GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: הוא ידבר שם שלוש דקות.
משה גפני: ולדיבור – לא שלוש, חמש דקות.
משה גפני: לא משנה, אבל - - -
רוברט אילטוב: אני איתך כאילו, אבל - - -
יואל רזבוזוב: אני מתנגד, לצערנו.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש לנו חוק, יש באמת בחוק, אנחנו קיבלנו אותו - -
משה גפני: אז זה לא מעכב.
משה גפני: אם זה היה מעכב אני לא הייתי מעלה את זה.
יואל רזבוזוב: - - יש שם הרבה אילוצים.
יואל רזבוזוב: כמובן שהיינו כולנו רוצים להכניס לשם כמה שיותר סעיפים, כמה שיותר הסתייגויות, ולתת כמה שיותר כספים לכולם.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני לא זוכר מקרה כזה בכנסת.
משה גפני: אני פה 25 שנה, אני לא זוכר מקרה שלא מאפשרים להעלות הסתייגות?
יואל רזבוזוב: אבל אנחנו חדשים, אז אמרתי: תמיד יש פעם ראשונה.
משה גפני: זמן זה ודאי לא לוקח.
משה גפני: לא לוקח.
משה גפני: זו הסתייגות שאני אדבר.
יואל רזבוזוב: זאת - - -
רוברט אילטוב: טוב, אני מצטרף.
רוברט אילטוב: נו, מה אני אגיד - - - הצבעה בעד – 1 נגד – 3 נמנעים – אין בקשת הרביזיה לא נתקבלה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מתנגדים אז הרביזיה נופלת.
משה גפני: טוב, אני אבקש הסתייגות דיבור.
<מירב תורג'מן: בקשת רשות דיבור.
משה גפני: אני אנמק את הנימוקים של הוועדה.
<מירב תורג'מן: אין בעיה.
משה גפני: רשות דיבור אני יכול?
<מירב תורג'מן: בוודאי.
משה גפני: אני לא מבין למה אי אפשר להעלות את זה, אבל בסדר.
משה גפני: מאותה סיבה שאני לא יודע גם למה שר האוצר יאיר לפיד הגיש ערר לממשלה על החוק שלי אתמול.
יואל רזבוזוב: טוב, על זה אני לא יכול לענות לך.
יואל רזבוזוב: את זה אנחנו נצטרך לשאול את שר האוצר יאיר לפיד.
משה גפני: הוא יצטרך לענות לי על זה במקומות אחרים.
יואל רזבוזוב: אז אני חייב לסגור את הדיון כבר עכשיו?
יואל רזבוזוב: אז אנחנו לפרוטוקול נסגור את הדיון כי יש אנשים שצריכים לרוץ לוועדות אחרות, ואנחנו נשמע - - -ד
רוברט אילטוב: תם הדיון.
יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אנחנו נתחיל את הדיון.
יואל רזבוזוב: הכנסת מציינת היום את יום העסקה הישירה במגזר הציבורי, ואני נעניתי לבקשתם של חברי הכנסת זהבה גלאון, חיים כץ, מיכל בירן לקיים דיון בוועדה ביום זה, ולייחד אותו להעסקתם של העולים החדשים.
יואל רזבוזוב: חברי הכנסת אמורים להצטרף אלינו, גם סגן השר אופיר אקוניס.
יואל רזבוזוב: אני אקצר בדברי הפתיחה, אין לנו הרבה זמן, ואנחנו רוצים לתת לכמה שיותר אנשים לבוא לידי ביטוי, ולשמוע גם את הנתונים.
יואל רזבוזוב: רק משפט קצר בפתיחה, אנחנו יודעים שהעסקה באמצעות חברות קבלן לעולים החדשים, איפה כאן הבעיה?
יואל רזבוזוב: הבעיה שעולים חדשים, אוכלוסייה שעלתה שנמצאת בקשיים רבים, ברגע שאתה מועסק לא ישירות אלא דרך חברה, דרך קבלן, אין לך יציבות, כל יום יכולים לפטר אותך, וזה מקשה עליך להתייצב בבנק, לקחת משכנתא ולחשב את הצעדים הבאים שלך.
יואל רזבוזוב: דווקא בנושא של העולים זה רגיש, זו תופעה שהיא תופעה כלל ציבורית, כלל ארצית, אבל בנושא של העולים, אנחנו צריכים להיות רגישים יותר.
יואל רזבוזוב: אני אבקש מהנציג של המ.מ.מ.
יואל רזבוזוב: גדעון זעירא להציג את הנתונים שיש לנו.
<גדעון זעירא: לקראת הדיון מרכז המחקר והמידע של הכנסת אסף נתונים על העסקה ישירה של עולים בשרות המדינה.
<גדעון זעירא: אנחנו נתמקד בקבוצה זו, מכיוון שיש קושי לאסוף נתונים על המגזר הציבורי כולו.
<גדעון זעירא: אספנו נתונים על 90 משרדים ויחידות בשרות המדינה ביוני 2014, 88 יחידות מנתוני נציבות שרות המדינה, כנסת ומבקר המדינה.
<גדעון זעירא: מי שרוצה לראות את הרשימה, יכול לראות את זה בטבלה אחת במסמך.
<גדעון זעירא: אין בהם נתונים על יחידות מערכת הביטחון.
<גדעון זעירא: התמקדנו בשתי קבוצות עולים, אחת – יוצאי אתיופיה, מי שנולד באתיופיה או אחד מהוריו נולד באתיופיה, כפי שמוגדר בחוק שירות המדינה, ולפיו יש חובת ייצוג הולם לקבוצה זאת בגופי שרות המדינה.
<גדעון זעירא: בנוסף, קבוצה נוספת עולים שאינם יוצאי אתיופיה שעלו מאז 1990.
<גדעון זעירא: נדגיש, שאין בידינו נתונים על עולים חדשים מבניהם.
<גדעון זעירא: לפי הנתונים, ביוני 2014, ביחידות הנציבות, נציבות שרות המדינה, הכנסת ומבקר המדינה, הועסקו כ-11,500 עולים.
<גדעון זעירא: כ-16% מכלל עובדי שרות המדינה.
<גדעון זעירא: מתוכם כ-1,060 עולים יוצאי אתיופיה, וכ-10,500 עולים שאינם יוצאי אתיופיה, ועלו מאז 1990.
<גדעון זעירא: יוצאי אתיופיה הם כ-1.5% מכלל עובדי שרות המדינה.
<גדעון זעירא: נציין שלפי נתוני הלמ"ס, בסוף 2012, שיעור ילידי אתיופיה בישראל וילידי ישראל שאביהם נולד באתיופיה היה 1.6% מכלל האוכלוסייה.
<גדעון זעירא: 10,500 עולים שאינם יוצאי אתיופיה ועלו מאז 1990 הם כ-15% מכלל עובדי שירות המדינה.
<גדעון זעירא: לפי נתוני הלמ"ס בסוף 2012, השיעור שלהם היה כ-12% מכלל האוכלוסייה.
<גדעון זעירא: כאמור, יש 90 יחידות בשירות המדינה שקיבלנו מהם נתונים.
<גדעון זעירא: 33 יחידות ומשרדים במערכת הבריאות הממשלתית, ו-57 יחידות ומשרדים בשאר התחומים.
<גדעון זעירא: רוב העולים כ-77% מהם עובדים במערכת הבריאות שבה מועסקים כ-45% מכלל עובדי שרות המדינה.
<גדעון זעירא: כ-23% מהעולים הנותרים עובדים ב-57 יחידות שאינם במערכת הבריאות, ובהם מועסקים כ-55% מכלל עובדי המדינה.
<גדעון זעירא: עכשיו אני מדבר על עובדי יחידות שאינם במערכת הבריאות.
<גדעון זעירא: אחוז אחד מכלל העובדים האלה הם יוצאי אתיופיה, הם מועסקים ב-33 יחידות מתוך 57.
<גדעון זעירא: מבין היחידות שהם לא מועסקים אפשר לציין את משרד הפנים, משרד התקשורת, המשרד לאזרחים ותיקים, המשרד לפיתוח והנגב, ונציבות שרות המדינה.
<גדעון זעירא: כ-6% מהעובדים שאינם במערכת הבריאות הם עולי 1990 ואילך שאינם יוצאי אתיופיה.
<גדעון זעירא: רק בארבע יחידות מתוך 57 לא הועסקו עולים שכאלה.
<גדעון זעירא: עכשיו אני מדבר על מערכת הבריאות.
<גדעון זעירא: כ-28% מן העובדים ממערכת הבריאות הם עולים.
<גדעון זעירא: כ-2% מהעובדים הם - - -
יואל רזבוזוב: עובדים קבועים?
<גדעון זעירא: אנחנו מדברים על העסקה ישירה.
<גדעון זעירא: אנחנו מדברים על עובדים בתקן בחוזה אישי, כולל מתמחים, ואנחנו לא מדברים על סטודנטים.
<גדעון זעירא: כ-2% ממערכת הבריאות הממשלתית הם יוצאי אתיופיה, הם מועסקים ב-29 יחידות מתוך 33.
<גדעון זעירא: כ-26% מעובדי מערכת הבריאות הם עולי 1990 ואילך, הם מועסקים בכל 33 היחידות.
<גדעון זעירא: מאפיינים נוספים כגון גיל והשכלה תוכלו לראות בפרק 3 במסמך.
<גדעון זעירא: בנוגע להעסקה לא ישירה בשרות המדינה, הגורמים האמונים על הנושא לא אוספים נתונים ספציפיים על עולים, לכן אין לנו נתונים להציג.
<גדעון זעירא: נציין באופן כללי שלפי מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, על סמך נתוני 2012, 2013, בכלל שרות המדינה מועסקים כ-13,500 עולים ולא עולים.
<גדעון זעירא: הם עובדים ב-3 דרכי העסקה, עובדי קבלן כוח אדם, עובדי קבלן שירותים ועובדי כתף אל כתף.
<גדעון זעירא: רוב רובם עובדי קבלן שירותים, אנחנו מדברים על שמירה נקיון והסעדה כ-13,000.
<גדעון זעירא: עובדים קבלן הם כ-270,000, ועובדי כתף אל כתף כ-315.
<גדעון זעירא: יחידת הביקורת באגף החשב הכללי במשרד האוצר מפקח על תנאי העבודה של עובדי קבלן שירותים בשירות המדינה.
<גדעון זעירא: אגף השכר והסכמי העבודה מפקח על התנאים של עובד קבלן כוח אדם בשרות המדינה, והם לא אוספים נתונים על עולים.
<גדעון זעירא: כך גם לגבי נציבות שרות המדינה לגבי עובדי כתף אל כתף.
<גדעון זעירא: גורמים שונים ששוחחנו איתם לקראת המסמך העלו שאין קשיים ייחודיים למועסקים בהעסקה לא ישירה בשרות המדינה בהשוואה למועסקים בהעסקה לא ישירה במגזר הפרטי.
<גדעון זעירא: במסמך מצוינים גם חסמים אפשריים להשתלבות בשרות המדינה של גורמים שונים, אם תרצו נוכל להרחיב עליהם בהמשך.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שלפני כשנתיים נחתם הסכם שכר ענפי במגזר הציבורי שישפר את תנאי השכר והעסקה של עובדי קבלן.
יואל רזבוזוב: אני אבקש לדווח לי על השפעתו של עובדי הקבלן.
יואל רזבוזוב: יש לנו כאן מישהו שיוכל לדווח?
<מאיר דוד: ממשרד הכלכלה, מנהל אגף האכיפה.
<מאיר דוד: הנושא של היישום של חוק ההסכם הקיבוצי בשרות המדינה על עובדי הקבלן הוא באחריות של החשב הכללי.
<מאיר דוד: החשב הכללי הוא זה שמבצע את הבקרה ואת הביקורת על הוראות היישום.
<מאיר דוד: אנחנו מקבלים מעת לעת את הדוחות שלו, את דוחות הביקורת לבדיקה ובמקום שאנחנו מוודאים שאין יישום של הוראות החוק, או שאין תיקון של ההוראות, אנחנו נכנסים לביצוע האכיפה.
<מאיר דוד: אין לנו עד היום נתונים על אי יישום החוק בשרות הציבורי, חבל שמישהו מהחשב הכללי לא נמצא פה.
<מאיר דוד: אבל אם תרצו לדבר בכלל על עובדי הקבלן, ובכלל בגופים הציבוריים, אז מאז שנכנס ובמקביל לכניסת החוק הזה גם נכנס החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה לתוקף, שבתוך החוק להגברת האכיפה יש פרק ייחודי לעובדי הקבלן בשמירה וניקיון.
<מאיר דוד: אם נכון להיום יש כ-1,000 חברות במשק בעלות רשיון כזה או אחר – שמירה, נקיון, כוח אדם, למעלה מ-300 מהחברות האלה כבר נמצאות אצלנו בפיקוח ובאכיפה בשנתיים האחרונות.
<מאיר דוד: מתוך כל החברות האלה יש 14 גופים ציבוריים שאנחנו כרגע בהליך אכיפה של עובדי הקבלן אצלם.
<מאיר דוד: דבר נוסף שמשפיע בחוק להגברת האכיפה, זה אחריות של מזמיני השרות.
<מאיר דוד: מכיוון שהיום מוטלת ההחלטה על מזמיני השרות, אנחנו גם פועלים מול מזמיני שרות, בערך כ-20 מזמיני שרות כבר אנחנו בהליכים מולם על הפרות של קבלנים של חוקי העבודה כלפי העובדים.
<מאיר דוד: אני שמח לציין שיש מזמינים שמיד פועלים, או להפסקת התקשורת, או לתיקון הליקויים באופן מיידי.
<מאיר דוד: לגבי היישום המלא או השפעה בתוך שרות המדינה, אני אצטרך את החשב הכללי, אני לא אוכל לענות על השאלה הספציפית הזאת.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יודעים בוודאות האם מישהו מבקר, לא מבקר ומה קורה באמת.
<מאיר דוד: מבקר כן.
יואל רזבוזוב: השאלה מה קורה בשטח, זה אנחנו לא יודעים בוודאות.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שרוב המשרות בעבודות הללו הם עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: נצטרך להיכנס לזה יותר לעומק.
<מאיר דוד: אנחנו באכיפה, מכיוון שאנחנו עוסקים מול כלל המשק, מול אוכלוסיות מגוונות, אנחנו גם קולטים עובדים עולים חדשים מהמגזרים האלה כדי לקדם את האכיפה, ורק בשנה האחרונה אנחנו קלטנו 4 עובדים חדשים במשרה מלאה בהעסקה ישירה מהמגזר האתיופי, ועדיין לא סיימנו את הקליטה ואנחנו נמשיך לקלוט עובדים בהעסקה ישירה.
יואל רזבוזוב: אבל משרד הכלכלה, אפשר להבין, לפי הנתונים שקיבלתי זה 0.6%, אנחנו אמורים להיות ב-1.5%, 1.6%.
<מאיר דוד: כל משרד הכלכלה גדול 0.6%, אצלי ביחידה 4 מתוך ה-8.
<מאיר דוד: אני אמשיך לעשות את זה גם, כי אנחנו באמת רואים את החשיבות להעסקה ישירה וגם את הסיוע שלהם בהשפעה על האכיפה.
יואל רזבוזוב: לגבי ייצוג הולם, עשינו כבר כמה דיונים, יש לנו גם דיון מתוכנן, נתמקד בזה בהמשך.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך עם הדיון, ויש לנו כאן בתוך העסקה ישירה יש לנו בעיה מיוחדת לעובדי מוקדי קליטה ליוצאי אתיופיה בכל רחבי הארץ, גם שמעתי לא מעט בעיות כבר לא פעם ראשונה, אני חושב שחשוב לנו גם להיכנס לעניין הזה.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציגת משרד הקליטה, בת שבע ראובני, סמנכ"לית משאבי אנוש.
יואל רזבוזוב: בבקשה, בת שבע.
<בת שבע ראובני: בוקר טוב, אני סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש.
<בת שבע ראובני: המשרד לקליטת העלייה הוא המשרד של העולים למען העולים, ומופעל ברובו על ידי העולים.
<בת שבע ראובני: תיקון קטן, אנחנו היום לא 502 עובדים, אלא 467, גם בשנת 2013, היינו קצת פחות ממה שמופיע כאן.
<בת שבע ראובני: אנחנו מעסיקים עולים מכל רחבי העולם, מאחר ואנחנו נותנים שרות רב לשוני.
<בת שבע ראובני: כמובן בשנות ה-90' קלטנו קבוצה מאוד מכובדת של עולים שנותנים היום גם שירות ישיר לא רק לעולים מחבר העמים, אלא גם לעולים נוספים.
<בת שבע ראובני: במשרד ישנו אגף לקליטת עולי אתיופיה, יש לנו פריסה של עולי אתיופיה בכל רחבי הארץ שנותנים שרות.
<בת שבע ראובני: אנחנו מעסיקים העסקה ישירה את העובדים האלה.
<בת שבע ראובני: לא קיים במשרד לקליטת העלייה העסקה באמצעות קבלני כוח אדם, להוציא 3 הנושאים היחידים ששרות המדינה עובד לפיו, זה קבלני שרותים, נקיון, אבטחה וגם ההסכמים המיוחדים שקיימים לעובדי המחשוב.
<בת שבע ראובני: שאר הדברים שהם כביכול הפעלה, לא כביכול, אלא יש להם אלמנטים של העסקה, הם פרויקטים יחד עם הרשויות או עם גורמים נוספים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מתכוונים למוקדי קליטה.
<בת שבע ראובני: אנחנו מתכוונים למוקדי קליטה.
<בת שבע ראובני: אנחנו תומכים ברשות כדי לקדם את קליטתם של אוכלוסיות מסוימות שזקוקות לאיזשהו סטרט-אפ, על מנת שיוכלו להיקלט מבחינה חברתית כמה שיותר מהר.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן לך להתייחס בהמשך, בטוח יועלו פה טענות, ואנחנו נדון בזה.
יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור לענת הס, שתציג את עמדת הקואליציה הארצית להעסקה ישירה.
<ענת האס: שלום לכולם, אני באה מהקואליציה להעסקה ישירה.
<ענת האס: העברנו ביניכם דף עמדה שמציג ככה את הנתונים שאנחנו אספנו בנוגע לקביעת העסקה קבלנית.
<ענת האס: חשוב לי מאוד לעשות את ההבחנה, אנחנו מדברים כאן על העסקה ישירה, ובעצם אנחנו מדברים כאן על העסקה קבלנית.
<ענת האס: הבעיה שלנו היא לא עם העסקה ישירה של העובדים, אלא עם העסקה קבלנית.
<ענת האס: כיום אנחנו יודעים שיש בערך 40% מכלל העובדים בשרותים הציבוריים שמועסקים בהעסקה קבלנית, בערך 50% הם עולים חדשים.
<ענת האס: אנחנו יודעים שעולים חדשים יש להם הרבה מאוד קשיים להיקלט בעבודות, בגלל קשיי השפה הרבה פעמים לא מסוגלים לעבוד בעבודות שהם מתאימות להשכלה שלהם, לנסיון שלהם, ולכן הם נאלצים להיקלט בכל מיני עבודות שלא מתאימות, כמו נקיון, אבטחה, שמירה וכל מיני עבודות כאלה.
<ענת האס: אנחנו יודעים את התנאים שהם מקבלים, זה הרב המאוד פעמים פגיעה בשכר, אי מתן זכויות סוציאליות ותנאים הולמים.
<ענת האס: אני מכירה את ההסכם שנעשה, ההסכם הקיבוצי ב-2012, ההסכם אמנם שיפר אולי במידה מסוימת את התנאים של העובדים, אבל הוא מהווה כפלסטר לבעיה, והוא לא באמת פותר את הבעיה.
<ענת האס: הוא בעצם מנסה לשים איזשהו סיטואציה של העסקה שהיא פוגענית, היא לא אישית, והיא מאפשרת הרבה מאוד פגיעה בלנסות לשפר אותה, אבל בעצם העובדים שמועסקים בצורה קבלנית אין להם יחסים אישיים עם המעסיק, המטרה של חברות הקבלן היא להרוויח כסף, מקסימום רווח מינימום הוצאות, והם בעצם עושים את זה על חשבון גבם של העובדים.
<ענת האס: יכולות להיות הרבה מאוד רגולציות ששומרות עליהם, אבל בסופו של דבר כשיש פגיעה, כשיש בעיה ברגולציה מי שנפגע זה העובדים והמעסיק, מקבל השירותים שהוא זה שנמצא באינטראקציה ישירה עם העובדים, הוא לא יכול לשלוט בדבר, כי מי שבעצם דואג לתנאים ובעצם פוגע הוא הקבלן.
<ענת האס: העובדים כאן יספרו, היום הגיעו דוברים שיספרו על אי מתן זכויות, אי מתן שכר הולם, מפטרים אותם ומחזירים אותם לעבודה כדי שהם לא יוכלו לצבור ותק וזכויות סוציאליות.
<ענת האס: עולים חדשים שמגיעים, אין להם שפה, הם לא יכולים לקרוא את תלוש השכר שלהם, לא יכולים לדעת תמיד על איזה חוזה הם חותמים, הם חותמים על חוזים שלא הולמים את התנאים הראויים שהם אמורים לקבל במשרות ציבוריות.
<ענת האס: מה שאנחנו אומרים היום, זה שאנחנו מבקשים שהעסקה הקבלנית במוסדות הציבוריים לא תתקיים, לפחות במוסדות הציבוריים שמהווים כדגל שאמורים לעבוד כדגל של העסקה שהיא ראויה.
<ענת האס: אנשים שבאים לארץ מגיעים לכאן, אמורים לעבוד בהעסקה שהיא ראויה.
<ענת האס: אנחנו רוצים שהעסקה פוגענית לא תתקיים, לפחות במוסדות הציבוריים.
<ענת האס: כל הניסיונות לשפר אותה, זה בסך הכול ניסיונות שהם נקודתיים.
<ענת האס: רק העובדה שמשרד הכלכלה לא יודע להגיד לנו האם זה עובד, העובדה שיש כאן 40 ממוקדי הקליטה, סליחה, 100, או 100 שאם ההסכם נחתם מ-2012, לפני שנתיים ועדיין הם פתחו בסכסוך עבודה, הם לא מקבלים את התנאים שמגיעים להם, אומר שהפלסטר כנראה לא מכסה על הבעיה שהייתה אמורה להיפתר.
<ענת האס: אנחנו אומרים בקואליציה, הבעיה צריך לפתור אותה מהיסוד, ולמגר את תופעת ההעסקה הקבלנית לחלוטין, לא לנסות לפתור אותה בכל מיני פתרונות זמניים.
יואל רזבוזוב: לגבי מוקדי קליטה אנחנו נגיע.
יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור למנכ"ל עמותת "צנטוריון".
<אלכסנדר נבוקין: אני לא רוצה לחזור על אותם מלים שאמרה נציגה מהקואליציה, פשוט בקצרה אני יכול להגיד לכם, שכבר יותר מחמש שנים פועל אצלנו מרכז מידע לעובדים, בעיקר עובדים מענף השמירה, ענף הנקיון, מטפלים וכו'.
<אלכסנדר נבוקין: 95% מהפניות זה עולים חדשים.
<אלכסנדר נבוקין: אחת מהבעיות המרכזיות, חוץ מבחינת החוקים, אכיפה, וכל הדברים האלה, זה מאוד חשוב, זה גם חוסר מודעות וחוסר ידיעה על אותם חוקים שקיימים נכון לעכשיו אצל העובדים.
<אלכסנדר נבוקין: פשוט אנשים רק כשהם מתקשים, אומרים, בסדר, יש לנו בעיה, ולפני שהם רוצים לעזוב את מקום העבודה, או שאחרים פשוט לא יודעים את החוקים, לא יודעים לקרוא לפעמים ולהגיע לאותם חוקים החדשים שיצאו, זה קשה להם, אפילו לפחות אין להם זמן להתעסק בזה, כי הם עובדים שעות על גבי שעות.
<אלכסנדר נבוקין: חשוב גם להדגיש, שהאנשים האלה שגם בענף השמירה, גם בענף הנקיון, עם המשכורת שהם מקבלים נכון לעכשיו, לפחות זה פחות מהמשכורת מינימום בסופו של דבר שזה יוצא, אלה אנשים שנמצאים בתחתית הסולם החברתית נכון לעכשיו.
<אלכסנדר נבוקין: גם נושא מאוד חשוב שאנחנו נתקלים בזמן האחרון, זה הנושא של הפנסיה.
<אלכסנדר נבוקין: אנחנו יודעים שבענף השמירה והנקיון אמורים היו לקבל הפרשי פנסיה גם על לפני 2008.
<אלכסנדר נבוקין: בעיה מאוד גדולה שאנשים חוזרים או ברגע שהם עוברים ממקום עבודה למקום עבודה, יש להם צבירת פנסיה במקום אחד, אחר כך במקום שני, אחר כך במקום שלישי.
<אלכסנדר נבוקין: האנשים לא יודעים שאפשר לחבר את זה, פשוט שוב זה חוסר מודעות, חוסר ידיעה גם בנושא הזה.
<אלכסנדר נבוקין: קשה לאנשים האלה שבגיל 50 - דרך אגב, בזמן האחרון אנחנו רואים מעגל פיטורים באנשים שבגיל 50 ו-50 פלוס בעיקר באותם ענפים בענף השמירה וענף הניקיון, בן אדם שפיטרו אותו, הוא נשאר בלי עבודה.
<אלכסנדר נבוקין: ואחרי שהוא 8, 10 שנים עבד באותו מקום, באותם מקומות עבודה, קשה, קשה מאוד לו למצוא את מקום העבודה הנוסף, זה נושא מאוד בעייתי.
<אלכסנדר נבוקין: לפי הפניות שלנו במרכז מידע, אנחנו רואים שזה המון אנשים, 95% שוב זה עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: מר אליאס מהרי, מנהל מוקד קליטה בנתניה.
<אליאס מהרי: בוקר טוב, אנחנו הגענו לפה היום, גם בגלל שזה יום העסקה ישירה, וגם בגלל שאנחנו במשך 14 שנה מאז שהפרויקט הזה הוקם עובדים בתנאים של עובדי קבלן.
<אליאס מהרי: אנחנו 14 שנה מקבלים את אותו שכר, את אותם תנאים, אין אופק תעסוקתי, אין ביטחון כלכלי.
<אליאס מהרי: כל הרעיון היה להיכנס ולקלוט עולים, לנתב את דרכם בחברה הישראלית, ולשלב אותם כמה שיותר טוב.
<אליאס מהרי: יוצא מצב שאחרי 14 שנה מאז הפתיחה של המוקדים אנחנו מתחילים להרגיש שאנחנו לא משתלבים כמו שצריך.
<אליאס מהרי: 95% מהעובדים הם בוגרי אוניברסיטאות ומכללות.
<אליאס מהרי: הייתי רוצה שיגדירו אותי כישראלי ולא כמגזר במדינה הזאת.
<אליאס מהרי: אני רוצה שהתייחסו אליי כמי שיכול לתת שירותים לכל בן אדם בישראל.
<אליאס מהרי: לא יכול להיות שכל דיון בהקשר של בני העדה האתיופית עולה הנושא שאני צריך לתת שירותים לבני העדה האתיופית.
<אליאס מהרי: אני 30 שנה בארץ, מעולם לא הרגשתי שונה עד שהתחלתי לעבוד אל מול הקהילה, מעולם.
<אליאס מהרי: הייתי ילד שמח, ילד מאושר בעולם.
<אליאס מהרי: אני רוצה לגדל כמו כל ישראלי במדינה הזאת.
<אליאס מהרי: אבל לא יכול להיות שאני עובד 10, 15 שנה במקום, נחשב למנהל, מנהל בכיר, מתווה מדיניות, כותב תכניות, עוקב אחרי דוחות ביצוע, עושה דוחות ביצוע, עושה הכול, וכשאני חוזר הביתה, הם יודעים שאני עובד לא קבוע, חוזה אישי.
<אליאס מהרי: גם ילדיי שמסתכלים על האבא שלהם המנהל, איך הם מסתכלים עליי?
<אליאס מהרי: בסופו של דבר, הוועדה הזאת, אדוני היושב ראש, צריכה להאמין שלהיקלט, להשתלב במדינה הזאת צריכה להיות השתלבות אמיתית של הבנה של החברה הזאת.
<אליאס מהרי: לא יכול להיות שאני אסתובב ברחוב ותהיה לי אות קין בגלל שאני בן קהילה, זה מה שאני מרגיש.
<אליאס מהרי: כל דיון, זה לא יאומן.
<אליאס מהרי: כל דיון שעוסק בבני הקהילה, זה משהו שכאילו אני פחות טוב ממישהו?
<אליאס מהרי: לא עברתי מוסדות אקדמאיים במדינה הזאת?
<אליאס מהרי: אני לא יודע לכתוב, לא יודע להתבטאות?
<אליאס מהרי: למה במשרד הבריאות צריכים לעבוד בני קהילה רק בניקיון, למה?
<אליאס מהרי: במשרד החינוך שיש את הבעיות הכי גדולות במדינת ישראל, עובדים 20 עובדים.
<אליאס מהרי: אני עובד ברשות שעושה את כל המאמצים בשביל לשלב את הקהילה, ויש את התמיכה של משרד הקליטה כתמיכה, אבל אנחנו צריכים לדעת לאן אנחנו הולכים.
<אליאס מהרי: נכנסתי רווק, אני נשוי ואבא ל-2 ילדים.
<אליאס מהרי: מה יהיה איתי?
<אליאס מהרי: אני רוצה לקנות דירה, הבנק לא ייתן לי משכנתא.
<אליאס מהרי: אני מקבל אותו שכר מאז שהתחלתי לעבוד.
<אליאס מהרי: אין לי הפרשים מקרן השתלמות, חוץ מפנסיה - איפה אותו מנהל גדול?
<אליאס מהרי: אני מגיע להרצות באוניברסיטאות, בא להרצות לצבא, בא להרצות במוסדות חינוך, אליאס, בסוף כשיורדים לפרטים הקטנים, אני עובד קבלן פשוט, דומה מאוד לאותו איש שנקרא עובד מדינה במשרד הבריאות.
<אליאס מהרי: זה משהו שאנחנו כמודלים בתוך הקהילה לא יכולים לשאת יותר, לא יכולים.
<אליאס מהרי: הצעירים מסתכלים עליהם, תסתכלו על בתי הכלא בצבא, תסתכלו על העבריינות הגואה, תסתכלו על זה.
<אליאס מהרי: אם אנחנו המובילים נמצאים בסיטואציה לא נורמלית, מה אתם מצפים מאתנו?
יואל רזבוזוב: תודה אליאס.
יואל רזבוזוב: דיברת יפה, אני מכיר את אליאס מנתניה, באמת פעיל חברתי, ציבורי.
יואל רזבוזוב: אני רק רוצה להבין נקודה, ישנה תקנה, תקנו אותי, או חוק שמוקדי קליטה צריכים להיות מועסקים על ידי רשות מקומית, העסקה ישירה, או חברת בת של רשות מקומית.
יואל רזבוזוב: אם זה תאגיד עירוני, אני חושב שעל תאגיד עירוני יש את אותן החובות של קרן ההשתלמות והפנסיה, הכול אותו דבר.
יואל רזבוזוב: אז אם אתה לא מקבל, אז יש פה איזושהי עבירה על החוק.
יואל רזבוזוב: יש פה נציג ממשרד הפנים, האם מישהו יכול לענות לי?
<אורטל בן אהרון: ממשרד הפנים, אגף כוח אדם ושכר ברשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: את יכולה להתייחס לנקודה שהעליתי על התקנה שמוקדי קליטה צריכים להיות מועסקים על ידי רשות המקומית העסקה ישירה, או תאגיד עירוני, חברת בת.
<אורטל בן אהרון: בעיקרון, אנחנו האגף מה שאנחנו אוכפים בכל מה שקשור לייצוג האתיופים, סליחה יוצאי אתיופיה.
<אליאס מהרי: ישראלים ממוצא אתיופי.
<אורטל בן אהרון: אנחנו אוספים אחת לשנה את הדוחות שמגיעים אלינו מהרשויות המקומיות, ובהתאם לחוק אנחנו מעבירים אותם למזכירות הממשלה, ועדת העלייה והקליטה ונציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
יואל רזבוזוב: זה ייצוג הולם, זה אנחנו יודעים, אנחנו עושים דיונים על זה.
<אורטל בן אהרון: מעבר לכך, אנחנו לא הגוף שלמעשה אחראי לאכוף את אופן העסקתם, אם זה באמצעות הרשות המקומית, או אם זה באמצעות חברת כוח אדם.
יואל רזבוזוב: נציג שלטון מקומי הגיע?
יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין בת שבע, לגבי העניין הזה העסקה ישירה של מוקדי קליטה, תתקני אותי זאת תקנה?
<בת שבע ראובני: זה הסכם.
<בת שבע ראובני: ההסכמים שאנחנו חותמים עם הרשויות מצויין באופן מיוחד סעיף וגם הלשכה המשפטית שלנו במידה ואנחנו מוצאים שלא קיים - - -
יואל רזבוזוב: מה תוקף המשפטי של ההסכם הזה?
<בת שבע ראובני: לא יכולים לקבל את התמיכה אם יש איזושהי בעיה בדרך העסקה.
יואל רזבוזוב: אנחנו פה עלינו על נקודה שרשויות מקומיות מקבלות תמיכה, ועל ידי התמיכה הזאת הם מעסיקים את מוקדי הקליטה.
יואל רזבוזוב: בהסכם כתוב שאותו עובד הוא צריך להיות או מועסק ישירות, או על ידי תאגיד עירוני, חברת בת שלי.
יואל רזבוזוב: אני יודע בוודאות שבתאגידים וברשויות מקומיות ישנם את כל התנאים.
<אורנה עמוס: - - - העסקה ישירה, בעצם רשויות מקומיות הקימו תאגידים עירוניים, אתם קוראים להם חברות קבלן מהחצר האחורית, שדרכם מעסיקים אלפים של עובדים, יש חברה בבאר שבע 4,000 כאלה, בתל אביב יש 6,000 כאלה לדעתי, גם מורים, בעצם דרך התאגיד הזה מעסיקים אלפים של עובדים שהם נקראים בעינינו עובדי קבלן, הם לא מקבלים את אותן זכויות של עובדי הרשות המקומית בשום פנים ואופן.
יואל רזבוזוב: אני מדבר על פנסיה שזה חובה מ-2006, וקרן השתלמות שזה הזכויות.
<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות של צבירת ותק.
<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות של ביטחון תעסוקתי.
<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות שקשורות לא רק לפנסיה.
יואל רזבוזוב: סליחה, לגבי קרן השתלמות, אין לך קרן השתלמות?
<אליאס מהרי: יש עלות העסקה לעובד, נניח 100 אלף שקל, ה-100 אלף שקל הם העלות לשנה.
<אליאס מהרי: קרן השתלמות ייגזר מה-100 אלף שקל עלות, זאת אומרת, אתה גם תשלם תקורה, למרות שיש הסכם של משרד הקליטה מול רשויות מסוימות לא לשלם תקורה, אבל ידידי יושב פה, חברי, שעובד דרך מתנ"סים, וכל המשכורת שלו הולכת, יש פה תלושים, אין מחוייבות גם המשרד יש לו הסכם, אבל הוא לא מחייב, הוא תומך ב-100 אלף שקל, הוא יודע שה-100 אלף שקל משולמים.
דב ליפמן: אין שום אכיפה ממשרד הקליטה לכל הנושא?
<קריאה: אין אכיפה.
<בת שבע ראובני: אני רוצה לומר, אנחנו תומכים ברשות לקידום פרוייקט.
<בת שבע ראובני: במסגרת הזאת - - -
<יובל אלון: 17 שנה אותו - - -
יואל רזבוזוב: סליחה, היו לי לא מעט שיחות על זה.
יואל רזבוזוב: מוקדי הקליטה, כמה שאנחנו לא נדבר ונצעק פה זה יהיה משהו זמני, אנחנו רוצים שתהיה אינטגרציה כמה שיותר טובה.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא רוצים עובדי קליטה.
יואל רזבוזוב: אבל אנחנו כן רוצים העסקה ישירה, כן יש לנו את הדיונים על ייצוג הולם, ועדיין לא קיבלנו מרשויות מקומיות את הנתונים על ייצוג הולם ברשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: אני כמו שאליאס אמר, לא מעניין אותי שאליאס יעבוד במוקד קליטה, הוא יכול לעבוד בכל מחלקה אחרת בעירייה, וזה מה שרשויות המקומיות אמורות לעשות, ואת זה אנחנו צריכים לאכוף.
<דני מנגסטו: משרד הקליטה צריך - - -
יואל רזבוזוב: רשויות מקומיות זה משרד הפנים זה לא משרד הקליטה.
<בת שבע ראובני: משרד הקליטה לא אחראי על דרכי ההפעלה של התקציבים והשכר - - -
<דני מנגסטו: זה העניין, משרד הקליטה הוא לא עושה את העבודה שלו, כן, משרד הקליטה, מה זה משרד הקליטה?
<דני מנגסטו: אנחנו חלק מהקליטה, חלק מתהליך הקליטה.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו לא נתחיל עכשיו לתקוף פה אחד את השני, אנחנו רוצים לעשות פה סדר, אני חושב שזה דיון ראשון, ואני רואה שאין עוד דיונים בנושא, כי זה נושא רגיש.
יואל רזבוזוב: בבקשה, היועץ המשפטי של "צנטוריון".
<לב שניידר: יועץ המשפטי של עמותת "צנטוריון".
<לב שניידר: אדוני היושב ראש, עלה על נקודה נכונה בכל המסגרת, וזה לא קשור בני העדה האתיופית, גם בני העדה יוצאי חבר העמים, וגם ישראלים מועסקים בתנאים דומים לעובדי רשויות המקומיות, כמו שאדוני היושב ראש אמר, פנסיה, קרן השתלמות, שכר.
<לב שניידר: אבל לעובדי הרשויות המקומיות יש המון תוספות נוספות שמגיעות עד לתוספת מאה אחוז לשכר, זה מה שעובדים לא מקבלים.
<לב שניידר: דבר נוסף, החוזה, החוזה לתקופה מוגבלת, העובדים במשרדי קליטה באותו משרד הכלכלה, באותו מחלקה של היושב על ידי, העובדים מועסקים בחוזה לתקופה מוגבלת של שנתיים שלוש, ואחר כך אפילו בחוזה מופיע סעיף שלא ניתן להמשך בין עובד מתקבל לשנתיים, אחרי שנתיים הוא חייב ללכת הביתה, כאשר עובדים אחרים מועסקים כעובדים קבועים, אחרי שנתיים מקבלים קביעות.
<לב שניידר: סטודנטים, הסטודנטים שמועסקים במשרד הכלכלה.
<מאיר דוד: סליחה, אדוני היושב ראש, לגבי הסטודנטים, סטודנטים בכל משרות המדינה מועסקים בתקופת היותם סטודנטים, בתקופת הלימודים, וזה רלבנטי לכל הסטודנטים.
<לב שניידר: אבל זה עובד כתף אל כתף, זה אותו עובד.
<מאיר דוד: הוא דיבר פה על סטודנטים.
<מאיר דוד: לגבי העובדים, אמרתי, גם אצלנו יש עובדים יוצאי העדה האתיופית, ויש עובדים יוצאי חבר העמים הם עובדים במשרה מלאה ובתקן.
<מאיר דוד: גם אני רבותיי, עובד על חוזה, לא קבוע, ואני היום מנהל אגף במשרד הכלכלה.
<מאיר דוד: ידוע כי בשרות המדינה יש את הנטייה להעסיק פחות ופחות עובדים קבועים ויותר עובדים על חוזים ובזה אני מסכים שצריך לתקן.
<מאיר דוד: בעניין הסטודנטים, זה לא הנושא שקשור כרגע לכל הדיון.
יואל רזבוזוב: חברים, נתמקד בנושאים שלנו.
יואל רזבוזוב: בת שבע, רצית להוסיף נקודה.
<בת שבע ראובני: חברי ממשרד הכלכלה כבר נגע בזה.
<בת שבע ראובני: אנחנו דנים פה בנושא של המגזר הציבורי, המגזר הממשלתי מתנהל על פי כללים שהם ידועים וברורים מראש.