GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרי פייר: במסגרת הזו זוכים לפעילות הזאת עולים רבים וביניהם עולים מחבר מדינות העמים שעלו משנת 1989 ואילך.
<שרי פייר: זאת אומרת, כל אנשי "דור אחד וחצי" נכללים ובהחלט נמצאים במוקד העשייה.
<שרי פייר: הוזכרו פה כמה דברים, למשל פועלם של הוטרנים, חדרי הנצחה, חדרי תרבות, המשרד מאוד מרים על נס את הפעולה החשובה הזאת.
<שרי פייר: ספק אם בלעדיה חלק רב מאיתנו היה נמצא כאן היום.
<שרי פייר: בנוסף לכך חשיפת התרבות שהיא על מנת להראות גם עד כמה התרבות של ארץ המוצא היא חשובה.
<שרי פייר: במסגרת זאת יש למשל חלוקה של פרסים לאומנים עולים יוצרים על שם אורי שטרן במגוון רחב מאוד של תחומי עשייה.
<שרי פייר: היום אנחנו נמצאים בתחילתו של פרויקט לתרגום ועריכה של מחזות ישראלית לרוסית שיעברו ברדיו רקע בצורת תסכיתים.
<שרי פייר: נושא הזהות והשייכות גם הוא במרכז העשייה.
<שרי פייר: הנחייה שלנו היא לשים מוקד על העשייה הזאת ברשויות.
<שרי פייר: נמצאים כאן הרבה נציגים של הרשויות שבוודאי מכירים את הסוגיה הזאת.
<שרי פייר: בנאדם שמרגיש שייך, בנאדם שהוא פחות מנוכר ופחות מבודד הוא הרבה יותר שבע רצון והוא הרבה יותר חלק מהאוכלוסייה והוא פחות בעל נטייה לרדת.
<שרי פייר: זה יכול להיות יד ביד עם השמירה על שפת האם.
<שרי פייר: הדור השני שהוא הדור העתידי גם של "הדור האחד וחצי" וגם כאלה שהם כבר דור שני, להם אנחנו נותנים פרויקטים של זהות ושייכות.
<שרי פייר: ביניהם שותפות יחד עם משרד החינוך בפרויקט "כחול ולבן" שבאמת מעצים - - -
יואל רזבוזוב: סליחה, אני חושב שבזה נתעסק בדיון הבא.
יואל רזבוזוב: זה לא דיון אחרון כאן.
יואל רזבוזוב: אנחנו רק ביקשנו להציף את הבעיה.
יואל רזבוזוב: בסיכום אנחנו נקרא לכל המשתתפים.
יואל רזבוזוב: יציגו המשרדים את כל מה שהם עושים וגם נדרוש מהם לעשות עוד.
<שרי פייר: אני מבקשת לסכם.
<שרי פייר: מעבר לפעילות הזאת, אני חושבת שכדובר כאן על "דור אחד וחצי", ראשית צריך לשים אותם במוקד העשייה.
<שרי פייר: במשרד זה נעשה.
<שרי פייר: שנית, אנחנו מסתכלים מאוד מאוד בברכה, מאוד מאוד בעין חיובית על שימור השפה, על שימור התרבות כי שיש לך שורשים אז יש לך גם לאן לצמוח.
<שרי פייר: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה לשרי.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממש לפני סיום, נותרו דקות בודדות.
יואל רזבוזוב: אלון זיו מקרן שח"ף, בבקשה.
<אלון זיו: תודה.
<אלון זיו: אני מהדרום ורציתי כאן לנפץ דבר שהוא נושא חם.
<אלון זיו: אומרים שחבר'ה לא מתנדבים, אז מי שאמורים היו להיות פה זה סטאס ומרדכי, הם לא נמצאים כאן כי הם מתנדבים.
<אלון זיו: קרן שח"ף היא שותפות של 18 פילנתרופים מהארץ ומחו"ל שמנסה לקדם את התופעה שנקראת "קהילות צעירים משימתיות", חבר'ה צעירים שבאים להתיישב או מתארגנים כקהילות חיים ופועלים למען הקהילה הרחבה.
<אלון זיו: היום יש 180 קהילות כאלה שפועלות ב- 70 ישובים.
<אלון זיו: 23 קהילות מתוכן הן קהילות עולים, קהילות של שלושה ארגונים: ארגון דור לדור, ארגון בני הקהילה הקווקאזית, חברים בטבע וגם ארגון הנני של קהילות אתיופים ושל לא אתיופים שבהם יש ריכוז של בני העדה.
<אלון זיו: הם פעולים במקומות האלה.
<אלון זיו: אנחנו מדברים על למעלה מ-800 חברי קהילות שמפעילים אלפי מתנדבים גם בחירום וגם בעיתות שלום.
<אלון זיו: אני חושב שזו תופעה, שמעתי כאן שהם לא מתנדבים, לי יש את הזכות לעבוד עם האנשים האלה, הם עובדים ללא תשלום והם חיים את העשייה הזאת.
<אלון זיו: אנחנו נמצאים בקשר ארוך עם שרי מהמשרד.
<אלון זיו: אני חושב שהמשרד צריך לאמץ, לקדם ולתמוך יותר ממה שהוא מקדם ותומך ב"דור אחד וחצי" בכלל בטח ובטח בקהילות צעירים המשימתיות.
<אלון זיו: אתם קצרים בזמן ויהיו עוד דיונים, בגדול זה מה שרציתי להגיד.
<אלון זיו: אם מתוך התארגנויות שלכם יש קבוצות או קהילות שאתם חושבים שהן קהילות פוטנציאליות להיות קהילות צעירות משימתיות, אנחנו נשמח לשמוע.
יואל רזבוזוב: תודה לאלון זיו.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שאתה עושה עבודה טובה.
יואל רזבוזוב: הגעת מהדרום.
יואל רזבוזוב: דבי בבקשה רצית להגיד מילת סיכום.
<דבורה גודלמן גולן: אני מבקשת לומר שאני מברכת על כך שנמצאים כאן קארן כהן וייס סמנכ"לית קרן אבי חי.
<דבורה גודלמן גולן: קרן אבי חי, קרן Genesis, פדרציות סן פרנסיסקו, ניו-יורק ולוס-אנג'לס, תמכו בעצם בפעילויות שלנו ואפשרו לנו להתחיל לעבוד ולהכיר לעמוק את הצרכים, אבל זה באמת לא מספיק.
<דבורה גודלמן גולן: אני מברכת שיושבים כאן נציגים של משרד קליטה.
<דבורה גודלמן גולן: צריך ליצור את המפגש הזה.
<דבורה גודלמן גולן: אני מאוד מודה מצד אחד לאלה שאפשרו לנו להגיע על הלום, אבל כדי שנפרוץ קדימה, כדי שנענה לאתגר שציינת כל כך יפה שאתה בעצמך חווית, אנחנו צריכים את השותפים מתוך הממשלה ומתוך גופים נוספים.
יואל רזבוזוב: תודה דבי.
יואל רזבוזוב: חברים, לסיכום.
יואל רזבוזוב: כמו שראיתם אני ידעתי על התופעה, אבל איך שהוא לא מייחסים לה יותר מדי חשיבות.
יואל רזבוזוב: כן, אני שומע מחלק מהחברה על בעיות ואחרי שנחשפת לנתונים גם ללא מעט בעיות ששמעתי שקיימות בתוך הקבוצות הללו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהייתי כן רוצה להתגייס.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, כל אחד בא עם המטען שלו.
יואל רזבוזוב: אני כן באתי עם המטען הזה.
יואל רזבוזוב: אני רואה בזה חשיבות כי גם הרבה מחבריי עזבו לכל מיני מדינות.
יואל רזבוזוב: הם אמרו 'אנחנו נחזור בעוד כמה שנים, אנחנו רק נעשה את הכסף ונחזור.
יואל רזבוזוב: אז לאט לאט המשפחות שלהם עזבו.
יואל רזבוזוב: זו תופעה שאני לא אוהב.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי זו אחת מהסיבות שאני נמצא כאן בכנסת ישראל.
יואל רזבוזוב: אוכל לומר כעת משפט ממלכתי.
יואל רזבוזוב: אני קורא לכל משרדי הממשלה הרלוונטיים להתגייס, זה משפט שאני לא רואה בו שום תוכן.
יואל רזבוזוב: לכן, אם אני באמת רוצה לקדם את הנושא הזה, כי אנחנו צריכים לעשות, אני אבקש מכל הארגונים שנמצאים פה, לשלוח אלי תכניות ופרויקטים.
יואל רזבוזוב: מעבר לשליחת תכניות ופרויקטים, צריך לחשוב אילו משרדים רלוונטיים יכול לתמוך בפרויקט הזה.
יואל רזבוזוב: כיושב ראש ועדה, אני אפנה לאותם המשרדים ואנחנו נקיים דיון נוסף.
יואל רזבוזוב: אנחנו נחשוב על תאריך לקיום דיון במושב הבא בנושא.
יואל רזבוזוב: נגייס לכאן את המשרדים הרלוונטיים.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שעד אז יש לכם זמן להתארגן כדי להביא לי את החומרים.
יואל רזבוזוב: נביא לכאן את נציגי המשרדים ונתחיל לפעול.
יואל רזבוזוב: אני אעלה את הנושא הזה בפני שר האוצר, גם לו כואב שחבר'ה צעירים עוזבים את המדינה.
יואל רזבוזוב: לדעתי הנושא של להקים גוף, אני עדין לא יודע, זה מאוד טרי וזה נולד עכשיו, אבל אני כן חושב שמישהו צריך להרים את הכפפה.
יואל רזבוזוב: בסך הכול הפעילות שאתם עושים היא פעילות טובה ומבורכת לקיומה של המדינה שלנו.
יואל רזבוזוב: כמו שנאמר על השולחן הזה אנחנו יודעים כמה מתנדבים יש לנו.
יואל רזבוזוב: רוב החבר'ה שיושבים כאן הם מתנדבים.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לשבור את הסטיגמה הקיימת.
יואל רזבוזוב: יש לנו הרבה דברים לשבור כמו תקרת זכוכית.
יואל רזבוזוב: כולנו באנו כאן לעבוד.
יואל רזבוזוב: אני מודה לכם על כך שבאתם לכאן במצב הקיים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים במדינה במצב לא כל כך מתאים, אבל עדיין החיים ממשיכים.
יואל רזבוזוב: החדר הזה הוא המקלט של הכנסת.
יואל רזבוזוב: אני תמיד אומר שדופקים את הרוסים, אבל בסופו של דבר שמנו אתכם במקום הכי בטוח בכנסת.
יואל רזבוזוב: אנחנו נודיע לכם על מועד הדיון הנוסף.
יואל רזבוזוב: אנחנו מתחילים דיון בוועדה בנסיבות, יש לנו הרבה תקריות במדינה, אבל עדיין החיים ממשיכים ואנחנו צריכים לנהל.
יואל רזבוזוב: יש שגרת חירום, זה מושג שידוע רק בישראל, אנחנו ממשיכים בשגרת החירום שלנו.
יואל רזבוזוב: למזלנו היום גם המחשבים קרסו ולכן הרבה אנשים תקועים בכניסה.
יואל רזבוזוב: לאחר שקיבלתי פניות מעולים חדשים קשישים שלא מקבלים תווי קנייה אנחנו מקיימים כאן את הישיבה.
יואל רזבוזוב: בכלל מבחינת הגיל, איך הוחלט על גילאי 70 עד 80?
יואל רזבוזוב: הבנתי שיש תלונות מכאלה שהם קצת אחרי גיל 80.
יואל רזבוזוב: אנשים בני 81 שלא זכאים, יש כאלה שהם בני 69 - -
נסים זאב: אין הגדרה ברורה?
יואל רזבוזוב: יש הגדרה ברורה, אבל באמת - -
נסים זאב: אבל בביצוע - -
יואל רזבוזוב: אני רוצה לשמוע כאן.
יואל רזבוזוב: בסך הכול התכנית טובה ומבורכת, היא חשובה מאוד.
יואל רזבוזוב: סימנו את האנשים, אני מבין שלאו דווקא אנשים שנמצאים במקבצי דיור ציבורי אלא גם כאלה שנמצאים בדיור שהם שוכרים בשוק החופשי, אנשים שנשארים ללא כסף כי כול מה שהם מקבלים מהמדינה הולך עבור דיור ולא נשאר להם כלום.
יואל רזבוזוב: אני מכיר הרבה מקרים וגם סיירתי בהרבה בתים כאלה.
יואל רזבוזוב: אני באמת חושב שזו תכנית מאוד מבורכת של משרד הרווחה והשירותים החברתיים וגם משרד העלייה והקליטה הצטרף.
יואל רזבוזוב: אנחנו מבקשים להבין את הקריטריונים ואיך אנחנו באמת מרחיבים ונותנים פתרונות למי שצריך.
יואל רזבוזוב: בנוסף, אני מבין שהגוף שמבצע הן המחלקות הרווחה ברשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: אני מבקש להבין את זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מיד נתייחס לזה.
יואל רזבוזוב: נמסר לי שחלק מהתרומות הניתנות למבקשים על ידי העמותות אינן מותאמות.
יואל רזבוזוב: למשל, נותנים מענק עבור תרופות למי שאינו זקוק לתרופות בגלל החוק החדש שעבר.
יואל רזבוזוב: גם לזה אני מבקש התייחסות.
יואל רזבוזוב: נתחיל בדיון.
יואל רזבוזוב: ראשון הדוברים פרופסור דב צ'רניחובסקי, יושב ראש המועצה הלאומית לביטחון תזונתי.
יואל רזבוזוב: האם תוכל לתאר לוועדה את התהליך שהמועצה תכננה להקצאת תלושי ביטחון למניעת אי ביטחון תזונתי.
<דב צ'רניחובסקי: תודה רבה אדוני היושב ראש.
<דב צ'רניחובסקי: תודה על ההזמנה.
<דב צ'רניחובסקי: במשפט אחד-שניים על המועצה לביטחון תזונתי.
<דב צ'רניחובסקי: זה גוף יחסית חדש שעכשיו מתחיל להתארגן, אומנם זה עבר בחקיקה פחות או יותר לפני כשנתיים, עכשיו אנחנו מתארגנים.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו מועצה שפועלת בחסות משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
<דב צ'רניחובסקי: התפקיד שלנו הוא להגיש לממשלה מדיניות בנושא של ביטחון תזונתי.
<דב צ'רניחובסקי: אני אבקש להתייחס לכמה נושאים שקשורים לתזונה של קשישים ולביטחון תזונתי של קשישים.
<דב צ'רניחובסקי: כמובן בהקשר למה שאתה מדבר עליו.
<דב צ'רניחובסקי: ראשית, את הנושא של ביטחון תזונתי אנחנו מחלקים לשני אלמנטים.
<דב צ'רניחובסקי: האחד, ביטחון במזון, שלאנשים יהיה באמת מספיק אוכל.
<דב צ'רניחובסקי: השני, תזונה נכונה שהיא לפעמים בעיה לא פחות חמורה מאשר חוסר במזון, אם כי הבעיות קשורות ואנחנו כמובן רוצים שלאנשים יהיה מזון.
<דב צ'רניחובסקי: בהקשר הזה אנחנו הגשנו כבר לשר הרווחה והשירותים החברתיים, מאיר כהן, תכנית לביטחון במזון, אני מדגיש 'לביטחון במזון'.
<דב צ'רניחובסקי: כמובן שבתוך תכנית 'ביטחון למזון' אנחנו דואגים גם לאיכות המזון.
<דב צ'רניחובסקי: בתכנית הזאת מצויים קריטריונים להבטחת מזון לכל משפחה בישראל וכמובן לקשישים.
<דב צ'רניחובסקי: היות שיש קשר, לדאבוננו, חריף בין חוסר במזון או באי ביטחון תזונתי בכלל לבין עוני מצד אחד.
<דב צ'רניחובסקי: לדאבוננו גם חלק גדול מהקשישים מתחת לקו העוני, כלומר אם בקו העוני יש 10% קשישים מעל גיל 65 בישראל, אגב, אני ביניהם, בתוך אוכלוסיית העניים יש לנו פי שתיים קשישים וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו גם מנסים לבצע כמה מחקרים שיעזרו לנו להגדיר כמה אנחנו צריכים בשביל קשיש.
<דב צ'רניחובסקי: אני אחלוק אתכם כמה מהסוגיות שאנחנו רואים בנושא הזה.
<דב צ'רניחובסקי: ראשית, באמת יש את הבעיה הכלכלית.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו חושבים וממליצים למערכת להבטיח משהו בסדר גדול של כמעט, אני מבקש עדיין לא להיאחז בסכום הזה, אבל משהו בסדר גדול של 600 שקל לחודש לנפש לפחות לצורך הבטחת סל מזון מקובל, בסיסי בישראל.
<דב צ'רניחובסקי: זה דבר אחד שאנחנו רוצים לפתח סביבו קריטריונים להבטחת המזון - - -
נסים זאב: לקשישים?
נסים זאב: מספר הקשישים שנמצאים מתחת לקו העוני שצריכים את התלושים?
<דב צ'רניחובסקי: בהחלט.
<דב צ'רניחובסקי: אגב, אני מצטער שהגעתי מאוחר בגלל קריסת המחשב.
<דב צ'רניחובסקי: יש לי את הנתונים, התכוונתי לצטט - -
יואל רזבוזוב: 600 שקל לאדם, לזוג?
<דב צ'רניחובסקי: לנפש.
<דב צ'רניחובסקי: מיד אני אסייג.
<דב צ'רניחובסקי: 600 שקל לסל מזון לנפש.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו גם רוצים להבטיח שהסל הזה, זה סכום כספי, צריך לדאוג למנגנונים שיבטיחו שזה יהיה גם סל איכותי שיהיו בו - - -
נסים זאב: 600 שקל כוללים את האיכות של המזון, לא רק מזון.
<דב צ'רניחובסקי: זה מה שאני אומר כבודו.
<דב צ'רניחובסקי: שיהיה סל איכותי שיבטיח את הדברים.
<דב צ'רניחובסקי: כאן אנחנו עולים לכמה סוגיות יותר מורכבות.
<דב צ'רניחובסקי: קודם כל יש את השאלות על עצם הנגישות למזון.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו יכולים אולי להבטיח לקשיש מסוים או למשפחה של קשישים את הכסף, אבל זה לא מבטיח את הנגישות.
<דב צ'רניחובסקי: יש אנשים קשישים שלא יכולים לצאת מהבית, שלא יכולים לרכוש את המזון וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: יש כאן שאלות של נגישות למזון עצמו שזו סוגיה שאנחנו צריכים להתמודד איתה.
<דב צ'רניחובסקי: נניח גם כשכבר המזון הגיע הביתה, יש לנו גם את הסוגיה של הכנת המזון והסידור שלו וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: זו סוגיה שאינה פחותה מהסוגיות האחרות.
<דב צ'רניחובסקי: למשל, יש כאן בנתונים, אני לא רוצה להלאות אתכם וגם אין לנו זמן, אבל יהיה לנו בסוף נייר עמדה שנציג אותו וגם עם המלצות המדיניות שמציגות את הנושא הזה.
<דב צ'רניחובסקי: למשל, קשישים או קשישות שהם בודדים אי הביטחון התזונתי הוא כמעט פי שתיים ושלוש מאשר קשישים שחיים ביחד.
<דב צ'רניחובסקי: אם יש משפחה זה עוד יותר טוב.
<דב צ'רניחובסקי: יש כאן שאלות מהסוג שכולל שאלות על עניינים נפשיים שקשורים לדיכאון וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: יש כאן סוגיה שהיא מאוד מורכבת, כלומר הסוגיה של ביטחון תזונתי היא סוגיה חברתית כללית, אני חושב שזה לא מוסיף כבוד למדינה שיש לה את הסוגיה הזאת.
<דב צ'רניחובסקי: במקרה של הקשישים, כאן אני מעלה השערה, שבמקרה של הקשישים העולים שיש להם גם בעיות שפה וכדומה, אצלם הבעיה היא אפילו יותר חמורה.
<דב צ'רניחובסקי: אני לא אלאה אתכם בנתונים.
<דב צ'רניחובסקי: יש לנו נתונים - - -
יואל רזבוזוב: הנתון של 600 שקל, זה מצב קיים?
יואל רזבוזוב: זה משהו שרוצים?
יואל רזבוזוב: זה משהו מומלץ.
יואל רזבוזוב: מה זה?
<דב צ'רניחובסקי: לפי המחקר שאנחנו עושים בסיוע מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, אנחנו בודקים הוצאות מינימאליות למזון, הוצאות שנראות סבירות.
<דב צ'רניחובסקי: זה מה שיוצא בישראל ובעיקר אצל קשישים.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו רואים אצל קשישים שיש להם את ה-600 שקל האלה גם אם ההכנסה שלהם עולה או מצבם משתפר בצורה כזאת או אחרת, בממוצע הם לא מוצאים יותר.
<דב צ'רניחובסקי: יש כמובן עשירים - - -
יואל רזבוזוב: זה המחקר שלכם, עדיין זה לא כסף שמאושר - -
<דב צ'רניחובסקי: לא.
<דב צ'רניחובסקי: זה לא כסף שאושר.
<דב צ'רניחובסקי: יש לנו היום קריטריונים שמתיישבים עם המספרים בסדר גודל הזה.
<דב צ'רניחובסקי: אנחנו המלצנו לממשלה קריטריונים לחלוקת כספים של משרד הרווחה, בעצם שהממשלה מקצה לנושא הזה.
נסים זאב: סליחה, כשדיברת על קשישים עולים, מה הפער?
נסים זאב: עד כמה המספר יותר גבוה מכל - - -
<דב צ'רניחובסקי: אני יכול לבדוק את זה, אין לי אותו לפני.
<דב צ'רניחובסקי: זה קל לבדוק, יש לנו נתונים לבדוק את זה.
<דב צ'רניחובסקי: אני חושב שאם אדפדף כאן בניירת אני אמצא.
<דב צ'רניחובסקי: אני אשלח לך.
נסים זאב: הדיון הוא על קשישים עולים, לא על כלל הקשישים.
נסים זאב: אני רוצה לדעת את הפערים.
<דב צ'רניחובסקי: אני מניח שיש פערים לרעת הקשישים העולים מהסיבות שציינתי.
<דב צ'רניחובסקי: יש עניין של השפה וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: למען ההגינות - - -
יואל רזבוזוב: אני לא רוצה להיכנס לנקודה הזאת של הדיור, אבל לקשישים עולים אנחנו יודעים שיש מחסור בדירות ובדרך כלל קשישים שאינם עולים להם יש דירות משלהם שרכשו במשך הזמן, הם גרים בדירות משלהם.
יואל רזבוזוב: זה ההבדל, הקשישים העולים נאלצים לשלם שכר דירה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה ההבדל המשמעותי מבחינה - - -
<דב צ'רניחובסקי: האופן שאנחנו פיתחנו את הקריטריונים שהמלצנו בפני משרד הרווחה והשירותים החברתיים ובכלל, זה להוריד ממה שיש למשק הבית, כלומר, הכנסות, פנסיה ומה שלא יהיה, להוריד את מה שאנחנו קוראים 'הוצאות הכרחיות' כולל משק בית ולראות אם נשארים לנו ה-600 שקל האלה לנפש.
<דב צ'רניחובסקי: האם הרעיון ברור?
<דב צ'רניחובסקי: כלומר, אנחנו לוקחים בחשבון את העובדה שיש הוצאות הכרחיות בגין שכר דירה וכדומה.
<דב צ'רניחובסקי: לקשישים אין משכנתאות לעומת זוגות צעירים שיש להם משכנתא.
<דב צ'רניחובסקי: לוקחים את כל הדברים כולל מים, חשמל, ארנונה וכול מה שהם צריכים לשלם ורואים אם נשאר מספיק למזון.
<דב צ'רניחובסקי: זאת אומרת שאנחנו לוקחים בחשבון את הנושאים שאתה מתייחס אליהם.
יואל רזבוזוב: אנחנו נחזור לנקודות שלנו בתכנית לביטחון התזונתי, לא לדברים שמתייחסים לעתיד אלא למה שקורה בהווה.
יואל רזבוזוב: בבקשה רשות הדיבור לבת שבע ראובני, סמנכ"לית בכירה מינהל ומשאבי אנוש במשרד העלייה והקליטה, אחראית על הפעלת התהליך של הביטחון התזונתי.
ראובני גוניקמן: תודה רבה.
ראובני גוניקמן: בערב פסח על פי הנחיית השרה ועל פי סיכום שהיה בין שר הרווחה לבין שרת העלייה והקליטה ובעקבות הסדר של איזו חלוקה תקציבית תוספתית למשרד, 10 מיליון ממשרד הרווחה ו-2 מיליון ממשרדנו, התחלנו את המבצע על מנת שנוכל לתת לכמה שיותר עולים מבוגרים, קשישים שהם בגילאי בין 70 ל-80.
ראובני גוניקמן: אני תכף אסביר את הלוגיקה של בחירת הגילאים 70 עד 80.
ראובני גוניקמן: אלו קשישים שמקבלים מהמוסד לביטוח לאומי השלמת הכנסה לקצבת הזקנה, טרם חלפו 15 שנה להיותם בארץ.
ראובני גוניקמן: קשישים שעדיין ממתינים לדיור ציבורי, לא קיבלו דיור ציבורי.
ראובני גוניקמן: זאת כדי לאפשר לאלה שבאמת סל ההוצאות שלהם יותר גדול ליהנות מהתוספת הזאת.
ראובני גוניקמן: התחלנו עם הערכה של 5,000 בתי אב ואנחנו היום, נכון ל-1 ביולי, עומדים על 7,200 בתי אב.
ראובני גוניקמן: זאת אומרת שהרחבנו למרות החריגה התקציבית.
נסים זאב: מה המשמעות 'בתי אב'?
נסים זאב: זוג או בודד.
ראובני גוניקמן: לא חשוב.
ראובני גוניקמן: בית אב, זוג ובודד מקבלים את אותו דבר, את התוספת של ה-200 שקל - - -
נסים זאב: זו תוספת של 1,200 שקל כדי לענות על הצרכים.
יואל רזבוזוב: אבל מצד שני בודד נמצא במצוקת פי שתיים או פי שלוש, כך שזה אותו דבר.
ראובני גוניקמן: אני אציין את הלוגיקה של ההחלטות.
ראובני גוניקמן: קודם כל זאת תוספת מעבר לקצבת הזקנה.
ראובני גוניקמן: אם המחקר של הפרופסור המכובד אומר שקשיש מוציא על ביטחון תזונתי, על תזונה 600 שקל, אז אנחנו לפחות הוספנו בנוסף שליש, לא התיימרנו ולא אמרנו אף פעם שאנחנו מוסיפים כדי לכסות את הכול.
ראובני גוניקמן: ההיגיון היה שאם אנחנו מדברים על קבוצת אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה, זאת אומרת שההוצאות או ההכנסות שלהם עומדים בקריטריונים של הנזקקות והם באמת אנשים שנזקקים.
ראובני גוניקמן: יצאנו גם מתוך הנחה שאנשים שלא קיבלו פתרונות דיור ציבורי מצבם יותר קשה כי הם משלמים שכר דירה, יש להם הוצאות נלוות, זה היה אחד הקריטריונים.
ראובני גוניקמן: למה בחרנו את קבוצת הגיל?
ראובני גוניקמן: – לא רצינו להיכנס לאיזה מהלך בירוקרטי שיתחיל לסרבל את כל הסיפור הזה.
ראובני גוניקמן: על פי "חוק המוסד לביטוח לאומי" גברים בגיל 70 זכאים לקצבת זקנה, זה היה החתך.
ראובני גוניקמן: לא רצינו להתחיל ההוא מקבל, הוא בן 70 היא בת 65 וחצי, כן מגיע לוועדת ערעורים – היינו מסרבלים את כל הסיפור הזה – אמרנו, לפני פסח למשך תקופה של שלוש שנים כפי שקיים ההסכם, אנחנו רוצים לעשות את זה הכי פשוט והכי מהר.
ראובני גוניקמן: ההיגיון השני היה שאנשים בגיל 80 מקבלים תוספת.
ראובני גוניקמן: עם תעיינו בטבלאות של המוסד לביטוח לאומי תוכלו לראות למשל שזוג שאחד מהם הוא בן 71 ואחד בן 80 מקבל 2,387 שקל לעומת זוג רגיל שהסכום שלו הו 2,000 או בערך 1,600 שקל ומשהו.
ראובני גוניקמן: בגיל 80 המוסד לביטוח לאומי נותן תוספת בין אם זה ליחיד ובין אם זה לזוג על פי איזה קריטריונים.
ראובני גוניקמן: אמרנו לעצמנו, ניקח עשור אחורה, זה כבר גיל קשישות, ונשלים את ה-200 שקל האלה שזה פחות או יותר הפער שבגיל 80 אתה מתחיל לקבל אותו מהמוסד לביטוח לאומי.
ראובני גוניקמן: השלמנו.
ראובני גוניקמן: לקחנו את האוכלוסייה ואת סרגל הזמן אחורנית.
ראובני גוניקמן: אנחנו העמדנו את כל המשרדים שלנו לטובת האוכלוסייה הקשישה.
ראובני גוניקמן: כל מי שיכול היה להגיע, מי שלא היה אפילו בתוך רשימת הממתנים והוא לא היה עם דיור ציבורי – הכנסנו אותם על מנת שיכולו ליהנות.
ראובני גוניקמן: חרגנו חריגה תקציבית משמעותית כדי שבכל זאת נוכל לתת לרוב האוכלוסייה ליהנות מהתוספת הזאת כל זמן שהמשאבים יעמדו לרשותנו.
נסים זאב: סליחה, למה אין קריטריונים שונים בין מי שיש לו דיור למי שאין לו דיור?
נסים זאב: בכול זאת ההוצאה היא משלושת בשכר הדירה, כמו שאני קורא לזה.
נסים זאב: כלומר, למה אין קריטריונים שונים?
נסים זאב: למה זה על פי גיל ולא על פי - - -
ראובני גוניקמן: אני אמרתי - - -
יואל רזבוזוב: אחד הקריטריונים הוא למי שאין לו דיור.
ראובני גוניקמן: אני חוזרת ואומרת, מי שאין לו, הזכאות הייתה על פי תוספת של 4 קריטריונים: גיל, משך שהייה בארץ 15 שנה, מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי וגם אין לו דיור ציבורי.
ראובני גוניקמן: להפך, אלה שיש להם דיור ציבורי לא קיבלו את התוספת בכלל.
יואל רזבוזוב: בת שבע, אמרת שיש 7,200 בתי אב בגילאים בין 70 ל-80 שעומדים בקריטריונים האלה, 7,200 מקבלים.
יואל רזבוזוב: האם יש עוד בתי אב שהם לא נכנסו לתכנית?
ראובני גוניקמן: מהקבוצה הגדולה, למעשה כיסינו את כולם.
ראובני גוניקמן: אנחנו עבדנו על פי רשימות של משרד הפנים וכיסנו כבר למעשה 99% מהאוכלוסייה.
ראובני גוניקמן: כרגע אנחנו באיזו הערכות תקציבית, ברגע שנסיים אותה נוכל לדעת האם יוכלו כאלה שיהיו זכאים בעתיד לקבל את התוספת.
יואל רזבוזוב: אני מבין עכשיו את הלוגיקה שמגיל 70 עד 80, כי מגיל 80 האנשים מקבלים את אותו סכום מהמוסד לביטוח לאומי.
ראובני גוניקמן: לא את אותו סכום, יותר.
יואל רזבוזוב: יותר.
יואל רזבוזוב: אתם רציתם להשלים דווקא למקבלים.
ראובני גוניקמן: אנחנו רצינו לקחת את גיל 80 לגיל 70.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע, צריך לחשוב שוב, אני לא מכיר את זה לעומק, אולי לאלה שהם בגיל 80 יש להם יותר צרכים אז כביכול בגלל זה המוסד לביטוח לאומי נתן את התוספת.
יואל רזבוזוב: אני מבין את ההיגיון.
יואל רזבוזוב: מהו המספר של אנשים מעל גיל 80 של אנשים שכן יצטרכו להיכנס לתכנית, אולי יש להם קשיים?
ראובני גוניקמן: אנחנו נעצרנו - - -
יואל רזבוזוב: אני מבין שיש תקציב ויש אילוצי תקציב ואי אפשר לתת יותר ממה - - -
ראובני גוניקמן: גם מעבר לזה, אילוצי התקציב לא צריכים להיות הגורם שלא מנתחים את הצורך.
ראובני גוניקמן: אנחנו התחלנו את המבצע ב-1 במאי, היינו מאוד מאוד עסוקים בכל הסוגיה של כמה שיותר מהר להעניק את האפשרות הזאת.
ראובני גוניקמן: אני מניחה שבהמשך, ברגע שאנחנו נתייצב קצת ורוב האוכלוסייה שעונה לקריטריונים כבר תהייה מסודרת, בהמשך אנחנו נעבור גם לכרטיס נטען של "ישראכרט" כדי שאנשים יוכלו לרכוש בכל אחת מרשתות המזון - - -
יואל רזבוזוב: איך זה מתנהל היום?
ראובני גוניקמן: לחשבון הבנק.
ראובני גוניקמן: בהמשך יהיה כרטיס נטען שייטען - - -
יואל רזבוזוב: הוא יגיע בדואר?
ראובני גוניקמן: לא.
ראובני גוניקמן: אנחנו נחלק אותו ביד.
נסים זאב: למה לדעתכם טוב יותר כרטיס מאשר הפקדה לחשבון.
ראובני גוניקמן: אם הנושא הזה, זה היה גם הסיכום עם משרד הרווחה, אנחנו רוצים שהיעוד שלו יהיה למה שזה ניתן, לטובת מזון.
ראובני גוניקמן: אנחנו לא רוצים להיכנס לתוך סל המזון של כל אחד.
ראובני גוניקמן: כמו שאמרתי כאן לאחת החברות, 'אנחנו לא רוצים להחליט אם מישהו צריך יותר קמח או מישהו צריך יותר אורז'.
ראובני גוניקמן: אבל אם מדובר על ביטחון תזונתי אנחנו רוצים שזה יגיע בקצה לנושא של מזון ולא להוצאות.
ראובני גוניקמן: זה לא תוספת להוצאות שונות, זו תוספת ייעודית לנושא של מזון.
יואל רזבוזוב: אפשר להגדיל את הסכום הזה אם סוגרים עם אחת הרשתות שבמחיר הכרטיס ניתן לרכוש, כלומר נותנים 200 שקל והוא יכול לקנות מזון ב-300 שקל.
ראובני גוניקמן: אנחנו לא יכולים כי אנחנו צריכים לבצע את זה על פי מכרז של משרד האוצר, של התקשרות עם חברת ישראכרט.
ראובני גוניקמן: אני מניחה שלא יקזזו להם כמו מהתלושים, פחות מ-10% מהערך, אלא זה יהיה ערך מלא.
יואל רזבוזוב: הצטרפה אלינו שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר.
ראובני גוניקמן: זה יהיה בכרטיס כדי שהכסף יגיע לייעודו, לנושא של מזון.
ראובני גוניקמן: כיוון שלא רצינו שוב להיכנס - - -
יואל רזבוזוב: איך יחולק הכרטיס?
יואל רזבוזוב: הוא מגיע בדואר, הוא מגיע - - -
ראובני גוניקמן: העובדים שלנו יחלקו לכל אחד ואחד את הכרטיס.
ראובני גוניקמן: ברגע שאנחנו מסיימים את כל ההתקשרויות עם "ישראכרט" הוא יגיע לכל עולה ועולה ביד, הוא יטען ויפתח בנוכחותו כדי שלא יהיה שום פער בין ההזרמה דרך חשבון הבנק לבין האפשרות התפעול.
ראובני גוניקמן: אנחנו לא רוצים ש"ישראכרט" תעביר בדואר והם יצטרכו לגשת דואר לקחת, אנחנו לוקחים את זה בחשבון.
יואל רזבוזוב: אתם יודעים להגיע לכל ה-7,200 בתי אב?
ראובני גוניקמן: עובדה שהגענו.
יואל רזבוזוב: הגעתם לחשבון, אתם קיבלתם נתונים.
ראובני גוניקמן: אנחנו הגענו לכל אחד ואחד.
יואל רזבוזוב: הגעתם פיסית לבית?
ראובני גוניקמן: מי שיכול להגיע הגיע אלינו ועדכנו את כל הפרטים הדמוגרפיים ואת הכתובת.
ראובני גוניקמן: מי שלא יכול היה להגיע, אליו העובדים שלנו הלכו לביקורי בית וממש דלת דלת נכנסו, הסבירו ודאגו לראות שיש שם מישהו שיוכל אחר כך להשתמש ולעשות את כל הפעולות עבור אותם אנשים מוגבלים.
ראובני גוניקמן: ממש זה היה מבצע שתוך שבועיים אנחנו הגענו ל- 2,500 בתי אב, יש לי כאן נתונים.
נסים זאב: כולם מגיעים לתחנות, ללשכות?
ראובני גוניקמן: כן.
ראובני גוניקמן: יש לנו 45 משרדים מפוזרים בכל רחבי הארץ.
ראובני גוניקמן: במקומות שאין לנו משרד יש לנו נקודות שירות.
ראובני גוניקמן: הם היו מאוד שמחים, קיבלנו אותם עם תה, קפה ושוקולד.
נסים זאב: שני שליש הגיעו ולשליש אתם הגעתם.
נסים זאב: זה לפי החישובים שלך פחות או יותר.
ראובני גוניקמן: פחות, אפילו הייתי אומרת של-15% הגענו לביקורי בית וכל השאר הם באמת אנשים עצמאיים.
ראובני גוניקמן: היום גיל 70 הוא לא גיל כל כך מבוגר כך שאנשים משרתים את עצמם.
ראובני גוניקמן: יושבים כאן החברים שיכולים להעיד, הם עדיין צעירים.
יואל רזבוזוב: יש לנו כאן שאלה ולאחר מכן ניתן את רשות הדיבור לשרת העלייה והקליטה.
<טטיאנה סכנובסקי: הבנתי שרוב הכסף בא ממשרד הרווחה, הבנתי גם שיש הגבלה למשך זמן השהייה בארץ.
<טטיאנה סכנובסקי: יש אנשים שנמצאים 18,17,16 שנה בארץ והם די נזקקים.
<טטיאנה סכנובסקי: אני מניחה שאין הרבה כאלה ואם יש רק 7,200 בתי אב שבחרתם, כנראה שיש לא הרבה חריגים שהם יותר מ-15 שנה בארץ.
<טטיאנה סכנובסקי: האם אפשר לאנשים כאלה, ויש אנשים כאלה ואנחנו יודעים שיש אנשים כאלה, האם אפשר לחרוג מהתכנית ובמקרים מסוימים לעזור גם להם, כלומר לכאלה שהם יותר מ-15 שנה בארץ.
נסים זאב: השאלה מהי ההגדרה 'עולה חדש'.
נסים זאב: 20-30 שנה?
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה צריך להתרחב, אבל זה אילוצי תקציב.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, נציגות משרד העלייה והקליטה, כל הארגונים שנמצאים כאן.
סופה לנדבר: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לשר הרווחה והשירותים החברתיים שהצטרף ליוזמה שלי להענקת ביטחון תזונתי לקשישים בתלוש.
סופה לנדבר: כאשר אני קראתי ונודע לי שביטחון תזונתי זה חלוקת מזון, בשפה הכי עדינה, זה נורא הרגיז אותי.
סופה לנדבר: בגלל הפעילות הרבה שלי גם מול קשישים אני יודעת שלחלק את המזון זה בעצם ביזיון.
סופה לנדבר: קודם כל אף אחד לא יודע באיזה גיל הבנאדם, איזו מחלה יש לו, סכרת, כולסטרול, ממה הוא סובל, מה הוא אוכל, מה מותר ומה אסור.
סופה לנדבר: שנית, לחלק את הקופסה הזאת עם עלות של 8-10 שקלים, מה כבר אפשר לתת לבנאדם.
סופה לנדבר: אני יודעת שבעמיגור הייתה חלוקה דומה לחלוקה הזאת.
סופה לנדבר: סיפרו לי שאנשים החליטו לא להגיע.
סופה לנדבר: קודם כל זה ביזיון, אני חושבת ש-200 שקל זה לא כסף גדול, אבל בנאדם שמקבל את התלוש או בצורה שהציגה הסמנכ"לית משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: בת שבע בצניעות לא אמרה כאן המון דברים.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שמשרד העלייה והקליטה עבד גם בחול המועד וכל הסניפים שלנו וכל העובדים שלנו החליטו לפתוח את הדלתות של המשרד ולשרת את הציבור.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש וחברי הכנסת, למה אנחנו בעצם בחרנו לתת 200 שקל לגילאים מסוימים?