GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלן זיתון: אנחנו נעביר אליכם את המידע המעודכן.
<אלן זיתון: דבר אחרון, תתחילו כבר לעשות תהליך בקרה לראות אחד אחד.
<אלן זיתון: תיקחו עולים חדשים בצורה אקראית ותראו איך זה עבד כדי שתהיה אפשרות לתקן בדרך שהוא מתחיל לעבוד, ולא לחכות עוד שלוש-ארבע שנים ולומר: אה, חבל שלא בדקנו אז.
אברהם מיכאלי: פה בארץ בודקים אחרי ארבעים שנה.
<אלן זיתון: נכון.
<אלן זיתון: אבל אל תחכו 15 שנים לראות שעברנו את האסון ואז לא ראינו אותו.
<אלן זיתון: זה יהיה מאוחר מדי.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, ד"ר זיתון.
יואל רזבוזוב: חברים, אני שמח שקיימנו את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לקיים עוד דיונים כאלה.
יואל רזבוזוב: אין לנו זמן, יש גלי עלייה.
יואל רזבוזוב: כולנו צריכים להתגייס.
יואל רזבוזוב: מהדיון הזה אנחנו רואים באמת הרבה טענות או בקשות למשרד החינוך.
יואל רזבוזוב: אני גם אדע להפעיל את משרד החינוך כמו שצריך.
יואל רזבוזוב: אני מבין שלמאיה יש תקציב מוגבל שהיא צריכה לדעת לעבוד איתו, אבל צריך להגדיל את התקציב הזה.
יואל רזבוזוב: יחד עם משרד הקליטה, יחד עם מה שאמר חבר הכנסת מיכאלי, להביא את התוכניות שהיו, להוציא אותן מהמדפים ולהפעיל.
יואל רזבוזוב: כי בסופו של דבר אין כאן פוליטיקה.
יואל רזבוזוב: אתם רואים שרוב המשרדים קשורים דווקא פוליטית למשרדים שלי.
יואל רזבוזוב: אנחנו דואגים כאן לעולים חדשים שייקלטו כאן ושיהיה להם את התחושה הכי טובה שהם הגיעו למדינה ושחלילה לא יחזרו, ושבאמת יהיה להם כאן טוב ויתרמו למדינה בהמשך.
יואל רזבוזוב: אנחנו מציינים בכנסת היום את יום הצעירים והנוער בישראל.
יואל רזבוזוב: הוועדה שלנו מייחדת את הדיון לשילובם של בני נוער עולים בתנועות הנוער.
יואל רזבוזוב: גם אני נפגשתי עם התנועות.
יואל רזבוזוב: תמיד התעניינתי לדעת מה זה תנועת נוער, בתנועות הנוער תמיד יש ילדים טובים.
יואל רזבוזוב: אני מסתכל ואני רואה את המדים ואת הילדים להם יש משימות, מטרות ומטלות.
יואל רזבוזוב: אמרתי לעצמי, יש לי שתי בנות קטנות, אני רוצה לשלוח אותן לתנועות נוער שתהייה להן מסגרת.
יואל רזבוזוב: איך שהוא בעניין תנועות הנוער עולה לי בראש קונוטאציה של משהו טוב.
יואל רזבוזוב: מטרת הדיון היום, כוועדת עלייה והקליטה, לנסות לתת לעולים כניסה לתנועות הנוער.
יואל רזבוזוב: משפחות עולים חדשים שמגיעים, גם אני חוותי את זה על בשרי, ההורים כשמגיעים חלקם הולכים ללמוד וחלקם לעבוד.
יואל רזבוזוב: לפעמים הורה אחד הולך ללמוד והשני לעבוד, עובדים מהבוקר עד הערב ועם זה פעמים רבות אין מספיק אמצעים לממן חוגים והילדים נשארים ברחוב ללא השגחה.
יואל רזבוזוב: לדעתי תנועות נוער יכולות להיות הפתרון לכך.
יואל רזבוזוב: כאן אנחנו צריכים לראות איך אנחנו יכולים להעצים ולעזור לעולים להיכנס לתנועת נוער, כל אחד לפי רצונו.
יואל רזבוזוב: לבחון איך אנחנו יוזמים את המהלך הזה.
יואל רזבוזוב: זה משהו קיים ונבחן איך באמת אנחנו רותמים את המשרדים לתמוך בעניין.
יואל רזבוזוב: ראשית אבקש מאביגיל שפיגלמן מנהלת תכנית עמישב בה משתלבים תלמידים עולים בתנועת בני-עקיבא להציג את התכנית ואת המצגת.
<אביגיל וובו: שלום לכולם.
<אביגיל וובו: צהריים טובים.
<אביגיל וובו: שמי אביגיל וובו.
<אביגיל וובו: אני רכזת תכנית עמישב בבני-עקיבא.
<אביגיל וובו: מאיפה התחילה תכנית עמישב?
<אביגיל וובו: – בשנים האחרונות אנחנו זוכים לגלי עלייה גדולים.
<אביגיל וובו: כשאני מדברת על גלי עלייה גדולים הכוונה לעלייה מארה"ב, צרפת, מאוסטרליה.
<אביגיל וובו: בעצם העולים האלה נקלטים בקליטה ישירה.
<אביגיל וובו: זאת אומרת שהם לא עוברים דרך מרכז קליטה, אלא ישר לתוך קהילה, לתוך בית.
<אביגיל וובו: תנועת בני-עקיבא זיהתה את הצורך להקים תוכנית לשלב אותם.
<אביגיל וובו: מתוך המקום, שהיושב ראש יואל רזבוזוב דיבר, של המיוחדות של תנועות הנוער, באמת הכוח הכי גדול שיש לתנועות הנוער הוא תחושת השייכות.
<אביגיל וובו: ברגע שילד עולה לארץ הוא מרגיש פתאום שההורים שלו עקרו אותו מהמקום המוכר לו, פתאום הוא מגיע לכיתה והוא לא מבין את השפה, לא מבין את כל הניואנסים הקטנים התרבותיים.
<אביגיל וובו: אם הוא מצליח להיכנס לתנועת נוער זו הרשת החברתית שלו.
<אביגיל וובו: הרשת החברתית תוכל לתת לו ביטחון עצמי, פתאום אין לחץ של לימודים.
<אביגיל וובו: אני חוזרת לעניין תחושת השייכות.
<אביגיל וובו: אלו נתונים שאבקש להביא ספציפית מצרפת, אנחנו רואים שלאורך השנים שצרפתים עולים, כמו שכשכל עולה רוצה גם הוא בעצם רוצה את המקום המוכר.
<אביגיל וובו: אנחנו רואים ממוקדים, בנימינה, רעננה, אשדוד, נתניה ירושלים ואנחנו רואים שככל שהשנים עולות המספרים עולים.
<אביגיל וובו: יש לנו גם נתונים מכל מיני ארצות.
<אביגיל וובו: בשקף למטה עולים מארה"ב, אסיה, אפריקה וכדומה.
<אביגיל וובו: כעיקרון זה נשמע לנו משהו של פעם, אבל אנחנו רואים שככל שעוברות השנים יש יותר ויותר עולים שעולים לארץ.
<אביגיל וובו: מהי תכנית עמישב?
<אביגיל וובו: – מטרות התכנית, יש לתכנית עמישב שתי מטרות עיקריות.
<אביגיל וובו: המטרה הראשונה, להפוך את תנועת הנוער ואת הסניף המקומי למשמעותיים והמשפיעים להתאקלמותו של העולה בחברה הישראלית.
<אביגיל וובו: בעצם, לצמצם את הפערים של העולה.
<אביגיל וובו: ברגע שהילד יכנס לתנועת נוער, שם הוא ירגיש את תחושת השייכות ובעצם הפערים יצטמצמו.
<אביגיל וובו: המטרה השנייה שיש לתכנית עמישב היא להשפיע על החברה הקולטת.
<אביגיל וובו: בהרבה פעמים אנחנו רואים שהחברה הקולטת לא תמיד יודעת לקלוט כמו שצריך.
<אביגיל וובו: זה לא משהו חדש, זה משהו שאנחנו רואים מההיסטוריה.
<אביגיל וובו: בכל עלייה חדשה העלייה הקודמת אומרת להם 'אתם החדשים, אתם לא יודעים כלום'.
<אביגיל וובו: כשאני מדברת על עלייה מצרפת, מארה"ב או מדרום אפריקה בהרבה פעמים הילדים האלה נראים שהכול בסדר והכול מצוין וההורים שלהם יטפלו בהם, אבל בהרבה פעמים אותו ילד בכיתה ד' כשהוא מגיע לכיתה, החברה הקולטת לא מבינה עד כמה אותו ילד עובר משבר בפנים והוא באמת צריך תמיכה.
<אביגיל וובו: מטרת התכנית גם לעזור לשלב את העולה, אבל גם לחנך את החברה הקולטת לערכים של עלייה וקליטה.
<אביגיל וובו: תכנית עמישב הוקמה שלוש שנים.
<אביגיל וובו: כרגע היא פועלת בשישה מוקדים.
<אביגיל וובו: תכנית עמישב בנויה שבכל מוקד שבו פועלת תכנית עמישב יש רכזת מגשרת דוברת השפה.
<אביגיל וובו: יש לה שני תפקידים, האחד, קשר עם הורים והסבר על הפעילויות – דבר מאוד פשוט.
<אביגיל וובו: היא שולחת מייל בכל שבוע בשפה שמתאימה להורים.
<אביגיל וובו: בעצם היא מנגישה את פעילות תנועת הנוער להורים.
<אביגיל וובו: ברגע שהורה מרים את הטלפון והוא לא צריך לשבור את השיניים כדי לדבר עם הרכזת אם הוא מבין מה זה הטיול ומה צריך להביא ושזה יומיים.
<אביגיל וובו: פתאום תנועת נוער שלפעמים נראית כמו בלגן, ברגע שמישהו מדבר את השפה, הכול נראה הרבה יותר מסודר.
<אביגיל וובו: הנקודה השנייה, התפקיד השני של הרכזת ללוות מדריכים שהם מדריכים של שכבת הגיל, היא מלווה אותם על מנת לשלב.
<אביגיל וובו: כלומר, שהחניך העולה לא ירגיש שהוא חלק מפרויקט, כי מי שבא בעצם ללוות אותו, הוא בעצם המדריך של ששאר החניכים.
<אביגיל וובו: לאותו מדריך יש תפקיד נוסף בהדרכה והוא ליצור קשר אישי.
<אביגיל וובו: הוא הולך אליהם הביתה, אוסף אותם ובזמן שהוא מגיע לפעילות בתנועה הוא דואג שהם מבינים והם לא נעלמים.
<אביגיל וובו: הנקודה החשובה בתכנית עמישב, האופי המיוחד, זה לא פרויקט.
<אביגיל וובו: לא הופכים את העולים לפרויקט.
<אביגיל וובו: ההפך, הילד בכלל לא מרגיש שהוא חלק מתכנית.
<אביגיל וובו: נקודה נוספת מאוד מאוד חשובה שחשוב לנו להגיד, התכנית הזאת, אנחנו לא רוצים שהיא תהייה של בני-עקיבא.
<אביגיל וובו: אם יש ילד עולה שהולך לתנועת נוער אחרת, זה מצוין.
<אביגיל וובו: מבחינתנו המטרה שכל העולים יכנסו לתנועת נוער כי זה הפתח לחברה הישראלית.
<אביגיל וובו: אנחנו מאוד מאוד רוצים, מאוד שואפים שכל תנועות הנוער יתעסקו בעלייה ובקליטה.
<אביגיל וובו: אלו נתונים משנת 2013, במוקדים שיש לנו אנחנו רואים, בטיול האחרון שהיה לנו בבני-עקיבא רשמנו משלמי דמי חברות של העולים.
<אביגיל וובו: רואים שבשנת 2013 235 חניכים עולים הצטרפו לתנועה.
<אביגיל וובו: זה על ידי הטלפון, השיחה האישית, הדאגה לדברים הקטנים.
<אביגיל וובו: נסיים, אנחנו בבני-עקיבא, קצת גיששנו לראות מי בעצם אחראי על אותם עולים שנקלטים בקליטה ישירה.
<אביגיל וובו: עברנו במשרד החינוך, משרד החינוך עושה עבודה מצוינת בליווי בתי ספר, הם בעצם מלווים בבתי ספר.
<אביגיל וובו: , משרד העלייה והקליטה, או שהם מתעסקים במרכזי קליטה או שכל משפחה שעולה לארץ מקבלת סל קליטה בבית הספר.
<אביגיל וובו: כרגע, היום אין אף גוף ממשלתי שדואג לילדים אחר הצהריים ורואה מה באמת קורה להם.
<אביגיל וובו: אנחנו רואים שבחו"ל הרבה פעמים תנועת נוער לא היה משהו משמעותי.
<אביגיל וובו: בארץ באמת תנועת נוער, זה כמו שאמרנו, היא הפתח, היא הרשת החברתית וזה מה שייתן לילד ביטחון עצמי.
<אביגיל וובו: אנחנו מאוד מאוד מקווים ומצפים שמתוך הוועדה הזאת נוכל לראות איך אנחנו משלבים את העולים.
<אביגיל וובו: תודה רבה ויום טוב.
יואל רזבוזוב: תודה אביגיל.
יואל רזבוזוב: נשמע כעת את נציגי המשרדים.
יואל רזבוזוב: אירית ברוק.
<אירית ברוק: שלום רב, ראשית אני מאוד שמחה להיות פה ושמקדישים לנושא החשוב הזה, לפן הזה של תנועות הנוער ועדה, בדרך כלל היא על נושאים אחרים.
<אירית ברוק: בתנועות הנוער מזה שנים רבות מנסים להתמודד עם קליטת העלייה.
<אירית ברוק: עוד משנות ה-50 תמיד היעד של תנועות הנוער היה לקלוט עלייה.
<אירית ברוק: התפתחו גישות שונות לאורך השנים.
<אירית ברוק: כבר לפני עשר שנים הייתה עבודה עם פרופסור רינה סבר מהאוניברסיטה העברית ירושלים, אם איני טועה, כדי לראות איך לקלוט, הייתה תכנית מסוימת.
<אירית ברוק: בשנים האחרונות נכנסה מאוד חזק תכנית שקוראים לה "מגשרים בקהילה".
<אירית ברוק: התכנית הזאת מופעלת באמצעות מועצות הנוער והתנועות תוך ליווי של המשרד - - -
יואל רזבוזוב: לא אנשים של מערכת החינוך?
<אירית ברוק: לא.
<אירית ברוק: זה רעיון של התנועה וכאן אני אשאיר לחבר'ה לדבר על זה כי זו באמת תכנית מפוארת של התנועות.
<אירית ברוק: הרעיון הוא שבראש כל סניף יעמוד לא רק רכז סניף אחד, אלא יעמדו שניים.
<אירית ברוק: האחד הוא ישראלי ותיק והשני ישראלי עולה חדש בין העדה הרלוונטית לשכונה.
<אירית ברוק: כלומר בסניף שפונה ליוצאי חבר העמים יעמוד גם מרכז סניף ישראלי וגם מרכז סניף מיוצאי חבר העמים ואותו גם בקהילה האתיופית.
<אירית ברוק: התכנית הלכה לשתי הקהילות האלה בעיקר.
<אירית ברוק: ראינו מאוד יפה, כמו שסיפרת קודם, ברגע שיש להורים למי לפנות, ברגע שיש מישהו שהוא דובר השפה וברגע שיש מישהו שמכירים אותו ואפשר לסמוך עליו, שאפשר לסמוך לתת לו את הילדים אחר הצהריים ולא לשלוח אותם למה שנראה כמו איזה כאוס כזה גדול, שחלילה ילדים אחרים מי יודע מה יעשו להם, אולי דברים רעים.
<אירית ברוק: הדברים מתאזנים וראינו שהתכנית עובדת.
<אירית ברוק: מעבר לתכנית הזאת התנועות מפעילות עוד מספר תכניות.
<אירית ברוק: כל תנועה עם הטעם שלה, עם האידיאולוגיה שלה.
<אירית ברוק: המשרד באמצעות תקנת תנועות הנוער, זה קצת תיקון לדברים שאמרת, מעביר כמיליון שקל מדי שנה לטובת העניין.
<אירית ברוק: היו שנים שמשרד העלייה והקליטה תגבר את התקנה - - -
יואל רזבוזוב: זאת התקנה של מיליון שקל לתנועות נוער?
יואל רזבוזוב: הן ניגשות למכרז?
<אירית ברוק: יש תקרת תמיכה שמופיעה ברשומות.
<אירית ברוק: אחד הקריטריונים הוא תמיכה באוכלוסיות מיוחדות, אוכלוסיות של נערים עובדים, עולים חדשים, נערים ונוער עם מוגבלות ונערים בסיכון.
<אירית ברוק: מתוך הפול הזה מיליון שקל.
<אירית ברוק: בדקתי לפני שהגעתי לכאן, בשנה שעברה העברנו מיליון שקל, זה בערך הממוצע בשנים האחרונות שעוברים לטובת קליטת עלייה בתנועות הנוער.
<אירית ברוק: כך שיש מקום ויש התייחסות ממשלתית ואפילו רצינית לעניין הזה.
<אירית ברוק: כמו שציינתי, לפני כמה שנים גם משרד העלייה והקליטה היה מעביר לתוך תקנת התמיכה הזאת סכום כסף על מנת לתגבר אותם, מפני ששני משרדי ממשלה לא יכולים לתמוך במקביל באותה פעילות.
<אירית ברוק: בשנתיים האחרונות אין העברה כספית כזאת.
<אירית ברוק: הפעילות הזאת היא אחד הדגלים של תנועות הנוער והיא מאוד מאוד חשובה גם למשרד.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע כעת את נציג משרד הקליטה, איציק אוחנה בבקשה.
<איציק אוחנה: שלום לכולם.
<איציק אוחנה: אני מנהל אגף בכיר של צעירים.
<איציק אוחנה: זה אגף חדש שהוקם בחצי השנה האחרונה.
<איציק אוחנה: אנחנו בתהליכי התהוות, בנייה ומיסוד אל מול כל הגורמים.
<איציק אוחנה: בהיבט של פעילויות תנועות נוער, עוד לפני שאני אגיד מה הפעילות שאנחנו רוצים לעשות לפחות באגף, הגילאים של האגף הם בין 17 ל-18 בהיבטי ההכנה לצה"ל, מכינות וכדומה.
<איציק אוחנה: בחודש הקרוב אנחנו יוצאים לאיזה פיילוט.
<איציק אוחנה: מיד אציין אותו.
<איציק אוחנה: המדרגה הנוספת הם גילאי 20 עד 35 – אלו גילאי הצעירים שבכללותם האגף אחראי על כל עולם התוכן של סטודנטים, השכלה גבוהה.
<איציק אוחנה: כל מינהל הסטודנטים נושק תחתיי יחד עם תחום צה"ל.
<איציק אוחנה: חיילים, בכל עניין ההכנה לפני גיוס עם אגף חברתי ביטחוני, שילוב משרד החינוך, ליווי תוך כדי עם גופים שיש לנו בתוך הצבא וכמובן לשכות הגיוס בטרום גיוס, בהכנה ובלווי גם הפרטני וגם הקבוצתי של אוכלוסיות מובחנות מקרב העולים.
<איציק אוחנה: הדבר השלישי, מרכזי הצעירים.
<איציק אוחנה: אנחנו דרך הג'וינט עם קרן גדיר ועוד שותפים מפעילים מרכזי צעירים ברשויות המקומיות.
<איציק אוחנה: אנחנו משתתפים ברכז עולים וגם בתקציבי פעילות.
<איציק אוחנה: אנחנו הולכים להרחיב את הפסיפס.
<איציק אוחנה: נתמקד בעניין תנועות הנוער.
יואל רזבוזוב: זה משהו חדש?
יואל רזבוזוב: על כמה רשויות - - -
<איציק אוחנה: כרגע הרחבנו את זה מ-15 ל-18 רשויות שעיקרם נגב וגליל וגם הפריפריה החברתית בהיבטים של לוד רמלה שהכנסנו אותם לתוך התמונה.
<איציק אוחנה: בעזרת ה' אנחנו הולכים לפעימה של הרחבה לעוד 15 רשויות נוספות במרכז הארץ.
יואל רזבוזוב: זה מרכז לצעירים עולים.
<איציק אוחנה: מבחינתנו צעירים, גיל 35 זה צעיר, גם מעבר גיל 47 הוא צעיר, אבל צריך לחתוך.
יואל רזבוזוב: מה תפקיד רכז?
יואל רזבוזוב: מה אמור לעשות הרכז?
<איציק אוחנה: תפקידו של הרכז, אנחנו מנגישים את השירות יחד על הפלטפורמה העירונית, לצורך העניין זה על שלוש רגליים: ההשכלה הגבוהה, כל מוד ההכנה לפני, תוך כדי לצה"ל.
<איציק אוחנה: מיד אני אסקור חלק מהפעילויות כי זה חשוב בקשר עם תנועות הנוער.
<איציק אוחנה: הדבר השלישי זו הרגל של התעסוקה.
<איציק אוחנה: א', אנחנו חושפים בפני כל הצעירים, מרכזי הצעירים קיימים ברשויות המקומיות ואני לא מחדש לאף אחד, מרכזי הצעירים הם לכל האוכלוסייה ואנחנו רוצים שתהייה אינטגרציה.
<איציק אוחנה: תפקידו של אותו רכז לרתום את הצעירים העולים שפוקדים אותו ולשלב אותם בכל הפעילות העירונית.
<איציק אוחנה: חלק מהעניין הזה אלו אחים בוגרים, מנטורים, שילוב התעסוקתי - - -
יואל רזבוזוב: זאת אומרת שבתוך מרכז צעירים קיים יתווסף תקן לרכז שיהיה אחראי לעולים.
<איציק אוחנה: כן.
יואל רזבוזוב: אבל לא בכול הרשויות קיימים מרכזים.
יואל רזבוזוב: בכל הרשויות יש מרכזי צעירים?
יואל רזבוזוב: בינתיים אתם הולכים איפה שקיים.
<איציק אוחנה: אנחנו הולכים איפה שקיים, איפה שממוסד, איפה שהמערכת עובדת עם שלושת הרגליים למעט כמובן אותו רכז עולים.
<איציק אוחנה: כרגע עושים את זה בחצאי תפקיד בכל מיני צורות בנוסף לתפקיד וכדומה.
<איציק אוחנה: כרגע אנחנו הולכים לחזק את הפונקציה הזאת כי זיהינו שמבחינתו זה מכפיל כוח.
<איציק אוחנה: מן הסתם הוא עובד מול המרחבים והמרכזים שלנו בתוך הערים מול הממונים.
<איציק אוחנה: כרגע אנחנו בתהליך מיסוד גם עם תו תקן וגם הדרכות והנחיות סדורות.
<איציק אוחנה: מתחילת השנה קיימנו כבר ארבעה מרכזים ואנחנו מן הסתם שותפים לאיתור ובכל מה שקשור בזה.
<איציק אוחנה: בעניין תנועות הנוער, אנחנו כרגע, אני לפחות, בתהליך של מיפוי של גופים שעוסקים בהסללה, אני קורא לזה הסללה, לעשות מסלול לעולים לראות איך אנחנו רותמים אותם דרך תנועות הנוער, יחד עם חברת המתנ"סים לא חברת המתנ"סים, יחד עם הרשויות המקומיות - - - <קריאה:> הם לא בגיל.
<איציק אוחנה: הם לא בגיל, אני לא יכול ליצור עוד נתק מלאכותי.
<איציק אוחנה: כשאני מסתכל על צעירים הם באמת לא בגיל שלי, הם נמצאים באגף קליטה בקהילה.
<איציק אוחנה: שם בעיקר מתבצעת הפעילות בשני ערוצים.
<איציק אוחנה: הערוץ האחד שאת נגעת בו והוא נוהל תמיכות, בגלל כפילויות וגם בגלל זה וזה יש אפשרות לגופים ברשות המקומית וכדומה להגיש בקשה לתמיכה בפרויקטים דרך תקציבי קליטה בעלייה.
<איציק אוחנה: יש את הועדה העירונית של קליטה בהקהילה ברמה המחוזית שדנה בכל עיר ועיר העלאת תכניות ואפשר לעלות את זה דרך העניין הזה.
יואל רזבוזוב: אותה תנועת נוער יכולה להגיש בקשה לתמיכות גם במשרד החינוך וגם בקליטה לטובת פרויקטים?
<אירית ברוק: זאת אומרת שגם ברמה הארצית וגם ברמה המקומית זה דרככם.
<איציק אוחנה: בוודאי.
<איציק אוחנה: אנחנו עושים את זה בוועדות שמתבצעות ברמה המחוזית.
<איציק אוחנה: עד להיקף של 150 אלף שקל זה בכלל ברמה המחוזית ולא זה לא עולה למעלה.
<איציק אוחנה: מעל 150 אלף שקל זה עולה לוועד הממליצים לוועדה הארצית כדי לדון בפרויקט גדול.
<איציק אוחנה: זה הסדר גודל ואפשר לעשות את זה דרך הרשויות המקומיות.
<איציק אוחנה: זה תהליך עם מעטפת ועם שותפים - - - <קריאה:> לא לצעירים, זה לקליטה.
<איציק אוחנה: את מדברת על התבחינים של התמיכות שזה הפן השני.
<איציק אוחנה: לתבחינים של התמיכות כרגע אין לנו ראש אגף של קליטה בקהילה, אריה פורת פרש לפני שלושה חודשים ויש ממלא מקום.
<איציק אוחנה: כרגע אנחנו מנסים ליצור דרך נוהל התמיכות, לראות איך אנחנו מכניסים את העניין של הצעירים.
יואל רזבוזוב: חשוב להכניס את התנועות כדי אם יש תכנית טובה שיוכלו להגיש.
<איציק אוחנה: אני אומר שוב, זה לא כי כנראה מישהו רע ולא בא להכניס.
<איציק אוחנה: אנחנו מבינים את החשיבות, אבל הבעיה כאן היא תקציבית.
<איציק אוחנה: בשנה הקרובה נרענן את כל נוהל התמיכות גם בהיבטים של התחומים שאנחנו רוצים להכניס.
<איציק אוחנה: לדעתי המנכ"ל בפריזמה מאוד כלפי תנועות הנוער כדי להשלים את הרצף הזה.
<אירית ברוק: בתוך תחנת התמיכה יש מנגנון שיודע לקלוט ממשרדים אחרים.
<אירית ברוק: מאחר ותנועות הנוער עובדות על ספקטרום רחב של נושאים גם בנושא הזה תנועות הנוער יכולות.
יואל רזבוזוב: חשוב שתשלבו כוחות כדי להכניס את תנועות הנוער.
יואל רזבוזוב: ראינו שיש מספרים יפים, 300 שנכנסו זה מספר יפה.
יואל רזבוזוב: ילדים, במקום להסתובב ברחובות הם במסגרת.
יואל רזבוזוב: אני מעדכן לפי המצגת האחרונה.
<אירית ברוק: יש 13 תנועות נוער, אלו מספרים מאוד גדולים.
<איציק אוחנה: מעבר לעניין הזה יש את הפרויקטים לעידוד עליה שהמשרד מתקצב.
<איציק אוחנה: יושבת כאן מנהלת האגף.
<איציק אוחנה: בקצרה, בעניין הזה יש תהליך ליווי של איש לרבות כל ההתאמה לעניין החינוכי, התאמות לבתי ספר, חוגים, פסיכו-דידקטי וכל המכלול.
<איציק אוחנה: חשוב לדעת שקיימים כאן פרויקטים ברשויות רבות.
<איציק אוחנה: ברשויות מן הסתם זה תלוי בהיקף העולים וגם לא בעולים עצמם, זה לסך כל האוכלוסייה כי עשינו איזה שינוי.
<איציק אוחנה: השורה התחתונה, יש פרויקטור שמלווה בשפתם.
<איציק אוחנה: אני מסכים איתך שעניין השפה והחיבור הוא מאוד מאוד אקוטי.
<איציק אוחנה: אקוטי, כי אם אתה ידוע שיש לך כתובת ויש מישהו שמדבר את שפתך אתה גם מרגיש פתוח ואתה גם מזדהה, את זה אני לא מחדש לאף אחד – זה מאוד מאוד חשוב.
<איציק אוחנה: שמנו על זה את הדגש.
<איציק אוחנה: הפרויקטוריים משולבים בתוך המכולל של הרשויות המקומיות, מן הסתם אנחנו מתקצבים את השכר.
<איציק אוחנה: יותר חשוב, כדי לראות את כל הקומפלקס, רכזי העלייה השכונתיים או של המתנ"סים, למשל בירושלים.
<איציק אוחנה: לדעתי שם זה בנוי בצורה מעוררת הערכה, זה נותן את רצף הטיפול המשלים.
<איציק אוחנה: כלומר, גם כשעולה הגיע לשכונה מסוימת, אוטומטית ברשת הוא יודע לחבור ולדעת מי הרכז שלו.
<איציק אוחנה: אנחנו מעבירים רשומות כאלה מסודרות בכספת, כלומר הנתונים עוברים ישירות לרשות המקומית.
<איציק אוחנה: כמנהל מרחב אני יודע להגיד את זה, אוטומטית אנחנו דואגים שהעולה לא מתפספס, לא העולה ולא ההרכב המשפחתי לרבות הנערים.
<איציק אוחנה: בירושלים היה אולפן ילדים.
<איציק אוחנה: משרד החינוך היה שותף בו והוא היה מתכון נהדר, אבל הוא נסגר מכל מיני דברים גם דידקטיים ולא ניכנס לזה.
<איציק אוחנה: אני מזכיר אותו כי לטעמי זו הייתה פלטפורמה מאוד משמעותית גם להורים וגם לשילוב הילדים והנוער.
<איציק אוחנה: כמובן שקיימים אולפנים רגילים.
<איציק אוחנה: אנחנו כמשרד משלבים ידיים עם האגף חברתי ביטחוני של משרד הביטחון שהמרכיב שלו זה כמובן ההכנה לצה"ל, אבל עוד לפני כשמדברים על תנועות הנוער על כל הפן של התרומה הקהילתית, הקמת תנועות נוער, הקמת מכינות.
<איציק אוחנה: ביולי אנחנו פותחים שתי מכינות לעולים ובני עולים.
<איציק אוחנה: בהתקשרות הוא יהיה ישירות עם משרד הביטחון על הפלטפורמה של מכינות הקיימות כשהן ריקות מאדם.
<איציק אוחנה: יחד עם משרד הביטחון וצה"ל אנחנו פותחים שם מכינות לעולים לקראת גיוס שבחצי שנה-שמונה חודשים הקרובים הם עתידים להתגייס לצה"ל, להם אנחנו עושים הכנה ייחודית כי זיהינו עקב אכילס לא פשוט בהיבט של נחיתה רכה, הבנה של המסגרת, תכנים של מורשת, חינוך, סיורים ומשלבים לתוך זה מפקדים.
<איציק אוחנה: המכינות האלה תהיינה, אחת בנצרת עילית – מכינת תבור, מכינה נוספת בבית הדסה.
<איציק אוחנה: אנחנו עושים פיילוט.
<איציק אוחנה: המכינה היא במשך חודש ימים כהכנה לפני השירות.
<איציק אוחנה: אחרי שנסכם את זה אני מאמין שנרחיב את הפעילות הזאת.
יואל רזבוזוב: זה יחד עם חנה מעידוד עלייה, אתם עושים מכינה לקראת הגיוס.
<איציק אוחנה: זאת לא המכינה המסורתית, אני כמפקד לשכת גיוס יודע על היבטים של שנה.
<איציק אוחנה: כאן זה פן אחר.
<אירית ברוק: אם מדברים על מכינות, כנראה עומדת להתפרסם ברשומות תקנה של מכינות אופק.
<אירית ברוק: מכינות שהן חצי שנתיות.
<אירית ברוק: בין היתר הן מיועדות לעולים חדשים ולילדי פריפריה.
<אירית ברוק: יכול להיות שיהיה לכם מעניין לעקוב אחרי זה.
יואל רזבוזוב: חשוב שמשרד החינוך מפרסם תקנה, אבל משרד העלייה והקליטה היה צריך להיות מהראשונים לדעת על זה כדי שיהיה שילוב.
<אירית ברוק: אלו מכינות שמופעלות בחלק על ידי הסוכנות.
<מאשה נוביקוב: חשוב לציין שצריכים להיכנס לאתר של משרד הקליטה והעלייה.
<מאשה נוביקוב: יש בו כל כך הרבה מידע, כל כך הרבה הסברים על הפרויקטים שאנחנו מובילים.
<מאשה נוביקוב: אתם יכולים להשתלב בהם.
<מאשה נוביקוב: שווה שתלמדו את כל הנושאים האלה כי באמת יש המון נושאים שאתם יכולים להיעזר ביום יום שלכם.
יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב.
יואל רזבוזוב: גברת קרן שמר רכזת תכנית קליטה בתנועות הנוער העולמיות.
<קרן שמר: שלום.
<קרן שמר: אני ממועצת תנועות הנוער.
<קרן שמר: מועצת תנועות הנוער זה ארגון גג שמהווה בית לכל תנועות הנוער שמאחד את הפעילות שלהן, הוא מהווה לתנועות שולחן עגול לשיח ודיאלוג סביב כל מיני נושאים.
<קרן שמר: תחום הקליטה הוא אחד הנושאים שאנחנו מתעסקים בו הרבה שנים.
<קרן שמר: חשוב לי להגיד, אני מובילה היום תכנית שנקראת "מגשרים בקהילה" זו תכנית שחוצה לכל התנועות, אבל בכל תנועה יש מחלקה שמתעסקת בקליטת עלייה, לרוב של העדה האתיופית ושל יוצאי חבר העמים.
<קרן שמר: מבני-עקיבא הציגו כאן את אחת התכניות שלהן, הנתונים שאביגיל מנתה הם של התכנית הזאת.
<קרן שמר: תכנית עמישב ותכניות נוספות שיש לנו, בהן יש מספרים נוספים.
<קרן שמר: מבחינת נתונים אנחנו מדברים על כ-10,000 בני נוער.
<קרן שמר: ראשית מאוד קשה לכמת את הנתונים האלה, אגב יש הרבה יותר מיוצאי חבר העמים כי זה כבר אוכלוסייה שהיא מרגישה צברית לכל דבר.
<קרן שמר: קשה לכמת.
<קרן שמר: אנחנו מדברים בערך על כ-10,000 בני נוער עולים: כ-6,000 בני נוער בני העדה האתיופית ו-4,000 מחבר העמים לשעבר.
<קרן שמר: התכנית שאנחנו שמובילים בכל התנועות היא תכנית ייחודית מכיוון שיש מגשר שהוא בן העדה.
<קרן שמר: השפה פה שוברת בעצם את הקיר התרבותי הזה, את האיום שיש.
<קרן שמר: ככה אנחנו מצליחים להביא את בני הנוער לתנועות.
<קרן שמר: זה לא מספיק, זה טיפה בים והיינו רוצים להביא הרבה יותר.
<קרן שמר: אני אעביר את רשות הדיבור לנציגי התנועות כדי שתוכלו לשמוע יותר מה יש בכל תנועה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה סדר של דוברים.
יואל רזבוזוב: אבל איך שהוא המספרים לא מסתדרים לי.
יואל רזבוזוב: אם יש 6,000 בני נוער עולים מהעדה האתיופית, לי איך שהוא זה נשמע מספר גבוה מדי, כמה בני נוער יש בפלח האוכלוסייה?
יואל רזבוזוב: על איזה גילאים אנחנו מדברים?
יואל רזבוזוב: <קריאה:> בגילאי 12 עד 17 – יש 17,900.
יואל רזבוזוב: מתוכם כ-6,000 בתנועות נוער?
<קרן שמר: כן.
<קרן שמר: נשמע לך הרבה?
יואל רזבוזוב: נשמע לי הרבה מדי.
יואל רזבוזוב: לפי פי כל הבעיות שאני מטפל בהן נשמע שהרוב לא בתנועות, כי אם הם בתנועות נוער אז הם במסגרת.
יואל רזבוזוב: אנחנו מקצים משאבים ועובדים ויש הרבה תכניות ואנחנו מקבלים סטטיסטיקות, אז איך שהוא המספרים לא תואמים.
<אירית ברוק: יכול להיות שזה המהלך התקשורתי הרגיל.
<אירית ברוק: אתה יודע שאוהבים לשים את הזרקור על הבעיות ואת הדברים היותר טובים לפעמים שוכחים.
<קרן שמר: בעיות בעבודה היומיות של התנועות אני יכולה למנות אין ספור.
<קרן שמר: אלו בערך המספרים שיש לנו.
<קרן שמר: לדעתנו אגב, יש הרבה יותר בני נוער שמגיעים לפעילות שוטפת.
<קרן שמר: יכול להיות שהם לא נרשמו כחברים בתנועה וכל מיני דברים כאלה.
<קרן שמר: לדעתנו יש יותר, זה באמת נתון רשמי שיש לנו.
<קרן שמר: התכנית שאני מפעילה התחילה כפיילוט, אבל בשנים האחרונות היא פועלת בכ-18 סניפים, היא פעלה בבאר שבע בשלוש תנועות, חיפה, אריאל, מגדל העמק, כרמיאל, אשדוד, נתניה.
<קרן שמר: הפרויקט מסתיים השנה.
<קרן שמר: בתכנית הזאת אנחנו מפעילים מגשרים לצד רכז, הם בעצם עובדים יחד ומפעילים את הסניף.
<קרן שמר: אני עובדת מול רכזי קליטה של התנועות, מול נציגים שחלקם יושבים כאן והם מפעילים את התכנית בתוך התנועות.
<קרן שמר: שוב, זו תכנית אחת מתוך כמה תכניות שפועלות בתנועות ומתוך פעילות הרבה יותר רחבה.
יואל רזבוזוב: תודה לסקירה.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוד נבדוק את המספרים.
יואל רזבוזוב: רואים שנעשית עבודה.
<מתוקו אלמו: אני מבני-בעקיבא.
<מתוקו אלמו: לפעמים יש חניכים שהולכים ליותר מתנועה אחת, זה קיים.
<מתוקו אלמו: יש חניכים שנרשמים ונמצאים בתוך תנועה אחת ולאחר מכן הולכים גם לתנועה אחרת.
יואל רזבוזוב: זה מסביר.
יואל רזבוזוב: בבקשה חגית שוורצמן רכזת תכניות לנוער דוברי רוסית בנוער העובד והלומד.
<מיכאל זץ: אני מנהל תחום עולים בתנועת הצופים.
<מיכאל זץ: כשמדברים על עולים בתנועות נוער צריך להבדיל מאיפה עולים מגיעים.
<מיכאל זץ: העולים שמגיעים מצרפת, מצפון אמריקה – הם מכירים הרבה יותר את תנועות הנוער, הם יודעים מה זה והם גם מחפשים את המסגרת הזאת, להבדיל מעולים מחבר העמים לשעבר ועולים מאתיופיה שהם המאסה העיקרית.
<מיכאל זץ: לצד ההצלחות שלנו במקומות מסוימים שיש מגשרים, אנחנו יודעים לתת מענה מאוד מסוים.
<מיכאל זץ: אנחנו כן נתקלים בקושי.
<מיכאל זץ: למשל, אצל יוצאי חבר המדינות הילד הוא לא זה שמחליט לאיזו מסגרת הוא ילך, מי שמחליט עבורו אלה ההורים שלו ובהרבה פעמים גם הסבא והסבתא.
<מיכאל זץ: הפנייה של תנועות הנוער לילד היא לא רלוונטית, הפנייה צריכה להיות לסבא ולסבתא או להורים.
<מיכאל זץ: שם למעשה אנחנו פחות מצליחים כי אנחנו לא יכולים ללכת מדלת לדלת.
<מיכאל זץ: אנחנו לא מקבלים את התמיכה ואת העזרה מאגף הרווחה ברשויות.
<מיכאל זץ: אצל העולים מאתיופיה יש את אותה בעיה בכיוון הפוך, ההורים פחות אקטיביים בכל מה שקשור לחינוך של הילדים, שם יש ריבוי מסגרות מאוד גדול ובעצם הילד צריך רק לבחור לאן ללכת, לאיזה מתנ"ס, לאיזה חוג, לאיזו עמותה.
<מיכאל זץ: רוב העמותות והרוב שפועלים הם פועלים בחינם.
<מיכאל זץ: ברגע שתנועת הנוער מבקשת סכום מסובסד כמו 50 שקל לשנה או 100 לשנה, אלו סכומים מסובסדים, ברגע שהם שומעים את זה הם מוותרים על חברות בתנועת הצופים לצורך העניין.
<מיכאל זץ: אנחנו בתור נוער הצופים מאמינים שהשתלבות בחברה הישראלית חייבת להיות דרך תנועת נוער כי תנועות הנוער הן מפתח לחברה הישראלית, להצלחה בצבא, ולהצלחה בחיים האזרחים אחר כך.
<מיכאל זץ: אין סיבה שאת החינוך הפורמאלי הם יקיימו כתף לכתף בכיתה, אבל את שעות הפנאי הם יבלו בנפרד.