GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלכס שמידט: אני בכוונה אומר ילדים, כי אנחנו גם מתחילים למטה ועולים למעלה, אז יש לנו כל שנה קרוב ל-300 ילדי עולים שנכנסים לגיל הרך והם לא יודעים שפה.
<אלכס שמידט: אז יש כאלה שיכולים להגיד שזו לא בעיה, הם יכולים מהר מאוד לתפוס את השפה, זה נכון במידה שההורים שלהם יודעים את השפה, אבל במידה שיש עוד גורמים נוספים, ואנחנו באמת נפרט את זה בהמשך, גורמים מגיל הרך, אז הם יוכלו באמת להוסיף את הדברים.
<אלכס שמידט: ביקור סדיר, גם נפרט בהמשך.
<אלכס שמידט: משפחות חד הוריות, רק ליחידה מוכרות מעל 5,000 משפחות.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על 42% משפחות חד הוריות, זה מה שמאפיין את רמת גן.
<אלכס שמידט: מקצועות עתירי מלל.
<אלכס שמידט: שוב, זה בתוך בתי הספר וגני ילדים, הילדים, לא משנה כמה זמן הם נמצאים בארץ, יש קשיים אדירים מבחינת מקצועות עתירי מלל.
<אלכס שמידט: הדרכת הורים וטיפול פסיכולוגי.
<אלכס שמידט: אנחנו גם נתייחס ונדבר כמובן לעבודה המערכתית, אבל אנחנו זיהינו פה הרבה מאוד משפחות שצריכות תמיכה ועזרה בהכוונה בתחום הפסיכולוגי.
<אלכס שמידט: אבחון וחינוך מיוחד - אני לא אחדש פה להרבה אנשים, אבל יש מעט מאוד מושגים בתחום לדוברי רוסית בכלל.
<אלכס שמידט: כמו שאנחנו נוהגים להגיד ככה במרכאות, 'או שאתה בסדר או שאתה לא בסדר' ואנחנו צריכים להתמודד הרבה עם משפחות כדי להסביר בכלל מה זה אבחונים וחינוך מיוחד.
<אלכס שמידט: פערים תרבותיים ומוטיבציה נמוכה של המשפחות להשתלב, אנחנו גם נדבר על הדברים.
<אלכס שמידט: דליה, את רוצה להרחיב קצת על מערכת החינוך?
<דליה לין: כן.
<דליה לין: אז אם אנחנו מדברים על מערכת החינוך, ברמת גן לומדים 25,139 תלמידים, מתוכם 2,700 תלמידים עולים ובני עולים, בגני הילדים יש לנו 5,580 ילדים, יש לנו 33 בתי ספר יסודיים, 13,409 תלמידים ו-10 בתי ספר תיכוניים, כ-6,950 תלמידים.
<דליה לין: זה כדי לראות את הממדים של מערכת החינוך.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על 2,700 תלמידים מתוכם שהם תלמידים עולים ובני עולים.
<אלכס שמידט: אנחנו נפרט את המענים לאוכלוסיית העולים לפי שכבות הגיל.
<אלכס שמידט: נתחיל עוד פעם מהגיל הרך.
<אלכס שמידט: מנהלת מחלקת הגיל הרך התנצלה ולא הגיעה, אבל המפקחות נמצאות כאן, אם הן ירצו הן יוסיפו.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על זה שאנחנו נותנים משהו מאוד ייחודי, מלווה חינוכית טיפולית בתחום הגיל הרך.
<אלכס שמידט: זה בעצם בן אדם שעובד במשולש, משפחה, המערכת וכמובן הילד ומחפשת כל מיני פתרונות.
<אלכס שמידט: המורות הן בשעות הבוקר, זה בדיוק מה שאמרנו, העירייה מתקצבת מעל 300 שעות בשבוע לגני ילדים, בתי ספר יסודיים ועל יסודיים ופשוט המורים שלנו נכנסים לגני הילדים, לוקחים איתם ילדים שמתקשים במקצועות עברית ועוזרים להם.
<אלכס שמידט: כמובן זה ללא תשלום.
<אלכס שמידט: חוגים להעשרה בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה.
<אלכס שמידט: אנחנו עובדים הרבה פה על עבודה מערכתית.
<אלכס שמידט: שוב, כמו שראש העיר אמר, אנחנו עובדים פה הרבה בשיתופי פעולה, אז יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם משרד העלייה והקליטה וכמובן בתוך העירייה.
<אלכס שמידט: יש חוג שהוא אוניברסאלי, הוא נמצא במוזיאונים של העיר.
<אלכס שמידט: אנחנו יודעים שחשוב לאנשים להמשיך לשמור על התרבות, זו למידה עברית בעזרת אמנות.
<אלכס שמידט: מערך חונכים לצורך העצמה חברתית ולימודית.
<אלכס שמידט: אנחנו מזהים הרבה מאוד משפחות שממשיכות ועובדות בשעות לא שעות, אז אנחנו שולחים הרבה מאוד מתנדבים לאותן משפחות, שיעזרו לילדים כבר בגיל הרך, כדי לצמצם את הפערים כבר בגיל הרך.
<אלכס שמידט: שירות לילדים בחוגים ותכניות עירוניות.
<אלכס שמידט: חלק מהעניין זה נגישות לאוכלוסייה בעיר למה שהעיר נותנת.
<אלכס שמידט: העיר נותנת המון, הרבה חוגים בעזרת עמותות וארגונים וכמובן גם העירייה מפעילה הרבה דברים ולנו חשוב להביא את האוכלוסייה.
<אלכס שמידט: זה גם ל - - - וגם להביא אותם פיזית, וחלק מהם גם מקבל הנחות.
<אלכס שמידט: אז יש לנו גם קבוצות עולים בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה.
<אלכס שמידט: מאוד חשוב, אנחנו עובדים המון גם עם המשפחות, ברור לנו שאנחנו חייבים לעזור להורים להבין מה זה מוכנות לכיתה א', גיל התבגרות ודברים נוספים.
<אלכס שמידט: עבודה מערכתית.
<אלכס שמידט: נאמר פה על ידי ראש העיר, אני לא חושב שהיינו מצליחים להביא ילדים להישגים במידה שלא הייתה פה עבודה מערכתית, גם בתוך אגף החינוך וכל נציגי המחלקות שיושבים כאן.
<אלכס שמידט: שיתוף פעולה גם עם אגף הרווחה, עם המשרד לעלייה וקליטה וארגונים נוספים.
<אלכס שמידט: זה משהו שנמצא בתוך המערכת שלנו ואנחנו בזכות זה, אני חושב, מצליחים להביא את האנשים להישגים.
<אלכס שמידט: פה דיברנו על הגיל הרך.
<אלכס שמידט: הנושא הבא, אני רוצה לדבר על יסודי.
<אלכס שמידט: מה שמאפיין את רמת גן, שהלימודים פה מכיתה א' עד כיתה ח', אין פה חטיבות ביניים.
<אלכס שמידט: דליה, אולי יכולה להרחיב על זה שאין לנו חטיבות ביניים, וכמובן ראש העיר.
<דליה לין: לא תמיד זוכרים שהעיר רמת גן היא לא מחוטבת.
<דליה לין: אנחנו לומדים במבנה ייחודי של 8 כיתות א'-ח' ו-4 כיתות.
<דליה לין: קודם כל זה יתרון, היום כבר כולם מבינים שהמבנה הזה הוא המבנה הנכון.
<דליה לין: כבר אי אפשר לחזור אחורה, אבל אנחנו מבינים שזה המבנה הנכון ואני רק יכולה להודות שזה המבנה שקיבלתי.
<דליה לין: עם זאת אנחנו גם מבינים - - -
יואל רזבוזוב: מה היתרון?
יואל רזבוזוב: מעניין אותי.
<דליה לין: יש הרבה מאוד יתרונות ל-8/4.
<דליה לין: קודם כל פחות מעברים, פחות מעבר אחד משמעותי.
<ישראל זינגר: כל מעבר זה טראומה.
<דליה לין: מעבר לזה, בגיל הכי קריטי, שזה גיל ההתבגרות, נכון לא לעשות את המעבר הזה.
<דליה לין: זה גיל שבדיוק הילדים מגבשים את הזהות שלהם, בדיוק אז קוטעים להם את זה, מעבירים עוד מסגרת ושוב קוטעים ומעבירים עוד מסגרת.
יואל רזבוזוב: למה מערכת החינוך הארצית לא עוברת לזה?
<דליה לין: לחזור לאחור זה כבר מסובך, יש הרבה מאוד מבנים, זה קשה, זה לא פשוט.
<דליה לין: אבל כולם מבינים היום שזו המסגרת הנכונה.
<ישראל זינגר: כל אנשי החינוך מודים בכך.
<דליה לין: מעבר למחקרים שמראים בנושא אלימות, בנושאים לימודיים.
<דליה לין: יש הרבה מאוד מחקרים שמראים, בארצות הברית זה נכשל לפני הרבה מאוד שנים, אלינו זה הגיע אחרי שזה נכשל שם.
<דליה לין: כן חשוב לציין את זה, אבל אנחנו כאן רק יכולים להגיד תודה על זה.
<דגנית סוקר: דליה, רק אל תגידי שרמת גן היא עיר לא מחוטבת, היא מאוד 'מחוטבת'.
<דגנית סוקר: לא חטיבות ביניים.
<דליה לין: יש לנו חטיבות ביניים בממלכתי דתי, זה כן.
<דליה לין: אולי את זה לא אמרתי.
<דליה לין: כן, לפעמים אנחנו משלמים מחירים על זה שאנחנו לא מקבלים תקציבים שחטיבות ביניים מקבלות.
<ישראל זינגר: מקבלים עונש ממשרד החינוך.
<דליה לין: מקבלים עונש.
<דליה לין: היום אני מניחה שכבר פחות רוצים להעניש אותנו, כי גם משרד החינוך מבין אחרת ואנחנו פועלים כדי באמת להשיג אותם תקציבים, אבל הרבה פעמים אנחנו לא נהנים מאותם תקציבים.
<דליה לין: אנחנו צריכים להשלים אותם ברמה העירונית, גם בהיבט של עולים חדשים.
<דליה לין: כשישבנו עם מאיה, היא העלתה איזה שהיא תכנית של חטיבות הביניים, אמרתי לה 'אבל פה אין חטיבות', היא אומרת 'אה, אז אני לא יכולה'.
<דליה לין: כלומר יש אפשרויות למצוא את הדרכים וחבל שילדים בסופו של דבר ישלמו מחירים שהם מחירים לא מקצועיים.
<דליה לין: זה היה חשוב להגיד, אולי כאן תוכלו לעזור במשהו.
יואל רזבוזוב: על הנקודות הבעייתיות, אני חושב שאנחנו נעשה פגישה נפרדת עם ראש העיר.
<ישראל זינגר: אמר יושב ראש הוועדה שתהיה פגישה מיוחדת מעשית אחרי שנשמע ויש רצון כמובן לשמוע בוודאי, אבל גם לראות למה ניתן להיענות.
<אלכס שמידט: אנחנו נמשיך.
<אלכס שמידט: אז אנחנו מדברים על כיתה א' עד כיתה ח'.
<אלכס שמידט: יש לנו הרבה חוגים שאנחנו עושים בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה, חוגים מאוד משמעותיים לעולים, כמו ריקודים סלוניים ומקהלה, מה שראיתם, אבל יש גם חוגים נוספים כמו ברייקדנס ובאמת נותנים יותר לאוכלוסייה - - - מה שנקרא.
<אלכס שמידט: אבל המטרה שלנו זה לשלב ולקדם עולים בחברה הישראלית, אנחנו לא רוצים לסגור אותם רק בחוגים שלנו.
יואל רזבוזוב: מה זה חוגים?
יואל רזבוזוב: זה חוגים עירוניים או - - -
<אלכס שמידט: חוגים עירוניים, שאנחנו מפעילים לאוכלוסיית עולים, מסובסדים ממש.
יואל רזבוזוב: אין לכם מתנ"סים, נכון?
יואל רזבוזוב: יש לכם חברה עירונית?
<אלכס שמידט: יש לנו שני מתנ"סים, אבל יש גם חברה עירונית והפעילות מתקיימת כמובן בשיתוף איתם גם.
<קריאה: השאלה אם יש אינטגרציה בין העולים ל - - -
<אלכס שמידט: יש אינטגרציה, ואני תיכף אפרט על זה, כמובן שיש אינטגרציה.
<אלכס שמידט: יש לנו גם חניכה אישית.
<אלכס שמידט: אנחנו גם מדברים על שילוב תלמידים בתנועות נוער.
<אלכס שמידט: נמצאים פה נציגים מהנוער העובד והלומד ומהצופים.
<אלכס שמידט: חשוב לנו באמת להביא את האוכלוסייה.
<אלכס שמידט: אנחנו יודעים שהילדים מגיעים לשלושה מפגשים ראשונים בתנועות נוער ואחרי זה הם לא מגיעים.
<אלכס שמידט: אחת מהסיבות זה כי צריך לעבוד עם ההורים ואנחנו עובדים המון בשיתוף עם תנועות נוער, עם ההורים, להסביר מה המשמעות של תנועות נוער.
יואל רזבוזוב: והמודל הזה עובד פה?
<אלכס שמידט: החבר'ה נמצאים פה.
<אלכס שמידט: אני חושב שזה עובד.
יואל רזבוזוב: כי דיברנו על זה, אנחנו כן רוצים יותר עולים בתנועות נוער, אבל הבעיה, עוד פעם, כשהם חוזרים הם חוזרים אחורה בראש, בברית המועצות לשעבר תנועות נוער זה לא משהו שהעולים מתחברים.
יואל רזבוזוב: זה באמת עבודה עם ההורים.
יואל רזבוזוב: אם זה מצליח, אז צריך לקחת את המודל הזה ולעשות אותו ארצי.
<מיכאל זץ: אני חושב שדווקא ברמת גן, איפה שיש שיתוף פעולה מאוד טוב בין היחידה לילדים עולים לבין תנועות הנוער, אנחנו כן מצליחים להביא יותר חניכים, כי ההורים מודעים לחשיבות שבחברות בתנועת הנוער.
יואל רזבוזוב: השאלה מי מתדרך את ההורים?
יואל רזבוזוב: היחידה שלכם?
<אלכס שמידט: אנחנו, זה נעשה בשיתוף כמובן עם הצופים.
<אלכס שמידט: אנחנו מקיימים קבוצות וכנסים להורים, מזמינים תמיד נציגים של תנועות נוער להסביר בשפה הרוסית, לפעמים, אין מה לעשות, להורים כדי שיידעו בכלל מה זה תנועות נוער פה.
<אלכס שמידט: כמובן אני לא מדבר על פלאיירים משותפים וכל מיני דברים שאנחנו מוציאים, על האתר שלנו שהוא מתורגם גם מבחינת הצופים לרוסית.
<אלכס שמידט: עוד פעם, העבודה המערכתית היא עבודה מצוינת.
<אלכס שמידט: ברמת גן יש מעל 30 בתי ספר יסודיים, בכל בית ספר יסודי יש רכז לנושא עולים.
<אלכס שמידט: נמצאת פה המפקחת על היועצות, אורלי, אז יש לנו לדוגמה יועצות שמאוד מכוונות גם לעזור, זאת אומרת יש צוות בתוך בית הספר שהוא מכוון לנושא של עולים ובני עולים ולא משנה מה מספר העולים בתוך בית הספר.
<אלכס שמידט: עובדי נוער בבית ספר לתמיכה רגשית וחברתית.
<אלכס שמידט: אנחנו הבאנו לך, ולכולם אנחנו יכולים להראות, לא ניתן לכולם, עוד לא היה ערב השקה לספר, אבל לדוגמה זה פרויקט שהילדים עבדו לאורך השנה, 9 ילדים מבית ספר הלל, ישראלים, רוסים, בני עולים, כולם ביחד, והם יצרו ספר שנקרא 'פיש הכריש'.
<אלכס שמידט: הכריש זה החברה הישראלית ואיך הילדים נכנסים לתוך החברה.
<אלכס שמידט: הם עברו פה איזה שהוא תהליך.
<אלכס שמידט: ספר מדהים.
<אלכס שמידט: ביטלנו את ערב השקת הספר בגלל המצב, אנחנו נחזור לזה בהמשך.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על 29 בתי ספר שמקבלים מאיתנו מורים שלנו שנכנסים לתוך בתי הספר, אנחנו ביחד עם הצוות החינוכי של בית הספר מוציאים את התלמידים שמתקשים במקצועות עתירי מלל ופשוט יושבים ועוזרים להם בשעות הבוקר.
<אלכס שמידט: זה באמת נעשה בשעות הבוקר.
<אלכס שמידט: מרכזי למידה בשיתוף משרד העלייה והעלייה.
<אלכס שמידט: יש לנו שניים.
<אלכס שמידט: הם מלאים בילדים.
<אלכס שמידט: הרבה מהרשויות האחרות באים ואומרים למה אתם צריכים אולפנים, איך יש לכם כל כך הרבה ילדים?
<אלכס שמידט: ילדים באים, כי מתנועות הנוער באים ועושים להם פעילויות, גם בני עקיבא, באמת כל הנציגים, וכמובן הדבר הכי חשוב שילד צריך זה אוכל.
<אלכס שמידט: מה שעוזר לילדים להגיע למרכזי למידה זה אוכל.
<אלכס שמידט: אחרי שהם יודעים שיש אוכל שלוש פעמים בשבוע ולמידה ומתנדבים הילדים פשוט באים.
<אלכס שמידט: מעורבויות חינוכיות טיפוליות.
<אלכס שמידט: באמת יש פה תמיכה ייחודית לנושא של קליטה ועלייה בתוך העיר, כשנותנים למשפחות ועוזרים להם להשתלב במערכת העירונית.
<אלכס שמידט: וקבוצות הורים, כמו שכבר אמרתי, בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה.
<אלכס שמידט: זה המענים שנותנים בחינוך העל יסודי.
<אלכס שמידט: שוב, חשוב היה לנו לחלק את כל הגילאים, כשאנחנו שומרים על רצף, אנחנו מתחילים בגיל 3 וצריכים ללוות את הילד עד גיל 18 ואת המשפחה שלו גם בהמשך.
<אלכס שמידט: אז אנחנו ממש מתמקדים בכל גיל.
<אלכס שמידט: יש פה מענה ל-500 תלמידים שלנו בתוך התיכונים.
<אלכס שמידט: שוב, יש שעות תגבור לקראת הבגרויות ובמהלך הבגרויות, או לימוד עם כל מיני תכניות מיוחדות, קבוצות נוער על זהות, צבא, כמו שאמר פה רומן מבית מורשה.
<אלכס שמידט: אנחנו מביאים קצינים דוברי רוסית לתוך העיר, הם נכנסים לתיכונים ומעבירים הדרכות לילדים על כל מיני נושאים שקשורים לצבא, ואיך אני, כעולה, הצלחתי בתוך השירות הצבאי.
יואל רזבוזוב: איפה הם נכנסים, לתוך בית הספר?
<אלכס שמידט: לבית מורשה יש פרויקט שנקרא זהות בקרב קציני צה"ל.
<רומן סוקשלוטסקי: אני אשמח להרחיב בכמה מילים.
<רומן סוקשלוטסקי: אנחנו בעצם מקיימים פרויקט שנקרא מהו"ת.
<רומן סוקשלוטסקי: מהו"ת זה ראשי תיבות של מסע הזהות בשיתוף עם בית מורשה וקרן ג'נסיס, בצבא הגנה לישראל כמובן.
<רומן סוקשלוטסקי: הפרויקט הזה מרכז קצינים עולים ולא רק עולים בדרגות של סרנים, רבי סרנים, שהם יוצאים למסע זהות למדינות דוברות רוסית, לקהילות דוברות רוסית בחו"ל, וכשהם חוזרים הקצינים האלה משתתפים בפעילויות העשרה, פיתוח מנהיגות, שירות משמעותי בצה"ל בקרב יחידות כמו היחידה פה ברמת גן, נכנסים לבתי ספר, נפגשים עם מועדוני נוער, עושים מפגשים עירוניים כדי באמת להכין גם את המלש"בים, את המיועדים לשירות ביטחון, וגם את ההורים.
<רומן סוקשלוטסקי: אנחנו מלווים גם את ההורים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על עולים?
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על עולים ובני עולים.
יואל רזבוזוב: באיזה שפה עושים את זה?
<אלכס שמידט: עושים את זה ברוסית ויש גם מקרים שאנחנו עושים את זה בעברית, כי יש לנו עולים גם מארצות הברית.
<אלכס שמידט: תלוי איזה בית ספר.
יואל רזבוזוב: בבית הספר אתם מוציאים את הילדים מהכיתות?
<אלכס שמידט: כן, אנחנו מרכזים אותם באחת הכיתות, מביאים לשם את הקצין שהוא יושב ועונה להם על כל השאלות.
<אלכס שמידט: אנחנו שמנו לב שהחבר'ה שלנו - - -
יואל רזבוזוב: באיזה כיתות, באיזה גילאים?
<אלכס שמידט: אנחנו מתחילים את זה מכיתה ט'.
<אלכס שמידט: אנחנו מתחילים את זה כמה שיותר מוקדם בתיכונים, כי אנחנו זיהינו שהעולים הרבה פעמים כשהם יושבים במליאה עם כל החבר'ה שלהם הם מתביישים לשאול שאלות, כי הם אומרים, 'טוב, ההורים שלנו לא היו בצבא, אין לנו מספיק ידע' ואנשים לא שואלים.
<אלכס שמידט: כשהם יושבים רק הם עם הקצין שיכול לתת להם מידע, זה פשוט עובד אחרת.
<אלכס שמידט: יש לנו אחוז נמוך של אנשים שמשתמטים מצה"ל, אפשר להגיד.
<אלכס שמידט: כמובן אנחנו מדברים על עבודה מניעתית של כל מיני סטאז'רים ועובדי קידום נוער שאנחנו לוקחים מכל מיני מקומות, מבית ברל לדוגמה, ומשלבים בתוך התיכונים.
<אלכס שמידט: אנחנו עושים גם כנסים עירוניים, המון, אז אנחנו עושים כנס עירוני בנושא גיוס לצה"ל.
<אלכס שמידט: גם לצה"ל היה מעניין להבין שגם עולים אחרי 20 שנה צריכים עזרה ואנחנו הגענו לדרגות הכי גבוהות, כי כשעולה מתגייס, ביום הגיוס שואלים אותו 'איפה נולדת?
<אלכס שמידט: ' אז אם הוא אומר 'נולדתי בארץ' ואם הוא לא מזכיר שההורים שלו עלו מאיזה שהיא מדינה אין שום משבצת ואף אחד לא יודע.
<אלכס שמידט: לא צריך לדעת, אבל צריך להבין ואחרי תקופה מסוימת הילדים האלה נפלטים מהמערכת הצבאית ואז מתחילים לברר למה הוא נפלט מהמערכת הצבאית או מבינים שהוא לא היה בשיתוף פעולה עם הצבא, או לא סיפר על בעיות ת"ש.
יואל רזבוזוב: אתה מדבר על בני עולים שנולדו בארץ?
<אלכס שמידט: בני עולים שנולדו בארץ, כשהם עוברים תהליך גיוס - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שיש את זה בעדה האתיופית, השאלה אם יש את זה גם אצל דוברי רוסית.
<אלכס שמידט: יש דוברי רוסית ואנחנו ביקשנו מכרמית נפתלי ומגורמים אחרים בצה"ל, שאחראים על שירות עולים בצה"ל, את הנתונים.
<אלכס שמידט: גם הם לא יכלו לדעת את הנתונים, כי אין להם - - -
יואל רזבוזוב: אתה לא יכול לבודד את - - -
<אלכס שמידט: אבל הם מגיעים לכנס שלנו, הגיעו לשם קרוב ל-100 משפחות וכולם היו בשוק, כשהתחילו לדבר איתם רוסית, וההורים, 20 שנה בארץ, שואלים כל מיני שאלות, מה זה גיוס, מה זה צה"ל, לאיזה יחידות אפשר להגיע.
<אלכס שמידט: כאילו לכולם ברור שלא צריך להסביר, אז ממש צריך וזה מה שאנחנו עושים בכנסים העירוניים האלה בשפה הרוסית.
<אלכס שמידט: חניכה אישית בקבוצות לתלמידים.
<אלכס שמידט: היו מעל עשר קבוצות בכל מיני נושאים, זהות, מניעה, סמים, אלכוהול.
<אלכס שמידט: הכול, על כל הנושאים אנחנו מביאים קבוצות לתוך בתי הספר.
יואל רזבוזוב: 'עיר ללא אלימות', הרשות למלחמה בסמים פועלים כאן?
יואל רזבוזוב: או שמתחילים לפתח?
<דליה לין: פחות, עדיין לא.
<דליה לין: בדרך.
<דליה לין: אנחנו קבענו פגישה כדי לנסות - - - אנחנו לא עומדים בקריטריונים.
יואל רזבוזוב: 'עיר ללא אלימות'?
יואל רזבוזוב: אני אדבר עם דני שחר.
<דליה לין: אני מאוד אשמח.
<דליה לין: אנחנו ניסינו לעשות תהליך, אנחנו לא עומדים בקריטריונים.
<דליה לין: אני יודעת שיש הרבה ערים שלא ואנחנו רוצים גם להיות חלק מזה.
<אלכס שמידט: אנחנו עובדים בקבוצות ביחד עם המשרד לעלייה וקליטה, עכשיו עובד פרויקט עם אל-סם בספארי.
<אלכס שמידט: יש שם קבוצה עכשיו שעובדת גם בקיץ.
<אלכס שמידט: שילוב תלמידים בתכניות עירוניות, בגרות חברתית, התנדבות, כנסים עירוניים.
<אלכס שמידט: זה באמת חשוב לנו להעביר לתלמידים ואנחנו יוצרים כל מיני אולפנים לתלמידים.
<אלכס שמידט: יש לנו אולפן ב - - - וקבוצה על אזורית ללימודי רוסית.
<אלכס שמידט: זה המענים שאנחנו נותנים לעולים.
<אלכס שמידט: המענים שאנחנו מצליחים לתת לגילאי 20-55.
<אלכס שמידט: אנחנו באמת מדברים על חבר'ה צעירים, יש פה סדנאות לפיתוח אישי לצעירים בשיתוף עם המשרד לעלייה וקליטה.
<אלכס שמידט: זה דווקא עובר בעברית, כי העולים שלנו צעירים, הם מספרד, מארצות הברית, מכל המדינות, משהו מאוד מגוון.
<אלכס שמידט: זה עיר מאוד צעירה, יש לנו הרבה מאוד מכללות פה, אז אנחנו רואים הרבה חבר'ה צעירים.
<אלכס שמידט: כנסים עירוניים, כבר הזכרנו בגיוס לצה"ל, אבל גם דו-לשוניות, איך לגדל ילד שמדבר בשתי שפות.
<אלכס שמידט: קבוצות נעורים, מוכנות לגיל התבגרות, קבוצות טיפוליות כמובן.
<אלכס שמידט: ייעוץ פרטני לעולים במגוון נושאים.
<אלכס שמידט: עולים המון נושאים, עכשיו אנחנו נמצאים בזמן חירום, אז לדוגמה השירות הפסיכולוגי חינוכי שלנו הכין נייר מאוד מפורט למשפחות איך להתנהג בזמן חירום.
<אלכס שמידט: אנחנו תרגמנו כמובן את המסמך, אבל צריך ל - - -
יואל רזבוזוב: קיבלתם חוברות ממשרד הקליטה והרווחה?
יואל רזבוזוב: יש חוברות מסודרות.
<אלכס שמידט: לא.
יואל רזבוזוב: לא קיבלתם.
יואל רזבוזוב: זה בדיוק איך זה בשטח.
יואל רזבוזוב: הם מכינים חוברות, והם - - -
<אלכס שמידט: אין לנו חוברות, אבל הודות לשפ"ח שלנו אנחנו - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נבקש שיביאו לכם חוברות.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שאנחנו לא נצטרך את החוברות, אבל - - -
<שרה רווה: אנחנו גם קיבלנו, ממשרד הרווחה.
יואל רזבוזוב: כן, הם הכינו.
יואל רזבוזוב: קיבלתם?
יואל רזבוזוב: אבל - - -
<שרה רווה: אנחנו עוסקים בדרך כלל במשפחות וקיבלנו את זה.
יואל רזבוזוב: אבל צריך להעביר את זה ליחידות עולים, כי אז זה - - -
<שרה רווה: אנחנו העברנו את זה גם לעולים אצלנו.
<חגית פריידס: העברנו דרך לעולים בדף הקשר.
<אלכס שמידט: אז אנחנו מדברים גם על אתר עירוני ואתר של פורטל החינוך, שנמצא שם מידע שוטף כל הזמן, גם בשפה הרוסית, שמתעדכן כל הזמן, על מצב החירום ובכלל כל ההודעות.
<אלכס שמידט: אנחנו כמובן מדברים על אירועי תרבות לתושבים עולים שאנחנו עושים פה, לכל הגילאים, קידום עולים במישור התעסוקתי בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה וכמובן תחום ההתנדבות, שזה מאוד מאוד חשוב לנו.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים גם על אוכלוסייה יותר מבוגרת, על 55 פלוס.
<אלכס שמידט: תיכף אגף הרווחה יפרט גם בהמשך.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים פה על פיתוח תכניות ייחודיות למבוגרים, דוגמה קשר רב דורי.
<אלכס שמידט: רוב הקשר הרב דורי קיים בבית הספר היסודי, שמבוגרים נכנסים לבית ספר יסודי ואז תלמידי בית הספר היסודי עוזרים להם בלמידת מחשב וגם רושמים את הסיפורים שלהם.
<אלכס שמידט: בנושא של עולים דוברי רוסית אין דבר כזה, אז אנחנו לקחנו על עצמנו באחד התיכונים, עשינו פיילוט, הגיעו מבוגרים לבית ספר אֹהל שם, נכנסו, ישבו עם תלמידים לאורך השנה.
<אלכס שמידט: זה היה פרויקט מדהים שאנחנו הולכים להרחיב אותו.
<אלכס שמידט: פעילות פנאי לאוכלוסיות המבוגרים, טיולים, סיורים, רק עכשיו חזרנו ממיני ישראל, לפני המלחמה כמובן.
<אלכס שמידט: הרצאות לאוכלוסיית מבוגרים בנושאים מגוונים, תמיכה בארגון הווטרנים.
<אלכס שמידט: בעיר רמת גן יושב ארגון הווטרנים, הוא מטופל ובאמת נותנים להם מענה ראוי.
<אלכס שמידט: פיתוח תחום השכלת מבוגרים, אנחנו מדברים על תהילה, שזה דרך המשרד לאזרחים ותיקים, אנחנו משתפים איתם פעולה ואנחנו מכינים פה תכניות ייחודיות רק לעולים, כמו קורס אנגלית רק לעולים.
יואל רזבוזוב: מקבצי דיור יש לכם ברמת גן?
<אלכס שמידט: יש לנו מקבץ דיור אחד, היום יש שם 30 אנשים, משהו כזה.
<אלכס שמידט: אנחנו מדברים על קורס הבנת הנקרא ואירועי תרבות לתושבים עולים.
<אלכס שמידט: שרה, זה השקף שלך.
<שרה רווה: אני אתחיל בפתיח בנושא אגף הרווחה, שההתייחסות אצלנו לעולים, גם ותיקים וגם חדשים, כל עולה שמגיע לאגף הרווחה מקבל טיפול ממגוון השירותים שיש לנו בתוך האגף, לאו דווקא לשירות מיוחד לעולים.
<שרה רווה: גם יש לנו עובדים סוציאליים במחלקות השונות שהם דוברי השפה הרוסית, במידת הצורך.
<שרה רווה: כמובן שיש לנו גם את העובדת הסוציאלית, תמרה, שתדבר בהמשך, שהיא כן עובדת סוציאלית לתחום של עולים והיא תרחיב על זה בהמשך.
<שרה רווה: בנושא קשישים.
<שרה רווה: יש לנו חמישה מועדוני קשישים שהם משרתים יוצאי חבר העמים.
<שרה רווה: כמובן שיש לנו עוד הרבה הרבה מועדונים בעיר, למעלה מ-40, שהם לכלל הקשישים, הרבה מהעולים הוותיקים משתלבים במועדונים האלה, אבל יש חמישה שהם מיועדים לציבור יוצאי חבר העמים.
<שרה רווה: במסגרת המועדונים נמצאו קשישים מברית המועצות לשעבר שרצו לכתוב את סיפור חייהם והם נעזרים בתלמידים דוברי השפה הרוסית מהתיכונים, וזה פרויקט מאוד יפה שיצא לדרך.
<שרה רווה: כן רלוונטי כרגע הנושא של הדרכות בשפה הרוסית בשעת חירום.
<שרה רווה: אז במועדונים האלה, שמגיעים הקשישים דוברי השפה הרוסית, אנחנו כן דואגים לעניין הזה יחד עם פיקוד העורף.
<שרה רווה: כמובן שכל קשיש, בין אם הוא ישראלי, בין אם הוא עולה ותיק ובין אם הוא עולה חדש, יכול להגיע למחלקה לרווחת הגמלאי, לבקש עזרה וצורך בטיפול והוא מקבל מענה.
<שרה רווה: משהו כן בעיר שלנו, יש שני בתים חמים לעולים בעיר.
<שרה רווה: בתים חמים, אם צריך לפרט, מדובר בבן אדם שמזמין לתוך הבית שלו הפרטי עולים חברים, הוא משווק את העניין ומגיעים אליו עולים אחת לשבוע.
<שרה רווה: הוא מקבל תקציב לקנות מזון ולפעילות שהוא עורך שם.
<שרה רווה: יש פרויקט כזה שנקרא בתים חמים.
יואל רזבוזוב: אני מכיר את פרויקט בתים חמים, השאלה אם הוא חלק מהרווחה וחלק מהגלובל פורום?
<בת חן פיליפ: חלק הרווחה, חלק הרשות.
<שרה רווה: אז יש שני בתים כאלה בעיר.
<שרה רווה: כמובן שיש עוד המון המון מענים לקשישים בעיר, שאני לא מפרטת, כי הקשישים העולים מגיעים ומקבלים את השירות שהם זקוקים לו בעיר.
<בת חן פיליפ: חשוב להדגיש שמבחינת העולים שעלו והם קשישים היום, זה אותם עולים - - -
יואל רזבוזוב: הם כולם נמצאים אצלכם?
<שרה רווה: לא, רק מי שזקוק.
יואל רזבוזוב: מי שזקוק זה מי שנמצא נגיד על אבטחת הכנסה?
יואל רזבוזוב: או שגם הם לא חייבים?
<קריאה: מי שפנה.
יואל רזבוזוב: וכמה פנו?
יואל רזבוזוב: יש לכם סטטיסטיקה קצת?
<בת חן פיליפ: אני מדברת על קבוצת העולים שעלו בעיקר בשנות ה-90.
<בת חן פיליפ: אלה אותם אנשים שהם כבר 20 שנה בארץ והם עדיין מדברים את השפה.
<בת חן פיליפ: כלומר חוץ מלדבר את השפה, וזה הקושי, הייתה תקופה שהיינו יותר מיינדד באמת לתת טיפול מיוחד ובסך הכול אצלנו מאוד מנסים לתת לאנשים איכשהו לעבור את האינטגרציה פה בארץ.
<בת חן פיליפ: אצל קשישים זה יותר מסובך, אנחנו גם פחות לוחצים.
<בת חן פיליפ: יש גם את הרעיון ואת הערך הזה של לשמר את הערכים שהיו בעבר, אלה ערכים נפלאים שגם המדינה הרוויחה מהם.
<בת חן פיליפ: אז יש כאן שילוב מאוד מיוחד.
<בת חן פיליפ: לגבי הרווחה, בהחלט מי שמגיע היום והוא עלה בשנות ה-90, הוא כבר לא נחשב כעולה מבחינת השנים, אבל הוא מקבל את כל ההתייחסות מבחינת השפה, כי זה הקושי בעיקר, וגם מבחינה מנטלית.
<בת חן פיליפ: מי שמטפל בו אלה אנשים שעלו מרוסיה בעבר והם דוברי רוסית.
<בת חן פיליפ: זה ההבדל.
<בת חן פיליפ: אחר כך תמרה תדבר על המשפחות של הביניים.
<בת חן פיליפ: שרה התחילה עם הקשישים ואנחנו נרד לכיוון הביניים.
<שרה רווה: אני רק יכולה לציין שאם אתה שואל לגבי מספרים, יש 70 משפחות עולות, כשאצלנו ההגדרה של עולים זה עשר שנים אחורה, זאת אומרת שעלו מ-2004.
<שרה רווה: אז 70 משפחות של קשישים.
יואל רזבוזוב: והקשישים שעלו בשנות ה-90 פונים אליכם?
<שרה רווה: בוודאי.
יואל רזבוזוב: כי גם מבחינת התרבות אוהבים פחות לפנות לרווחה, כי זה לא מקובל.
יואל רזבוזוב: זה דבר אחד - - -
<לנה פוגל: אנחנו מנסים להסביר להם שזה לא דבר רע וזה לא משהו תלותי, זה רק - - -
<בת חן פיליפ: אולי נשמע רגע על דור הביניים שלנה מלווה אותם כבר עשר שנים.
<בת חן פיליפ: כשהם מגיעים להיות קשישים, אלה מלפני 20 שנה, הם עברו איזה שהוא תהליך - - -
יואל רזבוזוב: הביטחון התזונתי עובר דרככם עכשיו?
<בת חן פיליפ: זה רק בתיאוריה, אנחנו נותנים - - -
<קריאה: - - - דרך משרד הקליטה - - -
יואל רזבוזוב: כן, אנחנו עושים איזה שהוא שינוי.
<אלכס שמידט: אנחנו נחזור לרווחה, אני רק אסיים עם הנתונים.
<אלכס שמידט: המבנה הארגוני של היחידה, אז אנחנו מדברים על 6 אנשי מטה ואנחנו מדברים על 20 מורות שמועסקות אצלנו בתוך גני הילדים ובתי הספר, 9 מפעילי חוגים, חלק ראיתם פה, ו-88 מתנדבים.
<אלכס שמידט: זה כוח אדיר, מה שהצלחנו באמת להביא השנה דרך משרד הקליטה והעלייה, תנועות נוער, צעירים ועוד כל מיני, אנחנו אוספים מכל מיני מקומות.
<אלכס שמידט: היו לנו 87 מתנדבים, הם עזרו למעל 180 צעירים, ילדים מהגיל הרך ועד 18, בכל מיני תחומים, גם קבוצתי, גם אישי, גם בתוך שעות הבוקר.
<אלכס שמידט: זה כוח עבודה אדיר שעוזר לנו.
<אלכס שמידט: בשנת הלימודים האחרונה אנחנו הצלחנו לעזור ל-1,500 תלמידים ול-3,000 הורים.
<אלכס שמידט: כך היחידה עבדה.
<אלכס שמידט: אני רוצה להראות ממש בשתי דקות, רצינו להביא לפה משפחות, אבל לא היינו בטוחים עד כמה הוועדה תתקיים ולא רצינו להביא אותם ברגע האחרון, אז אני רוצה להציג שתי דקות של כתבה ששודרה בערוץ בשפה רוסית ב-40 מדינות, שקצת מספרת על מה אנחנו עושים בתוך העיר.
<אלכס שמידט: (הקרנת סרט).
<אלכס שמידט: תודה.
<אלכס שמידט: אנחנו תיכף נעבור להמשך המצגת של אגף הרווחה.
<אלכס שמידט: חשוב פה לציין מה שראיתם, אנחנו גם מטפלים בילדים שהם לא מוגדרים מבחינת המדינה כילדים.
יואל רזבוזוב: חסרי מעמד.
<אלכס שמידט: עולים וגם מהגרים.
<אלכס שמידט: יש לנו לא מעט מהגרים פה.
<אלכס שמידט: אנחנו נותנים מענה לכולם, לא מסתכלים מה רשום בתעודת הזהות או מה ההגדרה שלו.
<אלכס שמידט: בבקשה, תמרה.
<תמרה אדמין: אני ארחיב ממש בקצרה על העבודה של יחידת העולים באגף הרווחה, שמטפלת בעולים שמוגדרים כעולים, אני כבר אסביר.
<תמרה אדמין: אגף הרווחה מטפל בשאר העולים שעלו בשנים קודם לכן במסגרת המחלקות האחרות ואני ארחיב על יחידת העולים.
<תמרה אדמין: מי שמוגדר כעולה באגף הרווחה הוא עשר שנים אחורה, אלה שעלו אחרי 2004 וכאלה שעלו בעקבות חוק השבות.
<תמרה אדמין: הם אלה שעלו לטיפול אצלי ובנוסף אלה שעלו לפני כן והם לא דוברי השפה העברית.
<תמרה אדמין: חלק מהעבודה העיקרית היא בניית קשר עם אותן משפחות.
<תמרה אדמין: אנחנו מדברים על מעל 200 עולים, שעלו ממש בשנים האחרונות.