GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר: אני חושב שפרויקט כזו, וזו היתה הבקשה שלי ממנכ"לית משרד החינוך, ביקשתי ממנה גם למנות פרויקט ייעודי לעניין הזה במשרד, שתהיה לנו כתובת לטובת הנושא הזה.
עודד פורר: אחת הערים שמתמודדות עם העניין הזה באופן הכי מובהק זו נתניה.
עודד פורר: פה נמצאים בדיוק בתפר שבו משרד החינוך אומר: חינוך זה אני.
עודד פורר: משרד העלייה והקליטה אומר: עלייה וקליטה זה אני, אבל אנחנו צריכים את הדרישה הזו.
עודד פורר: גם על זה יש לנו ויכוחים, אבל זה בכלל לא משנה.
עודד פורר: בסוף הילדים צריכים את אותה הכשרה של אחר הצהריים.
עודד פורר: אנחנו נמצאים היום אצלנו בתהליך מכרז כדי לתת איזשהו מענה ראשוני בחינוך הבלתי פורמאלי, אבל אני בהחלט חושב שמשרד החינוך חייב וצריך להירתם.
עודד פורר: לפחות ברמת השיח שיש לי עם המנכ"לית יש נכונות כזו, אבל אני חושב שיש גם מקום כמו לקרוא להם לקחת ולהוביל בעניין הזה.
עודד פורר: גם התקציבים שיש במשרד החינוך וגם היכולות הפדגוגיות, אין מה לעשות, הן יכולות אחרות ממה שיש אצלנו.
עודד פורר: כמובן שאנחנו בנוסף מתגברים פרויקטים נוספים כמו: "בית ראשון במולדת".
עודד פורר: "בית ראשון במולדת" של קליטה במועצות האזוריות הוא פרויקט שאנחנו התחלנו גם כדי ליישב את הנגב והגליל.
עודד פורר: אני מקווה שאנחנו נוכל להוסיף.
עודד פורר: היעד שלי הוא להוסיף בשנתיים הקרובות עוד 150 משפחות, נוסף על אלה הקיימות כי אני חושב שזה אחד מתהליכי הקליטה המדהימים ביותר שנעשים.
עודד פורר: לפני חודשיים חנכנו פרויקט חסר תקדים במועצה האזורית חבל אילות - אזור מרוחק שלא התיישבו בו כבר שלושים שנה מתיישבים חדשים.
עודד פורר: 15 משפחות הגיעו בשנה האחרונה, נקלטו, נהנות וגם רוצות להישאר.
עודד פורר: כמובן שאנחנו משקיעים גם בתוכניות רווחה במסגרת גם תוכנית לאומית לנוער בסיכון וגם בתוכניות ייעודיות שיש לנו כמו פרויקט "מחוברים", כמו פרויקט יחד עם עמותה שאיני זוכר שמה, אבל זוהי עמותה שמסייעת למלחמה בעוני ובנוער מתגודד.
עודד פורר: אנחנו רואים את המשימה הזו כמשימה משותפת שלנו ושל השלטון המקומי.
עודד פורר: חשוב לי פה להגיד את העמדה של המשרד שלנו.
עודד פורר: המשימה הזו היא משימה לאומית והנושא של עידוד עלייה וקליטת עלייה הוא לא הביזנס הפרטי של משרד העלייה והקליטה והוא גם לא איזשהו תחום שאפשר להטיל אותו על הרשויות המקומיות ולהגיד להן: תסתדרו.
עודד פורר: אנחנו לא יכולים להגיד להן: תסתדרו.
עודד פורר: הן זקוקות לעזרה וסיוע של הממשלה שהוא מגיע לא רק בתמיכה המורלית אלא בסוף גם בתמיכה הכספית.
עודד פורר: הרשות המקומית היא הראשונה שדופקים לה על הדלת כשיש בעיה.
<יצחק איזי ענבר: וואלה, התחלת.
עודד פורר: אני לא התחלתי.
עודד פורר: תאמין לי שאת העמדה הזו אני אומר כבר שנה.
עודד פורר: המצב של הרשויות המקומיות, לפחות לשיטתנו מול המשרד אנחנו פועלים כל העת כדי לשפר אותו ולהועיל אותו.
עודד פורר: אני נציג של הרשויות המקומיות גם מול משרדי ממשלה אחרים, כולל בנושא של תוכניות אחרות כמו תוכנית החומש של יוצאי אתיופיה שאנחנו פועלים היום מול כל המשרדים האחרים כדי להאריך אותם בתקציבים של המשרדים האחרים כדי שזה יימשך שנה נוספת.
עודד פורר: פה במעמד שלך, גם מאיפה שאתה מגיע ברמה הפוליטית, אבל אין פה פוליטיקה, אני חושב שמשרד החינוך צריך להידרש לעניין הזה ולהוסיף תקציבים לילדים האלה כי כל ילד כזה שאנחנו מפסידים או שבסוף המשפחה חוזרת חזרה או שהיא מספרת בבית שהמצב לא טוב או שפשוט אנחנו מייצרים לנו דור נוסף שבמקום שהוא יהיה מוביל, מנהיג, שיכול לסחוף אחריו ולקחת אחריו, שיכול לפתח את הכלכלה, אנחנו מייצרים דור שאנחנו צריכים לסייע לו גם בהמשך.
עודד פורר: כל ההשקעות שאנחנו נשקיע בשנים האלה בחינוך בלתי פורמלי אני אישית חושב שהוא צריך להיות לכלל הילדים בלי שום קשר ליום לימודים ארוך, אבל זה לא באג'נדה שלנו כרגע.
עודד פורר: מבחינתי, האוכלוסייה הזו צריכה לקבל תגבור.
עודד פורר: הקמנו במסגרת החלטת הממשלה ועדה להסרת חסמים בתעסוקה לאוכלוסייה הזו.
עודד פורר: יש שני חסמים מובנים שאליהם אנחנו רוצים להתכוונן: האחד - בקבלה לשירות המדינה.
עודד פורר: אין שום סיכוי שהיום עולה יעבור את המבחנים של הנציבות.
עודד פורר: המבחנים האלה מפלים בהיבט הזה ואני מקווה שנדע למצוא כאן את הפתרון.
יואל רזבוזוב: אנחנו נביא את זה לוועדה.
רינה פרנקל: אולי בשפת אם להעביר אותם.
עודד פורר: אני מציע שתיתן לנו כי הוועדה הזו הוקמה בשבוע שעבר בהחלטת ממשלה.
עודד פורר: אנחנו תוך שישים יום, זאת אומרת, עד סוף הקיץ, נחזור לממשלה עם הצעות.
עודד פורר: חלק מההצעות - יידרשו שינוי חקיקה.
עודד פורר: אני יכול לומר שבתחום מקצועות הבריאות ומקצועות הפרא-רפואיים, שוב בהיבט של עולי צרפת, כשהיינו צריכים שינוי חקיקה פנינו לחברי הכנסת.
עודד פורר: חבר הכנסת שמעון אוחיון הוביל את זה אבל יחד עם חברי כנסת מכל הסיעות שחתמו על הצעת החוק הזו.
עודד פורר: הצעת החוק הזו עברה בוועדת שרים לחקיקה.
עודד פורר: מבחינתנו, זו סנונית ראשונית כי יידרשו גם שינויי חקיקה לצורך הסרת החסמים האלה.
עודד פורר: חסם נוסף שבעיניי הוא מאוד מהותי הוא הנושא של הכרה בתעודות ובציונים.
עודד פורר: מערכת החינוך בצרפת שהיא מערכת חינוך טובה ובתי הספר שם הם ברמה גבוהה, בוודאי בתי הספר של היהודים, נותנים את הציונים של בין אפס ל-20 נקודות.
עודד פורר: זאת אומרת, אם קיבלת 15 בבגרות שלך בצרפת אתה כנראה עילוי.
עודד פורר: אתה נמצא ברמה מאוד גבוהה כי יכולים לתת לך גם אחד ושניים.
עודד פורר: בישראל מדד הציונים הוא מאפס עד 100, אבל בפועל כשאתה לא בסדר אתה מקבל 50 או 55 ובזה פוטרים אותך.
עודד פורר: כלומר, מנעד הציונים הוא אחר.
עודד פורר: מגיע אותו תלמיד עם ציון 15 בבגרות בצרפת ומשווים לו את זה ל-75 בישראל, ולא הוא הדבר.
עודד פורר: בהחלט יידרש פה פקטור נוסף.
עודד פורר: זו גם אחת התביעות שלנו מול משרד החינוך בוועדה הזו.
עודד פורר: על כך שוחחנו אתמול.
עודד פורר: אני מקווה שגם כאן נמצא פתרון.
עודד פורר: האמירה של השרה בעניין הזה היא ברורה.
עודד פורר: היכן שיידרשו החלטות ממשלה יהיו החלטות ממשלה ואיפה שיצטרכו שינויי חקיקה אנחנו נלך לכנסת ונפעיל את כל כובד המשקל שיש גם לה וגם לסיעה שממנה היא באה וגם לקואליציה כדי לשנות את החקיקה כי לא יכול להיות, שמצד אחד, אנחנו אומרים לעולים לבוא לפה, ואז כשהם באים לפה אנחנו מתחילים להעמיס עליהם עוד ועוד ועוד ועוד טפסים בירוקרטיים כדי להפריע לקליטתם.
עודד פורר: מי שהיה רופא בצרפת או באנגליה או בארצות הברית יכול להיות רופא מצוין כאן.
עודד פורר: גם מי שעבד שם בבית חולים במקצועות סיוע רפואי כמו אח, אחות, יכול להיות אח או אחות כאן.
עודד פורר: מי שהיה קלינאי תקשורת שם יכול להיות קלינאי תקשורת כאן.
עודד פורר: צריך לעשות מינימום בירוקרטיה כדי שזה יקרה.
עודד פורר: לשם כך אנחנו כאן.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לעודד פורר מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: קודם כל, אני חושב שכולנו מסכימים כאן.
יואל רזבוזוב: אני מבקש שגם ננהל דיון מתורבת כי בסופו של דבר הכוונה כאן היא כוונה טובה.
יואל רזבוזוב: כולנו באמת התכנסנו כאן בשביל לעזור לעולים להיקלט כאן
יואל רזבוזוב: בארץ ושלא יהיה מצב שהם לא נקלטו כאן כמו שצריך והם חוזרים.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, אנחנו מפסידים מזה.
יואל רזבוזוב: ביקשתי שיבואו לכאן נציגים מכל המשרדים.
יואל רזבוזוב: יש לנו כאן נציגים ממשרד האוצר שהגיעו.
יואל רזבוזוב: חשוב גם שתשמעו ותעבירו את זה הלאה כי המטרה, בסופו של דבר, היא להביא עוד כסף כי זה עולה כסף, אין מה לעשות.
יואל רזבוזוב: אני חושב שקליטת עלייה הוא אחד הדברים הכי בסיסיים והמובנים במדינה שלנו.
יואל רזבוזוב: בשבוע הבא נראה גם לשר האוצר שהוא ראש מפלגתי שהעלייה תורמת בסופו של דבר גם כסף למדינה, רק בנקודת הזמן הזו, במיוחד עכשיו עם הגלים, אנחנו צריכים לעזור.
יואל רזבוזוב: חשוב לי שהמדינה, הממשלה, המשרדים, יתקצבו.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, הגוף המבצע הן הרשויות המקומיות והן אלה שצריכות לקלוט.
יואל רזבוזוב: הן לא צריכות לקום בזעקה שאין להן ושהן לא מסוגלות לקלוט.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן את רשות הדיבור לגברת איילת שילה תמיר, משנה למנכ"ל הסוכנות היהודית, בבקשה.
<איילת שילה תמיר: תודה רבה.
<איילת שילה תמיר: ראשית, אני רוצה להגיד שאנחנו ממשיכים לעבוד בשלושת המישורים שבהן הסוכנות היהודית עובדת: גם במישור של ההזנה של עולם העלייה דרך הפעילות החינוכית השונה שמתקיימת בארצות השונות, גם המשך של תוכניות צעירים למיניהן כדוגמת: "מסע", עבודה עם בתי ספר, עבודה עם הקהילות, וכמובן גם במישור של תשתית עידוד העלייה בעולם ותשתית הקליטה הממוקדת בתחומים שעליהם אנחנו עובדים.
<איילת שילה תמיר: העבודה הזו נעשית בתיאום מלא ובשיתוף פעולה מלא עם משרד העלייה והקליטה.
<איילת שילה תמיר: אני חושבת שהשרה, עודד המנכ"ל והצוות שנמצאים שם - רמת התגובה, המעורבות והמקצועיות של העבודה בתקופה האחרונה היא מרשימה ביותר.
<איילת שילה תמיר: היא בעיקר מרשימה כי היא עונה מבחינתנו על מה שאנחנו מרגישים שצריך לעשות בשטח.
<איילת שילה תמיר: העבודה נעשית בתיאום ובשיתוף פעולה מלא כמו שעודד ציין גם עם הגופים הנוספים, אם זה בחמ"ע , נתיב, משרד החוץ, ההסתדרות הציונית, קרן היסוד, וכן הלאה.
<איילת שילה תמיר: תהליכי העומק קורים כרגע, כמו שעודד ציין, בשני מקומות: באוקראינה ובצרפת בשילוב של גורמים.
<איילת שילה תמיר: עודד דיבר על כך ולא ארחיב.
<איילת שילה תמיר: אני מפנה תשומת לב זהירה ומעקב זהיר על המתרחש באירופה בכלל, בחלק מהמדינות בפרט.
<איילת שילה תמיר: אנחנו צריכים להיות עם יד על הדופק לגבי העניין הזה האם הסיפור הזה מתפתח בצורה יותר רחבה או לא ולהיות מסוגלים לענות.
<איילת שילה תמיר: כפי שעודד ציין, בשנה האחרונה ענינו גם על סיפור צרפת יחד עם כל השותפים וגם על סיפור אוקראינה.
<איילת שילה תמיר: יכול להיות, כולנו עם יד על הדופק, שהסיפור הזה יתרחב.
<איילת שילה תמיר: אנחנו לפחות יודעים לעקוב על זה גם בכל המערכת שמזינה את העולם הזה של העלייה.
<איילת שילה תמיר: כפי שאמרתי, העבודה עם הצעירים, העבודה עם הקהילות.
<איילת שילה תמיר: לגבי צרפת - השנה האחרונה היא שנה משמעותית מאוד.
<איילת שילה תמיר: אנחנו נזהרים בביטוי היסטורי כמו שעודד אמר, אבל אנחנו על הסף.
<איילת שילה תמיר: זאת אומרת, מה שהסתכלנו עליו בתחילת השנה, יחד עם החבר'ה של משרד העלייה הקליטה, ואמרנו : קורה פה משהו, האם הוא קורה?
<איילת שילה תמיר: הוא קורה משמעותית.
<איילת שילה תמיר: ההערכה של הגופים האלה היא שהסיפור הזה לפחות ילווה אותנו בשנה-שנתיים הקרובות, וההיערכות כפי שאמרתי קודם היא אחרת.
<איילת שילה תמיר: היא היערכות שצריכה לתת מענה לאינטנסיביות הזו של הגידול במספרי העולים.
<איילת שילה תמיר: מי שרואה את העולים רואה את החידוש בקהל.
<איילת שילה תמיר: אתה יושב עם הקהל שעולה ויש פה מגוון רחב מאוד.
<איילת שילה תמיר: אתה ממש רואה את כל הקהילה הצרפתית בתהליכי העלייה השונים.
<איילת שילה תמיר: זה גם מאוד מעודד וזה גם מאתגר כי יש לנו פה מגוון רחב של אוכלוסייה ובמידה רבה התפקיד של כולנו, של כל השותפים, הוא לסייע, אבל גם לעודד, להקל ולהפוך את הסיפור הזה לכמה שיותר קל.
<איילת שילה תמיר: אני לא מתייחסת לסיפור הרשויות אלא לסיפור הקליטה.
<איילת שילה תמיר: בצרפת ציין עודד את מרחב הפעילות.
<איילת שילה תמיר: היא רחבה מאוד.
<איילת שילה תמיר: אחד הדברים שעשינו היה הרחבה של תשתית הפעולה שלנו שם, תשתית שהתעסקה בעיקר בפעילות החינוכית, קיבלה עכשיו מינוף רחב מאוד בסיוע של משרד העלייה והקליטה לסיוע של עידוד העלייה.
<איילת שילה תמיר: זה מספרים שלא הכרנו בצרפת.
<איילת שילה תמיר: לכן, כל התהליכים שבסופו של דבר הם מורכבים קיבלו העמקה משמעותית מאוד של משאבים.
<איילת שילה תמיר: ההיערכות שלנו היא גם לאפשרות שהדבר הזה יצמח עוד יותר.
<איילת שילה תמיר: אנחנו כבר מדברים על בסביבות 5,000.
<איילת שילה תמיר: יכול להיות, ואנחנו נדע את זה אחרי הגל של הקיץ, שאנחנו מדברים אפילו על מספר גדול יותר.
<איילת שילה תמיר: יש פה רבים שמנוסים.
<איילת שילה תמיר: אנחנו מתחילים להתקרב למספרים של חמ"ע.
<איילת שילה תמיר: זאת אומרת, בצפי אם הסיפור הזה יעלה עוד מדרגה אחת, השולחן הזה יראה בשמחה בצרפת גם היום אפילו את השלב הבא.
<איילת שילה תמיר: באוקראינה אנחנו רואים בוודאי רואים עלייה באזור המזרחי ומטפלים בה, שוב בשיתוף פעולה עם משרד החוץ ונתיב שעושים עבודה מצוינת והמשרד.
<איילת שילה תמיר: אנחנו גם רואים עלייה באוקראינה, קייב וכן הלאה.
<איילת שילה תמיר: כל יום אנחנו שומעים חדשות אחרות.
<איילת שילה תמיר: מה שהיה רגוע לפני יומיים-שלושה הפך לקרבות כרגע אפילו די רחבים ביומיים האחרונים.
<איילת שילה תמיר: אנחנו נצטרך ללוות את הסיפור הזה וזה אחד הדברים שאני יכולה להגיד בביטחון בשולחן הזה.
<איילת שילה תמיר: היום, כפי שעודד ציין, בשולחן שמרוכז של כל השותפים יש יכולת תגובה גמישה ויחסית מהירה ועניינית של הגופים וזה חשוב מאוד כשמדברים על היערכות לגלי עלייה.
<איילת שילה תמיר: דבר אחרון, בארץ הדגש שלנו הוא להמשיך לסייע בעבודת הקליטה במקומות שאנחנו מתמקדים בהם, בעיקר עליית צעירים.
<איילת שילה תמיר: הסיפור של אולפן עציון בעבודה עם משרד הקליטה הוא מאוד משמעותי.
<איילת שילה תמיר: אנחנו גם חושבים שעליית הצעירים שניזונה בהרבה עבודה חינוכית של הרבה גופים וניזונה, למשל, בתוכניות כמו תוכניות "מסע" וכן הלאה, הסיפור של עליית הצעירים הוא חלק מהשינוי בתפיסה.
<איילת שילה תמיר: אם בצרפת היום סיפור העלייה במעגל של ה- 100 - 150 אלף הקרובים הוא כמעט טרנדי, כולם מכירים מישהו שעלה, יש לצעירים תפקיד מאוד גדול בעניין הזה.
<איילת שילה תמיר: לכן, הדגש של העבודה עם הצעירים והדגש של העבודה שמזינה את הסיפור של העלייה, מבחינתנו הוא חשוב ביותר.
יואל רזבוזוב: תודה לגברת איילת שילה-תמיר משנה למנכ"ל הסוכנות היהודיות.
יואל רזבוזוב: לאחר מכן נעבור לרשויות המקומיות.
רינה פרנקל: ראשית, אני מנחמת את המשפחות השכולות, את משפחת פרנקל, שער ויפרח שאיבדו את בניהן שהפכו להיות בנים של העם כולו ואיחדו את העם – תנחומיי.
רינה פרנקל: לעניין שלנו - אני מברכת על היוזמה של הוועדה בראשות חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
רינה פרנקל: אני חושבת שזה עניין מאוד מאוד חשוב.
רינה פרנקל: עוד בפברואר השנה כתבתי מכתב לראש הממשלה שישים דגש על עלייה וגלי עלייה מאוד חזקים מאוקראינה שהיו צפויים להיות, וכמובן מצרפת אבל מצרפת מסיבות קצת אחרות, מסיבות של אנטישמיות שהם חשים את זה כל פעם מחדש.
רינה פרנקל: המצב באוקראינה הוא עד כדי כך גרוע שכל יום באמת לא יודעים מה יכול להתרחש.
רינה פרנקל: אנשים בורחים למדינות שונות.
רינה פרנקל: אני חושבת שיהודים צריכים לבוא למדינת ישראל, למדינה שלנו, וחשוב שהמדינה הזו תהיה ערוכה לקבלת עולים מאוקראינה.
רינה פרנקל: אני בעצמי באתי מקייב שבאוקראינה בסוף שנת 90' וחוויתי על עצמי את הקושי של העלייה.
רינה פרנקל: התגברנו על זה.
רינה פרנקל: אני וחבריי יודעים עד כמה קשה להיקלט במדינה שהיא מדינה עם מאפיינים ומנטליות אחרים.
רינה פרנקל: יש קושי בלמידה של שפה חדשה, וקשיים של קליטה.
רינה פרנקל: אדם מאבד לפעמים את המקצוע שהוא רכש במהלך שנים והוא אמר איכשהו להשתלב במקום עבודה אחר.
רינה פרנקל: כל זה מוביל אותי למסקנה שהמדינה חייבת כאן לעזור.
רינה פרנקל: המדינה חייבת לקחת על עצמה את החלק העיקרי של הקליטה כדי שהקליטה תהיה רכה, טובה וקלה לכל העולים.
רינה פרנקל: כמובן שהאנשים שעולים היום מאוקראינה, כפי שציין מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, באים בלי שום יכולת למכור את הבית, בלי שום יכולת כלכלית איכשהו להתבסס כאן לעומת העולים מצרפת.
רינה פרנקל: אני חושבת שבצרפת אנשים מוכרים את הבתים ובכל זאת יש להם יכולת כלכלית איכשהו לתמרן כאן בישראל.
רינה פרנקל: אנשים האלה באמת באים עם מינימום של מינימום יכולת.
רינה פרנקל: חשוב מאוד שכאן שמשרד הקליטה מצא לנכון להגביר את סל הקליטה וזה חשוב ומבורך.
עודד פורר: חשוב לי רק לתקן, זה לא סל קליטה כי אחר כך יבואו כולם ויבקשו את סל הקליטה המוגדל.
עודד פורר: יש לנו במשרד קרן נמלטים.
עודד פורר: הגדלנו את התקציב בקרן שניתן לכל משפחה.
עודד פורר: זה יכול להגיע עד ל-15,000 שקלים למשפחה.
עודד פורר: אזורים מסוימים באוקראינה יוגדרו.
רינה פרנקל: קרן – לא משנה איך נקרא לזה.
רינה פרנקל: חשוב שיש תמיכה כלכלית.
רינה פרנקל: חשוב שזה יהיה מכל המשרדים.
רינה פרנקל: מדובר פה על משרד הפנים, על משרד החינוך, על משרד הקליטה, על המשרד לפיתוח הגליל – כל המשרדים האלה צריכים להתאחד וצריכים לתת מענה ולא שכל אחד מושך לכיוונו אלא מישהו צריך לרכז את כל מה שנדרש מבחינתו של העולה החדש.
רינה פרנקל: כמובן שצריכים גם משאבים אנושיים וגם משאבים כלכליים, אין ספק בזה בכלל.
רינה פרנקל: כאן המדינה צריכה באמת איכשהו לתקצב את כל הנושא של הקליטה.
רינה פרנקל: גם במשרד החינוך צריך לשים דגש כי ילדים שמגיעים לכאן צריכים להתאקלם גם מבחינת שפה.
רינה פרנקל: מאוד קשה להם לתת את הפוש הראשון כדי שיקבלו אותם גם בחברה הישראלית כי הקושי בשפה הוא קושי מנטלי וזה דברים מאוד מאוד בסיסים שלא נותנים לפעמים להתקדם.
רינה פרנקל: ואז אנחנו רואים או הצלחה באמת מאוד מאוד טובה ואנחנו רואים עד כמה הילדים של עלייה של שנת 90' הצליחו ועד כמה יש אחוז גבוה בהשתלבות בהשכלה גבוהה.
רינה פרנקל: כאן צריך לשים דגש גם על הדברים האלה.
רינה פרנקל: אני מברכת על כל הפרויקטים שנכון להיום מקיימים כאן.
רינה פרנקל: אני מבינה שהדברים האלה הם לא פשוטים ושיהיו ליקויים ושיהיה מה לשפר.
רינה פרנקל: אבל אני חושבת שעקב זה אנחנו יושבים כאן ומוכנים לשמוע את כל המשרדים – מה חסר להם, מה צריך, כדי באמת שאלו שמגיעים לכאן יקבלו כל מה שנדרש וייקלטו בצורה הטובה ביותר.
רינה פרנקל: אני רוצה לשים דגש על התעסוקה.
רינה פרנקל: נושא התעסוקה וההכשרה הוא מאוד קריטי.
רינה פרנקל: טוב שיש תקציבים נוספים להכשרה ופרויקטים שקשורים לתעסוקה.
רינה פרנקל: בעבר ליוויתי את כל התוכניות של הכשרה ותעסוקה בשירות התעסוקה כסגנית מנהל מחוז.
רינה פרנקל: ראיתי את כל אלה שמגיעים לכאן וצריכים באמת עזרה של המדינה כדי להחליף מקצוע, כדי להיקלט מחדש.
רינה פרנקל: גם הנושא של מעסיקים שנותנים אפשרות לעולים חדשים איכשהו להשתלב בשוק העבודה הוא חשוב ומבורך כי פרנסת המשפחה היא אפשרות הקיום שלהם כאן במדינת ישראל.
רינה פרנקל: תודה.
יואל רזבוזוב: זה המפתח.
יואל רזבוזוב: חברת הכנסת רינה פרנקל, תודה.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים לעבודה.
יואל רזבוזוב: בבקשה עוזי ענבר מנכ"ל עיריית נתניה.
יואל רזבוזוב: אחריו תדבר ממלאת מקום ראש העיר ד"ר לאופר שאחראית גם לחינוך.
<יצחק איזי ענבר: נתחיל בכך שהעיר נתניה מרכינה ראש בעקבות הפשע הנתעב של הרצח של שלוש הנערים.
<יצחק איזי ענבר: ליבנו עם המשפחות.
<יצחק איזי ענבר: כפי שציינת, נמצאת כאן ממלאת מקום ראש העיר הד"ר לאופר שמחזיקה את תיק החינוך, ראש מינהל החינוך שלנו, ראש אגף הרווחה וראש אגף הקליטה.
<יצחק איזי ענבר: עודד, בתחילת הדברים אני רוצה להודות לך על הפעולה הברוכה שעשית בנושא של תוכנית החומש.
עודד פורר: אגב, בעקבות פנייה של מנכ"ל עיריית נתניה.
<יצחק איזי ענבר: היית היחידי שבאמת הרים את הכפפה הזו ואני חושב שצריך להמשיך בכך כי גם נכון להיום יש חוסר בהירות לגבי המשך התוכנית לשנה הבאה.
<יצחק איזי ענבר: מדובר באוכלוסייה שקליטתה בארץ קשה מאוד.
עודד פורר: אני רק אענה לך על זה.
עודד פורר: אנחנו כרגע עובדים על החלטת ממשלה שתגיע יחד עם התקציב שתנחה את המשרדים להמשיך את תקציבי החומש ב- 2015 עד שנסיים את התכנון החדש.
<יצחק איזי ענבר: יופי.
<יצחק איזי ענבר: רק חשוב באמת, כמו שעשית, תעדכן את משרדי הממשלה האחרים כי ליבם לא כליבך בעניין הזה.
עודד פורר: אנחנו עובדים היום על ההחלטה הזו כבר עם משרד ראש הממשלה.
עודד פורר: כשתגיע ההצבעה על תקציב 2015 זה אמור להיכנס בפנים.
<יצחק איזי ענבר: אוקיי.
<יצחק איזי ענבר: יואל, אני רוצה להודות לך על כינוס הוועדה.
<יצחק איזי ענבר: פנינו ליואל בעקבות גל העולים שהגיע לנתניה.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו מאוד מברכים על גלי העלייה.
<יצחק איזי ענבר: תיארת יפה מאוד באמת את הפעילות שמשרד העלייה והקליטה עושה, כולל הסוכנות והאחרים.
<יצחק איזי ענבר: אבל בסוף מה שקורה שמי שמתמודד, וזה לא ברמה, עודד, של הפרויקטורים - -
עודד פורר: אני מסכים איתך.
<יצחק איזי ענבר: - - בסוף מה שקורה זה שמגיעים הילדים לנתניה, כמו גם לערים אחרות, ואתה צריך לתת להם מענה.
<יצחק איזי ענבר: איך אמרת?
<יצחק איזי ענבר: הם שם רגילים עד שעה חמש, פה הם לומדים עד שתים-עשרה או אחת ואז מה עושים, איך עושים, המנטליות שונה, שפה, וכן הלאה.
<יצחק איזי ענבר: למי שלא יודע, מתוך כ-220 אלף תושבי נתניה, כ-40% הם עולים, 40% מכל חבלי עולם.
נסים זאב: זו זכות בשבילכם.
<יצחק איזי ענבר: זכות - ודאי.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו רואים בזה מעשה ציוני.
<יצחק איזי ענבר: ראש העיר מובילה את התהליך הזה.
<יצחק איזי ענבר: אבל יחד עם זאת, האחריות בסוף היא עלינו לכל ילד וילד.
<יצחק איזי ענבר: כל ילד הוא עולם ומלואו.
<יצחק איזי ענבר: אתן קצת מספרים.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו קולטים, וכבר התחלנו לקלוט, כ-700 ילדים בגילאים שונים השנה.
<יצחק איזי ענבר: אני מדבר על פתיחת שנת הלימודים תשע"ה שמי שלא יודע היא הולכת להיפתח בראשון לספטמבר.
<יצחק איזי ענבר: יש חודשיים שבהם עיריית נתניה צריכה להיערך לקלוט.
<יצחק איזי ענבר: לדוגמה, ילדים בגילאי הגן, כ-100 - 120 ילדים.
<יצחק איזי ענבר: זה בנייה של שלושה או ארבעה גני ילדים.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו עשינו ישיבות פנימיות אצלנו עם כל האחריות שיש לנו בעניין הזה והגענו למסקנה שאנחנו חייבים את עזרתכם, בעיקר של משרד החינוך, כי עודד הוא באמת עם החינוך הבלתי פורמאלי.
<יצחק איזי ענבר: יש פה נציג של משרד החינוך?
יואל רזבוזוב: נמצאת פה מאיה שריר, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו צריכים את העזרה שלהם בצורה ממש מידית.
<יצחק איזי ענבר: לדוגמה, יש לנו בגילאי בית ספר יסודי, לא חטיבת ביניים, כ-350 ילדים שמרביתם מצרפת שצריך לתת להם מענה.
<יצחק איזי ענבר: אנחנו הולכים לפתוח בית ספר אולפן לשנה.
<יצחק איזי ענבר: לקחנו בית ספר בהפניית ראש העיר ובבית הספר הזה כ-350 ילדים שצריך יהיה לקלוט אותם וגם לתת להם מענה.
<יצחק איזי ענבר: זה היערכות שמשרד החינוך צריך להירתם באופן מידי לעניין הזה.
עודד פורר: יש מודל דומה בירושלים עם בית ספר של אולפן שמרכז ילדים מכל בתי הספר.
עודד פורר: משרד החינוך גם לוקח חלק בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: זה מודל ישן, עשינו את זה כל השנים הקודמות.
אברהם מיכאלי: תמיד היה בית ספר אחד או שניים שבהם היה אולפן.
אברהם מיכאלי: הוא רוצה כיתות אולפן.
<יצחק איזי ענבר: למי שלא יודע, בנתניה יש לנו אולפן של בוגרים ואחרי גילאי צבא שג'ורג' מנהל אותו.
<יצחק איזי ענבר: לקחנו מתקן ואנחנו מנהלים אותו ביד רמה ונותנים מענה.
<יצחק איזי ענבר: לצרכים של בית הספר זה צורך אחר לגמרי וזו היערכות שונה.
אברהם מיכאלי: מה עשיתם לפני עשר שנים?
<יצחק איזי ענבר: פעלנו באותה מידה.
אברהם מיכאלי: היו כיתות אולפן.
<יצחק איזי ענבר: נכון, אתה צודק.
אברהם מיכאלי: ביטלתם אותם, סגרתם אותם.
<ג'ורג' דובין: זה לא אנחנו.
אברהם מיכאלי: אותו מודל שהיה לנו בקליטת עלייה בעשר השנים האחרונות.
אברהם מיכאלי: גם משרד הקליטה ומשרד החינוך מכירים את זה.
<יצחק איזי ענבר: אין לנו בעיה במודלים, יש לנו בעיה באמת לתת מענה בתגבור של שעות, לתת מענה בתגבור של תקציבים להקמת מבנים מידיים, וזה דבר שצריך את העזרה שלכם.
<יצחק איזי ענבר: אני לא רוצה להיכנס פה בצורה פרטנית כי באמת אני לא חושב שזה המקום.
<יצחק איזי ענבר: יואל, אבל אני כן חושב שצריך לקבוע לוח זמנים שמשרד החינוך יזמן אותנו תוך שבוע לשבת, לראות ולתת תקציבים שצריך לתת.
יואל רזבוזוב: דיברתי לפני הישיבה עם אריאל לוי סמנכ"ל בכיר ומנהל המינהל הפדגוגי במשרד החינוך.
יואל רזבוזוב: הוא היה צריך להגיע, הוא אמר שיכול להיות שתהיה לו בעיה.
יואל רזבוזוב: נמצאת איתנו כאן מאיה שריר.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, אנחנו כן רוצים מידית פגישות כי אין סיכוי.
יואל רזבוזוב: העירייה לא יכולה לקחת את זה.
עודד פורר: אבל גם בסוף כולם יישאלו: איפה הכסף?
יואל רזבוזוב: אין מה לעשות - שיתקצבו.
עודד פורר: אני לא נציגו פה של משרד החינוך, אבל פה הממשלה תידרש.
עודד פורר: לכן, אמרתי לך גם קודם.
עודד פורר: צריך לבוא למשרד החינוך.
עודד פורר: תאמין לי, לא מדובר בסכומים בלתי הגיוניים בהיבט של הממשלה, סיוע פה שייתן סיוע מהיר גם בהיבט של חינוך בלתי פורמלי, גם בהיבט של החינוך הפורמלי.
עודד פורר: הילדים האלה נמצאים בבית הספר.
עודד פורר: מאיה עושה עבודה לא פשוטה בתוך סד של שמיכה שזה המשאבים שנתנו לה.
עודד פורר: צריך להבין שהמצב השתנה.
עודד פורר: גידול בשנה ברצף - שנה שעברה 10%, והשנה עוד 20% במספרי העולים.
עודד פורר: צריך להבין שהגידול בעולים ממדינות המערב הוא הרבה יותר גדול כי ב-2013 הסתיימה העלייה המאורגנת מאתיופיה שהיתה עלייה שמתוקצבת למרכזי הקליטה ובתקציבים לכל הליך הקליטה הראשוני.
עודד פורר: כשאנחנו רואים את המספרים ב-14' הם בעצם עם ממש מעט עולים שעוד הגיעו מאתיופיה, לא במספרים שאנחנו מכירים.
עודד פורר: לא 1,500 עולים או 2,000 עולים מתוכם.
עודד פורר: אנחנו מדברים על 100 או 200 עולים שהגיעו מאתיופיה השנה.
עודד פורר: המספרים שאנחנו רואים השנה זה פי 3 עולים מצרפת, זה פי 2 עולים מאוקראינה, זה 15% יותר עולים מרוסיה, זה פי 2 עולים מאיטליה, זה פי 2 עולים מברזיל - אלה המספרים.
עודד פורר: בסוף הילדים, ולכן גם אמרתי קודם ואני עומד מאחורי זה, מי שמתמודד עם זה זה הרשויות המקומיות וזה נכון.
עודד פורר: אבל הילדים במערכת החינוך צריכים תגבור וסיוע שאם הם לא מקבלים אותו אנחנו נתקלים בזה מאוחר יותר - זה ברור.
אברהם מיכאלי: אדוני המנכ"ל, עם כל הכבוד המספרים שאתה אומר כרגע שגדלו, המספרים הם הרבה פחות ממה שהיה פה לפני.
אברהם מיכאלי: למה הזכרתי עשר שנים?
אברהם מיכאלי: כי המדינה הרי נתנה את הפתרון שהוא מבקש היום.
עודד פורר: המדינה צמצמה.
אברהם מיכאלי: מישהו לקח את הכסף הזה.
אברהם מיכאלי: יש עכשיו הגברה בעלייה אז מחזירים את זה.
עודד פורר: נכון, זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.
אברהם מיכאלי: לכן, זה לא דבר שאנחנו צריכים להתמודד עכשיו עם משהו שלא היה עד היום.
אברהם מיכאלי: היה, לקחו אותו, צריך להחזיר אותו - זה הכול.
עודד פורר: כל מה שאני אומר זה שבמשרד החינוך יש צורך לתגבר לצורך העניינים האלה.
עודד פורר: צריך גם להודות על האמת, קליטת העלייה שהיתה לפני עשרים שנה שונה ממה שאנחנו רגילים היום כמו שלפני חמישים שנה קלטו אחרת.
אברהם מיכאלי: שירבו כאלה בעיות.
עודד פורר: הלוואי שיהיו פה מספיק עולים שנצטרך בסוף להקים אוהלים כי לא יהיה לנו מספיק.
עודד פורר: אנחנו לא במצב הזה.
נסים זאב: לפחות יהיה מי שיתחרה עם הבדואים.
<יצחק איזי ענבר: אני גדלתי באוהל.
עודד פורר: אני חושב שהסכומים מדובר עליהם היום שצריך משרד האוצר לתגבר את משרד החינוך כדי לתת מענה בסיסי, אני לא מדבר איתך על מכוניות פאר ודירות פאר, מענה במערכת החינוך, הם לא גבוהים ברמה בלתי נתפסת.
עודד פורר: להערכתי, אם היום יבוא משרד האוצר וייתן 20 מיליון שקלים למשרד החינוך, תעשה תוכניות בלתי פורמליות לילדי עולים במקומות שבהם יש ריכוזים גדולים, האמן לי, מהר מאוד אנחנו - - -
אברהם מיכאלי: אדוני המנכ"ל, לך זה כבר לא סוד.
אברהם מיכאלי: יש מגירת רזרבות לשר האוצר שמשם הוא יכול לכסות כל כך הרבה דברים, האמן לי.
<יצחק איזי ענבר: אני מבקש לסיים שאנחנו רואים זכות גדולה בכל העולים שמגיעים לארץ.
<יצחק איזי ענבר: זו ציונות לשמה.
<יצחק איזי ענבר: צריך את המעורבות של כולם כדי שניתן להם את מה שמגיע להם בצורה הטובה ביותר.
<יצחק איזי ענבר: הצרכים של לפני עשר ועשרים שנה הם שונים לגמרי.
<יצחק איזי ענבר: היום אנשים רוצים לבוא הכול על מוכן וצריך לתת להם בנתונים של היום כי מדינת ישראל הפכה לארץ מקלט בשנים האחרונות.
<יצחק איזי ענבר: כך זה נתפס ובשביל זה אנחנו כאן.
<יצחק איזי ענבר: ד"ר לאופר, בבקשה.
<אביטל לאופר: תודה.
<אביטל לאופר: אני רוצה להוסיף כמה נקודות.
<אביטל לאופר: כשאנחנו מסתכלים על ערים יש הבדלים בין הערים הקולטות השונות.
<אביטל לאופר: נתניה, למשל, היא עיר שקלטה.
<אביטל לאופר: 40% מהאוכלוסייה שלה עולים משנת 90', ועכשיו 25%, לפחות לפי הנתונים של הפרויקטור של משרד העלייה והקליטה, 25% מהעולים מצרפת באים לנתניה.
<אביטל לאופר: זה מאוד משמעותי לעומת ערים אחרות שלהן אין אוכלוסיית עולים קודמת מאוד משמעותית.
<אביטל לאופר: נמצאים פה פקידי האוצר.
<אביטל לאופר: חשוב שתשמעו שהעיר נתניה לא מוגדרת רשמית כעיר עולים.
<אביטל לאופר: 40% מהאוכלוסייה עולים והיא לא מוגדרת כעיר עולים.