GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק רלב"ג: אני גם כן רוצה להצטרף לדברי השבח שאמרו כאן על מרכז שורשים, בלי קשר לצוהר.
<יצחק רלב"ג: אני אומר לכם במפורש, בלי קשר לצוהר.
<יצחק רלב"ג: אני לא ידעתי כל השנים שלמרכז שורשים יש קשר לצוהר.
<יצחק רלב"ג: אני נעזרתי אישית ברבנות האישית ואני במחלקת הנישואין בירושלים, שעזרתי רבות לרב פרבר, הוא יודע מזה.
<יצחק רלב"ג: אנחנו נעזרנו דרך מרכז שורשים, כי הם מקום מקצועי, בלי שום פוליטיקה, בלי שום מחשבות, בלי שום שינויים, כאילו זה בהלכה.
<יצחק רלב"ג: הם הביאו את הדברים כמות שהם בפני בית הדין.
<יצחק רלב"ג: ובאמת זה המקום לומר ישר כוח גדול למר הר שלום, על העבודה החשובה שהם תורמים.
<יצחק רלב"ג: אם אפשר לסייע להם בדרך כספית או הכרה שהיא, וודאי צריכים לעשות את הכל לחזק אותם.
<יצחק רלב"ג: אני גם אומר שאסור לשכוח גם כן שבעצם לעניין בתי הדין הרבניים, בכל בית דין רבני יש מבקר ברור.
<יצחק רלב"ג: זה נקרא בירור יהדות, והנהלת בתי הדין עשתה רבות ועושים את זה.
<יצחק רלב"ג: אולי צריכים להגדיל, אם אנחנו רוצים להקל על אותם האנשים שרוצים לברר את יהדותם, אז צריכים להוסיף עוד בודקי יהדות, מבררי יהדות, כדי לעזור להם.
<יצחק רלב"ג: עכשיו, הנושא הזה הוא הדבר העיקרי, העקרוני ואני צריך גם לשבח את לשכת הקשר.
<יצחק רלב"ג: לאחרונה זה לא כל כך יוצא לי לעבוד איתם, אבל בשנים האלה שלשכת הקשר הייתה פעילה מאד, אנחנו נעזרנו מאד מאד בלשכת הקשר.
<קריאה: גם היום.
<יצחק רלב"ג: ברוך השם, יופי.
אברהם מיכאלי: הם פעילים עד היום.
<יצחק רלב"ג: כל הכבוד.
<יצחק רלב"ג: הם לא ערבבו ענייני הלכה ופוליטיקה וכל מיני שיקולים זרים.
<יצחק רלב"ג: לגופו של עניין – יהודי או לא יהודי – נגמר הסיפור.
<יצחק רלב"ג: וקיבלנו וגם להם מגיע יישר כוח גדול מאד.
<יצחק רלב"ג: אני אומר לכם, אני גם כן מתקומם.
<יצחק רלב"ג: העירו כאן, אני לא זוכר בדיוק מי אמר, אני מתקומם על זה מאד מאד מאד.
<יצחק רלב"ג: לא יתכן שמשרד הפנים יהיה מפקח, מבקר על של בית הדין הרבני.
<יצחק רלב"ג: אם לבית הדין הרבני יש סמכות ולצערי הרב יש נסיגה.
<יצחק רלב"ג: למה אני מתכוון: כל השנים היה ברור והיה ידוע כשיש לנו בעיה של ברור יהדות, לאיפה אנחנו מפנים – לבית הדין הרבני.
<יצחק רלב"ג: בית הדין הרבני, כמו שהוא יכול לפסוק בענייני אשת איש, כמו שהוא יכול לפסוק בדברים הכי חמורים, אז בית הדין יכול לפסוק בענייני בירור יהדות.
<יצחק רלב"ג: אחר כך באו ואמרו – לא.
<יצחק רלב"ג: בית הדין לא יכול לפסוק בענייני בירור יהדות, רק בהקשר לנישואין וגירושין.
<יצחק רלב"ג: כלומר, לבית דין רבני יבוא יהודי אחד מעולי רוסיה – אני רוצה לדעת, לקבוע את מעמדי.
<יצחק רלב"ג: אני כרגע לא מתחתן, אני אתחתן בעוד 10 שנים, הנכד שלי.
<יצחק רלב"ג: הוא לא יכול לבוא היום לבית הדין, לבית הדין אין סמכות, ועל זה צריכים להתקומם.
<יצחק רלב"ג: זה כל כך לא הגיוני וכל כך לא נכון ולא צודק, אבל זה המצב.
<קריאה: זה לא נכון.
<יצחק רלב"ג: למה לא נכון?
<יצחק רלב"ג: תתני לי לסיים ואז תגידי מה לא נכון.
<יצחק רלב"ג: אז זה בית הדין הרבני.
<יצחק רלב"ג: מה הדבר שמקומם עוד יותר?
<יצחק רלב"ג: משרד הפנים נותן ציונים לבית הדין הרבני.
<יצחק רלב"ג: אחרי שבית הדין הרבני בדק וברר את היהדות - - -
יואל רזבוזוב: בסדר, דיברנו על זה - - -
<יצחק רלב"ג: לא, לא, אני רוצה להגיד את האבסורד.
יואל רזבוזוב: את נושא משרד הפנים אנחנו נבחן בהמשך, זה לא לדיון.
<יצחק רלב"ג: אדוני יושב הראש, תשמע את האבסורד: אותנו כרושמי נישואין לעשות לחופה וקידושין, לא מחייב, רק בית הדין הרבני.
<יצחק רלב"ג: בית הדין הרבני אמר שהוא יהודי – אני עושה לו חופה וקידושין בשקט, אבל היות ואני רוצה להיות, הרי ההוראות של הרבנות הראשית מחייבות, שתמיד צריכים להקפיד גם כן לראות שגם בתעודת הזהות גם יהיה כתוב.
<יצחק רלב"ג: לא יתכן, לא יעלה על הדעת שאני עושה לו חופה וקידושין, בית הדין כותב שהוא יהודי ובתעודת הזהות עדיין כתוב שזה לא ברור.
יואל רזבוזוב: אין רישום היום.
<יצחק רלב"ג: אבל מרשם התושבים.
<יצחק רלב"ג: לנו יש את מרשם התושבים.
<יצחק רלב"ג: לרבנים, רושמי הנישואין יש את מרשם התושבים, אז אני כאזרח טוב, וכי אכפת לי, מתוך אחריות, מתוך הרבנות הראשית, אז אנחנו רוצים.
<יצחק רלב"ג: שמשרד הפנים?
<יצחק רלב"ג: לא יכול להיות דבר כזה.
<יצחק רלב"ג: במשרד הפנים יהיה כתוב שהוא לא יהודי וכאן יש לו תעודת נישואין שהוא התחתן כדת משה וישראל – כשר למהדרין.
יואל רזבוזוב: נבחן את העניין.
<יצחק רלב"ג: זה לא יכול להיות.
<יצחק רלב"ג: מי? פקיד?
<יצחק רלב"ג: פקידה במשרד הפנים?
<יצחק רלב"ג: עם כל הכבוד לפקיד או פקידה במדינת ישראל.
<יצחק רלב"ג: היא לא יכולה.
<יצחק רלב"ג: אם יהיה פסק דין – היא צריכה לקבל את זה.
<יצחק רלב"ג: אלא אם כן היא באה ומוכיחה לבית הדין – רבותי, טעיתם בדבר משנה, היא לא יהודיה, המסמך הזה מזויף, אבל אחד שעבר את כל התהליך, היה בשורשים, שורשים קבע זה בסדר, הוא ממליץ לבית הדין לאשר שהיא יהודיה?
<יצחק רלב"ג: לא.
<יצחק רלב"ג: יש עוד אינסטנציה שצריכים לברר.
<יצחק רלב"ג: מה זה?
<יצחק רלב"ג: זו המציאות.
<יצחק רלב"ג: זהו.
יואל רזבוזוב: טוב, אנחנו נדבר על זה.
<יצחק רלב"ג: רבותי, עכשיו אני רוצה להגיד עוד דבר.
<יצחק רלב"ג: צריכים לדעת ולהבין שהפרמטרים שקובעים במשרד הפנים מי יהודי והפרמטרים שקובעים ברבנות מי יהודי – זה שני מסלולים נפרדים.
<יצחק רלב"ג: הרבה פעמים זה מתנגש.
<יצחק רלב"ג: יש הרבה הרבה מקרים שבהם יש ההתנגשות החזקה הזאת.
<יצחק רלב"ג: ואכן, היהודי הנכבד כאן שדיבר, שהוא עבר את התחקיר הזה במשרד הפנים, חבל שאנחנו מתנהגים, תסלחו לי – כמו חלם.
<יצחק רלב"ג: עושים קודם בירור בנושא של משרד הפנים.
<יצחק רלב"ג: אז לגבי הצורך במשרד הפנים לקבוע אזרחות או לקבוע סל קליטה, בשביל זה עושים את כל הבירורים ושם קובעים ורושמים שהוא יהודי.
<יצחק רלב"ג: אז הם רשומים במרשם האוכלוסין שהוא יהודי.
יואל רזבוזוב: אבל זה לא קשור.
יואל רזבוזוב: יש חוק השבות, אז גם מישהו שהוא לא יהודי על פי ההלכה מקבל את כל ההטבות.
<יצחק רלב"ג: יפה.
<יצחק רלב"ג: אז איפה האכזבה הקשה?
<יצחק רלב"ג: כשהוא בא להירשם לנישואין עולים לו בירור יהדות, מתחילים להגיד – איך זה יכול להיות, אני רשום בתעודת הזהות כיהודי, איך זה יכול להיות?
<יצחק רלב"ג: אני מסכים איתם שזה מצב קשה מאד ומביך וקשה ופוגע.
<יצחק רלב"ג: אז הבעיה היא שצריכים לבדוק את שורש הבעיה.
<יצחק רלב"ג: גם במצב הזה, כשמשרד הפנים כותב יהודי – מבלי שישב שם רב, מבלי שישבו והוא קיבל את האישור של בית הדין, מבלי שבדקו את העניין ההלכתי, הוא כותב יהודי.
<יצחק רלב"ג: ולכן זה גורם להרבה הרבה מהבעיות.
<יצחק רלב"ג: ולכן אני אומר, צריכים למצוא את הדרך, כי זה ברור.
<יצחק רלב"ג: צריך - - -
יואל רזבוזוב: על הדברים שאתה מדבר אנחנו דיברנו ומה שמעניין אותי זה באמת היחס של הדיינים.
יואל רזבוזוב: למי אי אפשר להעביר אותם קורס בנחמדות?
<יצחק רלב"ג: רבותי, אז אני אגיד לכם לגבי העניין הזה.
<יצחק רלב"ג: המקרה הספציפי שהרב הנכבד כאן דיבר, זה כמובן לא שייך לוועדה.
<יצחק רלב"ג: מה זה שייך לוועדה?
<יצחק רלב"ג: יש לך בעיה על איזה דיין מסוים – יש את נשיא בית הדין הגדול - - -
יואל רזבוזוב: אבל זה לא בעיה פרטנית, לא מקרה אחד.
יואל רזבוזוב: אני אישית מכיר ואני אישית עברתי את זה, איך אני איתך?
<שמעון פליקס: זו שיטה.
<שמעון פליקס: הם אמרו שזו השיטה.
יואל רזבוזוב: רגע שמעון, אני אגיד לך, אם נעשה סטטיסטיקות ואני לא רוצה לעשות, אני לא מדען ראשי, אבל אני אומר לך שאתה תראה שכל אחד יגיד שהוא עבר השפלה.
יואל רזבוזוב: מגיעים לבית דין, אתה מגיע כפושע.
יואל רזבוזוב: אתם צריכים לפתור את זה.
יואל רזבוזוב: אין מה לעשות, זה לא יכול להימשך כך.
<יצחק רלב"ג: רבותי, אני חולק עליך לחלוטין.
<יצחק רלב"ג: הוצאנו נרשמים לנישואים בירושלים, כל זוג שלישי מעולי רוסיה, או הבחור או הבחורה, מקבלים את היחס וכולם נהנים ושמחים.
<יצחק רלב"ג: עכשיו, מה שקורה, אם אתה קורה לזה השפלה, אם אחד צריך לברר את היהדות והוא בא לבית הדין, ואני ראיתי בפרוטוקול הקודם והתפלאתי, שבית הדין יושב למעלה וההוא יושב – זה שבא לברר את היהדות – עומד למטה.
<יצחק רלב"ג: זה נקרא השפלה?
<יצחק רלב"ג: הוא בא לשם כנאשם?
<יצחק רלב"ג: איזה דיבורים אלה?
<יצחק רלב"ג: אתה רוצה לעשות עוד מאמץ, תעשה מאמץ גם אצל אלה.
<יצחק רלב"ג: איזה דיבורים?
<יצחק רלב"ג: זה נקרא השפלה ואתה עוד קורא לזה, אדוני יושב הראש, עם כל הכבוד – מתעללים?
<יצחק רלב"ג: הרבנים מתעללים?
<יצחק רלב"ג: מה מתעללים?
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אתה מדבר מתוקף זה שאתה יושב למעלה, מי שיושב למטה מרגיש - - -
<יצחק רלב"ג: מה זה מתעללים?
<יצחק רלב"ג: אז איפה אתה רוצה?
<יצחק רלב"ג: אז הוועדה תחליט - - -
יואל רזבוזוב: אני חושב שקודם זה כל צריך להיות בגובה העיניים, עם כל הכבוד.
יואל רזבוזוב: זה צריך להיות בגובה העיניים.
<יצחק רלב"ג: הרבנות הראשית תקבל בשמחה שיהיו בירורים עם דיינים, כלומר הרכבים של בירורי יהדות.
<יצחק רלב"ג: בהרכבים האלה של בירורי יהדות, זה לא יהיה מלמעלה למטה, אלא הבמה תהיה ישרה וישתדלו.
<יצחק רלב"ג: מה?
<יצחק רלב"ג: זה השפלה?
<יצחק רלב"ג: איך שאתה מתייחס לבן אדם, אתה מתייחס באהבה, בחיבה.
אברהם מיכאלי: הרב רלב"ג, ברשותך.
אברהם מיכאלי: אדוני יושב הראש, אנחנו פה מדברים על מושגים שלצערנו אותם אנשים שמופיעים שם חושבים שבשבילם זו השפלה.
אברהם מיכאלי: מי היה בבית המשפט לאחרונה וכשהשופט שואל אותו שאלות – אומרים שזה השפלה?
אברהם מיכאלי: המושגים האלה של השפלה - - -
יואל רזבוזוב: בית משפט - - -
אברהם מיכאלי: סליחה, זה בית משפט לכל דבר.
אברהם מיכאלי: בית הדין הזה הוא בית משפט, מה לעשות?
יואל רזבוזוב: אני מדבר על כך שאזרח ישראלי מגיע ל - - -
אברהם מיכאלי: אזרח ישראלי שמגיע לבית המשפט לא מצפה שהשופט ידבר איתו בקוצי מוצי.
יואל רזבוזוב: אז רגע, אז אני רוצה שתבטלו את המושג הזה בית משפט.
יואל רזבוזוב: זה לא בית משפט.
אברהם מיכאלי: זה בית דין, הוא זה שאמור לקבוע, זה בית דין, מה לעשות?
יואל רזבוזוב: אז אל תקראו לזה בית דין.
אברהם מיכאלי: אז מה נקרא לזה?
יואל רזבוזוב: תקראו לזה חדר - - -
אברהם מיכאלי: אולי בית דין מוסלמי?
אברהם מיכאלי: איך אתה רוצה שנקרא לזה?
יואל רזבוזוב: חדר לבירור יהדות, לא בית דין, עם כל הכבוד.
אברהם מיכאלי: אדוני יושב הראש, יש בעיה של פער ציפיות בין אלה שבאים לשם לבין הדיינים.
אברהם מיכאלי: על זה אולי צריך לדבר ולדבר עם מי שצריך לדבר.
אברהם מיכאלי: יש את נשיא בית הדין, והאמן לי שאני ואתה כוועדה נלך לשם, נבהיר לו את הדברים האלה ונשיא בית הדין יעשה הכל, אבל לבוא להגיד השפלה?
יואל רזבוזוב: השפלה, עוד פעם - - -
אברהם מיכאלי: זה עניין סובייקטיבי של כל אחד, מה לעשות?
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מיכאלי, יש המון אנשים שיבואו ויגידו לך את אותה הטענה, אלה שהיו למטה ולא למעלה, ואיך שלא יקראו לזה, אני חושב שזה צריך להיות בגובה העיניים.
יואל רזבוזוב: זה צריך להיות תהליך.
יואל רזבוזוב: זה לא פושע.
יואל רזבוזוב: אותם אנשים הם נלחמים בצבא, הם ביחידות קרביות, הם משלמים מחיר - - -
אברהם מיכאלי: עזוב צבא.
אברהם מיכאלי: אני באתי משם.
אברהם מיכאלי: אני באתי מהמדינה הזאת ואני אומר לך - - -
יואל רזבוזוב: הם משלמים מיסים לאותם אנשים שיושבים שם, למשכורות.
אברהם מיכאלי: מה שמפריע לאנשים האלה, הרב רלב"ג, זה דבר אחד: ברוסיה קראנו לנו יהודים אפילו שהיינו במצבים כאלה או אחרים והם פתאום באים לארץ ואומרים להם אתם לא יהודים.
אברהם מיכאלי: שם קראנו לנו עברי, זה היה המושג, אז איך יכול להיות שאתה, אחרי מאה שנה, אז איך יכול להיות?
אברהם מיכאלי: לכן זה פער ציפיות, בהבנה, מה לעשות?
<יצחק רלב"ג: אדוני יושב הראש, אני מציע, כדי להמתיק את הגלולה, אם אתה חושב שזה באמת כל כך מפריע, צריכים לפנות להנהלת בתי הדין, שיעשו הרכבים, לא אותו הרכב שדן לגבי גירושים וידון לגבי בירורי יהדות.
<יצחק רלב"ג: הרי בינינו, זה דיינים שבאמת מתמחים בזה.
<יצחק רלב"ג: זה מקצוע.
<יצחק רלב"ג: הרי הנושא של בירור יהדות זה לא כל דיין שקיבל כושר דיינות הוא מתמחה בעסק.
<יצחק רלב"ג: צריך באמת אנשים מומחים.
<יצחק רלב"ג: אז לנסות להקצות, שהנהלת בית הדין תקצה יום מסוים או הרכב מסוים ואז בהרכב הזה, אם אתם רואים בזה השפלה, אז יעשו במה אחת.
<יצחק רלב"ג: אם לא השפלה, אותם הדיינים אנשים נחמדים, עדינים.
<יצחק רלב"ג: אז אם קרה מקרה שדיין אחד לא נהג כשורה, ואני לא מכיר את המקרה, אבל אם דיין אחד לא נהג כשורה ולא הסביר פנים והתנהג לא יפה, אז באמת - - -
יואל רזבוזוב: כן, אבל זו תופעה.
יואל רזבוזוב: בוא לא נתעכב על זה, התופעה היא הרבה יותר רחבה ואני אשמח אם מכאן, מהישיבה הזאת, אתם תפיקו את הלקחים.
יואל רזבוזוב: כוועדה אנחנו גם נפנה למי שצריך לפנות ואם מבחינת
יואל רזבוזוב: כם זה בסדר ואתם תוכלו לשפר, כי הרי אני לא מבקש שתתנו עכשיו את התעודה, את הזכאות ליהדות, איך שלא תקראו לזה, למישהו שהוא לא יהודי ולא מגיע לו, שהוא לא יהודי על פי ההלכה.
יואל רזבוזוב: גם על זה אני יכול להתווכח, אבל זה לא העניין.
יואל רזבוזוב: העניין הוא שבתהליך הזה הבן אדם הזה הוא לא פושע והתהליך צריך להיות הרבה יותר נחמד.
<יצחק רלב"ג: כן, בהחלט.
יואל רזבוזוב: ואם אתם תלמדו ותפיקו את הלקחים ואנחנו נפנה, אנחנו נשמח מאד.
<יצחק רלב"ג: טוב.
<יצחק רלב"ג: רבותי, אני רק רוצה לסיים.
יואל רזבוזוב: כן, משפט אחד.
יואל רזבוזוב: אנחנו ב-11 צריכים ללכת למליאה ואנחנו כבר חרגנו.
<יצחק רלב"ג: אני רוצה לסיים בדבר אחד.
<יצחק רלב"ג: הנושא של בירור יהדות רק הולך ומצטמצם, הוא לא מתרחב אלא רק מצטמצם.
<יצחק רלב"ג: מדוע?
<יצחק רלב"ג: מכיוון שכל אלה שעברו את תהליך בירור היהדות, אם זה האבא ואם זה האח או אם זה האחות - - -
יואל רזבוזוב: לא, זה לא נכון.
יואל רזבוזוב: התהליך הולך עכשיו ועולה ואחרי הוועדה ואחרי החשיפה אנשים ירוצו עכשיו לעשות בירור.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, יש מיליון אנשים שמוגדרים בגדר חשודים והם רשומים, כמו שאמרת, הם רשומים במשרד הפנים כיהודים והם עכשיו ירצו לבוא ולבדוק.
<יצחק רלב"ג: בבקשה, אין בעיה.
<יצחק רלב"ג: אף אחד לא מפריע.
<יצחק רלב"ג: אני רק אומר, הוועדה צריכה לדעתי כמה דברים ואני מסיים בזה: להמליץ שהנהלת בתי הדין ובתי הרבניים יקבלו את הסמכות לדון בבירור יהדות, לא רק בהקשר של נישואין וגירושין, אלא בירור יהדות.
<יצחק רלב"ג: אדם רוצה לברר את יהדותו – שבית הדין יברר את זה בלי שום קשר, ואז הוא ייעזר בכל הגופים המקצועיים – שורשים וכן הלאה וכל המזכירים.
<יצחק רלב"ג: זה יעזור הרבה מאד.
<יצחק רלב"ג: דבר נוסף, העניין הזה שאפשר לפתור בקלות, נבקש מהנהלת בתי הדין שיקצו רכיבים מיוחדים - - -
יואל רזבוזוב: יש פה את הנציגים של ההנהלה, נכון?
<יצחק רלב"ג: בבקשה.
יואל רזבוזוב: בוא ניתן להם.
יואל רזבוזוב: תציג את עצמך בבקשה.
<אליהו מימון: אני מבין שאין לנו הרבה זמן וקשה להגיב על כך מה שנאמר כאן ויש לי הרבה מה להגיד.
אברהם מיכאלי: תהיה עוד ישיבה, אל תדאג.
<אליהו מימון: לצערי אני לא אוכל להגיב על הכל.
<אליהו מימון: שמי אליהו מימון, אני מנהל אגף בירור יהדות בהנהלת בתי הדין הרבניים.
<אליהו מימון: אני רק יכול להגיד שתהליך בירור היהדות שודרג בשנים האחרונות.
<אליהו מימון: היום יש לו גישה אינטרנטית, הוא פטור מאגרה, הוא לא מוגבל בגיל, אפשר להגיע אליו בכל גיל שהוא.
<אליהו מימון: אפשר להגיע בגיל 8 לבירור יהדות, לא צריך לחכות לנישואין.
<אליהו מימון: הוא נגמר בשאיפה בביקור אחד בבית הדין.
יואל רזבוזוב: צריך לפרסם את זה.
יואל רזבוזוב: אף אחד לא יודע.
יואל רזבוזוב: לעשות איזה שהוא קמפיין.
יואל רזבוזוב: משרד הדתות יעשה קמפיין.
<קריאה: אפשר, אבל משרד הפנים לא יכיר בזה.
<אליהו מימון: רק דקה, סליחה, תנו לי בבקשה.
<אליהו מימון: אני מניח שיש לי מעט מאד זמן, אז תנו לי לומר את הדברים בקצה.
<אליהו מימון: הכניסה היא אינטרנטית, יש פטור מאגרה, פתיחת התיק נעשית בלי להגיע בכלל לבית הדין.
<אליהו מימון: הסיום האופטימאלי הוא בפגישה אחת.
<אליהו מימון: באותו יום האדם מגיע גם למברר וגם לבית הדין, הוא מסיים ביום אחד ומקבל את תעודת אישור היהדות שלו.
<אליהו מימון: 95% מהאנשים שפונים לבתי הדין, יוצאים משם עם אישור יהדות.
<אליהו מימון: יש לנו כ-4,000 אישורי יהדות בשנה.
<אליהו מימון: אנחנו מקימים מוקד טלפוני שלצערי אנחנו מתקשים לאייש אותו בגלל בעיות של תקנים ושל תקציבים.
<אליהו מימון: השירות הוא שירות ארצי, הוא בפרישה ארצית מטבריה בצפון ועד באר שבע בדרום, בכל מקום ולא צריך לנסוע לשום מקום.
<אליהו מימון: ישנה תכנת מעיינות שבנינו, שנותנת מיפוי של כל העץ.
<אליהו מימון: דהיינו, ברגע שאדם נרשם כיהודי בתוך עץ היוחסין שלו, אז גם כל משפחתו מקבלת את הצבע שלו והדבר מקל מאד על העתיד.
<אליהו מימון: כמובן שיש עדיין המון מה לעשות.
<אליהו מימון: כשמדברים על אתגר בירורי היהדות, אז אני הייתי מצפה שהמדינה גם תתקצב את האתגר הזה ושיוקם מוקד עולמי לקבלת מידעים.
<אליהו מימון: אנחנו היום משתמשים בתקציבים פרטיים של אנשים טובים, כדי להביא מידעים מחוץ לארץ.
<אליהו מימון: הדבר הזה לא צריך להיעשות ככה, צריך שיהיה תקציב ממלכתי בעניין הזה.
<אליהו מימון: אנחנו חושבים שכל הדבר הזה נעשה טוב, ברוך השם, הוא צריך להיעשות הרבה יותר טוב.
<אליהו מימון: ויש דרך לעשות את זה.
<אליהו מימון: מדובר בתקציבים בלבד, כי מבחינת ההליך, התהליך הוא תהליך שעובד יפה.
<אליהו מימון: באשר למה שהעלו כאן בסוף הדברים, אני לא יכול מטבע הדברים להיכנס לפרטים, כי הטריבונל הזה הוא לא טריבונל שיפוטי.
<אליהו מימון: אני רק יכול לומר שהתלונה מוסבת על ארבעה גופים שונים והדבר הזה נידון על ידי בית הדין הגדול ובית הדין הגדול הפנה את התיק הזה לטיפול של הרכב מיוחד ואני מקווה ששם הדבר יסתיים.
יואל רזבוזוב: זה לא טיפול פרטני, זה באופן כללי.
<קריאה: זה מעיד על הכלל.
יואל רזבוזוב: תודה רבה אליהו מימון ואני צריך למצוא מי הגוף שאמור לטפל בזה.
יואל רזבוזוב: תוציאו קמפיין תקשורתי בשפה הרוסית.
<אליהו מימון: גם בעניין הזה אנחנו התחלנו לעשות בשיתוף עם משרד הדתות.
<אליהו מימון: אנחנו מתכוונים לצאת בקמפיין ארצי, לקרוא לציבור להגיע לבירור יהדות, ללא קשר - - -
יואל רזבוזוב: להגיע לבירור יהדות, לעשות את זה דרך האינטרנט.
יואל רזבוזוב: אנשים לא יודעים את זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו היינו הרבה מצבי מבוכה.
<אליהו מימון: הכל שאלה של תקציב.
<אליהו מימון: אם יהיה תקציב, כל מה שדיברנו כך יכול להיעשות.
<אליהו מימון: בינתיים המדינה לא נותנת תקציב.
אברהם מיכאלי: הרב מימון, את הסוגיה הזאת של תקציב אנחנו לא רוצים לשמוע.
אברהם מיכאלי: אתם תעלו את הדרישות שלכם, אנחנו נבוא אליכם ובסוף נמצא פתרון לתקציב.
אברהם מיכאלי: כי אם בסוף אתה הורס משפחה חלילה, בעוד 10 שנים, זה לא עניין של תקציב.
אברהם מיכאלי: צריך היום לפתור את זה.
<שלום נורמן: אפשר רק לומר בענייני תקציב, יש דבר אחר ששום גורם ממלכתי לא יוכל לעשות בגלל אחריות שילוחית, בגלל המורכבות בברית המועצות לשעבר.
יואל רזבוזוב: אנחנו נגיע לזה.
יואל רזבוזוב: שורשים עושים את העבודה הזאת.
<שלום נורמן: צריך לתקצב את זה.
יואל רזבוזוב: שורשים עומדים לקבל תקצוב מהמדינה.
יואל רזבוזוב: אני מבין את זה, אמרתי, אנחנו נגיע גם לזה, אבל עוד פעם, בשביל לתקצב משהו אנחנו צריכים לקבל איזו שהיא תכנית, את הביקושים – מה, איך, מי נגד מי, ואז אנחנו נדע לתקצב את זה, אנחנו נדע לבוא לגורם המוסמך ולבקש ממנו את התקציב.
אברהם מיכאלי: מדובר פה בדיני נפשות.
יואל רזבוזוב: כשזה באוויר, אז זה לא מספיק.
יואל רזבוזוב: אותו דבר ששורשים עם מי שהם עובדים, אותו הגוף, אותו המשרד צריך לבוא ולבקש תקציב, תקן, או מה שצריך.
<ירדנה קופ-יוסף: אדוני יושב הראש אני רוצה להעיר הערה.
יואל רזבוזוב: רגע, אנחנו לא מתפרצים, יש לנו סדר.
<ירדנה קופ-יוסף: זה בקשר למה שאמר הרב רלב"ג.
יואל רזבוזוב: במשפט אחד ותציגי את עצמך.
<ירדנה קופ-יוסף: במשפט אחד.
<ירדנה קופ-יוסף: שמי ירדנה קופ-יוסף, עורכת דין, מנהלת מרכז הסיוע במרכז עתים.
<ירדנה קופ-יוסף: ואכן, כמו שאמר הרב רלב"ג ואחרים, חלק מההרכבים הם נהדרים, הם נפלאים, אבל באמת גם על פי הודאת הרב מימון, שחייבים הכשרה מיוחדת יותר לדיינים שיושבים בעניין בירור יהדות.
<ירדנה קופ-יוסף: רובם לא מוכשרים במיוחד לזה.
<ירדנה קופ-יוסף: זה פשוט הודאתם, בנוסף לנחמדות, זה באמת היה עוזר - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נעזר בך כשאנחנו נגבש איזה שהן מסקנות, המלצות.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה לרבנות ואנחנו נדרוש, כי אני חושב שזו המטרה של כולם לגבי התהליך הזה.
יואל רזבוזוב: שהרי בסוף, אנחנו פה, כמו שהתחלתי עם זה, אנחנו גרים במדינה יהודית דמוקרטית ואנחנו רוצים את זה.
יואל רזבוזוב: אז גם צריך להיות רצון של הרבנות וגם רצון שלנו ובאמת האינטרסים האלה צריכים להיות משותפים.
יואל רזבוזוב: עו"ד יגאל פז?
יואל רזבוזוב: יצא.
<מיכאל אביטל: סליחה, שמי עורך דין מיכאל אביטל מהנהלת בתי הרבניים.
<מיכאל אביטל: הערה ששמעתי מהגברת עכשיו וגם תשובה לחששות שאתם הבעתם.
<מיכאל אביטל: יש בהנחיות מועצת הרבנות הראשית לברור יהדות, הנחיה של נשיא בית הדין הרבני הגדול והרב הראשי, שאומרת שנשיא בית הדין הרבני הגדול יקבע בכל בית דין רבני אזורי הרכב או הרכבים של דיינים או של דיין אחד, שידונו בבקשות האלה לברור יהדות.
<מיכאל אביטל: זאת אומרת, הכוונה היא לייעד דיינים מומחים.
<מיכאל אביטל: ממילא הידידותיות הנדרשת מהם היא גם כן חלק מהעניין הזה, רובד מ - - -
<ירדנה קופ-יוסף: אם זה יישום אנחנו מברכים על כך בעזרת השם.
<מיכאל אביטל: זו בדיוק.
יואל רזבוזוב: מתי נכתבו התקנות?
<מיכאל אביטל: הם נכתבו בשנת 2010.
<מיכאל אביטל: היישום שלהם - - -
יואל רזבוזוב: שווה שהוועדה תנער קצת את כל מה שקורה במצב וזה יהיה נחמד.
<מיכאל אביטל: אני רוצה להקריא עוד סעיף אחד שם, שהוא קשור.
<מיכאל אביטל: הדיינים שייקבעו להרכבים האלה יעברו השתלמויות על ידי דיינים שיתמחו בעניין.
<מיכאל אביטל: זאת אומרת שהבקשה שלכם להשתלמות ולהתמקצעות בנושא הזה, היא דבר שאנחנו רואים אותו.
<מיכאל אביטל: מה שאנחנו צריכים כמובן זה את האפשרות הטכנית והתקנים.
<מיכאל אביטל: אנחנו יודעים שהיום חסרים - - -
אברהם מיכאלי: לא מונו דיינים כבר כמה שנים וגברת שרת המשפטים אפילו דחתה את המינוי האחרון.
<מיכאל אביטל: אז איך אנחנו נשלח אותם להשתלמויות כאשר אין לנו דיינים שצריכים לעסוק בעבודה הרוטינית.
<מיכאל אביטל: גם זאת עבודה רוטינית, אבל עבודה של נישואין וגירושין.
יואל רזבוזוב: תעבירו לנו את המבט שלכם, את נקודת הראייה, את כל מה שיש לכם, את התקנות ומה חסר.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעביר מהצד שלנו וננסה לגבש מסמך אחד ואז נראה איך אנחנו עושים, איך אנחנו מתקצבים ואיך אנחנו משפרים את המצב.
יואל רזבוזוב: ד"ר הרב אפרים זדוף, חבר הנהלת מרחב מועצת הרבנים החילוניים בישראל, בקצרה.
<אפרים זדוף: תודה רבה כבוד יושב הראש.
<אפרים זדוף: אני רוצה להתחיל עם כמה דברים, התייחסות לדברים של פרופסור זאב חנין, שאני מאד מברך על המחקר שלכם ובין היתר קודם כל אני רוצה להעיר הערה סמנטית, של ניסוח.
<אפרים זדוף: אני חושב שהניסוח – לא יהודים על פי ההלכה – הוא לא נכון.
<אפרים זדוף: הניסוח הנכון צריך להיות – יהודים שלא על פי ההלכה.
<אפרים זדוף: המחקר הזה מוכיח שהאמירה שלי בוועדה הזו כבר כמה וכמה שנים הייתה נכונה, שהיא – להפסיק את האפליה של הגברים כמעבירי היהדות לבניהם.
<אפרים זדוף: המחקר הזה מוכיח שאין הבדל לגבי זהותם היהודית של אנשים שאימותיהם יהודיות או שאביהם יהודי.
<אפרים זדוף: אין כלל הבדל.
<אפרים זדוף: על כן מה שצריך לעשות זה להכיר את שני הכיוונים.
<אפרים זדוף: כפי שבמשנה שינו את המצב שהיה קיים בתקופה המקראית, שהיהדות הייתה עוברת דרך האב ויהדות אתיופיה שמרה על המסורת הזאת, והמשנה שינתה את זה ליהדות על פי האם בגלל הצרכים של תקופתה, וחס וחלילה בלי לשפוט למה הם עשו את זה.
<אפרים זדוף: אם הם עשו – סימן שהם היו צריכים את זה.
<אפרים זדוף: כיום הצורך אומר שצריך לקבל גם את זה וגם את זה.
<אפרים זדוף: המדינה - - -
אברהם מיכאלי: אתה מציע לשנות את ההלכה, בקיצור.
<אפרים זדוף: אני מציע להחזיר עטרה ליושנה.
<אפרים זדוף: כפי שההלכה שינתה את הנוהג בעם היהודי שהיהדות עוברת בחלק דרך האב.
<אפרים זדוף: זאת אומרת אני לא מציע לשנות.
<אפרים זדוף: מה שאני מציע - - -
אברהם מיכאלי: אני מקווה שהוועדה לא - - -
<אפרים זדוף: סליחה, מה שאני מציע זה להשתמש בהיגיון ובצורך לענות על צרכים כיום, של מדינת ישראל ושל העם היהודי בכל העולם, וגם זו הערה חשובה.
<אפרים זדוף: המחקר הזה הוא מאד חשוב לגבי מדינת ישראל והוא מחוזק על ידי המחקר של "פיו", שגם פה דנו עליו, המחקר שנעשה על יהודי ארצות הברית, שמוכיח ומחזק גם את הדברים האלה.
<אפרים זדוף: הזהות היהודית עוברת על ידי החינוך, על ידי הרצון של האנשים להיות ליהודים ולא על ידי איזה שהוא מצג ביולוגי שכיום הוא מצג שווא.
<אפרים זדוף: מדינת ישראל חייבת לקחת על עצמה בלעדיות בתחום של רישום הנישואין, ללא התערבות בטקס אמוני.
<אפרים זדוף: שכל אחד יבחר, כל אחד יכול לבחור איזה טכס אמוני הוא יעשה.
<אפרים זדוף: מדינת ישראל חייבת להיות זו שבבלעדיות רושמת את הנישואין.
<אפרים זדוף: המצב כיום ממקם אותנו בחברה לא טובה - - -
יואל רזבוזוב: אמורה לעבור פה ברית הזוגיות.
יואל רזבוזוב: כשזה יעבור אז אנחנו - - -
<אפרים זדוף: ברית הזוגיות זה לא עניין שמדבר על חתונה אוניברסאלית.
יואל רזבוזוב: ואז כל אחד יוכל לבחור.
<אפרים זדוף: לא, אבל ברית הזוגיות לא מאפשרת ליהודים על פי הלכה להתחתן על פי ברית הזוגיות.
<אפרים זדוף: זה לא במקרה שקוראים לזה ברית הזוגיות ולא חוק הנישואין.
יואל רזבוזוב: אני בדיוק יודע כל מילה שכתובה בחוק.
<אפרים זדוף: למעשה מה שעושה ברית הזוגיות זה ליצור גטו של כאלה שלא יכולים להתחתן ברבנות, אז הם יהיו שם.
יואל רזבוזוב: כל מי שרוצה להתחתן איך שהוא רוצה ויירשם במשרד הפנים, וכל מי שרוצה להתחתן דרך הרבנות, ואני חושב שזה ההיפך, זה יעלה את הביקושים.
<אפרים זדוף: לפי מה שאני חושב לגבי הנוסח שעד עכשיו אני מכיר, ברית הזוגיות לא מאפשרת את זה.
יואל רזבוזוב: אני יודע לאן אתה חותר.
יואל רזבוזוב: עכשיו, אני לא אומר שאני מתנגד לדעות שלך - - -
<אפרים זדוף: אני יודע שאתה לא מתנגד.
יואל רזבוזוב: אבל לא אני יכול לשנות את זה ולא הוועדה.
<אפרים זדוף: אוקיי, בסדר.
<אפרים זדוף: האיום של אחדות העם בעניין של נישואין אזרחיים הוא מצג סרק שמנסה להפחיד אותנו בפילוג בעם, כאשר למעשה מה שמנסים להשיג זה לא אחדות אלא אחידות.
<אפרים זדוף: בעם היהודי אין אחידות.
<אפרים זדוף: יש זרמים שונים, השקפות שונות וגם גישות אמוניות שונות.
<אפרים זדוף: המצב כיום, החותר השתלטות של זרם אחד על כל יתר התפיסות היהודיות – הדתיות והחילוניות – פוגע באחדות העם בישראל ובתפוצות.
<אפרים זדוף: התביעה להוכחת היהדות או להתגייר, מאנשים המוכרים על ידי מדינת ישראל כיהודים שהם בעצמם מרגישים יהודים ולמעשה הם יהודים, כפי ששמענו פה, זה מצב שפוגע ומעליב אותם.
<אפרים זדוף: אני אומר זאת כרב חילוני העורך יחד עם עמיתי - רבנים חילונים – מאות טכסי נישואין יהודיים הומניסטים.
<אפרים זדוף: האנשים הפונים אלינו בחלקם אינם מוכרים כיהודים על ידי הרבנות.
<אפרים זדוף: הם פגועים ברגשותיהם והמצב הזה יוצר תחושה שדוחים אותם.
<אפרים זדוף: לבסוף, כיום למעלה מ-20% מהנישואין בישראל נעשים מחוץ לרבנות והמגמה בעלייה.
<אפרים זדוף: וחלק לא קטן מהם הם אנשים שכן היו יכולים להתחתן ברבנות, אבל הם לא מוכנים להיכנס למשחק הזה וגם הם לא מאמינים באותן תפיסות.
<אפרים זדוף: הצורך בשינוי הזה הוא הכרחי.
<אפרים זדוף: נישואין אזרחים ולכל מי שמעוניין בטקס אמוני, במסגרת הזרמים האורתודוכסים השונים – אין אחד – והזרמים הדתיים הקונסרבטיביים והרפורמים, שגם בטקס יהודי תרבותי, לא דתי, זה עניינו הפרטי.
<אפרים זדוף: המדינה, כמו שקורה בכל מדינות המערב, בכל הארצות של יבשת אמריקה, בכל מערב אירופה, כל אחד נרשם לנישואין על ידי המדינה וכל אחד עורך טקס לפי אמונתו הוא.
<אפרים זדוף: והמגמה הזאת צריכה להיות - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו חייבים לסיים, בשעה אחת עשרה התחילה המליאה.
<אפרים זדוף: רק עוד שלוש מילים.
<אפרים זדוף: המגמה צריכה להיות אחדות ולא אחידות.
אברהם מיכאלי: זו מדינת כל אזרחיה, זה בסדר.
<אפרים זדוף: לא.
<אפרים זדוף: כמובן.
אברהם מיכאלי: מה כמובן?
אברהם מיכאלי: אני יודע, נו, זה מה שאתה רוצה.
יואל רזבוזוב: לא נפתח את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: הרב יוסף הדנה, הרב הראשי ליהודי אתיופיה, בבקשה.