GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסתר בלום: אנחנו יודעים שיש - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים, כן, אבל אנחנו גם לא נפתח ערוץ נוסף היום.
<אסתר בלום: אנחנו לא נפתח ערוץ, אני לא יודעת מה ואיך.
<אסתר בלום: יש ערוץ כיום שהוא חדשות 24 שעות, והוא גם באינטרנט, אבל ברגע שהוא בחדשות און-ליין אז הוא כן מיידע או נותן בעצם את ההתרעה - - -
יואל רזבוזוב: טוב, עוד פעם, מי שנמצא באינטרנט, ואני לא סתם מתייחס גם לקהל שמקבל ויודע לקבל את המסרים גם בדרכים קונבנציונאליות.
<אסתר בלום: לא, לא, אם יש לך אינטרנט בצרפתית, אתה לא מקבל את אזעקת הצבע האדום באותו רגע.
<אסתר בלום: אתה לא.
<אסתר בלום: עכשיו אנחנו בישיבה ו - - -
יואל רזבוזוב: אבל עוד פעם, כמובן שהיינו רוצים גם אתר, גם ערוץ שיגידו בשידור ישיר.
יואל רזבוזוב: אני מצפה מבן אדם שיושב באינטרנט, שתהיה לו טלוויזיה דלוקה על ערוץ 2 או על ערוץ 10 או על ערוץ 1, לא משנה, ערוץ 9, והוא ישמע צבע אדום.
יואל רזבוזוב: אני מצפה - - -
<אסתר בלום: זה תלוי איזה ערוץ הוא פותח בצרפתית או בספרדית.
יואל רזבוזוב: הוא מספיק אינטליגנטי להבין את זה.
<אסתר בלום: זה תלוי איזה ערוץ הוא פותח בצרפתית, או איזה ערוץ הוא פותח בשפה אחרת.
<דוד בן בסט: ערוץ מוזיקה.
<דוד בן בסט: יושב על ערוץ מוסיקה ושומע את - - -
<אסתר בלום: אז אני חושבת שצריכים לתת את הדעת על הנושאים האלה.
<דוד בן בסט: אי אפשר להפעיל הרי ערוצים בכל שפה, זה הרי לא הגיוני.
<אסתר בלום: בסדר, סליחה, זה נראה לך ברור מאליו לפתוח, אבל אנשים אפילו לא מכירים את התדר.
<אסתר בלום: אני אשמח לראות את החוברות.
<אסתר בלום: זה באמת אנשים שנמצאים בחרדה - - -
יואל רזבוזוב: טוב, תודה.
<אסתר בלום: לא, אתם מקבלים את ההודעות, אנשים לא מקבלים שום מידע בשפות אחרות, מלבד מה שנקבתם פה ויש הרבה אנשים, ו - - -
יואל רזבוזוב: כן, תודה, הבנו את הנקודה ואני מסכים, אנחנו בשביל זה זימנו את הדיון הזה ואנחנו באמת רוצים לתת את הפתרון הטוב ביותר.
יואל רזבוזוב: אז קודם כל אני קורא למשרד הביטחון לתקצב את העברת הודעות החירום של פיקוד העורף לערוץ 9 ולטלוויזיה המסחרית בשפה האמהרית.
יואל רזבוזוב: זה קודם כל.
יואל רזבוזוב: אמרנו שמבחינת סדר העדיפויות אנחנו חייבים לתקצב את זה מיד, וזה באמת עולה גרושים.
<קריאה: נמצאים פה מ-IETV?
יואל רזבוזוב: הם לא נמצאים כאן.
יואל רזבוזוב: הם היו צריכים להגיע ולא הגיעו ואנחנו דיברנו על זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפעל שהם יתוקצבו.
אברהם נגוסה: הערוץ האתיופי שאמרתי זה IETV.
יואל רזבוזוב: כן, אני יודע, כתוב לי – IETV.
יואל רזבוזוב: הם פשוט הוזמנו ולא הגיעו.
יואל רזבוזוב: אנחנו בכל זאת נעזור להם, כי אנחנו לא עוזרים לערוץ פרטי, אנחנו עוזרים לאנשים שזקוקים לזה.
יואל רזבוזוב: וכמו שאמרנו, מבחינת סדר העדיפויות של את העניין של החובה ויש את העניין של הזכות.
יואל רזבוזוב: מי שצופה בערוץ הספורט, כמו שאמרנו, יכול לעבור לערוץ אחר.
יואל רזבוזוב: מי שחייב את זה – אז חייב את זה.
יואל רזבוזוב: אני באמת מבקש גם שיתוף פעולה בין הארגונים למשרדים ממשלתיים, שיהיה שיתוף פעולה טוב יותר.
יואל רזבוזוב: שמעתי כאן מידע לגבי שיתוף פעולה של משרד הרווחה – אחלה חוברות, אבל זה היה צריך להיות כבר לפני כמה ימים.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו נלמד את הלקחים.
יואל רזבוזוב: זה כבר צריך להיות אצל האנשים.
יואל רזבוזוב: אני קורא למשרד ביטחון הפנים, יש לכם את הרשות למלחמה בסמים ועיר ללא אלימות, יש לכם הרבה הרבה נציגים שפרושים בכל הארץ, שגם הם יתכנסו ויעזרו.
יואל רזבוזוב: אנחנו קוראים גם לרשויות המקומיות ואנחנו נפנה לשלטון המקומי שייתן הנחיה להשתמש גם בנציגי החירום שלהם.
יואל רזבוזוב: יש גם במועצת העיר וגם מקרב העובדים יש נציגים של העדות השונות, של מגזרים שונים שיכולים לעזור.
יואל רזבוזוב: אנחנו נחכה גם לרשות השידור, לגל השקט, שיובן בכל השפות.
יואל רזבוזוב: מיקי מירו אמר שהוא הולך לטפל בעניין זה באופן מיידי.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, כארגונים, אם אתם רואים בעיות בשטח, בעיות שקיימות, המשרדים לא יבואו אלינו, אבל אתם מוזמנים לפנות מיידית לוועדת העלייה והקליטה ואנחנו נטפל בזה מיידית מול הרשויות המקומיות, מול המשרדים, מול מי שאתם צריכים.
יואל רזבוזוב: המטרה הסופית באמת היא להנגיש גם את המידע וגם את ההתרעות לגבי יותר עולים שזקוקים לזה, שחייבים את זה ואין להם דרך אחרת.
יואל רזבוזוב: כמו שאנחנו נלחמים כאן על כל בן אדם, על כל אזרח, ואמרנו שחיי אדם זה מעל הכל, ולא משנה, גם שר האוצר יאיר לפיד אמר – לא משנה כמה עולה המבצע הזה – אנחנו לא ניכנס לשקלולים כלכליים היום, כעל הפרק עומדים חיי אדם.
יואל רזבוזוב: אז גם כאן אנחנו לא נאפשר שעולה או מישהו שמתקשה בשפה ייפגע בגלל שהוא לא הבין את השפה.
יואל רזבוזוב: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.
פנינה תמנו: כן, אני ממש מתנצלת.
פנינה תמנו: כפי שאתה יודע, הדיונים פה תמיד מתנהלים במקביל, אבל אני רוצה לברך אותך על הדיון הזה, הוא מאד מאד חשוב ואני חושבת אפילו אקוטי, עוד במיוחד לאחר שרק לפני כמה דקות התבשרנו שהפסקת האש לא החזיקה מים כל כך, ומחדשים את התקיפות גם בעזה, אז אנחנו לא יודעים מתי אנחנו נצא ממבצע צוק איתן.
פנינה תמנו: לכן, אני חושבת שצריכה לצאת מפה קריאה חד משמעית קודם כל לזימון ישיבה על ידי משרד הקליטה, פיקוד העורף, נציג של הרשויות המקומיות חייב להיות גם כן, ונציג של משרד הביטחון.
פנינה תמנו: קודם כל להתחיל בפגישה ובהערכת מצב, שיעשו מיפוי לפחות בטווח של עד 40 קילומטרים ולבדוק גם אם יש להם את הנתונים של העולים החדשים, גם מה הם המקומות שהם מרוכזים בהם.
פנינה תמנו: צריך להבין, יש גם חתך אוכלוסייה שלא קורא ולא כותב בקרב העולים החדשים, והמענה שניתן להם כרגע הוא לא מענה שהוא מספק, שלא לדבר על כך שלמשל אם אני לוקחת את IETV - עומדים לסגור אותו.
פנינה תמנו: אז זה טוב, אם אתם מעבירים את התקציבים, יכול להיות שבאמת יחד עם פיקוד העורף יצליחו להעביר את המסרים.
פנינה תמנו: אני חושבת שצריך לעבור גם לפרקטיקה.
פנינה תמנו: יכול להיות שזה קיים ואני לא שמתי לב, אבל שיש תשדירים לא בשעות של התכניות המיועדות שיש ברשת רק"ע על פי חתך של שפות, אלא לעשות תשדירים של כמה דקות, של שלוש דקות בכמה שפות, של הנחיות ברורות וצריך לבוא ולדרוש את זה בכלי התקשורת השונים, במיוחד ברדיו, כי אני חושבת שרדיו, עוד איך שהוא יש - - -
יואל רזבוזוב: מנהל רשות השידור הלך לעשות את העבודה הזאת והוא יחזור עם תשובות.
פנינה תמנו: אפשר גם לפנות לגלי צה"ל.
פנינה תמנו: אני חושבת שגלי צה"ל גם יכולים לעמוד בדבר כזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להבין, עוד פעם, אנחנו לא יכולים עכשיו לדבר בכל השפות במדינה שלנו ולהעביר מסרים.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם צריכים להיות ריאליים.
פנינה תמנו: לא, צריך להיות ריאליים, ואם אפשר לתת שלוש-ארבע פעמים ביום תשדירים בצורה מרוכזת.
פנינה תמנו: אני חושבת שצריך.
יואל רזבוזוב: צריכים לעשות הכל כדי שאנשים יחשפו למידע.
פנינה תמנו: נכון, אבל בשביל שזה יקרה צריך לעשות את הזימון ישירות וכדאי שזו תהיה המלצה של הוועדה, וצריך שיהיה מי שיתכלל את זה, ואני חושבת שראוי שיעשה את זה משרד הקליטה.
פנינה תמנו: הדבר השלישי, ובזה אני אסיים, זה שבעצם יש אנשים שהם נפגעי חרדה, ואנחנו מבינים כולנו שבמיוחד בדרום, במקומות מוכי הטילים, אנחנו יודעים שיש שם ריכוז גדול של עולים חדשים, ומה קורה עם נפגעי חרדה?
פנינה תמנו: הרי ברור לנו שטיפול או עזרה ראשונה על ידי מי שאינו מבין את השפה – לא באמת יכול לעזור להם בטיפול בחרדה.
פנינה תמנו: אני חושבת שצריך בתקופה הזאת, בתקופות חירום, לגייס אנשי מקצוע.
פנינה תמנו: הייתי רוצה לדעת שהם נמצאים שם בלי קשר לתקופת חירום, אבל לגייס אנשי מקצוע, אם זה פסיכולוגים ועובדים סוציאליים בכל השפות שצריך – אם זה צרפתית ואם זה רוסית ואם זה אמהרית, כי הטיפול בחרדה של אנשים כאלה, לא יכול להיות מועבר על ידי מי שאינו דובר את שפתם.
<שרה כהן: אני רוצה להגיד משהו.
<שרה כהן: אנחנו כבר חברנו לקואליציה לטראומה, שמאגדת בעצם את כל הארגונים שעוסקים בנושא של טיפול בטראומה, מפעילים את מרכזי החוסן, ואנחנו ביקשנו שיעבירו לנו הצעה למערך של תמיכה וטיפול בשפות שונות.
פנינה תמנו: רק שלא יוציאו את זה אחרי שתיגמר הלחימה.
<שרה כהן: זה עכשיו באון-ליין.
יואל רזבוזוב: טוב, חברים, יצאנו מכאן עם כמה תובנות.
אברהם מיכאלי: אדוני יושב הראש, יש לי תחושה שכביכול אנחנו עכשיו מופתעים שהמצב הזה מתקיים היום.
אברהם מיכאלי: לגבי המערכות, כבר עברנו לפחות בחמש השנים האחרונות כבר שלוש פעמים את הדבר הזה.
אברהם מיכאלי: המערכות כבר צריכות להיות מוכנות טוב יותר ממה שהיו בפעם הקודמות.
אברהם מיכאלי: דיון כזה קיימנו כבר בוועדת העלייה והקליטה לפני שנתיים, לפני ארבע שנים, מתי שזה היה.
אברהם מיכאלי: אני חש כביכול שאנחנו באים לחדש פה דברים שהיו כבר אמורים להיות מוכנים.
אברהם מיכאלי: גם פיקוד העורף לא נמצאים פה היום.
יואל רזבוזוב: לצערנו זה לא קרה ואנחנו נדאג שזה יקרה, כדי שלא נצטרך לקיים את הדיון הזה בכלל.
אברהם מיכאלי: וזה שפיקוד העורף לא פה, נכון שהם אמונים על כך שאותן מערכות יועברו למקומות האלה, אבל איפה הנתק בין פיקוד העורף לבין משרדי הממשלה האחרים, שצריכים גם לדאוג שהמערכות האלה יגיעו לתחנות האלה.
אברהם מיכאלי: אם יש פה תחנות מאוזנות כמו רדיוס 100 או רדיו לב המדינה, ששם הוא היה צריך לבוא ולבקש את זה.
אברהם מיכאלי: אז יש פה תחנות אחרות שגם להן מקשיבים אנשים בכמויות סבירות, אז למה משרדי הממשלה לא דואגים לקיים בקרה עליהם ממבצע למבצע?
אברהם מיכאלי: עוד מהמבצע הקודם אמרו שיתקנו את זה, יסדרו את זה והם לא עושים את זה.
יואל רזבוזוב: טוב, אני מסכים איתך.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע מה באמת קרה פה לפני שנתיים, גם לפני ארבע שנים.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם אוהבים לכבות שריפות כשזה קיים, אבל הגענו פה כבר לכמה תובנות ואנחנו נדאג שאכן זה יקרה, שכולם יעבדו ובאמת כמו שחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה אמרה, אני חושב שמשרד הקליטה באמת אמור להוביל איזה שהוא פורום ולראות שהדברים מתבצעים וקורים בפועל.
יואל רזבוזוב: כוועדה אנחנו יכולים לבקר את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מחכים לתשובות מרשות השידור, כמו שציינו כאן.
פנינה תמנו: יכול להיות שאם תהיה הסלמה, אז אולי כדאי לקיים דיון בשבוע הבא כדי לראות אם משהו התקדם.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, משרד הביטחון ופיקוד העורף לא הגיעו.
יואל רזבוזוב: בוא נגיד שהיום אני מקבל את הטענה שלהם שהם מאד לחוצים והם בלחץ וזה לא בראש סדר העדיפויות שלהם.
יואל רזבוזוב: אני גם לא קיבלתי את התשובה שהם נתנו, אבל אנחנו נדרוש תשובות.
יואל רזבוזוב: אין לי בעיה, אני לא חייב לשים פה אנשים ולצעוק עליהם כעת, כשאנחנו באמת במצב חירום במדינה, אבל אני כן דורש מהם לבצע את ההנחיות של הוועדה, את ההמלצות שהגענו אליהן כאן, ולקיים אותן היום, כי אין לנו זמן ואנחנו באמת שומרים כאן על חיים של בני אדם.
יואל רזבוזוב: מיד אחרי המערכה - שאני מקווה שתיגמר כמה שיותר מהר - אנחנו באמת נראה מה קרה ומה הלקחים ונחייב אותם לבצע את הדברים האלה.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שלא נצטרך את הדברים האלה בהמשך במדינה שלנו, אבל כמדינת ישראל אנחנו תמיד חיים בחוסר ודאות ולא יודעים באמת מה יהיה, אז אנחנו צריכים להיות ערוכים לכל מצב, כמו שאנחנו ערוכים לכל דבר.
יואל רזבוזוב: טוב, חברים, צהריים טובים לכולם.
יואל רזבוזוב: כיף לראות אתכם כאן, במשכן של כנסת ישראל, ובאמת יש פה הרבה חבר'ה צעירים עם חולצות לבנות וכתוב עליהן 'גם אני ישראלי' מאחור, ראיתי, ישבתי שם בצד על הכורסה והתרגשתי.
יואל רזבוזוב: באמת כיף לראות דור צעיר לובש את החולצה הזאת, הציונות, הישראליות, הנכונות.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שנולדו כאן, או שעלו בגיל צעיר עם ההורים, כמוני, אני עליתי גם מרוסיה בגיל צעיר עם ההורים, אז זה חלק מתהליך שעברתי, אבל אתם בחרתם, בחרתם בחירה, לבוא לכאן, לתשעה, עשרה חודשים - - - אני צריך להציג את עצמי, לא ידעתי.
יואל רזבוזוב: אמרו לי להציג.
יואל רזבוזוב: שמי יואל קונסטנטין רזבוזוב, אני חבר כנסת, אני יושב ראש הוועדה של עלייה, קליטה ותפוצות.
יואל רזבוזוב: גם אני, כמו שהבנתם, עליתי, בגיל 11, קצת יותר צעיר, עשיתי לפני זה קריירה ספורטיבית, הייתי קפטן נבחרת ישראל בג'ודו, הייתי באולימפיאדה, ייצגתי את המדינה באולימפיאדה, הנפתי דגל ישראל בלא מעט מדינות בעולם, הייתי חבר מועצת העיר בנתניה ועכשיו אני חבר כנסת.
יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו, כמו שציינתי לפני כן, אתם צעירים, אתם לפני גיוס לצה"ל, אתם לפני הכניסה לאקדמיה, זה בדיוק הדור הצעיר שאנחנו כמדינה זקוקים לו, במיוחד עם הקיטוב.
יואל רזבוזוב: 'גם אני ישראלי' זה בדיוק מה שאנחנו רוצים, ואני באמת רוצה לאחל לכם בהצלחה.
יואל רזבוזוב: אני כיושב ראש ועדה רוצה לתת לכם את הפלטפורמה לכל בעיה שיש לכם, באמת כל בעיה שתוכלו לפנות לוועדה ואנחנו נוכל לעזור לכם ולסייע בכל קושי שתיתקלו בהמשך, ויהיו לכם עוד הרבה קשיים.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד לכם, חוויתי את זה על בשרי, זה לא פשוט להיות עולה, אבל מצד שני זאת מדינה של הזדמנויות.
יואל רזבוזוב: אני באתי בתור ילד עולה והגעתי עד לכאן, עד למשכן הכנסת.
יואל רזבוזוב: מדינת ישראל יודעת להתייחס לעולים וגם יודעת לתת הזדמנויות והרבה תלוי בכם.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להגיד את זה ברוסית.
יואל רזבוזוב: (מתרגם לרוסית).
יואל רזבוזוב: ועכשיו אנחנו נעבור למצגת.
<ציונה אייזנשטיין: המצגת מציגה את השישה חודשים, מהרגע שמגיעים למסע ובעצם בימים האלה מסיימים.
<ציונה אייזנשטיין: (הקרנת מצגת).
יואל רזבוזוב: טוב, קודם כל ברוכים הבאים למי שנכנס עם מכנסיים קצרים.
יואל רזבוזוב: זה לא היה פשוט, עשינו מבצע בשביל להכניס אתכם לכאן, אבל אנחנו שמחים שאתם כאן איתנו.
יואל רזבוזוב: לגבי המצגת, המצגת מרגשת.
יואל רזבוזוב: הכנסתם כאן את כל מה שאתם חוויתם בחודשים הללו.
יואל רזבוזוב: הגענו עכשיו לשלב הדוברים.
יואל רזבוזוב: הראשון שרציתי לתת לו כמה מילים, וננסה להיות קצרים בשביל לעמוד בלוח הזמנים, דימה בולט.
יואל רזבוזוב: דימה בולט יספר קצת על עצמו.
יואל רזבוזוב: אני אגיד בשלושה משפטים, הוא גם בוגר סל"ה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, ארץ הזדמנויות, אחרי זה היה חייל בודד בצבא, הגיע לדרגת קצין, מ"פ בגולני, אחרי זה סיים שני תארים בחינוך, תואר ראשון ושני, עכשיו הוא חבר מועצת העיר בנתניה, עושה עבודה התנדבותית, והיה אחד המייסדים של עמותת 'אח גדול' שעוזרת לחיילים בודדים.
יואל רזבוזוב: אלה התוצאות של התכנית הזאת.
יואל רזבוזוב: בבקשה, דימה.
<דמיטרי בולט: תודה, יואל, זה ממש נעים לשמוע.
<דמיטרי בולט: חברים, קודם כל ברוכים הבאים ומזל טוב, מגיע לכם על כל מה ש - - - אותי אישית זה מאוד מרגש, מכיוון שאני בדיוק כמוכם ישבתי לפני 15 שנה, תלמיד סל"ה, רק עליתי לירושלים, למרכז קליטה, היום אני חושב שבית קנדה הוא מרכז הקליטה בירושלים, אז גם שם הייתה תכנית סל"ה.
<דמיטרי בולט: היום אני בצד השני, בשולחן של אנשים די מכובדים, כך שכמו שחבר הכנסת יואל רזבוזוב אמר, אין סוף לגבול, תמיד אפשר להתקדם, תמיד יש לאן ללכת.
<דמיטרי בולט: אני רוצה לאחל לכם בהצלחה בהמשך הדרך, מכיוון שהדרך היא מעניינת, היא מאתגרת מאוד ומה שמעניין, שמכיוון שאני מסתכל עליכם אני כבר רואה, קשה לי להצביע מי מכיוון שאני לא מכיר אתכם, אבל אני כבר רואה פה, יושבים כמה שיהיו קצינים בצה"ל ויהיו חבר'ה שיהיו סטודנטים לתואר ראשון ושני וכאלה שיעשו דוקטורט ויהיו במקומות עבודה הכי שאפשר לתאר לעצמנו.
<דמיטרי בולט: שיהיה לכם בהצלחה.
<דמיטרי בולט: תמשיכו, תעשו כמה שיותר, תשתדלו, תשמרו על קשר אחד עם השני ובעיקר תשמרו על עצמכם, שגם המשפחות שלהם יבואו לארץ, כמו שהמשפחה שלי הגיעו לפני כמה שנים כשאני לפני 15 שנה עליתי מקישינב, ממולדובה.
<דמיטרי בולט: חברים, בהצלחה שיהיה לכם.
<דמיטרי בולט: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה לדימה.
יואל רזבוזוב: כל התכנית הזאת לא הייתה קורית ללא הסוכנות היהודית, כך שיש לנו כאן נציג הסוכנות, יהודה שרף, מנהל היחידה לעלייה וקליטה ומשימות מיוחדות, וזאת באמת משימה מיוחדת.
<יהודה שרף: אני עומד כי אני רוצה להסתכל עליכם.
<יהודה שרף: קודם כל מכובדי, יושב ראש ועדת העלייה והקליטה, מכובדיי כולם.
<יהודה שרף: אני מסתכל עליכם, הם אמרו שהם מתרגשים ואני חושב שאני מתרגש הרבה יותר.
<יהודה שרף: אני מתרגש כי אני גם מקנא בכם, למה אני מקנא בכם?
<יהודה שרף: אני לא ציוני, באמת, אני לא ציוני, אני גם לא יודע מה זה להיות ציוני.
<יהודה שרף: למה?
<יהודה שרף: אני נולדתי כאן, ההורים שלי נולדו כאן, עברית זה השפה שלי, להסתובב בארץ זה אני.
<יהודה שרף: אני לא מכיר משהו אחר, גם לא בחרתי משהו אחר, באופן טבעי הלכתי לצבא ועשיתי את כל המסלול כמו כל ישראלי אחר.
<יהודה שרף: אני ציוני?
<יהודה שרף: לא יודע.
<יהודה שרף: אבל אתם באמת כל מה שאני כילד וכנער למדתי עליו, אתם ציונים.
<יהודה שרף: כל אחד ואחד מכם עזב בית, עזב שפה, עזב הורים, עזב סבא וסבתא, לקח את עצמו והגיע למקום הזה לחיות יחד איתנו.
<יהודה שרף: זאת ציונות אמיתית ולכם מגיע מחיאות כפיים מאיתנו.
<יהודה שרף: לא רק שבאתם לכאן, אתם לא פנסיונרים, אתם באתם לעזור לנו לבנות את המדינה של כולנו.
<יהודה שרף: זה לא מובן מאליו.
<יהודה שרף: על זה אני כצבר רוצה להגיד לכם תודה רבה, עלו והצליחו.
יואל רזבוזוב: תודה ליהודה.
יואל רזבוזוב: בילנה שחר, מנהלת עלייה ותכניות חוויה בסוכנות היהודית.
<בילנה שחר: שלום לכולם.
<בילנה שחר: אני באמת מתרגשת לראות כאן כל כך הרבה צעירים.
<בילנה שחר: מאוד מרגש לראות פה קבוצה כזאת גדולה של צעירים, ציוניים, יהודה, אני מסכימה איתך.
<בילנה שחר: הייתה לי הזכות המאוד גדולה בשטח, כשהייתי שליחה עד לפני שנתיים בקייב ולפני זה בטשקנט, לראות אנשים כמוכם, בגיל יותר קטן, גדלים אצלנו ככה בשלבים, חלק הגיעו למחנות, חלק הגיעו לבית ספר יום א', חלק הגיעו לתגלית ואז הגיעו לסל"ה.
<בילנה שחר: כך לראות את השלבים.
<בילנה שחר: לפני המון שנים, כשהגעתי לסוכנות היהודית והגעתי מהצבא ואז סיפרו לי על תכנית סל"ה, חשבתי סלע עם ע', סלע, אבן גדולה, חזקה, וחשבתי סלע, וואו, איזה תכנית, שכנראה נותנת ככה ערכים מאוד מאוד חזקים ומשמעותיים.
<בילנה שחר: אחר כך סיפרו לי שסל"ה זה ראשי תיבות של סטודנטים לפני הורים ולפני הורים המילה הקטנה הזאת של לפני מאוד מאוד משמעותית, כי זה לא רק טכנית, כמו שאצל דימה ההורים, נכון, הגיעו, ואצלכם בטח יגיעו, אבל לפני זה אומר שאתם מובילים משהו, שאחריכם אנשים הולכים, חברים, משפחה.
<בילנה שחר: זו אחריות לא קטנה, אבל זה משהו שאתם יכולים אחר כך, כשתהיו כן פנסיונרים, יהודה, כמו שאמרת שהם לא עכשיו, תוכלו להגיד 'זה אנחנו עשינו', 'זה אנחנו השפענו', 'זה בזכותנו'.
<בילנה שחר: כי בזכותכם ובזכות הבחירה שלכם המשפחה שלכם עכשיו והמשפחות שיהיו לכם גם בעתיד, שאתם תקימו, תהיה להם אפשרות לעתיד פה בישראל.
<בילנה שחר: אני רוצה לאחל לכם המון הצלחה והמון סבלנות.
<בילנה שחר: יש אתגרים לא מעטים, אבל אני חושבת שאנשים שבחרו ובאמת עשו את הבחירה, ואנחנו יודעים היום ואני נמצאת בהרבה מאוד מסגרות ומסבירה, שהצעיר היהודי שנמצא היום בברית המועצות לשעבר, יש לו הרבה מאוד אפשרויות ואתם בחרתם להיות כאן.
<בילנה שחר: זו בחירה מאוד חשובה, זה אתגר מאוד גדול, אני בטוחה שבזכות הבחירה שלכם וגם מה שעברתם בתכנית וראינו הרבה מאוד דברים שאתם עברתם, זה נותן לכם הרבה מאוד עצמאות, הרבה מאוד כוח, שתדעו להשתמש בזה ותרצו להשתמש בזה.
<בילנה שחר: קודם כל יש לכם את עצמכם, חברים שלכם, זה יילך איתכם לדעתי עד סוף החיים.
<בילנה שחר: ככה זה בארץ, יש חברים בבית ספר ויש חברים בצבא ויש לכם חברים בסל"ה, זו מתנה ענקית.
<בילנה שחר: אז שיהיה לכם המון בהצלחה והמון תודה, לכם, שאתם כאן.
יואל רזבוזוב: ד"ר שרה רובינשטיין, מפקחת באגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך, בבקשה.
<שרה רובינשטיין: אני כתבתי את הדברים כי אני מאוד מתרגשת לעמוד במעמד הזה, אבל אני מאוד שמחה להיות כאן ואני מאוד שמחה שאתם עברתם את כל כברת הדרך הזאת ואתם כאן.
<שרה רובינשטיין: אני אקרא את הדברים.
<שרה רובינשטיין: זו השנה ה-19 מתקיים אולפן אינטנסיבי בכרמל לצעירים כחלק מתכנית סל"ה.
<שרה רובינשטיין: השנה הצליחו, הצלחתם, 151 צעירות וצעירים להגיע לשליטה יפה בעברית, בדיבור, בקריאה, בכתיבה, במשך שמונה חודשים בלבד.
<שרה רובינשטיין: האולפן שלכם הוא מיוחד, הוא מאופיין ברב תרבותיות.
<שרה רובינשטיין: אתם הגעתם מעשר מדינות, מרוסיה, מאוקראינה, מבילרוס, מאוזבקיסטן, מקזחסטן, ממולדביה, מלטביה, מאזרבייג'ן, מקירגיזיה ומגרוזיה.
<שרה רובינשטיין: הרבה מאוד ארצות.
<שרה רובינשטיין: תוך כבוד והתחשבות במורשת התרבותית שלכם ובשפות האם שלכם נוצרה באולפן כרמיאל קהילה ישראלית מיוחדת, הקהילה שלכם.
<שרה רובינשטיין: זה משהו מיוחד, וכפי שנאמר כאן, זה זיכרון, זה חלק מכם לכל החיים.
<שרה רובינשטיין: אתם למדתם בשמונה כיתות ממוינות על פי ידע והישגים, העבירו אתכם בין הכיתות לפי ההתקדמות ולפי הצרכים שלכם ואתם חוויתם חוויה לימודית וחברתית מאתגרת ביותר.
<שרה רובינשטיין: רובכם התחלתם ללא ידיעת עברית כלל והגעתם לידיעת עברית ברמות ב', ג', ד', והיו כאלה שאפילו נגעו ברמה ה'.
<שרה רובינשטיין: מורות אולפן סל"ה הנן מנוסות מאוד.
<שרה רובינשטיין: משקיעניות ואכפתיות.
<שרה רובינשטיין: אלה באו לידי ביטוי בגיוון דרכי ההוראה, בגיוון אמצעי הלימוד, בבדיקת שיעורי הבית, קיבלתם הרבה שיעורי בית ובקיום הערכה מתמדת ומעצבת.
<שרה רובינשטיין: אולפן כרמיאל שילב בצורה מושכלת ומקצועית למידה מתוקשבת ולמידה מסורתית והעשרה תרבותית.
<שרה רובינשטיין: צוות האולפן וצוות מרכז הקליטה מקיימים שיתוף פעולה מצוין שבא לידי ביטוי בסיורים שלכם, שראינו הרבה מהם בארץ ובתכניות העשרה חשובות.
<שרה רובינשטיין: זה המקום להודות על אלה למנהלת מרכז הקליטה, ציונה, זה המקום להודות למנהלת האולפן, גב' אפרת גובר, לצוות המורות על יצירתן המופלאה.
<שרה רובינשטיין: זה המקום להודות למגי קורן, מנהלת האגף שלי, האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך, על תמיכתו המתמשכת ועל מחויבותו לתכנית סל"ה.
<שרה רובינשטיין: אחרונים חביבים אתם, בוגרות ובוגרי סל"ה, תשע"ד.
<שרה רובינשטיין: יישר כוח על כך שהצלחתם להפוך את העברית לשפה שלכם והרבה ברכות עם קבלת תעודת הזהות, זה ההפיכה הרשמית הזאת לאזרחים מחויבים למדינת ישראל ומבחירה.
<שרה רובינשטיין: וברכה מעומק הלב לכם ולהוריכם שהביאו אתכם עד לכאן.
יואל רזבוזוב: אנחנו נקרא לכאן את אלכסנדרינה ז'ולודבה, משתתפת בתכנית.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: שלום לכולם.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: אני אלכסנדרינה ז'ולודבה, בת 18.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: הגעתי לתכנית סל"ה בספטמבר 2013 מאוקראינה, מהעיר לוגנס, ישר לכרמיאל.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: כמוני הגיעו מהרבה מדינות 150 צעירים וצעירות.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: סדר היום שלנו היה עמוס בעיקר מלימודים, לימודים ולימודים.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: למדנו עברית באולפן, למדנו ואנחנו עדיין לומדים לקראת הפסיכומטרי, קיבלנו חוגים, סדנאות, הרצאות וטיולים בכל המדינה.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: בתחילה היו לנו קשיים, אבל בעזרת הצוות שלנו התגברנו כמעט על הכול.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: היו געגועים כמובן הביתה, להורים, לחברים, אבל כיוון שנוצרה לנו משפחה חדשה וחברה חדשה היה קצת יותר קל.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: הזמן חלף מהר מאוד ואני לא יכולה להאמין שכבר חלפו עשרה חודשים.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: אם מישהו לפני שנה היה אומר לי שאני אקבל תעודת זהות בכנסת ישראל ואדבר לפניהם בעברית לא הייתי מאמינה.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: לכן זה הזמן להגיד תודה, לכנסת ישראל שהזמינה אותנו לפרלמנט הכי חשוב מבחינתנו היום, להענקת תעודות הזהות שלנו, לסוכנות היהודית, להנהלת מסע, שהביאה אותנו והציעה לנו את הפרויקט המדהים הזה, למשרד החינוך על המורות ועל האולפן, למשרד הקליטה על הקליטה, על תעודות העולה, למשרד הפנים על הנפקת תעודות הזהות שלנו, לצוותי ההדרכה שלנו שהיו איתנו בימים ובלילות, לכל המרצים והמורים שהגיעו במיוחד להעביר לנו סדנאות הכנה לצה"ל ולמבחנים הפסיכומטריים.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: בזכותכם כל הדלתות בעתיד תיפתחנה לפנינו, אתם הראיתם לנו את הדרך ואנחנו צריכים ללכת בה.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: אתם הייתם המשפחה שלא הייתה לנו כאן, גם בחגים, גם בשבתות, אהבתם אותנו והבנתם אותנו, עזרתם תמיד והייתם שם בשבילנו.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: על כל אלה אנחנו מבקשים להגיד לכם תודה ענקית.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: סוף זה תמיד התחלה של משהו אחר.
<אלכסנדרינה ז'ולודבה: אני מאחלת לכולם להצליח בצבא, בלימודים והכי חשוב, להיות אזרחים טובים של מדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: סיכמת כאן הכול.
יואל רזבוזוב: הבנתי שיש כאן שאלות לכנסת ישראל.
יואל רזבוזוב: מי שואלת?
<אליסיה אלי לה קלר: שמי אליסיה לה קלר, אני בת 19, אני מאורנבורג רוסיה, מבקשת לשאול שאלה.
<אליסיה אלי לה קלר: האם חוק השבות יבוטל ואם כן, מה תהיה מדיניות
<אליסיה אלי לה קלר: כם לגבי עולים חדשים?
יואל רזבוזוב: אני אענה, לגבי החוקים זה אני.
יואל רזבוזוב: קודם כל חוק השבות לא יבוטל, זה אני יכול לשמח אתכם.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה ולא סתם אני יושב בתפקיד יושב ראש ועדה של העלייה והקליטה והתפוצות, זאת אומרת שמדינת ישראל מייחסת חשיבות רבה לעלייה, כי אנחנו כולנו בסופו של דבר, יש כאלה שעלו לפני 50 שנה ולפני 80 שנים ולפני כמה חודשים, כל אחד עלה, אז אנחנו מייחסים לזה חשיבות ואנחנו לעולם לא נשנה את זה.
יואל רזבוזוב: חוק השבות קיים ובשביל לשנות חוק במדינת ישראל דרוש לעשות תיקון חקיקה.
יואל רזבוזוב: אני לא רואה חבר כנסת אחד שיעז להצביע נגד חוק שכזה, כך שאין סיכוי שזה יבוטל.
יואל רזבוזוב: אולי אני אגיד כמה מילים ברוסית, שאני אסביר (מתרגם לרוסית).
יואל רזבוזוב: תודה לאליסיה.
יואל רזבוזוב: הלאה, שאלה שנייה.
<אלכסנדר סרודה: אני אלכס סרודה, בן 21, אני מרוסיה.
<אלכסנדר סרודה: לפני כשבוע נבחר למדינת ישראל נשיא חדש.
<אלכסנדר סרודה: אני מבקש לשאול כיצד מתבצעת הפרוצדורה של בחירת הנשיא ואיך בוחרים מועמדים.
יואל רזבוזוב: אני אענה.
יואל רזבוזוב: השאלה הכי קשה.
יואל רזבוזוב: שאלה מכשילה ואל תשאלו אותי למי הצבעתי.
יואל רזבוזוב: אני אענה בעברית ואז אני אסביר בכמה מילים ברוסית.
יואל רזבוזוב: בחירת נשיא.
יואל רזבוזוב: קודם כל מי בוחר את הנשיא, 120 חברי כנסת, רק חברי הכנסת הם בעלי זכות הצבעה לבחירת נשיא לנשיאות.
יואל רזבוזוב: כל אחד מעל גיל 21, יש עוד קריטריונים, רישום פלילי וכו', יכול להגיש מועמדות לנשיאות ואז הוא צריך לאסוף עשר חתימות של חברי כנסת, עשרה חברי כנסת צריכים לחתום לו בשביל שהוא ייכנס להליך ההצבעה.
יואל רזבוזוב: הבחירות הן חשאיות, כדי שחברי כנסת יצביעו באמת לנשיא שהם חושבים שהוא ראוי ולא משיקולים פוליטיים או אחרים.
יואל רזבוזוב: עדיין יש הרבה שיקולים והרבה פוליטיקה בבחירות לנשיאות, אבל בסופו של דבר ראינו בבחירות האחרונות שנבחר נשיא חדש, רובי ריבלין ואני חושב באמת ש - - - זו ההזדמנות לברך אותו.
יואל רזבוזוב: הוא היה עד לפני שבוע חבר ועדת העלייה והקליטה והיום הוא נשיא.
יואל רזבוזוב: אתם רואים, מגיעים רחוק מהוועדה הזאת.
יואל רזבוזוב: יש עוד חברי ועדה, אני לא רץ לנשיאות.
יואל רזבוזוב: סליחה, בשביל להיות נשיא, זה לא מעל גיל 21, זה לחברי כנסת ולשרים, צריך להיות מינימום בגיל 40.
יואל רזבוזוב: זאת הבחירה לנשיאות.
יואל רזבוזוב: אני אסביר בכמה מילים ברוסית (מתרגם לרוסית).
יואל רזבוזוב: השאלה הבאה.
<כריסטינה סקיבה: שלום, אני סקיבה כריסטינה, אני מרוסיה.
<כריסטינה סקיבה: מה הן שתי המפלגות הגדולות במדינת ישראל?
<כריסטינה סקיבה: האם כל אזרח רשאי להצביע וגם עולים חדשים?
<כריסטינה סקיבה: מאיזה גיל וכיצד נבחרים שרים?
יואל רזבוזוב: טוב, אני עוד פעם עונה בעברית ואחר כך ברוסית.
יואל רזבוזוב: אז שתי המפלגות הגדולות היום בכנסת זה המפלגה המשולבת של ליכוד וישראל ביתנו, ליכוד ביתנו, 31 מנדטים, המפלגה השנייה בגדולה זאת 'יש עתיד' שאני חבר המפלגה,19 מנדטים.
יואל רזבוזוב: אם המפלגות ליכוד וישראל ביתנו היו מתפצלות אז לליכוד היו 20 מנדטים ואנחנו היינו 19, מנדט אחד פחות.
יואל רזבוזוב: איך בוחרים לכנסת?
יואל רזבוזוב: מגיל 18.
יואל רזבוזוב: עולים חדשים, כל מי שהוא אזרח מדינת ישראל, יש לו זכות בחירה.
יואל רזבוזוב: מאיזה גיל שרים?
יואל רזבוזוב: אני חושב שמגיל 21 כל אחד יכול להיות שר.
יואל רזבוזוב: איך נבחרים שרים?
יואל רזבוזוב: זה כבר יותר הסכמים קואליציוניים בתוך המפלגות.
יואל רזבוזוב: ראש המפלגה יושב ולפי כל מיני פרמטרים, חלק יש להם פריימריז, לפי כמות המצביעים שאותו חבר כנסת שמועמד להיות שר הביא.
יואל רזבוזוב: הרבה פעמים אלה שיקולים של ראש המפלגה.
<אנסטסיה שטומפל: שלום, אני אנסטסיה שטומפל, בת 18, אני מקייב שבאוקראינה.
<אנסטסיה שטומפל: האם גם מי שלא נולד בישראל יכול להיבחר לכנסת?