 שנה אתגר לא פשוט, ואתגר שצריך להתמודד איתו וצריך לשים אותו על השולחן, שמצד אחד הוא לא פשוט, מצד שני הוא לא כל כך מורכב ומסובך, כי אנחנו באמת מדברים פה לפחות מבחינת אוכלוסיית העולים, על אוכלוסייה שמוערכת בכ-300 אלף איש, שלצערי, אם לפני 20 שנה רובם רצו לעשות גיור, היום כבר לא כולם רוצים להיכנס בכלל לתוך ההליך הזה, מתוך הבנה שהם מרגישים שההליך הזה בכלל לא קושר אותם בהכרח את אותו קשר שהם חשים לעם היהודי שהוא קשר דם, והוא קשר דם לא רק במובן שהם נולדו לאב יהודי או לסב יהודי, אלא קשר שקשור איתנו בגורל שלנו כאן בארץ ישראל.
עודד פורר: אני לא יודע מי מקיים יותר מצוות - אותו יהודי חיוני שחי בגולה, ובכלל לא חושב על עלייה לארץ ישראל, או אותו אחד שקיים את אחת המצוות החשובות בעניין הזה, ואנחנו לא יכולים הרי לעשות כל הזמן סקלה של מצוות של עלייה לישראל.
עודד פורר: האנשים האלה לקחו את עצמם והגשימו את מה שחלמו עליו יהודים 2000 שנה, ועלו לישראל.
עודד פורר: עכשיו פה הם עוברים איזושהי דרך חתחתים, שאם היו עושים את זה טיפה מחושב, והיו עושים את הגיור שם, זה היה בלי בעיה, וזה היה מקובל על הרבנות פה.
עודד פורר: אם הוא בא ועושה גיור אצל איזשהו רב באיטליה, או באמריקה או בצרפת, אין בעיה, פחות בודקים.
עודד פורר: פה אם הוא יילך לרב העיר שלו, זה כבר לא בהכרח בסדר.
עודד פורר: כמה מלים על מספרי העולים, ועל מה אנחנו מדברים.
עודד פורר: לשמחתי השנה אנחנו רואים גידול של 30% במספרי העולים לישראל.
עודד פורר: אנחנו צופים שעד סוף השנה יגיעו למעלה מ-25 אלף עולים, זה שיא של הסוף.
עודד פורר: אם אנחנו מסתכלים על קהילות יהודיות בעולם, חצי מליון יהודים בצרפת, השנה יגיעו 6,000 עולים מצרפת, שמגיעים לפה על רקע חוויות לא פשוטות שהם עוברים שם.
עודד פורר: אנחנו מדברים על למעלה מ-5,000 עולים מאוקראינה, לעומת 2,000 בשנה שעברה, שמגיעים לפה על רקע חוויות לא פשוטות.
עודד פורר: אנחנו מדברים על 3,000 עולים בכל שנה מארצות הברית.
עודד פורר: 5.5 מיליון יהודים שחיים בארצות הברית, לצערי, אנחנו עלולים למצוא שם פחות ופחות יהודים לא בגלל רדיפות חס וחלילה, אלא בגלל התהליך שקורה כשהילד הולך לבית ספר ציבורי, והקהילה פחות סגורה, ומוצאים את עצמם בדור השני והשלישי את המספר הזה הולך ופוחת.
עודד פורר: הרצון שלנו להיות אבן שואבת ליהודי כל העולם, ולראות פה את העם היהודי גדל, מתפתח, צריך להיות כזה שיודע להתמודד גם עם הבעיה שעולה לפה עולה, שהוא זכאי על פי חוק השבות, והוא לא יהודי על פי ההלכה, וצריך לעשות את התהליך שאפשר לעשות אותו ושעושים אותו.
עודד פורר: צריך לזכור על מי אנחנו מדברים.
עודד פורר: אנחנו על חבר'ה צעירים שבאים לפה, לעיתים בגפם כדי להתגייס לצה"ל, בין אם זה עולים מארצות הברית, בין אם זה עולים מרוסיה, בין אם זה עולים מכל מדינות אירופה.
עודד פורר: והחלק הזה הוא חלק חשוב מהליך קליטתם.
עודד פורר: עד 2009, אגף הגיור ישב במשרד העלייה והקליטה מתוך הבנה שזה אחד האתגרים, 2009 הועבר למשרד ראש הממשלה, ועכשיו הוא במשרד הדתות נודד לו כך מצד לצד, אבל המהות היא כזו שיש עלינו החובה ליצור את התהליך שיאפשר למי שעולה לישראל על פי חוק השבות, גם לממש את תחושתו, את הרגשתו ואת אמונתו שהוא יהודי למען ילדיו, אגב, וגם למען ילדינו.
עודד פורר: כי בסוף אנחנו חיים כאן כקהל אחד.
עודד פורר: אני חייב לומר, שאחד הדברים שמדבר לעולים שאנחנו פוגשים אותם טרם עלייתם, אנחנו פוגעים אותם מעבר לים, זה שהם יודעים שהילדים שלהם יחיו במדינה שהם יודעים מתי זה יום שבת, ומתי זה חג ראש השנה, ומתי זה סוכות, והם לא צריכים כל הזמן למצוא את הדרכים להחיות את זה כדי לשמור על הזהות היהודית הזו.
עודד פורר: אבל הם באים לפה, ואין להם זהות יהודית, שם הם נרדפים בגין יהדותם, כי הרודפים לא בודקים בדיוק את ההלכה, וכאן לא מאפשרים להם אפילו שהם רוצים לבוא בקהל ישראל בצורה הכי אמתית שיש, וההלכה זה אחד האתגרים שהיא צריכה להתמודד איתם.
עודד פורר: אני מקווה מאוד שגם נמצא את הפתרונות לעניין הזה.
עודד פורר: אני חושב שזו אחת המשימות החשובות שיש על הדור שלנו, בדיוק כמו שאמרו אם אנחנו מסתכלים 10 ו-20 שנה קדימה, ו-30 שנה קדימה, בסוף צריך לתת לאנשים האלה את היכולת לעשות גיור בצורה מסודרת, מבלי להיות חשוף לכל מיני אינטריגות שהאמינו לי, מביישות אותנו, ולעתים גם את הנוגעים בדבר.
עודד פורר: אני מאוד מקווה שהתהליך הזה גם תהליך שיועבר וייגמר בהסכמה, אבל בהחלט זה משהו שהוא בנפשנו.
עודד פורר: יושב כאן המדען הראשי של המשרד שלנו, שגם שעשה מחקר על העניין הזה.
עודד פורר: העמדה שלנו בוודאי גם של השרה היא חד משמעית שצריך למצוא את הפתרון לעניין הזה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה למנכ"ל משרד הקליטה.
יואל רזבוזוב: בכנס האחרון שהייתי ברוסיה, פגשתי עולים, אלה שמיועדים לעליה, והם שאלו אותי את השאלה, שאלה פשוטה, משפחה יהודית עם שם משפחה יהודי, כמו שאמרנו לפני כן.
יואל רזבוזוב: יש מישהו שהוא לא יהודי מצד האם, אז הם שאלו אותי, שמענו כבר שאם נבוא אנחנו נצטרך לעבור גיור, וכנראה זאת משימה בלתי אפשרית, אז איך אנחנו ניחשב, מה יהיו התנאים.
יואל רזבוזוב: הם פשוט שאלו אותי שאלות ממש תמימות.
יואל רזבוזוב: אני לפני שעניתי להם כבר בלב ידעתי, ומשהו שאני אומר לא פעם אחת ולא פעם שנייה, הם יהיו אזרחי סוג ב', ואת זה אנחנו רוצים למנוע מהם, כי אין אזרחי סוג ב'.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, גם באלה שעולים, גם ברית המילה, גם החתונה, גם הקבורה, כל דבר הם צריכים להתעקש.
יואל רזבוזוב: רק עכשיו חייל שנלחם ב"צוק איתן", אמא שלו נפטרה, לא יהודייה על פי ההלכה, ביקשו ממנו 15 אלף שקל לקבורה.
יואל רזבוזוב: בלילה התקשרו אליי, והיינו צריכים לפתור את הבעיה הזאת, מה רציתם שאני אענה להם?
יואל רזבוזוב: זה בדיוק התשובה שהייתי צריך לתת להם.
יואל רזבוזוב: הרגעתי אותם, אמרתי שאנחנו עובדים על זה.
יואל רזבוזוב: באמת, זאת ההזדמנות שלנו, וכאן אנחנו צריכים לשנות זאת, כי זה מצב שלא יכול לקרות יותר.
עודד פורר: אני חייב לומר, שהשערורייה היא למי שמסתכל מהצד, כאשר הוא יעשה את הגיור אצל איזשהו רב שם, אין בעיה, הכול בסדר.
<רפאל פראנק: הרבנות הראשית לא מאשרת כל רב בכל מקום, יש דיון על כל אחד ואחד, כדאי לבדוק.
עודד פורר: רק ששם הרבה יותר פשוט לקבל את האישור הזה.
עודד פורר: פה כמובן עושים מזה תהליך.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים ליוזמת הדיון, חברת הכנסת רות קלדרון.
רות קלדרון: תודה רבה, אדוני היושב ראש, אני מתנצלת שאיחרתי להיכנס.
רות קלדרון: חבר הכנסת רזבוזוב ואני באמת ביקשנו את הדיון הזה משני הצדדים של היחס לתפוצות.
רות קלדרון: יואל בדרך כלל עוסק בקליטה ובתפוצות שצריכות ונאלצות ומגיעות לארץ במצב לפעמים קשים, לפעמים של רדיפה וקליטתם בארץ.
רות קלדרון: אני רוצה להפנות את הפנים גם ליהודים שנמצאים במדינות שקל להיות יהודי, שטוב להיות יהודי, וגם הם רוצים חלק ונחלה במדינת הלאום.
רות קלדרון: ישראל היא לא מדינה של ישראלי, ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי כולו.
רות קלדרון: הגיור הוא השער, אני מצטערת שזה לא קרה בהתחלה, אני רוצה לקרוא כמה משפטים של קפקא, כי אני חושבת שאנחנו במצב לגמרי קפקאי במובן הפשוט של המילה, על מה זה להיכנס בשער, בפני שער החוק, אני בטוחה שכולם מכירים, מגדולי האחרונים.
רות קלדרון: לפני החוק עומד שומר פתח, אל שומר הפתח הזה בא איש מן הישוב ומבקש כי יותר לו להיכנס לתוך החוק.
רות קלדרון: אבל השומר אומר, כי עכשיו אין הוא יכול להרשות לו להיכנס.
רות קלדרון: האיש שוקל בדעתו, ואחר הוא שואל אם יהיה רשאי איפה להיכנס לאחר מכן.
רות קלדרון: אפשר הדבר אומר השומר אך לא עתה.
רות קלדרון: ואז כל חייו עומד האיש ליד השומר בשער החוק ומחכה, ומציץ פנימה, אבל הוא מפחד, השומר לא מרשה לו להיכנס, והוא אומר שעוד אחריו יש שוערים עוד יותר גדולים, ועוד יותר מפחידים, והאיש עומד ומחכה, והשנים עוברות והוא מזדקן.
רות קלדרון: לפני מותו המשפטים האחרונים של הקטע הזה.
רות קלדרון: "חייו קרבים לקיצם, לפני מותו מתלכדים במוחו כל הניסיונות שהיו לו במשך כל הזמן שעבר עליו, ומצטרפים לשאלה אחת שעדיין לא הציג אותה לשומר הפתח.
רות קלדרון: ברמיזה הוא קורא לו לגשת, כיוון שאינו יכול לזקוף את גופו הנוקשה, שומר הפתח מוכרח להתכופף אליו מטה מטה, משום שהבדל שיעורי הקומה נשתנה הרבה לרעתו של האיש.
רות קלדרון: וכי מה אתה רוצה לדעת עוד עכשיו שואל שומר הפתח, לא תדע שובעה".
רות קלדרון: אומר האיש לפני מותו – "הן החוק הוא מחוז שאיפתם של כל האנשים אמר האיש, וכיצד זה לא ביקש איש מלבדי במשך כל השנים הרבנות הללו כי יורשה לו להיכנס?
רות קלדרון: שומר הפתח רואה כי האיש עוד מעט ואיננו, וכי הדברים ייקלטו עוד בחוש שמיעתו הגווע, ומרעים עליו בקולו.
רות קלדרון: כאן לא יכול איש מלבדך לקבל את רשות הכניסה כי השער הזה רק בשבילך נועד, עכשיו אני הולך וסוגר אותו".
רות קלדרון: התחושה הזאת ממש לפעמים יש הרבה שהפסוק הזה חיכה לרגע הזה להתממש שוב, השער הזה להיכנס לעם היהודי הוא שער שמחכה ליהודים שרוצים להיכנס לעם היהודי כפי שתיאר אותם המנכ"ל ויושב ראש הוועדה.
רות קלדרון: אנחנו לא יכולים להיות שוערים שאוסרים על היהודים להיכנס ליהדות.
רות קלדרון: אני מכבדת מאוד שיש שוערים לקהילות מסוימות, שהקהילה עומדת על כך, שמי שנכנס בשער הזה יעמוד בחוקים למהדרין של הקהילה הזאת, בסדר גמור.
רות קלדרון: אבל יש קהילות נוספות והקהילות האלה שואפות ומחכות מצפות לאנשים האלה שהצטרפו לקירבם.
רות קלדרון: לא יכול להיות שומר אחד של קהילה אחת שסוגר את השערים של כל הקהילות.
רות קלדרון: אנחנו לגמרי מגבים ותומכים בחבר הכנסת שטרן שעושה את המהלך החוקתי לגבי מדינת ישראל.
רות קלדרון: אבל חשוב היה לנו להגיד כאן, יש יהודים בעולם ופניהם אלינו, ואנחנו צריכים לומר את הקול שלהם.
רות קלדרון: הם לא רוצים דווקא להיכנס לקהילה סגורה מסוימת שכבודה בשומר שלה, ואין לאף אחד רצון לסגור את הקהילה הזאת.
רות קלדרון: אבל כל הקהילות האחרות, חלקן מיוצגות כאן בקהילות הפלורליסטיות, וחלקן קהילות שאינן הלכתיות והן רוצות לקלוט את היהודים האלה.
רות קלדרון: אנשים שנותנים את חובתם, וכמו שאומרים ב"יש עתיד" נותנים שרות שווה, ולא מקבלים את הזכות פשוט להיות שייכים.
רות קלדרון: לדבר הזה התכנסנו, בדבר הזה אין מה להסתבך הרבה.
רות קלדרון: השער הזה נועד בשבילם, ושומר שלא נותן לאדם להיכנס בשער הזה, זה טרגדיה קפקאית, ואנחנו באנו לכנסת כדי שהמדינה הזאת לא תהיה קפקאית.
רות קלדרון: עד כאן הפתיחה שלי.
רות קלדרון: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחברת הכנסת ד"ר רות קלדרון.
יואל רזבוזוב: החלפנו מילה עם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה שהחוק נועד לאפשר לרבנים ערים להקים בתי דין לגיור, ובכך לאפשר למבקשים להתגייר, לבחור רב מגייר.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא מבקשים לבטל את הרבנות, לא מבקשים לבטל את ההלכה, אנחנו לא מבקשים לבטל שום דבר, אנחנו רק רוצים לבטל את הביורוקרטיה, לעשות את ההליך הזה פשוט יותר, שהוא מזמין יותר.
יואל רזבוזוב: זאת הבקשה של החוק - לא עושים פה איזשהו דבר דרמטי.
מרדכי יוגב: כבוד היושב ראש, אני מתנצל שאני חוזר לדבריך, אני מעדיף קודם להקשיב, כך דרכי.
מרדכי יוגב: אני חלוק לגמרי, גם על דבריך שנאמרו פה כאיזה הסכמה כללית של עם ישראל.
מרדכי יוגב: גם על דבריה של חברתי רות קלדרון, ודאי על דבריו של חבר הכנסת אלעזר שטרן.
מרדכי יוגב: אני מסכים עם הבעיה, אני מסכים לגמרי עם עוצמת הרגשות שהעלתה רות קלדרון.
מרדכי יוגב: אבל עם ישראל, כניסה לעם ישראל לדורותיו, 3,500 שנה, לא יומיים, לא 65 שנה, היא דרך, דרכה של תורה, ורק הדבר הזה שמר על שלמותנו 3,500 שנה, ורק הדבר הזה ישמור על שלמותנו עוד 3,500 שנה.
מרדכי יוגב: לכן הסוגיות הנידונות בדבר הזה צריכות לידון לא על שולחנה של הכנסת, אלא בשולחנה של הרבנות הראשית, לשם הקריאה צריכה להיות מופנית.
מרדכי יוגב: צריך להעמיד את הדברים, ואכן כן לבוא - - -
יואל רזבוזוב: בקצב הזה גם לא יעלו, וגם יעכבו את המדינה.
מרדכי יוגב: ועדיין כניסה לעם ישראל זה לא כניסה כמו לאיזה פאב בתל אביב, או לכל דבר אחר, בלי לזלזל בפאבים, גברתי, חברת הכנסת קלדרון.
מרדכי יוגב: זה לא כניסה גם לא לאולם קולנוע, או לא לחברות במועדון ספורט כזה ואחר.
רות קלדרון: מדובר על החיים של בן אדם, אל תזלזל - - -
מרדכי יוגב: גם אם הוא לא יקר ככל האפשר.
מרדכי יוגב: מדובר על חיים.
מרדכי יוגב: מדובר עם אנשים שמסכנים את חייהם את חייהם יחד איתם.
מרדכי יוגב: אני ער לכך, אני מכיר היטב כמה וכמה אנשים שנמצאים בדילמה הזאת.
רות קלדרון: אז מה הפתרון שלך?
מרדכי יוגב: צריכים להיות פתרונות, לא יודע אם ניתן לתת פתרונות לכולם.
מרדכי יוגב: אבל הפתרונות, שולחן העבודה כפי שבביטחון, או אצל שר הביטחון והרמטכ"ל במשפט, או אצל שרת המשפטים בבית המשפט, בסוגיות האלה של גיור, גירושין ונישואין הם ברבנות הראשית כדי לשמור על שלמות עם ישראל לדורותיו.
מרדכי יוגב: מה שאתם הולכים לעשות אם הוא יקרה אכן, אז יש מתח פה בין ההקלה בגיור - - -
רות קלדרון: עוד לא דיברנו על הקלה בגיור.
מרדכי יוגב: להחמרה בהתבוללות, אני מכיר את המתח.
מרדכי יוגב: אני מכיר את המתח וחייבים לטפל בו, אבל שולחן הטיפול, מקום הטיפול, יש לנו רבנים ראשיים חדשים וצריך לאתגר אותם ולתת להם את הזמן.
עליזה לביא: הם אפילו לא דיינים הרבנים הראשיים, אז מה, מה אתה רוצה לתת להם?
עליזה לביא: נרדמתם בשמירה 20 שנים, אז מה עוד לתת להם?
מרדכי יוגב: הרב יצחק יוסף, נשיא אבות בתי הדין, ואם את או חבר הכנסת שטרן חפצים לעסוק בפסיקה, אדרבא, יילך חבר הכנסת שטרן ידידי, שאני מעריך אותי, ילמד איקס שנים בישיבה, ירצה, יורה, יורה, ידין, ידין, ויעסוק גם בענייני - - -
<קריאה: גם חברת הכנסת לביא יכולה.
עליזה לביא: אני ראיתי, שבאמת הנושא הזה של לימוד תורה לא - - -
מרדכי יוגב: אני לא התפרצתי לדבריך, ואת נכנסת רק עכשיו.
מרדכי יוגב: אם את גם רוצה להיות דיקטטורית, אז אדרבא, זה מה שאת.
מרדכי יוגב: אני מבקש לבטא עמדה של עם ישראל לדורותיו, וכך אני מקווה שיקרה.
מרדכי יוגב: אני חושב שזה אתגר עצום לרבנות הראשית, והיא צריכה לטפל בו.
מרדכי יוגב: יש פה אנשים יקרים שעוסקים בו ביום יום מהמכונים השונים, ומצה"ל.
מרדכי יוגב: אני מעריך אותם.
מרדכי יוגב: אני חושב שצריך להגביר את הדבר הזה, אבל דרך סמכות של רבנות, ודרך הדיינות של גדולי התורה של הדור הזה.
יואל רזבוזוב: נמשיך בדיון, אבל כפי שאמרת, שמסכנים פה חיים.
יואל רזבוזוב: מסכן חיים זה חייל שנכנס למסלול ובסוף לא מגיירים אותו למרות שהוא מאוד רוצה, הוא זה שמסכן את החיים.
רות קלדרון: אני רק רוצה להעיר הערה אחת.
רות קלדרון: בתורת ישראל בכל מסורת ישראל, רבני הקהילות גיירו.
רות קלדרון: אם בשנים האחרונות שזכינו ויש לנו מדינה, ויש לנו רבנות ראשית, רק מאז בעצם נסגר השער, אז יש צורך לבדוק את השומר.
מרדכי יוגב: אנחנו מסכימים, חברתי חברת הכנסת רות.
מרדכי יוגב: אבל שבחוק, או בחוק הממשלתי, בוועדה המנחה לצורך העניין, אם חבר הכנסת שטרן היה בא לעוד משפט אחד שבו בוועדה המנחה יעמוד בראשה נשיא אבות בתי הדין שהוא הסמכות ההיררכית, ואז על הדרך כלל, ואני אומר לך מהנסיון בזמנים של מי שהרב הראשי הרב אברהם שפירא, חוץ משני רבנים ראשיים, אומר לך מתוך ביתו, שאחד, הוא היה מבקש לבדוק, והשני, הוא היה אומר תשלחו לרב אליהו, כל היתר הוא היה מעביר אוטומטית.
רות קלדרון: בוא נלך להציע - - -