GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נתן נורמן גלברט: באותן ההפגנות אנו רואים על בסיס יומי התנוססות דגלים של ארגוני טרור אשר נחשבים באיחוד האירופי ובגרמניה, כמובן, לארגוני טרור, כמו למשל חמאס וחיזבאללה.
<נתן נורמן גלברט: באותן הפגנות, נשרפים דגלי ישראל.
<נתן נורמן גלברט: מפגינים פרו ישראלים מותקפים ונפגעים.
<נתן נורמן גלברט: הפגנות פרו ישראליות סופגות הפרעות.
<נתן נורמן גלברט: הקהילה היהודית כועסת בשקט ומפוחדת, בשל התקריות האלה.
<נתן נורמן גלברט: מאחר ודברים כאלו לא היו מאז 1933.
<נתן נורמן גלברט: מאחר ומה שהתחדש הינו שאנשים לא רק שרים ססמאות אנטי ישראליות אלא גם במפורש מציינים יהודים; הם קוראים: "יהודים לגזים", "יהודים פחדנים, צאו והילחמו" ו- "מוות ליהודים".
<נתן נורמן גלברט: זהו דבר אשר, כפי שציינתי, מעולם לא קרה בגרמניה, במיוחד בבירת גרמניה (ברלין), מאז 1933.
<נתן נורמן גלברט: ההפגנות הללו אינן הולכות; הן צועדות בערי גרמניה וצועקות את הססמאות הללו.
<נתן נורמן גלברט: כל זה קורה מול עיניהן ואוזניהן של המשטרות המקומיות.
<נתן נורמן גלברט: לא אומר שהמשטרה לא מתערבת; הם משתדלים מאוד להפריד בין הקבוצות השונות.
<נתן נורמן גלברט: זה בלתי נסבל שססמאות ודגלים טרוריסטים מונפים, והמשטרה הגרמנית אינה פועלת די הצורך, כפי שהם יכלו אם רצו.
<נתן נורמן גלברט: איני מבקש לחוקק חוקים חדשים בפרלמנט, אני רק דורש מגופי אכיפת החוק ליישם חוקים קיימים.
<נתן נורמן גלברט: ישנו חוק הפגנות, הקובע כי יש לקבל אישור לכל הפגנה ולמשטרה המקומית יש הזכות לאשר הפגנה, בכפוף לתנאים מסוימים בהם יעמוד המארגן בכל הפגנה.
<נתן נורמן גלברט: אני דורש מגופי אכיפת החוק המקומיים ליישם את התנאים הללו להפגנות, וכי המילה "יהודי" אפילו לא תיאמר בהפגנות הללו וכי לא יתנוססו דגלים טרוריסטים.
<נתן נורמן גלברט: יש לאכוף את החוק הפלילי, מאחר וקריאת "יהודים הם חזירים" ו- "מוות ליהודים" הינה הסתה על פי המשפט הפלילי בגרמניה.
<נתן נורמן גלברט: אם כן מדוע המשטרה הגרמנית אינה אוספת את פרטי ההתקשרות של האנשים המבצעים את הפשעים הללו?
<נתן נורמן גלברט: הם היו עושים כן אם בנק היה נשדד.
<נתן נורמן גלברט: הם היו עושים כן אם מכונית נגנבת, אך הם לא עושים כן כאשר קהל בברלין צועק באגרסיביות "מוות ליהודים".
<נתן נורמן גלברט: סבורני כי לקהילה היהודית, מרביתם אזרחים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, מגיע לקחת חלק בהפגנות מבלי שהם יותקפו פיזית ומבלי לפחד, ולהראות סולידריות עם כל מדינה שהיא, בין אם זו גרמניה או אלו הם הפלסטינים, או כמובן ישראל.
<נתן נורמן גלברט: אני מאמין כי לעיתים כשנראה שישנם אויבים לערכים הדמוקרטיים שלנו, אשר משתמשים בכוח, אזי יש מקרים בהם גופי אכיפת החוק נדרשים להראות שגם הם מסוגלים לנקוט באמצעים כוחניים כדי להשליט סדר על מנת להציל את הדמוקרטיה.
<נתן נורמן גלברט: אם מפגינים אינם שומרים על התנאים שקבעה המשטרה המקומית, ניתן להזהיר אותם, וניתן לבקש מהם לפנות את המקום.
<נתן נורמן גלברט: חוק ההפגנות בגרמניה, מעניק גם את הזכות לפזר הפגנה.
<נתן נורמן גלברט: וזה דבר שהייתי מצפה שהמשטרה המקומית תבצע.
<נתן נורמן גלברט: מה שלא קרה.
<נתן נורמן גלברט: ואני מבקש בדחיפות מנציגינו מהשגרירות הגרמנית להעביר את המסר הזה לגופי אכיפת החוק במדינות הפדרליות בגרמניה, להשתדל עד כמה שניתן לאפשר ליהודים להרגיש שוב בנוח בגרמניה, מה שאינו לחלוטין המצב כרגע.
<נתן נורמן גלברט: תודה רבה לכם.
יואל רזבוזוב: תודה לנורמן גלברט מהקהילה היהודית בברלין.
יואל רזבוזוב: נמצא כאן המזכיר הראשון בשגרירות גרמניה, מר סיימון קריי, בבקשה.
<סיימון קריי: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, גבירותיי ורבותיי.
<סיימון קריי: תודה לכם על שנתתם גם לי את ההזדמנות הזו לפנות אליכם בשם השגרירות הגרמנית.
<סיימון קריי: וכן תודה רבה לכם על שהענקתם לנו מבט פנימי על מה שקורה בגרמניה כרגע וכיצד הקהילה היהודית חשה בעניין זה.
<סיימון קריי: ללא ספק ומטעמים ברורים לחלוטין, אנו בגרמניה אף מוטרדים יותר ממעשי האלימות הללו ומההפגנות להן היינו עדים בימים האחרונים.
<סיימון קריי: אנו מזועזעים, אפילו יותר להערכתי מכל מדינה אחרת.
<סיימון קריי: בהצהרות פומביות וכן בהופעות פומביות, מנהיגי ממשלתנו, כולל הנשיא הפדרלי וקנצלרית מרקל, אך גם נציגים חשובים נוספים בחברה האזרחית הגרמנית, גינו בחריפות את מעשי האלימות הללו והתבטאויות אנטי-ישראליות ואנטישמיות אשר נעשה בהן שימוש במהלך הפגנות פרו פלסטיניות ואנטי ישראליות בגרמניה.
<סיימון קריי: הן מהוות תקיפה על חרותנו, וכן, כמובן, על הסובלנות שלנו.
<סיימון קריי: אלו הן נסיונות לערער את היסודות של הסדר החוקתי שלנו, המבוסס על חירות ודמוקרטיה.
<סיימון קריי: איננו יכולים לקבל זאת, ולא נקבל זאת.
<סיימון קריי: מכוח הדין הפלילי, מעמידים לדין בגין פעולות אנטישמיות, עם כל האמצעים העומדים לרשותינו בדין.
<סיימון קריי: ואינני כאן על מנת להגן על המשטרה הגרמנית.
<סיימון קריי: אני רק יודע כי חקירות פליליות נפתחו, וכי מתנהלות תביעות בגין פעולות הסתה.
<סיימון קריי: רשויות הבטחון הגרמני, הן ברמה הפדרלית והן ברמה האזורית, מאוד רגישות.
<סיימון קריי: הן דואגות לכך שהפגנות יוכלו להתנהל ללא הפרעה.
<סיימון קריי: עם זאת, אם ישנן הפרעות, המשטרה תתערב מיידית כדי למנוע הסלמה נוספת.
<סיימון קריי: כל הרשויות מצויות בקשר הדוק אחת עם השניה – וזה, אני מאמין, גם מאוד חשוב – גם עם השגרירות הישראלית בברלין, ועם רשויות וסוכנויות הבטחון הישראליות הממוקמות כאן ובברלין.
<סיימון קריי: היינו עדים להצלחה ראשונה, בימים האחרונים, כאשר כוחות המשטרה בברלין אסרו – סוף כל סוף, אם יורשה לי לומר – שססמאות יכוונו נגד יהודים, כפי שציינתם, או כנגד ישראל, בהפגנות שהתרחשו שם.
<סיימון קריי: אני מבקש בהזדמנות זו, אם אפשר, גם לציין כי בשבוע שעבר שרי החוץ של צרפת, אטליה וגרמניה פרסמו הודעה מאוד חשובה יחדיו, בה הם הודיעו כי לרטוריקה אנטישמית ולעוינות כלפי יהודים אין מקום בחברות שלנו.
<סיימון קריי: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: תודה למזכיר הראשון בשגרירות גרמניה, מר סיימון קריי, ובאמת אנחנו רוצים לשבח את ממשלת גרמניה על הפעולות שהיא נוקטת כנגד האנטישמיות, אבל היינו רוצים, בשביל זה קיימנו את הדיון הזה, כדי ששיתוף הפעולה בין הקהילות היהודיות לגורמים בשלטון יהיה בחיבור טוב יותר ואותן הקהילות שחוות את המצוקה יוכלו באופן נקודתי להראות ולהסביר באמת איפה צריך לטפל בשורש הבעיה.
יואל רזבוזוב: הייתי רוצה גם להגיד שני משפטים שמסתובבים היום במדינה, שדי ממחישים את המצב, כדי שתוכלו להעביר הלאה.
יואל רזבוזוב: אנחנו, מדינת ישראל, בעזרת המערכת נגד טילים, כיפת ברזל, מגנים על האנשים שלנו, חמאס, לעומת זאת, בעזרת האנשים שלו מגן על מערכת הטילים שלו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזו נקודה שחשוב מאוד להבהיר.
יואל רזבוזוב: הדבר השני, אם הטרור יניח את נשקו יהיה שלום, אנחנו יודעים, אנחנו בסך הכול מדינה שרוצה שלום, רוצים שיהיה כאן שקט, אבל אם מדינת ישראל תניח את נשקה לא תהיה מדינה יהודית.
יואל רזבוזוב: זו נקודה שחשוב להבהיר, כי שני המשפטים האלה מעבירים את התחושה ועל מה אנחנו נלחמים.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים הלאה, מר רפאל וורנר, יושב ראש קהילת היהודים הפלמיים בבלגיה.
<רפאל וורנר: אני אדבר בעברית.
<רפאל וורנר: קודם כל אני רוצה להודות למדינת ישראל, גם על הכינוס של היום וגם על כל מה שאתם עושים, ותדעו שבגולה אנחנו מתפללים כל יום לשלומם של חיילי מדינת ישראל, שלא רק שומרים על הבית פה, אלא שומרים גם על הבית שלנו.
<רפאל וורנר: זו ההרגשה שיש לנו.
<רפאל וורנר: דבר שני, אני רוצה להודות פה, יש פה נציג של השגרירות הבלגית, על הקשרים המצוינים שיש בין הקהילות היהודיות בבלגיה, לממשל.
<רפאל וורנר: פוליטית אנחנו לא תמיד מסכימים, אבל אחרי הרצח בבריסל הם הגבירו את השמירה ויש יחסים מאוד מאוד טובים בכל מה שקשור לדו קיום.
<רפאל וורנר: על ההפגנות אני לא רוצה להאריך, זה דומה כמעט כמו בכל מדינה ומדינה.
<רפאל וורנר: באנטוורפן צעקו 'קייבר אל ג'הוד', בבריסל קראו 'מורט א-ג'יף'.
<רפאל וורנר: המשטרה עושה מה שהיא יכולה, אולי בתי המשפט לא, אבל על זה אני לא רוצה להאריך.
<רפאל וורנר: אני גם רוצה להודות ל-Israel Jewish Congress, שהם עושים עבודה מצוינת בכל מה שקשור לקרב לבבות פוליטיקאים, כי אני צריך שהפוליטיקאים, המנהיגים באירופה, בכל זאת מתנהגים בסדר ולא מבקרים כל כך את מדינת ישראל בשבועות האחרונים.
<רפאל וורנר: מה שאני כן רוצה להגיד זה ששמענו פה חברי כנסת שדיברו מאוד מאוד יפה, אבל אני רוצה לשמוע אותם בטלוויזיה בבלגיה, אני רוצה לשמוע אותם ב-CNN, לא פה.
<רפאל וורנר: פה אתם משכנעים משוכנעים, לא צריך פה להאריך בדיבורים האלה.
<רפאל וורנר: רבותיי, בבלגיה, לא כמו בהולנד, יש עשרה עמודים בעיתון הכי חשוב בבלגיה, עשרה עמודים על עזה השבוע בשבת, ואולי שלוש שורות על התגובה היהודית.
<רפאל וורנר: הם צלצלו אליי, רוצים לראיין אותי, הם שמעו על מה אני הולך לדבר וכבר לא צלצלו בחזרה.
<רפאל וורנר: הכול נגד מדינת ישראל, והם לא מבינים, זה לא רק שזה נגד מדינת ישראל, זה פשוט איום על יהדות בלגיה.
<רפאל וורנר: חברים טובים שלי, שאני עובד איתם, 'למה אתם הורגים ילדים בעזה?
<רפאל וורנר: למה זה?
<רפאל וורנר: למה זה?' רבותיי, דבר חדש שלא היה עוד בבלגיה, השבת 120 רופאים חתמו על עצומה נגד מה שישראל עושה בעזה - - -
<קריאה: גם רופאים ישראלים.
<רפאל וורנר: בלי מילה על מה שהם עושים לנו, בלי מילה אחת.
<רפאל וורנר: רבותיי, וזו קצת ביקורת על מדינת ישראל, אין הסברה באירופה.
<רפאל וורנר: לא יודע, נדמה לי שאתם עושים הסברה בכל העולם חוץ מאירופה.
<רפאל וורנר: מדברים עם השגרירות בבלגיה, הם אומרים לנו 'אין תקציבים'.
<רפאל וורנר: רבותיי, זה מאוד חשוב, אתם צריכים להופיע כמה שיותר, אולי לעשות תקציבים יותר גדולים, הקונגרס היהודי הישראלי עושים כל מה שהם יכולים לעשות, אבל זה לא מספיק, רבותיי.
<רפאל וורנר: אני רואה שבבלגיה זה לא מספיק, זו פשוט דפרסיה לקרוא את העיתונות, לראות את הטלוויזיה.
<רפאל וורנר: דבר שיושב ראש הקונגרס היהודי הישראלי אמר, אנחנו לקחנו את היוזמה לכתוב לראשי אירופה.
<רפאל וורנר: עכשיו הולכים להקים ממשלה חדשה באירופה, אנחנו כתבנו מכתבים לפרזידנט של (נציבות) אירופה, כתבנו ליונקר, כתבנו לשולץ, אלה כאילו שרים, קומיסרים של אירופה, אנחנו תובעים מהם שימנו קומיסר נגד אנטישמיות ונגד גזענות.
<רפאל וורנר: אני מבקש פה מכל השגרירים שנמצאים פה, תשפיעו על ממשלותיכם, זה מאוד חשוב שיהיה מישהו מעל כל המדינות האלה שייזהר, שייתן פקודות, זה מאוד מאוד חשוב באירופה.
<רפאל וורנר: זה אני מבקש, וביחד עם הקונגרס היהודי הישראלי אנחנו עובדים על זה, אנחנו בירת אירופה, אנחנו עושים מה שאנחנו יכולים, אנחנו מבקשים מכל הנציגים פה, של כל קהילות אירופה, שישפיעו על ממשלותיהם ואנחנו מבקשים מהשגרירים שישפיעו על ממשלתם.
<רפאל וורנר: אני לא יודע אם זה יעזור הרבה, אבל בכל זאת משהו זה יעשה.
<רפאל וורנר: אני מודה לכם.
יואל רזבוזוב: תודה רבה למר רפאל וורנר, יושב ראש קהילת היהודים בבלגיה.
יואל רזבוזוב: סגן שגריר בלגיה, מר מיכאל אנדנהוף.
<מיכאל אנדנהוף: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) אדוני היושב ראש, תודה רבה על זימון הישיבה החשובה הזו בזמן.
<מיכאל אנדנהוף: הרשויות שלי, ביקשו ממני להעביר לכם מסר ברור אחד: את העובדה שבלגיה נוקטת בעמדה לא מתפשרת בנוגע לאנטישמיות וכל צורה אחרת של גזענות ואפליה.
<מיכאל אנדנהוף: אנו לא נקבל כל פעולה של אנטישמיות על אדמתנו, ואם תהיה פעולה שכזו, תגובת הרשויות תמשיך להיות מיידית ונוקשה.
<מיכאל אנדנהוף: בוודאי אין צורך לומר לכם כי התקיפה על המוזאון היהודי בבריסל במאי היווה הלם עבור כל המדינה שלנו, והתגובות מאז היו מאוד חזקות.
<מיכאל אנדנהוף: אני שמח לשמוע גם ממר וורנר כי היה שיתוף פעולה טוב עימו גם כן, והדבר גם צויין, אני רואה, בדו"ח של הקונגרס הישראלי יהודי, אשר חולק היום - כי מאז, והאמת שגם לפני כן אך עוד יותר בעוצמה כעת, ישנו שיתוף פעולה הדוק בין שר הפנים והקהילה היהודית.
<מיכאל אנדנהוף: מקומות התכנסות יהודיים וסמלים יהודיים שונים אשר זכו כבר לאבטחה לפני כן, ממשיכים לקבל אותה.
<מיכאל אנדנהוף: ואנו מחפשים דרכים נוספות כיצד להמשיך בזאת ולוודא כי אירוע כמו שקרה בבריסל לא יקרה שנית.
<מיכאל אנדנהוף: אני יכול לדווח לכם כי החשוד בביצוע התקיפה, מדהי נמאוכה, יוסגר מצרפת לבלגיה בימים הקרובים, ואז ייעשה הצדק.
<מיכאל אנדנהוף: בנוגע להפגנות, רק הערה קצרה.
<מיכאל אנדנהוף: גם בבלגיה, חופש הביטוי הינו ערך מאוד חשוב, ואני מאמין שבכל הדמוקרטיות זהו ערך חשוב.
<מיכאל אנדנהוף: אי לכך, הרשויות המקומיות מאפשרות קיום הפגנות לגבי הארועים הנוכחים בעזה, אך תחת הגבלות מחמירות מאוד.
<מיכאל אנדנהוף: ואני חושב שההפגנות עד כה הראו גם כי ברגע שהועלו ססמאות כנגד יהודים, הרשויות שלנו נהגו בקשיחות ונוקשות בעניין.
<מיכאל אנדנהוף: אני יודע אם כן כי כוחות המשטרה עוקבות אחרי זה מקרוב.
<מיכאל אנדנהוף: ואני מבקש לדבוק בהערות הללו.
<מיכאל אנדנהוף: ביקשתם שאדבר בקצרה, ואני מאמין כי אלו הם המסרים העיקריים שביקשתי לשתף אתכם.
<מיכאל אנדנהוף: תודה רבה לכם.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לסגן שגריר בלגיה.
יואל רזבוזוב: ואנחנו עוברים לנציג מהקהילה היהודית בבריטניה, מר מרק גרדנר.
<מרק גרדנר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה לכם.
<מרק גרדנר: בבריטניה רשמנו יותר מ- 100 ארועים אנטישמיים ברחבי המדינה.
<מרק גרדנר: זהו גל האנטישמיות השני בעוצמתו, לאחר זה שהיה בשנת 2009, במבצע עופרת יצוקה.
<מרק גרדנר: הארועים האנטישמיים לא היו אלימים כמו במקומות רבים אחרים ברחבי העולם, והיו לנו לפחות 75 הפגנות אנטי ישראליות.
<מרק גרדנר: הארגון שלי הדגיש דוגמאות לאנטישמיות בהפגנות הללו, אך הן מאוד מבודדות.
<מרק גרדנר: תהיה זו שגיאה לאפיין את ההפגנות הללו כאנטישמיות.
<מרק גרדנר: הן אנטי-ישראליות, עם דוגמאות קלות לאנטישמיות בתוכן.
<מרק גרדנר: המצב כרגע בבריטניה אינו באותו מקום, למשל, כמו אצל הקולגות שלנו בצרפת וחלק מהמדינות האחרות, דבר שחשוב לציין.
<מרק גרדנר: יחד עם זאת, הסכנה בתקיפות טרור אנטישמיות תמיד עומדת לנגד עינינו בחשיבות עליונה, ותמיד מהווה סכנה גדולה ואמיתית, כמו ההחמרה הפתאומית במספר הארועים האנטישמיים.
<מרק גרדנר: דנו היום בנושא האנטישמיות כתוצר לוואי או חלק אינטגרלי מהתחושות והשנאה נגד ישראל.
<מרק גרדנר: אני חושב שזה נכון, אבל אני חושש שזה מערפל את החלק השלישי שקיים כרגע באירופה, שהינו אנטישמיות כתוצר לוואי או חלק אינטגרלי לשנאה למדינה ושנאה לממסד.
<מרק גרדנר: זה מובן שחברי הכנסת ידונו על ישראל כחזית של העולם המערבי מול ג'יהאד עולמי, אך כאשר אנו דנים על נושאים פוליטיים פנימיים אירופאים עלינו להתיחס לאנטישמיות, ובמיוחד במצב בצרפת, כחזית אחרת, במקרה זה היהודים מהווים חזית לסכנות הטמונות בג'יהאדיזם של אזרחים אירופאים בתוך מדינות אירופאיות.
<מרק גרדנר: ואני סבור כי התגובות שאנחנו שומעים היום של השגרירים סביב שולחן בר חשיבות זה מעיד עד כמה רחוק הגיעו הממשלות האירופאיות מאז שנת 2000, שם היתה נקודת הפתיחה.
<מרק גרדנר: לא ב- 2014, לא ב- 2009 וגם לא ב- 2006.
<מרק גרדנר: בשנת 2000 היתה נקודת הפתיחה.
<מרק גרדנר: לקח לנו שנתיים או שלוש להביא את הממשלה והמשטרה בבריטניה, להבין את המצב.
<מרק גרדנר: לחלק ממדינות אירופה לוקח הרבה יותר זמן להבין גם כן.
<מרק גרדנר: אני סבור כי מה שאנו צופים בו כרגע הינו שהם מבינים את הסיטואציה.
<מרק גרדנר: הם מבינים שהיהודים הם בסך הכל החזית של זה.
<מרק גרדנר: זה במימד המקומי.
<מרק גרדנר: זה נקשר לדיון העניין במובן המקומי.
<מרק גרדנר: אני מאמין שזה מאוד חשוב.
<מרק גרדנר: אם הישראלים מעוניינים להתחיל להיות מעורבים בכך, כפי שכדאי שתהיו, שוחחו מקרוב עם הקהילות המקומיות כדי להבין את המסע שהם היו בו משנת 2000 עם הממשלות המקומיות שלהם, עם המשטרה המקומית וגורמי אכיפת החוק המקומיים, ואז תבינו כיצד תוכלו לתרום למאבק באופן פורה, מועיל ומעשי.
<מרק גרדנר: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: תודה למר גרדנר, מהקהילה היהודית בבריטניה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעבור לראש הקהילה היהודית בהונגריה, מר פיטר גונצ'י, האחראי על הביטחון.
<פיטר גונצ'י: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום לכולם, אני מייצג את הקהילה היהודית ההונגרית.
<פיטר גונצ'י: לפני חודש היינו באותו מקום.
<פיטר גונצ'י: נראה שאנו דנים רבות על האנטישמיות והגזענות ההונגרית והאגף הימני.
<פיטר גונצ'י: היום אקצר בדבריי, מאחר ובהונגריה נרשמה רק הפגנה אחת אנטי ישראלית אשר היתה שקטה, והפגנה אחת פרו ישראלית.
<פיטר גונצ'י: זה הכל.
<פיטר גונצ'י: בבודפשט היום, בצד שלנו, שקט.
<פיטר גונצ'י: תודה לכם.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים לשגרירות הונגריה, סגן ראש המשלחת, מר סנדור פמוק.
<סנדור פמוק: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום לכם, אני הנציג כאן מטעם השגרירות ההונגרית.
<סנדור פמוק: ברצוני רק להדגיש, כי למעשה - כפי שציין חברי זה הרגע - המצב אצלנו די שקט בהקשר הזה.
<סנדור פמוק: בבודפשט היתה הפגנה אחת, פרו-פלסטינית, אך ללא תקריות וללא אלימות.
<סנדור פמוק: היתה הפגנת תמיכה פרו-ישראלית גדולה וחשובה .
<סנדור פמוק: ברצוני גם להדגיש כי לממשלה ההונגרית ממשיכה להיות מדיניות של חוסר סבלנות כלפי אנטישמיות, וגילויים מסוגים שונים של אנטישמיות, גזענות ושנאת זרים, וזו תהיה גם בעתיד המדיניות של הממשלה ההונגרית.
<סנדור פמוק: וברצוני לציין כי אעביר את כל המסרים והרעיונות שהועלו כאן היום בישיבה החשובה הזו.
<סנדור פמוק: תודה לכם.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו חייבים להיצמד ללוח זמנים ולמגבלות הזמן.
יואל רזבוזוב: לא להגיע לזמן ממושך של דברים, כי אנחנו עומדים בלחץ של זמן.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים הלאה עם ריקרדו פציפיטי, נשיא הקהילה היהודית ברומא.
<ריקרדו פציפיטי: תודה רבה.
<ריקרדו פציפיטי: דבר ראשון אני רוצה להודות לכולכם שארגנתם את המפגש הזה עם נציגי הקונגרס היהודי הישראלי.
<ריקרדו פציפיטי: אני חושב שאינכם מבינים עד כמה זה אירוע היסטורי, זו הפעם הראשונה שאנחנו ביחד, חברי כנסת, מנהיגי הקהילות היהודיות ונציגי השגרירויות באירופה.
<ריקרדו פציפיטי: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) אני מאמין שזה חשוב, מאחר וזו אינה הזדמנות להתחיל דיון בין יהודים הגרים בפזורה ליהודים הגרים בישראל.
<ריקרדו פציפיטי: הייתי רוצה שננצל את ההזדמנות הזו להבין מה נעשה לאחר הפגישה הזו, ולא רק להבין מדוע קיים כל המצב הזה.
<ריקרדו פציפיטי: אני סבור שאתה מבין, אדוני השגריר, שיש לנו שתי מלחמות שונות: מלחמה בחזית, בצבא, ומלחמה בתקשורת.
<ריקרדו פציפיטי: אך זה שונה הפעם מזמנים אחרים.
<ריקרדו פציפיטי: בזמנים אחרים היינו בתקשורת, רק בתקשורת הרשמית, שבה יש אחריות וגם דברים נוספים.
<ריקרדו פציפיטי: אם נשווה את המצב בתקשורת באירופה ואזורים אחרים בעולם, כמו במלחמה האחרונה או במלחמות אחרות, נכון שהמצב כרגע הוא ב- 100% טוב יותר מאשר במקרים אחרים.
<ריקרדו פציפיטי: ההבדל במצב כיום הוא שכיום יש לנו את הרשת החברתית - פייסבוק, טוויטר - שם לכל האנשים, אין אחריות, ויכולים לעשות שימוש בכל המילים.
<ריקרדו פציפיטי: הם מתחילים את התדמית של היהודים כפושעים בכל מקום בעולם.
<ריקרדו פציפיטי: אדוני שגריר הפרלמנט האירופאי, ברצוני לומר לך באופן מאוד ברור עם הסמכות שיש לי בקהילה, נכון ששאלת אותי אם אני מעדיף לקבל את כל ההמלצות או אם אני מעדיף לקבל סולידריות בשל היותנו קורבנות של מעשי אנטישמיות באירופה, או אם אתה שואל שהייתי מעדיף לקבל התקפות בשל היותנו פושעים לגבי המצב במלחמה הזו.
<ריקרדו פציפיטי: נכון שאני אעדיף את הסיטואציה השניה.
<ריקרדו פציפיטי: הזמנים בהם העם היהודי הינו רק תדמית של קורבן, הסתיימו.
<ריקרדו פציפיטי: חשוב שתבין כי סיטואציה זו באירופה הינה גם באחריותך.
<ריקרדו פציפיטי: פעילות המשטרה באירופה.
<ריקרדו פציפיטי: אינך מבין מה קורה בישראל, מאחר ואתה חושב שהמלחמה הזו, גם המלחמה הזו נגד חמאס, היא רק מלחמה בין ישראל או בין האוכלוסיה היהודית בכל רחבי אירופה ורחבי העולם, נגד חמאס.
<ריקרדו פציפיטי: לא, זו מלחמה נגד המנטליות שלנו, הדמוקרטיה באירופה, שהשגנו לאחר השואה.
<ריקרדו פציפיטי: אני לא רוצה לעשות שימוש כעת בשואה רק מאחר ושאלתי אותך.
<ריקרדו פציפיטי: איני מקבל את צלבי הקרס מול חנות, כמו ב- 150 חנויות הלילה ברומא.
<ריקרדו פציפיטי: זה לא חשוב לנו.
<ריקרדו פציפיטי: חשוב להבין מה אנו רוצים לעשות יחדיו כדי שייפסק המצב הזה בתוך הרשת החברתית.
<ריקרדו פציפיטי: ברצוני ליידע אותך, שזה חשוב, אודות הביקור האחרון של שרת החוץ שלנו בישראל, מוגריני, שסביר שתהיה מועמדת כמו שר החוץ באירופה.
<ריקרדו פציפיטי: היא החליטה עם השגריר האיטלקי שלנו ללכת לאשדוד לבקר את האוכלוסיה האזרחית, עולים חדשים מאיטליה.
<ריקרדו פציפיטי: ברצוני להודות לכם ולהודות לשגריר איטליה שכאן איתנו.
<ריקרדו פציפיטי: ברצוני גם להודות לדבריהם של שלושת שרי החוץ, בעקבות המצב הנוכחי.
<ריקרדו פציפיטי: בדבריהם הם התבטאו כנגד פעילות המתנגדת ליהודים באירופה.
<ריקרדו פציפיטי: הריני פונה אליכם, חברי הכנסת.
<ריקרדו פציפיטי: חשוב להשתמש בטכנולוגיה החכמה והאינטיליגנטית שלנו, ברשת החברתית.
<ריקרדו פציפיטי: עלינו להתחיל מלחמה חדשה בתוך הרשת החברתית.
<ריקרדו פציפיטי: עליכם לתמוך בכל הקהילות היהודיות.
<ריקרדו פציפיטי: אתם יכולים להיות בטוחים שלא תיוותרו לבדכם.
<ריקרדו פציפיטי: אתמול הייתי עם אשתי בלוויה של אחד החיילים וברצוני להראות לכם את דברי חברו, חייל אחר.
<ריקרדו פציפיטי: לא היתה מילה אחת נגד האויב, מילה על ילדים, מילה על הבנים שרוצים לחיות בשלום, אך לא מילה אחת על כך שאנשים אחרים הורגים אותנו.
<ריקרדו פציפיטי: בבקשה, עליכם להבין זאת, זה לא חייל שאני מכיר אך החלטתי ללכת מאחר והוא כמו הבן שלנו.
יואל רזבוזוב: תודה, מר ריקרדו, ואנחנו נעבור לנציג שגרירות איטליה, מר ניקולה אורלנדו.
יואל רזבוזוב: אנא עשה זאת בקיצור.
<ניקולה אורלנדו: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה לכם על ההזדמנות הזו, אשר בה, הועלו סימנים מאוד חשובים ומדאיגים על מה שקורה באירופה.
<ניקולה אורלנדו: יש לדחות לחלוטין ארועים כאלה.
<ניקולה אורלנדו: הם אינם חלק מהמערכת הדמוקרטית שלנו.
<ניקולה אורלנדו: הם איום כנגד הקהילות שלנו, לא רק הקהילה היהודית, אלא במקרה שלנו גם על כל הקהילה האיטלקית.
<ניקולה אורלנדו: אני מצטרף לגינוי החזק ביותר, שהובא מפי עמיתיי , מפיכם ומפי הנציגים של הקהילות היהודיות.
<ניקולה אורלנדו: באיטליה, אנו רואים פחות סימנים מהסוג הזה, אנו הושפענו קצת פחות.
<ניקולה אורלנדו: למען האמת, היתה אצלנו הפגנה מאוד גדולה שנערכה ממול לפנתיאון, בלב העיר רומא, שם, תודות לאירגון של הקהילה היהודית שלנו, יותר מ- 2,000 איש הפגינו לטובת ישראל.
<ניקולה אורלנדו: מספר ימים לפני כן, הפגנה כנגד ישראל זכתה ב- 12 משתתפים בלבד.
<ניקולה אורלנדו: אנו רואים זאת כסימן מאוד חשוב לסוג היחס שיש באיטליה למצב הזה.
<ניקולה אורלנדו: למרבה הצער, כפי שציין ריקרדו, אמש על קירות בתים ברומא הותזו בגרפיטי צלבות קרס, וזהו דבר שאנו מגנים בתקיפות.
<ניקולה אורלנדו: זה רק מעיד שאין עלינו להפחית את הערנות שלנו, על אף שאיטליה לא הושפעה עדיין, כפי שמדינות אחרות הושפעו.
<ניקולה אורלנדו: הדרך בה אנו מגיבים היא מאוד ברורה.
<ניקולה אורלנדו: ריקרדו כבר ציין כי שרת החוץ שלנו ביקרה כאן לאחרונה.
<ניקולה אורלנדו: ביקרנו באשדוד.
<ניקולה אורלנדו: היא לקחה חלק בהצהרה המשותפת יחד עם שרי החוץ של גרמניה וצרפת בגינוי להסתה אנטישמית בכל רחבי העולם, באופן החריף ביותר.
<ניקולה אורלנדו: אנו כמובן תמכנו במסקנות של המועצה האירופאית האחרונה באותה המידה.
<ניקולה אורלנדו: באיטליה, אנו מאמינים שמאוד חשוב לקדם מודעות למה שקורה, ולחנך את הנוער שלנו, כך שבעתיד נצמצם למינימום ונסיר לחלוטין דעות שכאלה.
<ניקולה אורלנדו: זו הסיבה, שהחל משנת 2000, יש באיטליה חוק לקידום הנצחת השואה ביום הזכרון הבינלאומי לשואה.
<ניקולה אורלנדו: אנו המדינה הראשונה בעולם לעשות כן, לאחר ישראל כמובן, לאחר שהאיחוד האירופאי והאומות המאוחדות, החליטו רשמית להכיר במועד חשוב הזה.
<ניקולה אורלנדו: אנו מאמינים כי יום הזכרון הבינלאומי לשואה הינו חשוב לחינוך אנשים.
<ניקולה אורלנדו: זה לא רק עניין של הנצחה אלא גם עניין של חינוך הנוער שלנו בפרט.
<ניקולה אורלנדו: ארגנו מספר מסעות.
<ניקולה אורלנדו: בהן אנו מביאים מורים לישראל כדי ללמוד ביד ושם איך לחנך את התלמידים על השואה ואנטישמיות במיוחד.
<ניקולה אורלנדו: באותה הרוח, אנו מארגנים, בחסות הנשיאות שלנו, בדצמבר 2014, סימפוזיון עם נציגויות של כל המדינות האירופאיות , אודות הקמת רשת אירופאית לחינוך על השואה, אשר אנו מאמינים שתהיה מאוד מועילה לעמנו ולקהילות שלנו.
<ניקולה אורלנדו: כבוד היו"ר, אבקש להודות לך שנית.
<ניקולה אורלנדו: שמענו את זעקת הכאב שלך החזקה והתקיפה, ושמענו את האזהרה שלך לגבי אפשרות שארועים נוראיים שכאלה יגיעו לאיטליה.
<ניקולה אורלנדו: אנו נדווח למנהיגים שלנו לשם המשך הערנות והפעילות.
<ניקולה אורלנדו: תודה רבה לכם.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לנציג שגרירות איטליה, ניקולה אורלנדו.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעבור לחבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: אני רוצה לקצר ולומר קודם כל שאני מודה מאוד ליושב ראש ולכל מי שיזם את הישיבה החשובה הזאת, לנציגי הסוכנות, הקונגרס, לשגרירים ולנציגי השגרירים, חשוב מאוד, תודה רבה לכם, ולנציגי הקהילות היהודיות.
מרדכי יוגב: המציאות היא מציאות באמת קשה, כפי שנאמר פה, אדוני היושב ראש, קריאות שלא שמענו מאז מלחמת העולם השנייה והשואה, ואני בקצרה הייתי אומר שלושה דברים.
מרדכי יוגב: האחד זה דווקא לשגרירים ונציגי השגרירויות.
מרדכי יוגב: נדמה לי שאנחנו יחד כולנו בצד של עמים ותרבות שחפצה בחיים.
מרדכי יוגב: אומר לכם רק את העובדה הפשוטה, שפלשתינים ברצועת עזה שהם חפצים בחיים בורחים לצד של חיילי צה"ל.
מרדכי יוגב: יש תמונות ולי יש תמונות של חיילי צה"ל שנותנים להם ממתקים ונותנים להם מים ואוכל, ואני מאלה שסבורים שחבל שלא המשכנו לשלוט ברצועת עזה ונצטרך להיות שם, אחרי שנחסל את החמאס, כדי לאפשר שם לאנשים חיים אזרחיים שלווים בחבל ארץ משגשג.
מרדכי יוגב: אנחנו חפצים בחיים, הערבים החיים בתוכנו, גם ביהודה ושומרון, חיים פה טוב יותר מאשר בכל מדינה ערבית שכנה ואין לנו שום כוונות, לא לפגוע בהם ולא לסלק אותם, כי אנחנו עם שחפץ חיים.
מרדכי יוגב: וככאלה שבאותו צד של חפצי חיים אז אנחנו מבקשים מכם, דורשים מכם, לדאוג גם במדינותיכם לחיים של אזרחי מדינותיכם היהודים, כמו יתר האזרחים.
מרדכי יוגב: אני אומר שאנחנו גם צריכים לבקש ממשרד החוץ שיפעלו ביתר מאמץ, אם בהסברה ואם בכל דרך.
מרדכי יוגב: גם משרד ראש הממשלה, זה גם חלקו, גם בצעדים נוספים אל מול הבעיה, להציף אותה ולהביא אותה אליהם למודעות.
מרדכי יוגב: ונציגי הקהילות, לחזק את כולכם ולומר, כפי שאמרו פה גם קודמיי, שמדינת ישראל נועדה או קמה בכדי גם להיות בית לאומי לעם היהודי, אבל גם להיות זו שלא תנוח ולא תשקוט ותדאג לכל יהודי באשר הוא, גם אם הדבר יחייב אותה למבצעים של מסירות נפש, כגון להציל יהודים בחטיפת מטוס לאנטבה, או לדאוג לקהילות יהודיות בעולם.
מרדכי יוגב: אבל יש פה מדינות ריבוניות ואנחנו כמובן רוצים לעשות את זה ביחד עם הריבונות שלהם ולא כגוף לא פורמלי.
מרדכי יוגב: ויחד עם זאת גם לקרוא לכולכם, בואו לישראל, יש פה בית לאומי, ובוועדה הזאת יושב ראש הוועדה עוסק בכך ואנחנו יודעים שיש גלי עלייה שכאלה, לא רק בגלל שיש פגיעות כאלה ואחרות, אלא משום שזה הבית הלאומי של עם ישראל וכולנו יחד, אני אומר עוד פעם לשגרירים, פה בצד של חפצי חיים ועלינו להילחם בכל אותם ארגונים שמקדשים, לצערנו, את המוות באידיאולוגיה שלהם, כי היום זה פוגע בעם היהודי בחזית של הדבר, אבל אין ספק שכמו פיגועי 11 בספטמבר בארצות הברית, זה יבוא לאחר מכן גם לתשתית הריבונית של אותן מדינות באירופה ואנחנו מכירים את התופעות הללו של האיסלם שמתפשט באירופה.
מרדכי יוגב: אז בשם כל חפצי החיים, אנחנו נשתדל לעשות את הכול כדי שהחיים יהיו בחיים.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים וניתן את רשות הדיבור ליועץ המדיני לכנסת, מר עודד בן חור.
<עודד בן חור: אני רוצה להגיד בשתי מילים.
<עודד בן חור: אני לא רואה שחורות, אני רואה מציאות, אני רואה את העבר ולצערי אני צופה מגמות לעתיד.
<עודד בן חור: אני אומר את זה בלי חשש משום שאני יודע בבירור שזה לא הדיון האחרון, לצערי הדיונים לא ייגמרו בנושא הזה.
<עודד בן חור: ממש בקצרה, דבר שממש לא ניתן לעשות, אבל אני אעשה בכל זאת, חשוב מאוד מה שעשינו כאן כדי להבין מה המצב.