GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לירן אבישר: בראייתנו, אם אנחנו רוצים להיות game changer בעולם היהודי זה צריך לקרות במספרים יותר גדולים ולכן אנחנו רואים כמטרה שלנו להגדיל את מספר הצעירים מרחבי העולם שמגיעים לכאן לחוויה משמעותית.
<לירן אבישר: זה אומר שיש לנו עבודה פעם אחת על המספרים ופעם שנייה על האימפקט במהלך תקופת השהות שלהם כאן.
<לירן אבישר: ל'מסע' יש היום עשר שנים של ניסיון בחוויות ארוכות בישראל, יש לנו מעל 250 תכניות פועלות בישראל, שזה בעצם אומר שכמעט לכל ילד יהודי בעולם יכולה להיות תכנית שמתאימה לו.
<לירן אבישר: יש לנו 150 שותפים אסטרטגיים, ביניהם משרדי ממשלה ספציפיים, ביניהם פדרציות, ביניהם מארגנים, אוניברסיטאות וכו'.
<לירן אבישר: השנה אנחנו נסיים עם 10,600 משתתפים, זה מספר שמתקרב יותר ל-11,000, אנחנו שמחים בו ורוצים לגדול בצורה יותר משמעותית.
<לירן אבישר: אני אתייחס למספרים בהמשך.
<לירן אבישר: השנה חילקנו 37 מיליון דולר במענקים ובמלגות, אחר כך אני אומר משהו על המנגנון של חלוקת המלגות ויש לנו מעל 85,000 בוגרים.
<לירן אבישר: אני רוצה שתבינו את המספר הזה.
<לירן אבישר: באופן אקספוננציאלי החבר'ה האלה נשואים, יש להם ילדים והחוויה הזאת היא חלק מחייהם ומשפיעה על הבחירות הכי משמעותיות שהם עושים בחייהם.
<לירן אבישר: אנחנו רואים בפרויקט היום הצלחה, בלי קשר לשאיפות הצמיחה שלנו.
<לירן אבישר: אנחנו רואים הצלחה בשביעות הרצון של המשתתפים שלנו, אנחנו מבצעים מחקר שבודק אותו.
<לירן אבישר: 80% ממשתתפי הפרויקט שלנו מדווחים כי ההשתתפות השפיעה באופן משמעותי על החיים שלהם, 78% מהם מדווחים על שביעות רצון גבוהה מהתכנית שהשתתפו בה ועל כך שיש להם כוונה להמליץ לחבריהם.
<לירן אבישר: במובן הזה אנחנו מסמנים הצלחה וכמובן תמיד רואים לאן אפשר להשתפר.
<לירן אבישר: קצת על מחקר האימפקט.
<לירן אבישר: יושב פה ד"ר סטיב כהן, שעשה לנו את מחקר האימפקט, הוא יוכל להגיד עליו מילים.
<לירן אבישר: פרופסור, אני הורדתי אותו בדרגה, זה פרופסור סטיבן כהן.
<סטיבן כהן: אז סטיבן ולא סטיב.
<לירן אבישר: אתה אומר שזו הייתה הטעות האמיתית.
<לירן אבישר: ..
<לירן אבישר: מהמחקר הזה למדנו שהמשתתפים בתכניות ארוכות, ופה יש השוואה לתכניות קצרות, וזה בידול של 'מסע' וצריך להיות ער אליו, לא מדובר פה בפרויקט של עשרה ימים, אלא מדובר פה באימרסיב, בחוויה שהם נטמעים בתוך החברה הישראלית, 66% רואים חשיבות בלהינשא ליהודי, לעומת 31% לאחר תכנית קצרה.
<לירן אבישר: במחקר שעשה סטיבן, ואנחנו נדבר תיכף על ההתייחסות שלנו לנתוני העלייה, 18% עלו או חיים בישראל, שזה אומר גם בלי לעלות, לעומת 1% לאחר תכנית קצרה.
<לירן אבישר: מן הסתם תכנית קצרה פחות ממריצה בהקשר הזה.
<לירן אבישר: עלייה של 45% בשיעור המבטאים הזדהות גבוהה עם ישראל, עלייה של 40% בשיעור המבטאים עניין גבוה בחברה ובתרבות הישראלית ועלייה של 35% בשיעור המבטאים כוונה להיות מעורבים בחיי הקהילה היהודית.
<לירן אבישר: גם בזה אנחנו רואים ערך גדול על רקע מה שקורה בתפוצות, כפי שתיארתי אותו קודם.
<לירן אבישר: מילה על מה שהפרויקט עושה, במה אנחנו בעצם עוסקים בחברת 'מסע'.
<לירן אבישר: הדבר הראשון שאנחנו עושים זה שיווק וגיוס.
<לירן אבישר: אנחנו מפעילים מערך שיווק בינלאומי שהמטרה שלו להגיע לצעירים בתפוצות ולהציע להם להגיע לחוויות הארוכות האלה בישראל.
<לירן אבישר: זו לא משימה פשוטה, לשכנע צעיר לעצור את מסלול חייו במובן מסוים ולבוא לארבעה או עשרה חודשים.
<לירן אבישר: אנחנו מתקדמים בה ואנחנו מתכוונים להמשיך ולהתקדם בה בממד המספרי.
<לירן אבישר: יש לנו את מחלקת הכספים והמלגות שלנו, שמחלקת מלגות, על רקע ארץ המוצא, הגיל, המצב הסוציו אקונומי שלך.
<לירן אבישר: אלה פחות או יותר הקריטריונים.
<לירן אבישר: יש לנו את כל נושא תפעול התכניות בישראל.
<לירן אבישר: 'מסע' לידיעת
<לירן אבישר: כם עובדת באמצעות פרוביידרים, היא לא מנהלת באופן ישיר את המשתתפים, היא עובדת באמצעות מארגנים.
<לירן אבישר: עם זאת אנחנו מציבים את הסטנדרט החינוכי המקצועי המנהלי למארגנים ואנחנו עושים את הבקרה על הפעילות.
<לירן אבישר: מעבר לזה אנחנו עוסקים בהיבט החינוכי.
<לירן אבישר: אנחנו קובעים את התכנית החינוכית, או לפחות את הסטנדרטים והתכנים החינוכיים שכל משתתף בפרויקט יעבור ואנחנו עושים תכנית חינוכית שנתית שאני אומר עליה אולי מילה בכל זאת בהמשך.
<לירן אבישר: התכנית החינוכית השנתית שלנו מאפשרת לנו להביא לתוך חדר אחד משתתפים מכל העולם, מכל התכניות, לדון בשאלות שמעסיקות אותם, לא משנה באיזה קהילה הם יושבים בעולם ויש לה ערך גדול ואימפקט משמעותי על המשתתפים.
<לירן אבישר: נאמר עליה מילה בהמשך.
<לירן אבישר: קצת שתראו מה קרה לנו במהלך השנים.
<לירן אבישר: כש'מסע' התחילה דובר על 3,000 משתתפים בפרויקט, היום אנחנו מסיימים ב-10,600.
<לירן אבישר: האתגר שאהרון הצביע עליו זה שיעור גדול, שהוא מתון מדי לטעמנו, אנחנו היינו רוצים להגיע לצמיחה יותר משמעותית, אבל בהחלט רואים הישג מאוד משמעותי בעשור לקיומה של התכנית.
<לירן אבישר: אגב, מילה אחת אני אומר על המספרים.
<לירן אבישר: צריך לדעת שאת הפרויקט, בסופו של יום בממוצע, 25% מממנת המלגה, 75% מממן המשתתף מכיסו.
<לירן אבישר: צריך לדעת שאם סטודנט מסיים אוניברסיטה וסיים לשלם עליה עכשיו, במקום ללכת לעבוד הוא בא לעשרה חודשים וגם משלם עליהם, יש לזה אתגר גדול בגיוס.
<לירן אבישר: אנחנו מתמודדים איתו, אבל בהתייחס לזה העלייה במספרים היא מאוד משמעותית.
<לירן אבישר: קצת על מאיפה באים המשתתפים שלנו.
<לירן אבישר: השוק הגדול שלנו באופן בלתי מפתיע הוא בצפון אמריקה, 5,600 משתתפים.
<לירן אבישר: שוק אחר, גדול וגדל, שלנו, הוא ברית המועצות לשעבר, אני אחבר פה לצורך העניין את רוסיה ואוקראינה ומזרח אירופה ויש לנו פה את הנציבות של 'נתיב' שעושה עם 'מסע' עבודה מדהימה בהקשר הזה.
<לירן אבישר: אנחנו התחלנו בברית המועצות לשעבר אולי עם 300 משתתפים כשהתחיל הפרויקט ואמרו לנו 'אתם לא תביאו משתתפים מברית המועצות, זה לא בתרבות שלהם', ויש לנו היום, בעקבות העבודה המשותפת הזאת קרוב ל-1,500 משתתפים בשנה ותיכף תראו את קצב הגידול.
<לירן אבישר: מקרב המשתתפים האלה, בנתונים שלנו, יש היום 50% עלייה, בנתונים של משרד הקליטה, שיש לנו פער איתם ואנחנו עובדים עכשיו על טיוב הנתונים האלה, 37% עלייה מקרב המשתתפים שלנו בברית המועצות.
<לירן אבישר: אנחנו רואים נתונים יפים גם במערב אירופה.
<לירן אבישר: אני לא יודעת אם יפים או לא, זה עניין של הערכה, אבל במערב אירופה יש לנו גידול מאוד משמעותי במספר המשתתפים, שמקורו בעיקר בגידול מסיבי שאנחנו רואים בשנים האחרונות בצרפת.
<לירן אבישר: אתם יכולים לראות את מה שאמרתי על משתתפי חמ"ע, אנחנו צופים לסיים השנה עם 1,500 שנים, תראו איזה קצב גידולים.
<לירן אבישר: תראו את קצב הגידול המסיבי בצרפת.
<לירן אבישר: שם אנחנו מדברים על 880 משתתפים, שהם גם מעלים את מספר המשתתפים שלנו מאירופה.
<לירן אבישר: קצת על המודל המימוני, למי שלא מכיר אותו.
<לירן אבישר: אנחנו מדברים על מודל מאטצ'ינג, שבו על כל דולר שהסוכנות שמה הממשלה שמה דולר וזה לפי מספר המשתתפים שלנו, במקרה הזה זה 2,500 דולר ו-2,500 דולר על כל משתתף.
<לירן אבישר: תכנית ממוצעת היום עולה 17,000 דולר כשהמלגה הממוצעת היא 3,700 דולר.
<לירן אבישר: זה מסביר לכם כמה בעצם משתתף צריך להכניס מכיסו לתוך הפרויקט, אגב זה אומר משהו גם על התשואה למדינת ישראל בעולם תיירות ארוכת טווח ואני אומר על זה מילה.
<לירן אבישר: אני כן אומר לכם שבחמ"ע לדוגמה המלגה הממוצעת היא קרוב ל-7,000 דולר.
<לירן אבישר: שם אנחנו מאפשרים, על רקע ארץ המקור, מלגה כמעט אוטומטית של 10,000 דולר למשתתף שבא לעשרה חודשים.
<לירן אבישר: המספר שאתם רואים פה הוא תוצאה של זה שחלק באים לחמישה ושישה חודשים.
<לירן אבישר: אבל זו המלגה הממוצעת שהיא גבוהה כמעט פי שניים מהמלגה הממוצעת באזורים אחרים והיא בהחלט מוכוונת לאזור העלייה בגובה המלגה.
<לירן אבישר: מה 'מסע' עושה מבחינת תכניות?
<לירן אבישר: יש לנו פרויקט גדול בעולם לימודי היהדות, שהוא מוכוון לתלמידי ישיבה, מדרשות, סמינרים, לימודים פלורליסטיים למיניהם.
<לירן אבישר: יש לנו את פרויקט תנועות הנוער, חבר'ה שמסיימים את תנועת הנוער שלהם ובאים לשנה בישראל למה שקוראים שנת הכשרה.
<לירן אבישר: שתי הקבוצות האלה הן קבוצות שאהרון אמר, בצדק, שזה rite of passage בחייהם, הם באים, טבעי שהם יבואו, אנחנו מקווים ושומרים שתנועות הנוער לא יקטנו, כי הן קצת נחלשות, כמו שאנחנו יודעים, בעיקר בצפון אמריקה.
<לירן אבישר: קבוצה אחרת שלנו, היא לא נקראת ככה ברשת שלנו, אבל אנחנו מזהים אותה כקבוצה שבאה לפה לעשות סוג של ריאליטי צ'ק בהקשר של עלייה.
<לירן אבישר: בתוך הקבוצה הזו אנחנו מזהים היום שתי מדינות בולטות, אנחנו מזהים את חמ"ע וצרפת, אבל צריך לדעת שזו קבוצה שאפשר להיכנס ולצאת ממנה, היא קשורה מאוד לטרנספורמציות בארץ המוצא והמגיעים מגיעים בעיקר בגלל גורמי דחיפה, והעבודה המאוד גדולה שלנו ושל 'נתיב', במקרה של ברית המועצות לשעבר, היא לייצר את הפרויקטים שיקלטו אותם.
<לירן אבישר: אני רוצה לומר לכם, בניגוד להנחה שכל מי שרוצה לעזוב את ברית המועצות או את צרפת, היעד היחיד שלו הוא מדינת ישראל, הוא לא.
<לירן אבישר: גם באזור הזה יש לי היום תחרות, הם נוסעים לקנדה, הם נוסעים לאוסטרליה, יש להם עוד אפשרויות, זה עולם גלובלי, נגמר הסיפור שרצים למדינת ישראל.
<לירן אבישר: לכן גם פה חלה עלינו, ואנחנו עושים הרבה עבודה בעניין הזה, ואני מניחה שנעמי תגיד על זה משהו בהמשך, החובה להיות תחרותיים ולספק להם מוצרים שהם רואים אותם כמוצרים שמקדמים אותם, ואני אומר תיכף על מה התפיסה של הקבוצה של הכנה לעלייה, לעניין מה מקדם אותם.
<לירן אבישר: הקבוצה הרביעית, שאהרון הזכיר אותה, היא קבוצה שהיא לא בהכרח באה לישראל בגלל שזאת ישראל, היא לא באה בגלל הסיפור הציוני בהכרח והיא גם לא באה בגלל הסיפור היהודי.
<לירן אבישר: יש מי שחושב שצריך לוותר עליהם, אנחנו חושבים שזאת הקבוצה שמעניינת את העם היהודי והיא מאוד מעניינת אותנו וקבוצה שמה שמעסיק אותה זו השאלה what is in it for me, איך אני גדל מהסיפור הזה, איך זה מצמיח אותי.
<לירן אבישר: כשאנחנו חושבים היום במונחים של לאן פנינו, אנחנו שואלים את עצמנו איך אנחנו משתמשים ביתרונות היחסיים של מדינת ישראל בשביל להפוך אטרקטיביים לקבוצה הזאת, בשביל להצליח לנצח את צרפת, את פריז, את ברלין, את אוסטרליה, כיעדים אפשריים ל-international experience.
<לירן אבישר: אני כן אומר לכם שבעולם באופן כללי יש מגמה של צעירים לצאת לחוויה בינלאומית, אנחנו רוצים שהם יבחרו בנו.
<לירן אבישר: לא אכפת לנו אם הם יבחרו בנו בגלל שזו ארץ האבות או בגלל שהם חושבים שיש פה הזדמנות לפיתוח קריירה.
<לירן אבישר: אנחנו רוצים to put their stop in the door, שהם יעלו על הרכבת, עכשיו עלינו האחריות לדאוג מה יקרה במהלך התקופה הזאת במונחים שמעניינים אותנו ובמונחי החזון שלנו, של פיתוח זהות ופיתוח הקשר למדינת ישראל.
<לירן אבישר: זה ציר שיש לנו בו היום קרוב ל-2,700 משתתפים, גם בתכניות אקדמיות, גם בתכניות התמחות במשק הישראלי וגם בתכניות service learning, שאלה תכניות התנדבות, לימוד אנגלית בבתי ספר, התנדבות באזורים בצפון, עבודה עם אוכלוסייה אתיופית וכו'.
<לירן אבישר: כל האזור הזה זה אזור שבו אנחנו הולכים לאתר את היתרונות היחסיים של ישראל ולהצמיח בו מותג חדש ל'מסע' שבשאיפה יביא משתתפים שהם לא בהכרח מהמעגל - - -
יואל רזבוזוב: אז פיתוח קריירה זה משהו חדש שקיים, או - - -
<לירן אבישר: זה משהו שפיתחנו אותו בארבע השנים האחרונות.
<לירן אבישר: היום יש בו 2,700 משתתפים, אנחנו מזהים גידול בתוך הקבוצה הזאת, אבל אנחנו גם יודעים, ממחקרי השוק שאנחנו עושים לאחרונה בעבודה אסטרטגית, ששם פוטנציאל השוק הכי גדול שלנו, גם בקבוצת ה-engage וגם בקבוצת ה-unengaged, שאם יש לנו פוטנציאל צמיחה, הוא נמצא באזור הזה.
יואל רזבוזוב: זה מאוד מעניין אותנו.
<לירן אבישר: אנחנו ללא ספק נשלים את העבודה ואנחנו חוזרים אליך איתה, כי אנחנו בהחלט נצטרך את התמיכה והמעורבות של הוועדה בעניין הזה.
<לירן אבישר: אני רוצה לומר משהו על קבוצת ההכנה לעלייה.
<לירן אבישר: קבוצת ההכנה לעלייה, באמת מעניין אותה איך היא באה לתכניות ברמה הכי פרגמטית.
<לירן אבישר: זה נכון מאוד על ברית המועצות לשעבר וגם על צרפת, שבסוף הפרויקט יאפשרו לה לקבל החלטה.
<לירן אבישר: לכן מה אופי הפרויקטים בקבוצה הזאת?
<לירן אבישר: בקבוצה הזאת אופי הפרויקטים זה תכניות ללימודי עברית, אתה רואה שרכיב העברית מאוד מסיבי בהם, תכניות אקדמיה, שהם גם רואים בהם ערך, כי הם מאפשרים להם לצבור נקודות, תכניות הכשרה מקצועית ותכניות הכנה לצה"ל.
<לירן אבישר: מה זה, אני ארחיב במילה.
<לירן אבישר: לימודי עברית זה אולפנים שלנו, אולפן עציון, אולפן קיבוץ.
<לירן אבישר: תכניות אקדמיה, אנחנו מזהים קבוצות שבאות למכינות קדם אקדמיות, להכין את עצמם ללימודים האקדמאים, אנחנו מזהים קבוצות שבאות לאולפן והכנה לפסיכומטרי במשך שנה, שיאפשרו להם ללכת לאקדמיה ואנחנו מזהים תכניות אקדמיות, אריאל היא דוגמה.
<לירן אבישר: נעמי, את אולי תרחיבי אחרי זה על הפרויקטים האלה שפותחו, בין היתר על ידי 'נתיב'.
<לירן אבישר: יש לנו פרויקטים של תואר שני בשפות לקבוצה הזאת.
<לירן אבישר: זה אזור תכניות האקדמיה.
<לירן אבישר: האזור האחר שאנחנו מתרכזים בו, שהוא מעניין והוא קשור גם לאזור הפיתוח, זה תכניות הכשרה מקצועיות.
<לירן אבישר: הכול ממוקד שפה, הכול ברוסית ובצרפתית.
<לירן אבישר: בשנים האחרונות, לאור הגידולים, וזו המשימה הגדולה שלנו, לפתח כל הזמן תכניות ייעודיות.
<לירן אבישר: אני קצת אדגים מה זה תכנית הכשרה מקצועית.
<לירן אבישר: תכנית הכשרה מקצועית פירושה שבסופו של יום הוא יוצא עם תעודה, יש לו משהו ביד, יש לו פוטנציאל תעסוקתי, או שיש לו התנסות מקצועית ואני אדגים לכם.
<לירן אבישר: לצורך העניין סייבר זו דוגמה לתכנית הכשרה מקצועית, אגב, היא לא ממוקדת רוסים, היא לא במקומה הנכון, התכנית הזאת.
<לירן אבישר: יש לנו תכנית כזאת שהיא מתחילה בצפון אמריקאים, אני מקווה שבהמשך, אחרי הפיילוט, היא תגיע גם לרוסים.
<לירן אבישר: יש לנו לדוגמה תכנית בענף המלונאות, יש לנו תכנית להכנת רופאים, יש לנו 30 רופאים ברמב"ם, 30 רופאים בסורוקה, שכל השנה אנחנו עסוקים בלהכין אותם למבחן הרישום.
<לירן אבישר: אנחנו מזהים שם אחוזי מעבר אדירים בקליטה בבתי החולים.
<לירן אבישר: יש לנו תכנית של אבטחת מידע עם סיסקו.
<לירן אבישר: באה קבוצה שלמה, עושה קורס של שנה באבטחת מידע, עוברת את המבחן באחוזי הצלחה מדהימים.
<לירן אבישר: המארגנים מספרים לנו על חבר'ה שבאים עם המפתחות של הרכב של סיסקו לאירוע הסיום.
<לירן אבישר: זו המטרה שלהם בסוף, להיות מסוגלים לפרוץ לעצמם דרך לתוך החברה הישראלית.
<לירן אבישר: קבוצות גדולות שעושות התמחויות מקצועיות, אנחנו רואים מהנדסים שבאים לעבוד בחברות במשק הישראלי, בתה"ל, בחברות טכנולוגיות.
<לירן אבישר: איפור, קוסמטיקה, קולינאריה, אינסוף פרויקטים כאלה, אפילו פתחנו עכשיו פרויקט של תעודת עיסוי וספא בשפה הרוסית וגם אנחנו מזהים שככל שאנחנו פותחים פרויקטים פרקטיים, מקצועיים, בעולם הזה של חמ"ע אנחנו ממלאים אותם מאוד מאוד מהר.
<לירן אבישר: תכניות נוספות שאתם מכירים, תכניות הכנה לצה"ל, יש לנו את גרעין צבר, שגם פועל היום בצרפת.
<לירן אבישר: אגב, גם בתכניות האחרות בחלקן, יש רכיבי גדנ"ע, אבל הם רכיבים יותר קצרים.
<לירן אבישר: אז זו מילה על תכניות ההכנה לעלייה.
<לירן אבישר: חוויית המשתתף.
<לירן אבישר: חשוב שתדעו שלצד הליבה, אם מישהו בא לעשות תכנית אבטחת מידע בסיסקו, הוא עושה אותה 80% מהזמן שלו, כי לנו יש ערך רב ולשם כך התכנסנו, להקדיש 20% מהזמן שלו, שזה יום בשבוע, לתכנים החינוכיים שבהם אנחנו מעוניינים, שכוללים את הסיפור של הכרת הארץ וטיולים, כוללים את עבודת ההתנדבות והמפגש עם החברה הישראלית, תכני תרבות, יהדות, וכמובן אולפן ולימודי עברית.
<לירן אבישר: הזכרתי במילה אחת את העבודה החינוכית שלנו.
<לירן אבישר: יש לכם פה מגוון דוגמאות, טקס יום הזיכרון הוא דוגמה.
<לירן אבישר: ביום הזיכרון אנחנו מביאים ללטרון 5,000 משתתפים שלנו, שמשתתפים במעמד הכול כך משמעותי הזה לעם ישראל, בחוויית כלל ישראל, בכל השפות ובטקס שהם יכולים to relate to, שיהיו בו סיפורים על עולים שנפלו בקרבות וכו'.
<לירן אבישר: נכון הדבר לתכני תרבות, לתכני מנהיגות, שאנחנו רואים אותם תכנים עקרוניים לפיתוח מנהיגות בקהילה, לאלה שחוזרים, לטקסים אחרים רשמיים.
<לירן אבישר: אנחנו מביאים את המשתתפים שלנו לטקס הפורמלי ב'יד ושם' וכו'.
<לירן אבישר: מילה על פעילות מוכוונת עלייה.
<לירן אבישר: אנחנו נשאלים מה אנחנו עושים באזור הזה.
<לירן אבישר: באזור הזה אנחנו רואים את מטרתנו להנגיש את עניין העלייה.
<לירן אבישר: אל"ף, אני חושבת שיש לנו עוד דרך בסיפור הזה, אבל משימתנו היא לפתוח שבתוני עלייה, שאליהם יכולים להגיע המשתתפים שלנו, ערבי עלייה, כמו שאתם רואים בתמונה.
<לירן אבישר: בעניין הזה נפגשנו בשבוע שעבר ולא לראשונה עם מנכ"ל משרד הקליטה על פרויקטים בעניין הזה, עם ההסתדרות הציונית, עם 'נפש בנפש' ועם גורמי עלייה אחרים על מנת להנגיש למשתתפים שלנו את האפשרויות שלהם בתחום הזה.
<לירן אבישר: המארגנים שלנו עושים בסוף הפרויקטים, בעיקר בפרויקטים שהם מאוד מוכווני עלייה חלוקת תעודת זהות בסוף הפרויקט, בשאיפה שלי שבשנה הבאה כבר אנחנו נוכל לראות את 'מסע' עושה חלוקות תעודות זהות למשתתפים שלו בפרויקטים של הכנה לעלייה, מרוכזות, כך שהם לא יצטרכו להטריח את עצמם אחד אחד למשרד הפנים.
<לירן אבישר: מילה אחת על הערכים המוספים למשק ולמדינת ישראל.
<לירן אבישר: זו שיחה שהיא לא מספיק מדוברת, חשוב שהיא תהיה על השולחן.
<לירן אבישר: הדבר הראשון זה שהפרויקט הזה הוא בעצם פרויקט של תיירות ארוכת טווח.
<לירן אבישר: אנחנו מדברים על מעל 2 מיליארד שקל תרומה מאז הקמת הפרויקט.
<לירן אבישר: זה ללא ספק השקעה משתלמת, גם בראייה האוצרית.
<לירן אבישר: אנחנו מדברים על למעלה מ-200,000 ימי התמחות בשנה במשק הישראלי, של המשתתפים שלנו, מעל מיליון שעות התנדבות שהפרויקט תורם בשנה לחברה הישראלית.
<לירן אבישר: אנחנו מדברים על תמיכה בצרכים תעסוקתיים במשק, בצרכי עדיפות לאומית.
<לירן אבישר: מה זה אומר?
<לירן אבישר: שאנחנו גם קשובים, יש לנו אתגר של רופאים, יש לנו פוטנציאל לפתוח פרויקטים של רופאים?
<לירן אבישר: נפתח פרויקטים של רופאים.
<לירן אבישר: אנחנו יודעים שיש עכשיו פרויקט של CNC במשק, אנחנו מסתכלים על היכולת שלנו לפתוח בשיתוף עם סטף ורטהיימר, בהנחה שיהיו לנו קליינטים לדבר הזה בעולם של ה-market demands, האפשרות לפתוח פרויקט כזה.
<לירן אבישר: במובן הזה אנחנו קשובים גם לצרכים של המשק.
<לירן אבישר: פרויקטים מקדמי עלייה זה באותה שורה מבחינתנו.
<לירן אבישר: יש לנו שגרירים במוקדי השפעה ואסור להוריד מהשולחן הזה את העובדה שבסוף מרבית המשתתפים של הפרויקט חוזרים לארצותיהם.
<לירן אבישר: אנחנו רואים ערך במנהיגות ובבניין הקהילה היהודית גם במקומות שהם חוזרים אליהם.
<לירן אבישר: צבא הסברה, עכשיו חלק גדול מהמשתתפים שלנו בשבועות האחרונים ישבו ביחד עם משרד ראש הממשלה בחמ"ל הסברה בשביל לסייע במאמץ ההסברתי.
<לירן אבישר: הבוגרים שלנו בימים אלה ממש, אנחנו עובדים על לתת להם הדרכה, הם גם מבקשים אותה, הם פונים והם מבקשים לתת להם הדרכה על מה מתרחש ואיך הם יכולים לעבוד ולהשפיע.
יואל רזבוזוב: אתם משתפים פעולה עם משרד החוץ?
<לירן אבישר: אל"ף, אנחנו מאוד משתפים פעולה עם משרד החוץ באופן כללי - - -
יואל רזבוזוב: זה מה שביקשתי ממשרד החוץ לא פעם, גם לשתף פעולה עם הסוכנות, עם כל השליחים.
<לירן אבישר: אני רק אגיד מה אנחנו עושים עכשיו.
<לירן אבישר: אנחנו עכשיו עובדים על זה עם משרד ראש הממשלה, עם מערך ההסברה במשרד ראש הממשלה.
<לירן אבישר: אנחנו עובדים עם משרד החוץ עכשיו על לפתוח פרויקט עמיתי דיפלומטיה, בנפרד, שישרת את המטרה הזאת, שיהיו 20 חבר'ה שעוברים הכשרה במשרד החוץ ובשאיפה משתבצים במחלקות השונות.
<לירן אבישר: זה פיתוח שאנחנו עובדים עליו ביחד עם משרד החוץ בימים אלה.
<אהרון אברמוביץ: עוד אמירה אחת בעניין הזה, הייתה לנו תכנית עם משרד החוץ שאפשרה לצעירים שנמצאים פה בארץ להשתתף באיזה שהיא סדנה להסברה, שבה הם למדו גם כלים של הסברה, כשהם חוזרים לקמפוסים, וגם לומדים על המציאות במזרח התיכון.
<אהרון אברמוביץ: התכנית הזאת הייתה במימון משרד החוץ, כי לנו לא הייתה אפשרות לממן את זה, לפי ההסכם שלנו עם הממשלה והסוכנות היהודית.
<אהרון אברמוביץ: לצערי הרב משרד החוץ ביטל את התכנית הזאת בתקופה שהשר ליברמן לא היה בתפקיד.
<אהרון אברמוביץ: אנחנו נצטרך לחזור עכשיו, אולי השר ליברמן יחזיר את זה, אני חושב שלתכנית הזאת יש חשיבות רבה מאוד לאור המציאות של ישראל בקמפוסים בעולם.
<לירן אבישר: אני אסיים את דבריי בהתייחסות לשני דברים.
<לירן אבישר: אחד זה נושא המספרים.
<לירן אבישר: אני אשמח שמשרד הקליטה יתייחס, הם משתפים איתנו פעולה מדהים בניסיון לטייב את הנתונים.
<לירן אבישר: יש לנו אתגר בטיוב הנתונים, שאני מניחה שהם יציגו אותו, חלק ממנו זה שמשתתף 'מסע' לא חייב לציין את זה כשהוא בא לעשות עלייה ואז יש לנו, בגלל חילופי דרכונים וכו', קושי במעקב.
<לירן אבישר: אנחנו עכשיו ניתן להם את הנתונים שלנו בשביל להצליב, אנחנו חושבים שנתוני העלייה שלנו הם גבוהים מאלה שמשתקפים בנתונים שהוצגו בפניכם ואני מקווה שהם יתייחסו לזה.
<לירן אבישר: הדבר האחרון הוא באמת לאן פנינו.
<לירן אבישר: אנחנו נשלים לדעתי את עבודת התכנון האסטרטגית שאנחנו חושבים שתאפשר לנו לפרוץ ולהגדיל את מספר המשתתפים שלנו, בחודש-חודש וחצי הקרובים ונציג בפניכם את התכנית שלנו לשינוי, מה צריך להיעשות בשביל שנצליח לפרוץ לאזורים חדשים, כולל לאזור ה-non engage, הצעירים שלא בהכרח מתעניינים בנו בגלל היותנו ישראל וכו'.
יואל רזבוזוב: תודה ללירן.
יואל רזבוזוב: קודם כל אני מציע שכשאתם תציגו את התכנית ואנחנו נדון יותר ענייני בעניין התקצוב, אז שהשקופית האחרונה, מבחינת הכסף, תהיה השקופית הראשונה, כי בסופו של דבר גם כסף שמושקע, הוא חוזר לתוך מדינת ישראל וזה גם באמת נותן הרבה מקומות עבודה ויש לו ערך כלכלי רב, במיוחד כשכסף זר גם מגיע לכאן.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה כן חשוב.
יואל רזבוזוב: מבחינת הגידול במספרים משנת 2007-8, אחרי החלטת הממשלה, השאלה אם היה גידול בתקציב, או שזה היה על בסיס אותו תקציב, כל שנה פלאט?
<לירן אבישר: בגדול המודל התקציבי היום הוא שהוא מאפשר לנו גידול עד ל-20,000 משתתפים.
<לירן אבישר: היום אנחנו ב-10,600, לפי ההסכם ככל שאנחנו נביא יותר משתתפים אז התקציב יגדל.
<לירן אבישר: זה תלוי תוצאות.
יואל רזבוזוב: אז יש עדיין מרווח - - -
<לירן אבישר: יש לנו עדיין מרווח נשימה במודל הקיים.
יואל רזבוזוב: אז אתם רוצים לשנות את המודל.
<לירן אבישר: אנחנו לא בטוחים, אנחנו נרצה להביא לכם - - -
<אהרון אברמוביץ: כשנדע למה אנחנו רוצים להגיע.
יואל רזבוזוב: עלה לנו כאן באחד הדיונים נושא של אישורי עבודה לבוגרי 'מסע', אחרי שהם נשארים פה כמה חודשים בארץ והובטח לנו ממשרד הפנים שיתקנו את זה.
יואל רזבוזוב: מישהו יודע איפה זה עומד?
<לירן אבישר: פרדה, יש לך התייחסות?
<לירן אבישר: אנחנו מאותגרים עוד באזור הזה?
<פרדה ברעם: בגדול, בוגרי 'מסע' שרוצים להוציא רישיונות עבודה, אני לא מכירה איזה שהוא אתגר משמעותי.
<פרדה ברעם: אם הם מוכיחים את זכאותם, לרוב הם מקבלים את זה.
<פרדה ברעם: התהליכים היותר מאתגרים הם הבירוקרטיה הקלאסית של לשכות וקביעת תורים ודברים מהסוג הזה.
יואל רזבוזוב: דווקא עולים מהמערב, צרפת, ארצות הברית, כי מבחינת ברית המועצות 'נתיב' אמרו שמשרד הפנים אמרו שהם יתייחסו ושהם סומכים על 'נתיב'.
<פרדה ברעם: אנחנו מטפלים בצורה מרוכזת.
<פרדה ברעם: הם מקבלים אצלנו את ה - - -
יואל רזבוזוב: לא, הבנתי שהבעיה היא - - -
<רעות סוקולסקי: אבל חמ"ע עוברים בדיקת זכאות מלאה ולכן יותר קל - - -
יואל רזבוזוב: להם אין בעיה, הבעיה היא באמת לצרפתים והמערב.
<דב מימון: אנחנו עורכים מחקר מקיף על 'מסע' ויש לי דברים אחרים שאני אחזור אולי אחר כך, אבל בכל אופן, אם אני כבר מדבר עכשיו על העניין של צרפת יש שתי תובנות על 'מסע'.
<דב מימון: אחת, אני אדבר אחר כך, היא קונספטואלית, נורא חשובה, של איפה משתלב 'מסע' בכל המהלך שאנחנו עושים, אבל אני רוצה לחזור לעניין של אישורי עבודה.
<דב מימון: בצרפת כיום יש עניין של 20% מבוגרי אוניברסיטאות עילית שפשוט לוקחים את הג'וב הראשון מחוץ לצרפת, מתוכם יש גם הרבה מאוד יהודים כמובן.
<דב מימון: יש פה 60% מהצעירים שלא רואים את עתידם בצרפת ובודקים ובתוכם יש גם כאלה הרבה מאוד יהודים שלא חשבו על זה שהם יהודים, או לא חשבו כל כך שהם יהודים, פתאום התברר להם שיש איזה שהוא מקום של גורמי משיכה וגורמי דחיפה שמשלב את הדבר הזה, כשעכשיו הם צריכים לצאת וחובה עליהם לעשות סטאז'.
<דב מימון: בכל אירופה, במשך הלימודים, במיוחד אחרי שהם סיימו את הלימודים, פוסט קולג', והם רוצים להגיע לארץ, יש להם אפשרות לשלם את העלות שעולה בארץ, שזה כאמור 17,000 דולר, שזה לא זול, ועם כל התמיכה המדהימה של 5,000 דולר, או יש להם אפשרות לנסוע לקנדה או לאוסטרליה או לאמריקה לעשות סטאז', או לעבוד שישה חודשים כמהנדס, כאיש שיווק, או משהו כזה, בחו"ל ושם הוא מקבל משכורת.
<דב מימון: כאשר הוא מגיע לארץ, אם הוא מקבל את התמיכה של 'מסע' הוא לא יכול לקבל משכורת וזה אישור עבודה בזמן 'מסע' שיאפשר לו לשלב - - - יש אפשרות, פוטנציאל, בצרפת, כמו שראינו, אנחנו עולים ל-880, בשנה הבאה יש אפשרות בהחלט, לפי הביקוש ובדקתי את זה בסוכנות, להגיע ל-2,000 ולשלש ולהכפיל בלי בעיה, אם אנחנו מצליחים להוריד את המחיר.
יואל רזבוזוב: יש להם זמן לעבוד?
<לירן אבישר: הוא מדבר על פרויקט ההתמחות שלנו ובעצם ההערה פה היא שאין לנו paid internship, היום ה- internshipהיא ללא תשלום.
<לירן אבישר: התכנית האסטרטגית שלנו מתמודדת גם עם הסוגיה הזאת עכשיו, היא שואלת את השאלה.
<לירן אבישר: זה מאוד שונה גם במה התחרות שלנו, יש אזורים בעולם שזה מקובל מאוד ואז אנחנו מתחרים בארצות הברית, לצורך העניין, ששם מאוד מקובל paid internship, ויש אזורים אחרים בעולם שמקובל משהו מאוד מאוד סמלי.
<לירן אבישר: התכנית האסטרטגית שלנו בודקת את הסביבה התחרותית מאוד מאוד ביסודיות לרבות השאלה של paid internship.
<לירן אבישר: אם נחליט ללכת ל- paid internshipאז תהיה עבודה עם משרד הפנים, שיהיה אפשרי לסדר להם אישורי עבודה.
<דב מימון: וזה נורא חשוב, כי יש לנו או להוריד את ה-low cost, להכניס את צרפת כמו רוסיה במימון אחר, או שאחד מהדברים הוא אכן לתת להם אפשרות לעבוד ולקבל משכורת ואז אנחנו נהיה פה תחרותיים וזה קשור לחוקתי.
יואל רזבוזוב: אם זה נופל על אישורי עבודה אז אנחנו נשמח לסייע.
<דב מימון: זה עניין של חוקתי, לא קשור לעלות של תקציבים של ה - - -
יואל רזבוזוב: סך הכול משרד הפנים אז היו כאן והם בעד, אז אפשר לשכנע אותם.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים הלאה, ישנו חברנו מר ג'וש שוורץ, סמנכ"ל קשרי ממשל בסוכנות היהודית.
<ג'וש שוורץ: קודם כל אני מברך אותך, היושב ראש, ואת הוועדה, שחשבו לנכון לציין עשר שנים ל'מסע'.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שזו באמת הוכחה שהעם היהודי וממשלת ישראל ביחד, כשרוצים לעשות שינוי אסטרטגי, יש להם את הכוחות והיכולת.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שב-50-70 השנים האחרונות לא היו הרבה דוגמאות של הצלחה כזאת, בתוך עשר שנים לעלות מ-3,500 ללמעלה מ-10,000 צעירים שמגיעים לפה.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שמייסדי התכנית, אריק שרון וסליי מרידור, אריק כבר לא איתנו, אבל אני זוכר כמה הוא התלהב מהתכנית, הייתי שם בהקמה ומבחינת שרון זו הייתה תכנית עלייה לגמרי.
<ג'וש שוורץ: היום, כשאנחנו רואים שאחוזים כל כך גבוהים ממשתתפי התכנית מצרפת ומברית המועצות לשעבר עולים, אני חושב שזה באמת מגשים את החלום שלו.
<ג'וש שוורץ: וגם אלה שלא, שחוזרים, אנחנו מבטיחים שיהיה דור עתיד מחובר לישראל, מחויב לקהילה, תורם לקהילה, פעיל בקהילה, מחובר לישראל, ואני חושב שזו באמת המשימה של הוועדה הזאת, של הסוכנות, של הממשלה, להבטיח את העתיד של העם היהודי ואנחנו עושים את זה באמצעות התכנית הזאת.
<ג'וש שוורץ: בנימה אישית אני יכול להגיד, בדיוק כמו דב ליפמן, שאני פה בארץ בגלל תכנית 'מסע'.
<ג'וש שוורץ: הייתי לפני שהיה 'מסע', אבל אם לא הייתי עושה שנה באוניברסיטה העברית לא הייתי פה היום.
יואל רזבוזוב: יפה, אנחנו זכינו שאתה כאן ובאמת שהתכנית עושה עבודה יפה, משקיעה בנושא הזה ואנחנו רואים שאכן צריך להרחיב את התכנית הזאת.
יואל רזבוזוב: דיברנו על כך שתוגש התכנית, אני אשמח גם ליידע את שר האוצר, להראות לו את השקופית האחרונה, התרומה למשק.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה נתון חשוב, חשוב ומעודד.