GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: רק צריך לוודא שהמסרים יהיו מסרים שמייצגים את המדינה כמו שאנחנו רוצים.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן עכשיו את רשות הדיבור לנשיא ארגון הלל העולמי, מר אריק פינגרהאט.
<אריק פינגרהאט: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי, מפי אלון פרידמן).
<אריק פינגרהאט: יושב ראש הוועדה, כבוד גדול בשבילי להופיע פה לצדך ולצד חברי הכנסת בפני הוועדה הזאת.
<אריק פינגרהאט: כפי שציין היושב ראש, היה לי הכבוד לשרת בממשלת ארצות הברית כחבר קונגרס בארצות הברית ובנוסף סנטור של מדינת אוהיו.
<אריק פינגרהאט: שימשתי גם כנציב ההשכלה הגבוהה במדינת אוהיו, שבעצם מקביל לתפקיד של שר חינוך במדינה בארצות הברית.
<אריק פינגרהאט: אני רוחש כבוד לעבודת הכנסת ולוועדה הזאת ואני מבטיח שארגון הוא שותף במאמצים להשיג את המטרות שהעם היהודי מציב לעצמו.
<אריק פינגרהאט: כמו שציינת, הלל הוא אכן ארגון הסטודנטים היהודים הגדול בעולם.
<אריק פינגרהאט: זו זכות גדולה עבורי לשמש כנשיא ומנכ"ל הארגון העולמי ועבור עשרות אלפי סטודנטים ב-16 מדינות ב-18 אזורי זמן.
<אריק פינגרהאט: מוטת החשיפה של הארגון היא לרוחב כמעט כל הקמפוסים הרלוונטיים בצפון אמריקה, מעל 550 קמפוסים בצפון אמריקה, כמו כן באמריקה הלטינית, בברית המועצות לשעבר, באירופה, באוסטרליה ובמקומות נוספים.
<אריק פינגרהאט: מטרת הארגון, כפי שציינת, היושב ראש, היא אכן לבנות זהות יהודית חזקה וחיבור חזק בין צעירים יהודיים ברחבי העולם.
<אריק פינגרהאט: אנחנו ערים מאוד לעובדה ששנות הלימודים בקולג' הן שנים מעצבות מבחינת הצעיר האמריקאי, שם מתקבלות ההחלטות של במה נעסוק, איזה חיים ננהל, איך נבנה את זהותנו.
<אריק פינגרהאט: בעולם כל כך פתוח מבחינת תקשורת ותנועה בעולם הסטודנטים היום יכולים להיות כל מה שהם רוצים וכל מה שהם חולמים עליו.
<אריק פינגרהאט: מטרתנו לדאוג שכל מה שהם לא יבחרו לעשות, באיזה תחום שהם יבחרו לעסוק ואיפה שהם לא יראו את עצמם חיים בעולם, שתמיד הם יישארו מחוברים לעם היהודי, שיהיה להם קשר חזק לזהות היהודית שלהם.
<אריק פינגרהאט: בלב הבנת הזהות היהודית היא כמובן ההבנה שלעם היהודי יש מדינת לאום והלב של הארגון לשם כך הוא מדינת ישראל.
<אריק פינגרהאט: לכן המטרה שלנו היא להבנות בקרב הזהות של אותם צעירים יהודיים מחויבות עמוקה לחיים יהודיים, לאוריינות יהודית ולמדינת ישראל.
<אריק פינגרהאט: התברכנו במספר ארגונים משותפים שמסייעים לנו ופוסעים לצדנו בדרכנו להגשמת החזון הזה.
<אריק פינגרהאט: כמובן אנחנו גאים בשותפות המתמשכת והעמוקה שיש לנו עם הסוכנות היהודית לישראל.
<אריק פינגרהאט: בקמפוסים שלנו ברחבי העולם יש לנו יותר שליחים שנשלחים על ידי הסוכנות היהודית מאשר לכל ארגון אחר ברחבי העולם.
<אריק פינגרהאט: השליחים הישראלים בקמפוסים מהווים חלק בלתי נפרד מהצוות המקומי של ההללים בקמפוסים, איתם הסטודנטים נפגשים, מדברים ודרכם הם לומדים ומבינים את מה שקורה במדינת ישראל, את החשיבות בחיזוק הקשר למדינת ישראל.
<אריק פינגרהאט: השליחים בעצם עובדים לא רק כלפי הסטודנטים, אלא גם מסייעים מאוד לאנשי המקצוע של הלל בקמפוסים, להסביר להם ולתת להם את הזווית העמוקה של איך נראים החיים בישראל, במה הם כרוכים.
<אריק פינגרהאט: אנחנו כמובן משתפים פעולה עם ארגונים נוספים שהמנדט שלהם הוא להביא צעירים מחוץ לארץ לביקורים בישראל, תגלית, מסע, onward Israel והלל היום הוא המארגן הגדול ביותר של טיולי תגלית והתפקיד הייחודי שהוא ממלא זה בעצם לגייס את הסטודנטים, לשלוח אותם וגם להצליח לעבוד איתם בחזרה, כשהם חוזרים לקמפוסים, על מנת להמשיך את החוויה במקומות עמוקים יותר.
<אריק פינגרהאט: העבודה של הלל מתאפשרת לחלוטין כתוצאה מתמיכה ותרומות של אינדיבידואלים וארגונים יהודיים בכל רחבי העולם.
<אריק פינגרהאט: חלק מהתומכים שלנו מחויבים לקמפוס מסוים או לקהילה מסוימת, אבל רבים מהם, כמו השותפים שלנו מקרן ג'נסיס, שנמצאים כאן היום, מחויבים לרעיון הכללי ולעבודה הכללית של הלל ברחבי העולם.
<אריק פינגרהאט: אני אשמח מאוד לענות בהמשך על שאלות, אבל אשמח, ברשותך, היושב ראש, לסיים בנקודה אחת.
<אריק פינגרהאט: קשה להסביר במשפט אחד מדוע העבודה של הלל היא כל כך חשובה, אבל אני אנסה לעשות את זה באופן הבא.
<אריק פינגרהאט: אני מניח ששמתם לב שהיהודים ברחבי העולם הם עם מאוד מגוון, עם מגוון רחב מאוד של השקפות ודעות.
<אריק פינגרהאט: אנחנו לא מתלבשים אותו דבר, אנחנו לא אוכלים אותו דבר, אנחנו לא מתפללים אותו דבר, ומדי פעם גם יש לנו אי הסכמות פוליטיות לגבי נושא מסוים, אבל יש דבר אחד שליהודים בכל רחבי העולם יש כמכנה משותף, למעשה זה אולי הדבר היחידי שמשותף לכל היהודים בכל רחבי העולם, אנחנו שולחים את הצעירים שלנו ללמוד באוניברסיטה, אנחנו מאמינים בחינוך, אנחנו לא שולחים אותם רק למכונים חינוכיים שנועדו אך ורק ליהודים, אנחנו שולחים אותם לאוניברסיטאות ולמכללות הטובות ביותר בעולם על מנת שייחשפו לאידיאות ולרעיונות הטובים ביותר באמצעות המורים והמרצים הטובים ביותר.
<אריק פינגרהאט: כך שלמרות שהדמוגרפיה מראה שהצעירים היהודים הולכים ומתרחבים מבחינת ספקטרום ההשקפות שלהם ובאים ממשפחות שגם הן הולכות ומתרחבות מבחינת הנראות והשוני ביניהן, עם השקפות שונות על מה הוא העם היהודי ואיך הוא נראה, בסופו של דבר הם מתקבצים יחדיו במספר מקומות מאוד מאוד מסוים ומוגדר על מנת לבלות זמן משמעותי, ללמוד ולהעשיר את עצמם ביחד.
<אריק פינגרהאט: אחרי אותן ארבע שנים באותם מוסדות שאנחנו מדברים עליהם הם הולכים להתפזר שוב מחדש בכל רחבי העולם, לכן, אדוני היושב ראש, יש לנו פה הזדמנות פז שבמהלך אותן שנים שבהם הסטודנטים האלה מרוכזים יחדיו בקמפוסים ברחבי העולם לספק להם את הטוב ביותר, את המובחר בענייני לימוד יהודי ובקשרים שלהם לעם היהודי ולמדינת הלאום היהודית, למדינת ישראל.
<אריק פינגרהאט: אף אחד לא יכול לחזות מראש בוודאות איך ייראה עתידו של העם היהודי, אחרי הכול אנחנו עם משתנה, אבל אנחנו יודעים שאם אנחנו נספק לצעירים שלנו את ההזדמנויות הטובות ביותר העם היהודי ימשיך להיות בידיים טובות.
<אריק פינגרהאט: זהו חזונו ומשימתו של ארגון הלל ואנחנו מאוד מאוד שמחים להיות פה היום בפורום הזה.
<אריק פינגרהאט: נשמח בשלב הזה, להחלטתך, היושב ראש, מתי לענות על שאלות מהאנשים.
יואל רזבוזוב: תודה לנשיא ארגון הלל העולמי, מר אריק פינגרהאט.
יואל רזבוזוב: להתייחס לסיכום של הדברים שלך, כמובן שהלימודים זה דבר מאוד חשוב, אבל אני חושב שהדברים העיקריים הם המסורת היהודית שהיא איתנו לאורך הרבה הרבה שנים וכמובן הבית, בסופו של דבר זאת המדינה היהודית שאנחנו צריכים לתמוך.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה המכנה המשותף שהוא מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך עם מר אלון פרידמן, מנכ"ל ארגון הלל ישראל, בבקשה, ואז ניתן לחברי הכנסת.
<אלון פרידמן: תודה רבה, אדוני.
<אלון פרידמן: כמו כל ארגון יהודי גדול להלל יש פעילות ענפה גם בישראל, בעצם הלל ישראל, כחברה, כארגון, לובש שני כובעים, הכובע האחד הוא באמת הייצוג של הארגון העולמי במדינה היהודית.
<אלון פרידמן: ישראל מהווה את המרכז לפעילות הגלובלית של הארגון.
<אלון פרידמן: הארגון מאמין שהקשר בין הצעיר היהודי בהלל בקייב לצעיר היהודי בהלל במונטויד
<אלון פרידמן: או עובר וצריך לעבור דרך ירושלים וזו אחת המטרות שלשמן הארגון פועל בארץ.
<אלון פרידמן: מעבר לזה אנחנו מאמינים שהסטודנטים הישראלים הם בהחלט אוכלוסייה שזכאית וחייבת לקבל את השירות שארגון הלל נותן.
<אלון פרידמן: מטרתנו ב-8 קמפוסים של אוניברסיטאות ומכללות ברחבי הארץ, שבהן אנחנו פועלים כיום, לחזק את הזהות היהודית של הסטודנטים הישראלים, לתת לסטודנטים הישראלים את הפרספקטיבה הרחבה ביותר שניתן לגבי מה הם חיים יהודיים.
<אלון פרידמן: הרבה פעמים הצעיר הישראלי נוהג לזהות את היהדות עם אלמנטים שהם דתיים או הלכתיים בלבד והתרבות היהודית והערכים, מסורת ומשפחתיות ואלמנטים אחרים של היהדות לפעמים נעלמים או נפלאים מעיניו.
<אלון פרידמן: באמצעות הפעילות של הלל ישראל אנחנו חושפים את הסטודנטים הישראלים לקהילות ולסטודנטים יהודים במקומות אחרים בעולם, על מנת לחבר אותם לזהות היהודית, לקשר אותם מחדש לעם היהודי ולוודא שהשיח היהודי שמתנהל במדינת ישראל והשיח היהודי שמתנהל בחוץ לארץ לא יהפוך לשני מונולוגים נפרדים, אלא ימשיך ויתנהל כדיאלוג אחד מפרה ומזין.
יואל רזבוזוב: תודה למר פרידמן.
יואל רזבוזוב: עכשיו אנחנו נעבור לחברת הכנסת איילת שקד.
איילת שקד: ארגון הלל זה באמת ארגון חשוב מאוד.
איילת שקד: אנחנו רואים חשיבות אדירה ואסטרטגית ממש לשמר את הזהות היהודית של החבר'ה הצעירים בארצות הברית, גם היהודים וגם הישראלים.
איילת שקד: אני חושבת שזה אחד מהיעדים האסטרטגיים של מדינת ישראל.
איילת שקד: אתם מעין כוח בחזית העולם שבאמת מגן על מדינת ישראל וגם כמובן על העם היהודי ועל המסורת היהודית ועל הדת שלנו, שנמצאת כבר 3,000 שנה.
איילת שקד: יחד עם זאת הגיעו אליי כמה עדויות מדאיגות שבתאים של הלל יש חדירה של ארגונים פוסט ציוניים שממומנים על ידי ה-BDS והקרן החדשה לישראל.
איילת שקד: זה בכמה אוניברסיטאות בודדות, אבל עדיין זה תהליך שמתרחש תחת השרביט של הלל.
איילת שקד: אני רוצה אולי שנתן, שהראה לי סרט שאותי באופן אישי הוא מאוד מאוד מדאיג, יראה את הסרט לכולם ומר פינגרהאט יוכל אחר כך להתייחס לזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נראה את הסרט וניתן להתייחס.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, יש מקומות בודדים, אבל אם יש את אותם מקומות בודדים אנחנו כן צריכים לטפל בסוגיה הזו שהיא סוגיה לא נעימה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו לפני כן, הלימודים והמסורת ומדינת ישראל, אלה העקרונות הכי חשובים.
יואל רזבוזוב: אז בואו נראה את הסרטון.
יואל רזבוזוב: בבקשה, נתן, ואז ניתן גם לחברי הכנסת להתייחס.
<נתן נסטל: שמי נתן נסטל, אני בוגר הטכניון, אחר כך המשכתי בארצות הברית בברקלי לתואר גבוה בהנדסה ומינהל עסקים ושם התוודעתי לחשיבות הגדולה של ארגון הלל.
<נתן נסטל: כמו שמר פינגרהאט אמר, הלל ממלאת תפקיד מרכזי בקמפוסים, יש 400,000 סטודנטים יהודים באוניברסיטאות בארצות הברית והם העתיד של הקהילה היהודית בארצות הברית.
<נתן נסטל: הצהרת הכוונות של הלל היא מאוד חשובה, לקרב את היהודים לישראל ולעם היהודי וכולנו מסכימים לזה, הבעיה היא שמה שקורה בשטח זה מאוד שונה ממה שתואר פה.
<נתן נסטל: אני הייתי פעיל, הייתי יושב ראש ארגון הסטודנטים הישראלי בארצות הברית ובקנדה והייתי פעיל עם סטודנטים אמריקאים.
<נתן נסטל: פוטנציאל הסטודנטים האמריקאים הוא אינסופי, 400,000 סטודנטים, אם הם היו מקבלים מנהיגות טובה הם היו מתגברים על כל הדה לגיטימציה והיו נכס מאוד חשוב לעם היהודי.
<נתן נסטל: עשיתי סרט על זה שמתעד את המצב, עבדתי על זה עם סטודנטים באוניברסיטאות הכי מרכזיות בארצות הברית, בהארוורד, קולומביה, ייל, בראון, UCLA, UC Berkeley, אלה האוניברסיטאות המרכזיות שמהן תצא המנהיגות העתידית של הקהילה היהודית וגם המנהיגות של ארצות הברית.
<נתן נסטל: מה שקורה, שיש ארגונים כמו ג'יי סטריט והקרן החדשה, ארגונים שמכפישים את צה"ל ואת ישראל, ארגוני כמו שוברים שתיקה, בצלם, תנועת שייח ג'ראח, והבעיה היא שראשי הלל בקמפוסים האלה משתפים פעולה איתם, הם מציגים את הארגונים האלה לסטודנטים וכיוון שהם מציגים לסטודנטים הם מזמינים את כל הסטודנטים, כולל בוגרי תגלית, וההשפעה על הסטודנטים היא הרסנית.
<נתן נסטל: הסטודנטים האלה, שאין להם הרבה רקע, כשהם שומעים כמו חיילים ישראליים, כמו שוברים שתיקה או בצלם, שאומרים שצה"ל זה צבא שמבצע פשעי מלחמה, ישראל היא מדינה שפוגעת בזכויות אדם, זה גורם להם לניכור מישראל.
<נתן נסטל: הם אומרים אחרי זה, 'אנחנו לא רוצים להיות מעורבים עם צבא ומדינה שמבצעים פשעים כאלה'.
<נתן נסטל: כתוצאה מכך, וזה מה שמתועד בסרט שלי, הרבה סטודנטים צעירים שבאו מבתים פרו ישראליים אפילו וילדים של ישראלים הופכים למעורבים בארגונים שהם בעד חרמות על ישראל.
יואל רזבוזוב: בוא נראה את הסרט.
<נתן נסטל: אני פניתי לבתי הלל כבר שבע שנים בנושא הזה, חשבתי שכשהם יקבלו את האינפורמציה שהם יתקנו את המצב.
<נתן נסטל: מה שקרה, הם עשו ספינינג וטיוח והמצב נעשה יותר ויותר גרוע.
<נתן נסטל: אני אראה קטעים מהסרט, הסרט הוא 50 דקות ואני אראה כמה קטעים.
יואל רזבוזוב: ממש בקצרה, שנבין את התמונה ואם ישנה בעיה ניתן להם להגיב.
<נתן נסטל: אתם רואים איך הם מתארים את ה - - - זה פרסום של הלל, הם מזמינים את הסטודנטים, ויש 6,000 סטודנטים בקמפוס, לבוא לשמוע עדויות כביכול של חיילים ישראלים על פשעי מלחמה שצה"ל ביצע.
נסים זאב: אבל מה זה קשור להלל?
נסים זאב: (המשך הקרנת הסרט).
<נתן נסטל: אני אראה לכם קטע אחר.
<נתן נסטל: פה אלן דרשוביץ עושה הבחנה בין ארגונים - - -
איילת שקד: לא חשוב דרשוביץ, תראה קטע של הלל.
איילת שקד: (המשך הקרנת הסרט).
<נתן נסטל: אלה הקבוצות שמביאים, שמארגנים אותן.
נסים זאב: אני חייב לומר שזה לא כל כך מודגש שזה מטעם מהלל, שהוא מארגן נגד עצמו.
<נתן נסטל: הסרט מפרט את זה, אני פשוט מראה קטעים.
נסים זאב: אני רק אומר, זה איך שאני ראיתי את זה ואיך שאני מבין את הסרט.
<נתן נסטל: אני אראה לך את הסרט וזה ברור מאוד.
<אלון פרידמן: ודאי שזה לא מטעם הלל, צודק חבר הכנסת.
נסים זאב: על זה אני שואל.
נסים זאב: יש לי ביקורת גדולה על כל מה שראיתי פה, אבל - - -
איילת שקד: תראה את הקטע הזה ואז מר פינגרהאט - - -
נסים זאב: אבל חשוב לי הקשר.
<נתן נסטל: אני אראה לך ואסביר לך את הקשר.
<נתן נסטל: (המשך הקרנת הסרט).
יואל רזבוזוב: בואו ניתן למר פינגרהאט לענות.
<אריק פינגרהאט: תודה לחברת הכנסת שקד ואני שמח על הצגת הדברים, על מנת שיתאפשר לי להגיב באופן ישיר.
<אריק פינגרהאט: מר נסטל מסתובב ברחבי ארצות הברית בשנים האחרונות.
<אריק פינגרהאט: הוא אוסף הרבה מאוד מידע, אבל לצערי לא חולק אותו איתי וניסיונות להיפגש איתו בשנה האחרונה לא צלחו.
<אריק פינגרהאט: לצערי, זו אינפורמציה ישנה ומטה.
<אריק פינגרהאט: בשיחותיי עם אנשים וגורמים שאיתם נפגש מר נסטל, אני תמיד אומר לאותם אנשים אם יש איזה שהוא מקרה ספציפי שמדאיג אתכם, התרחשות ספציפית בקמפוס מסוים, אנא תעבירו את החומרים אליי על מנת שאני אוכל לבדוק ולתת לכם את ההתייחסות של מה באמת קרה בשטח.
<אריק פינגרהאט: פרופ' אלן דרשוביץ בעצמו, שמצוטט כאן בסרט, אמר שדבריו הוצאו מהקשרם בהקשר לסרט שאליו הוא שובץ כרגע.
<אריק פינגרהאט: כששימשתי כחבר קונגרס נהגנו להאמין שאם מבקרים אותנו באותה מידה מהימין כמו שמבקרים אותנו מהשמאל, סימן שאנחנו ככל הנראה עושים את הדברים הנכונים.
<אריק פינגרהאט: כל גוף שמגיע לאוניברסיטאות מעוניין להופיע בהלל ולהציג את הדברים באמצעות הלל, מסיבות מובנות, ובדיוק על מנת לדעת להיערך לעניינים האלה יצרנו את ההנחיות של הלל העולמי בנוגע לטיפול בנושאים של ישראל.
איילת שקד: ההנחיות טובות.
<אריק פינגרהאט: עברנו וחזרנו ויצרנו את ההנחיות עם טובי המומחים בתחום, נתן שרנסקי בעצמו עבר עליהן ואשרר אותם לפני פרסומן.
<אריק פינגרהאט: ואני אוכף אותן בצורה עיקשת.
איילת שקד: אז איך זה ששוברים שתיקה - - -
<אריק פינגרהאט: רוב הביקורת שאנחנו מקבלים דווקא טוענת שההנחיות שלנו בנוגע לעיסוק בישראל הן דווקא קשיחות מדי וקוראים לנו להקל אותן ולהרחיב אותן לכיוון ליברלי יותר.
איילת שקד: (אומרת דברים באנגלית, תרגום חופשי מפי אלון פרידמן).
איילת שקד: ההנחיות על הכתב הן מצוינות, אז כיצד ארגונים כמו שוברים שתיקה ואבנר גבריהו מופיעים בהלל ברחבי ארצות הברית?
<אריק פינגרהאט: במהלך כהונתי כנשיא היה אירוע אחד בלבד שבו היו מעורבים מארגון שובר שתיקה, באותו אירוע האדם שהוזמן לדבר בהלל, אחד, הוא יוצא צה"ל, ששירת, למיטב הבנתי, וסיים את שירותו בהצטיינות, הוא כרגע סטודנט באוניברסיטה בארצות הברית, לומד לימודי תואר שני.
<אריק פינגרהאט: אחד הסטודנטים היהודים באחד הקמפוסים שלנו שמעה אותו מדבר והזמינה אותו לדבר אצלה בקמפוס והיא ביקשה מהלל להיות הספונסר של השיחה הזאת.
<אריק פינגרהאט: מה שעשינו, חברת הכנסת שקד, חשנו אז ואני חש באופן אישי שלומר לסטודנטית הזאת שלא ניתן לה להזמין את אותו יוצא צה"ל לבוא ולדבר, משום שאנחנו לא אוהבים את הארגון שאיתו הוא מזוהה, זה היה משגה מבחינתנו, זו הייתה גישה לא נכונה מבחינתנו במאמצינו לבנות את הקשר המתמשך והחזק לישראל, שאליו אנחנו שואפים.
<אריק פינגרהאט: לכן מה שעשינו, הטסנו את אחד השליחים המצטיינים שלנו מקמפוס אחר לאותו קמפוס, על מנת שיוכל להסביר את הקשיים והאתגרים שבפניהם ניצב צה"ל.
<אריק פינגרהאט: אותו שליח נפגש עם סטודנטים לפני האירוע לארוחת ערב ולמעשה גם אחרי השיחה עם אותו יוצא צה"ל השליח נפגש שוב עם הסטודנטים ובעצם השלים להם את התמונה, השלים את החסר ונתן את התמונה המלאה.
<אריק פינגרהאט: בעצם בכך נקטנו בגישה חינוכית, שמצד אחד אפשרנו את האירוע שיקרה, אבל מצד שני דאגנו לספק תמיד את התמונה המלאה, להסביר איפה הנתונים הם מוטים ומוסטים, ועל ידי כך מיצבנו את הלל שוב כמקום שבאמת בו אפשר לנהל את השיחות לגבי ישראל בצורה של קשר לישראל וחיזוק הקשר לישראל.
<אריק פינגרהאט: תמיד יהיו כאלה שיסכימו ולא יסכימו עם תגובה מסוימת שלנו לאינצידנט מסוים, אבל אני רוצה לומר לך שני דברים, חברת הכנסת שקד.
<אריק פינגרהאט: דבר ראשון, אנחנו רוצים לדבר עם הסטודנטים האלה ולהראות להם שהלל הוא המקום לעשות את זה.
<אריק פינגרהאט: בעצם לא שאני לא מבקש את רשותך לדבר עם סטודנטים כאלה, אני חושב שאת צריכה לדרוש ממני לדבר עם הסטודנטים האלה כדי שהשיח הזה יתנהל בתוך הלל, בתוך המקום ששואף לחזק את הקשר למדינת ישראל ולא במקומות אחרים.
<אריק פינגרהאט: הסטודנטים האלה נחשפים למסרים, הם מקשיבים לפרופסורים, הם מקשיבים להרבה מסרים של הסתה, הם צעירים, הם הרבה יותר צעירים מהסטודנטים בארץ ואנחנו רוצים להקשיב ולדעת לדבר עם כל הסטודנטים האלה, כדי שהשיח יתנהל תחת הדיסקורס המגונן שלנו.
<אריק פינגרהאט: שנית, הדבר היחידי באמת שמטריד אותי במצגת שנתן נתן זה משהו אחד לקחת מקרה בודד עם דובר בודד בקמפוס בודד, אבל זה משהו אחר לנסות להציג את זה בתור האופן שבו מתנהלים דברים בארגון שלם.
<אריק פינגרהאט: אני חושב שבעצם ההצגה של הדברים בצורה כזאת, יש כאן ביזיון למאות אלפי אנשי המקצוע של הלל בקמפוסים שימים כלילות עוסקים בלנהל את השיח הזה בצורה תומכת ומחזקת.
<אריק פינגרהאט: כמו שכאן בכנסת לפעמים קורים אירועים שאחר כך אנשים אומרים שהיה עדיף אם זה לא היה קורה, כך גם בזירת הקמפוסים ברחבי ארצות הברית, ואנחנו כאן בעצם, אומר נשיא הלל העולמי, כדי להבטיח שהחזון שלנו והמטרות שלנו הם במקום הנכון, הם על מנת לחזק את הקשר של היהודים למדינת ישראל, לחזק את הקשר שלהם לעם היהודי, בשביל זה אנחנו מתעוררים כל בוקר, ואריק מעיד על עצמו, 'בשביל זה אני עושה את עבודתי'.
איילת שקד: אם כך אלה רק מקרים בודדים שלא מייצגים את הפעילות של הלל ואין שיתוף פעולה בין ארגוני BDS לתאי הלל?
<אריק פינגרהאט: אנחנו מסרבים לשתף פעולה עם ארגונים שקוראים ל-BDS.
<אריק פינגרהאט: האזכור כאן ל-JVFP, Jewish Voice For Peace, אין שום סיכוי שהלל בעולם ישתף פעולה עם ארגון כזה, ההנחיות שלנו מאוד ברורים בתחומים האלה והסיפור הזה הוא מובהק וברור.
איילת שקד: תודה לך.
יואל רזבוזוב: לפני שאני נותן לחבריי חברי הכנסת להמשיך, מהתמונות שראינו כאן ואני גם שמעתי את זה לפני כן, קודם כל הלל זה ארגון ענק ואני באמת שמחתי לראות שההנחיות הן ההנחיות ברורות.
יואל רזבוזוב: אני כן שמעתי על מקרים קיצוניים פה ושם בנסיעתי האחרונה לפני שנה לארצות הברית, אבל חשוב מאוד שאתם לא תיתנו יד ובאמת אנחנו נהיה גם מעורבים בתוך התהליך הזה ואם ישנן פניות על מקרים קיצוניים בודדים שיגיעו אלינו לשולחן שלנו אנחנו נעביר לכם ואתם תטפלו לפי ההנחיות.
יואל רזבוזוב: ההנחיות שלכם הן ממש ברורות ומצוינות ואנחנו לא רוצים לכלול את כל המערך של הלל, כי זה מערך ענק ועם הרבה אנשים מצוינים שגם עושים שירות מצוין למדינת ישראל, אז אנחנו לא רוצים לפסול את כולם על מקרים בודדים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו נשתף פעולה בכל מקרה שיגיע אלינו שהוא מקרה קיצוני, אתם רואים את המעורבות, אנחנו נעביר לכם ואתם, לפי ההנחיות שכתובות אצלכם, תטפלו.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת ליפמן.
דב ליפמן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) אדוני היו"ר, מר פינגרהאט, תודה לך על שהגעת אלינו.
דב ליפמן: כחבר קונגרס לשעבר, אתה יכול לשער שרבים מאיתנו מנסים לאזן את זמננו בלוחות הזמנים שלנו ואנו מתנצלים מראש במידה ונצטרך לעזוב מוקדם יותר את הישיבה.
דב ליפמן: אני מעריך את הכנות שלך וכמובן שאני מבין את האתגר.
דב ליפמן: צפיתי בסרט הוידיאו, מבחינתי ממה שראינו, ברור שנעשה איזשהו מאמץ להתארגנות וברור שאתה מנסה לנווט עם הקשיים.
דב ליפמן: אני מכיר מקרוב את הלל, השתתפתי באירועים שלהם ואף אכלתי את הארוחות המאוד טעימות שלהם במרילנד, דבר שהם ידועים בו.
דב ליפמן: אני חושש ואני אבקש ממך אם תוכל להתייחס לכך, רבים מאיתנו צפו בסרט הוידיאו שמראה את הבחור שהניף קודם את דגל "דאעש" ולאחר מכן את דגל ישראל.
דב ליפמן: זה היה מבחן מדהים, ששיקף את מה שקורה בקמפוסי הקולג'ים ומה האנשים חושבים.
דב ליפמן: החשש שלי הוא, שבמידה ולא ניזום באופן אגרסיבי פעולות מהכיוון הפרו-ישראלי, אני מעריך את זה שאמריקה מנסה לנהוג באופן שווה והנסיון שלה להביא לשיחות בין הצדדים, אבל אם אנחנו לא ניזום בסוגייה זו, נצא מופסדים.
דב ליפמן: זה ברור שבכל רחבי העולם ובתקשורת, אנו נפסיד.
דב ליפמן: השאלה שלי אליך היא, האם קיימות תכניות ומה אתה דעתך על כך שיש ליזום אף יותר ולהיות יותר אגרסיבים, בהסברת הצד הישראלי ואולי אפילו לנסות להפוך את הלל ואת הסטודנטים בקמפוסים, לשגרירים פעילים למען ישראל?
<אריק פינגרהאט: אני מודה על המחמאות לאוכל הכשר שנהנה ממנו חבר הכנסת ליפמן בהלל במרילנד.
נסים זאב: היה טעים, לא רק כשר.
<אלון פרידמן: לקחתי פה חירות גדולה מדי בתרגום.
<אלון פרידמן: אתה צודק.
<אלון פרידמן: אני לוקח את דבריי בחזרה.
<אלון פרידמן: נשיא הלל מזמין את כל מי שמבקר בוושינגטון בקרוב להתארח גם במטה החברה העולמי בוושינגטון.
<אריק פינגרהאט: אני מתייחס לשאלה שלך מאוד ברצינות ואנחנו עדים ומודעים לכך שהמאמצים לעשות דה לגיטימציה של מדינת ישראל הלכו והתגברו וממשיכים ומתחזקים בשנים האחרונות.
<אריק פינגרהאט: אנחנו מוכרחים לאמץ גישה פעילה יותר ואגרסיבית יותר, לא מספיק לנו כבר לשלוח סטודנטים לתגלית ולהסתפק בזה, אנחנו מוכרחים לעבור לשלב הבא מבחינת האגרסיביות של העבודה שלנו.
<אריק פינגרהאט: במהלך השנה האחרונה, מאז שהתמניתי לנשיא הארגון העולמי, יצרנו מחלקה חדשה במטה החברה העולמי בוושינגטון שנקראת 'הננו', זו מחלקה לחינוך ומעורבות עם ישראל.
<אריק פינגרהאט: המחלקה הזאת מנוהלת על ידי ישראלית, שליחה, חלי קידר, שמשמשת בתפקיד סגנית נשיא ומדווחת ישירות לנשיא.
<אריק פינגרהאט: תפקידה של המחלקה הזאת זה לייצר את המשאבים ואת המקורות שבהם כל ההללים בקמפוסים ברחבי העולם יוכלו להשתמש במקורות האלה ולהגן על ישראל בצורה ראויה.
<אריק פינגרהאט: עלה בידינו לגייס תרומות נוספות ומשאבים נוספים מקרנות כגון מרקוס, זינגר, דיווידסון, על מנת לחזק את היכולת שלנו לייצר חומרים כאלה.
<אריק פינגרהאט: כחלק מהמאמצים האלה למשל ערכנו חשיפה מאוד רחבה של קמפוסים ברחבי ארצות הברית במהלך מבצע 'צוק איתן' בקיץ האחרון, גם שמענו את שגריר ישראל בארצות הברית, רון דרמר, וגם את יושב ראש האופוזיציה, יצחק בוז'י הרצוג.
<אריק פינגרהאט: במהלך ההכנות לפתיחת שנת הלימודים עכשיו, בסתיו האחרון, מאחר שהיינו מודאגים וידענו שיהיו השלכות למבצע 'צוק איתן' בקיץ כאן הצלחנו באמצעות שותפינו בסוכנות היהודית לגייס עוד שליחים במילואים, עוד כ-40 שליחים, לקמפוסים שאין בהם באופן קבוע שליח על מנת להיערך לפתיחת השנה שעשויה הייתה להציג אלמנט ארצי ישראלי מוגבר.
<אריק פינגרהאט: ואלה רק דוגמאות לחלק מהדברים שאנחנו עושים בקמפוסים כחלק מהמאמץ.
נסים זאב: קודם כל זה כבוד בשבילנו.
נסים זאב: ראשית אני רוצה לברך אותך, אדוני.
נסים זאב: שמך פינגרהאט, פינגר זה אצבע והארט זה לב חם, יש לך את שניהם.
נסים זאב: שמת את האצבע במקום הנכון, על ההדק, כדי להביא את הסטודנטים ולקשר אותם לארץ ישראל ולעם ישראל ואני מברך אותך על כך.
נסים זאב: שלא יהיה ספק, תמיד יהיו שועלים קטנים מחבלים בכרמים שירצו לפגוע בכל הארגון הזה.
נסים זאב: יש כאלה שייראו כאילו הם באים להזדהות, אבל הם באים בעצם לחבל ולהזיק לכל הפעילות שלכם.
נסים זאב: מה שחשוב זו המטרה שלך, הנחישות שלך, הכיוונים שלך, לקרב כמה שיותר את הסטודנטים לעם ישראל, שירגישו חלק מארץ ישראל בכל מקום שהם נמצאים.
נסים זאב: לא צריך להתרגש מזה שיש ארגונים כאלה ואחרים שפועלים נגד מדינת ישראל, הם לא פועלים רק נגד הלל, הם פועלים פה בתוך מדינת ישראל, הלוא יש לנו חברי כנסת שהולכים לג'יי סטריט ולצלם ומזדהים איתם.
נסים זאב: מעניין, זה לא מפריע לאף אחד?
נסים זאב: לי זה מפריע הרבה יותר, כי הנזק העצום שהם עושים למדינת ישראל זה הרבה יותר נזק מאשר יעשו בארגון הלל.
נסים זאב: מה שחשוב לי, אדוני, שבתוצאה, דיברת על 20,000 סטודנטים, כמה מהם בסופו של דבר אתה חש שבאמת הצלחת לקרב אותם, להביא אותם, בכל הפעילות הענפה שלך.
נסים זאב: זה הכי חשוב.
יואל רזבוזוב: 20,000 זה בארץ.
<אלון פרידמן: בארצות הברית 400,000 סטודנטים יהודים שלומדים בכל שנה נתונה.
נסים זאב: אז חשוב לי לדעת, בסופו של דבר, דרך תגלית, דרך כל הארגונים האלה שפועלים ומביאים אותם לארץ, כמה אדוני חש באחוזים שאתה מצליח לקרב אותם ולהביא אותם לציונות ולכל האידיאולוגיה של העם היהודי.
נסים זאב: אני רוצה לומר לך שזהות יהודית זה מאוד מורכב, יש כאלה שחושבים שחוק הלאום יביא את הזהות היהודית שלנו, יגדיר מה זה הזהות היהודית ויש כאלה שעושים מנגל ביום העצמאות ובזה הם מזדהים עם העם היהודי, יש להם יום עצמאות, כל אחד והרמה שלו.
נסים זאב: לכן מה שחשוב לי זה הנחישות שלך, ואת זה אני רואה ברוך ה', ואני מברך אותך על כך, ושחלילה וחס לא תרגיש רפיון ידיים בגלל גורמים כאלה ואחרים שליליים שמנסים לחבל בפעילות שלכם.
נסים זאב: על כך אני מברך אותך.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך בדיון וכיוון שיש לנו הרבה דוברים, תנסו להיצמד לשלוש דקות לדובר ולהזדהות לפרוטוקול.
<נתן נסטל: אני יכול להגיב בקיצור?
יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה, נתן, אנחנו לא נפתח אותה בהמשך.
יואל רזבוזוב: רותם אוחנה, מנהלת מרכז הלל במכללת ספיר, בבקשה.
<רותם אוחנה: בוקר טוב.
<רותם אוחנה: אני מנהלת את מרכז הלל במכללה האקדמית ספיר, בוגרת תואר ראשון בתקשורת, פעילה חברתית בשדרות, מנחת קבוצות וסטודנטית לתואר שני בניהול ויישוב סכסוכים באוניברסיטת בן גוריון.
<רותם אוחנה: גדלתי והתחנכתי כאן בירושלים ולפני שבע שנים עברתי לגור בשדרות עם תחילת הלימודים בספיר.
<רותם אוחנה: ספיר היא המכללה הציבורית הגדולה ביותר בישראל והמוסד האקדמי היחיד בעוטף עזה המתמודד ב-14 השנים האחרונות עם אתגרי המצב הביטחוני ואיום הירי המתמיד מרצועת עזה.
<רותם אוחנה: כ-75% מהסטודנטים בספיר הם דור ראשון להשכלה גבוהה בישראל, כ-90% מהם הם תושבי הנגב, ואני אסתכן ואומר שאולי יותר מ-60% מהסטודנטים היהודיים בקמפוס שלנו לא לגמרי מבינים מה ההבדל בין זהות יהודית וזהות ישראלית.
<רותם אוחנה: ביום חמישי הקרוב יגיעו לשדרות 50 משתתפי פרויקט מסע של משרד ראש הממשלה והסוכנות היהודית לסמינר חווייתי עם סטודנטים מהלל ספיר שפעלו בקהילה במהלך 'צוק איתן'.
<רותם אוחנה: הם יספרו על הבחירה שלהם לחיות בשדרות, העשייה במרחב הקהילתי המיוחד שבו הם פועלים והתובנות שלהם מהקיץ האחרון.
<רותם אוחנה: משתתפי מסע יספרו על חוויית הסטודנט היהודי בקמפוס בחו"ל בזמן מלחמה בארץ, אתגרי ההבנה וההסברה, יחד ננסה להבין איזה מחויבות ואחריות יש לנו אחד כלפי השני בשגרה ובחירום.
<רותם אוחנה: מפגשים כאלה גורמים לאותו סטודנט מבולבל שמתקשה להבין בין זהות יהודית וישראלית להבין שהוא חלק ממשהו גדול יותר, כשאת החוויה שלו בישראל, ובשדרות במיוחד, צריך וכדאי להבין בהקשר הרבה יותר רחב.
<רותם אוחנה: המשקפיים האלה מאפשרים לסטודנט מרחק מהעומס הרגשי ואפשרות להקנות משמעות חדשה ובעלת כוח לחוויית החיים המורכבת בישראל בכלל ובמיוחד בעוטף עזה.
<רותם אוחנה: בתכנית האחרונה שפיתחנו עבור אוכלוסיית דוברי הרוסית בקמפוס למדנו שמעל 2,300 סטודנטים, קרוב לשליש מהסטודנטים בספיר, הם דוברי רוסית, עולים ובני עולים.
<רותם אוחנה: בתכנית שלנו פגשו צעירים יהודים מברית המועצות לשעבר למסע שטח בן 5 ימים בנגב המערבי, למדו ופגשו אנשי רוח וחברה תושבי האזור והכירו יחד קהילות שונות בשדרות, בעיקר שאלו שאלות.