GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכאל זץ: כאן בעצם הפנייה שלנו, של תנועות הנוער לוועדה, אנחנו נשמח לכל עזרה בכל מה שקשור לפנייה להורים כדי לעורר את החשיבות בחברות בתנועות נוער.
יואל רזבוזוב: תודה מיכאל.
יואל רזבוזוב: אנחנו יכולים לזהות בעיות, אבל צריך לרתום את כולם ולהכניס כמה שיותר עולים ובני עולים לתנועות נוער, לחינוך בלתי פורמאלי.
יואל רזבוזוב: אני גם פועל הרבה להכניס מסגרות ספורטיביות גם הן חשובות, רק כדי שהם יהיו במסגרות.
יואל רזבוזוב: בוריס שינדלר, מייסד ארגון One day – התנדבות חברתית.
<בוריס שינדלר: אני לא אדבר היום על הארגון שלי, הגעתי בכובע אחר, כבוגר תנועת הנוער השומר הצעיר כאחד שבחייו התעסק המון בחינוך בלתי פורמאלי.
<בוריס שינדלר: עלו כאן כל מיני מספרים וגם עלה עניין השפה.
<בוריס שינדלר: ראשית אני חייב להגיד, קרן, נאמר משהו שדוברי רוסית כבר יותר צבריים וכדומה - - -
<קרן שמר: אמרתי מרגישים.
<בוריס שינדלר: מרגישים.
<בוריס שינדלר: אני לוקח את זה בערבון מוגבל, אני אצטט פה גדולים ממני, דוח מכון ברוקדייל משנת 2012 שנערך עבור הג'וינט סקר את כל ההשתלבות של בני הנוער גם בחינוך הבלתי פורמאלי.
<בוריס שינדלר: הנתונים אומרים: 68% מדווחים על כך שהחברים שלהם עולים – זה נתון מאוד חשוב.
<בוריס שינדלר: משהו כמו 47% אומרים שהם מדברים בבית, לצורך העניין ברוסית וגם בעברית.
<בוריס שינדלר: לעניין שלנו ההשתתפות שלהם בתנועות הנוער ביחס לישראלים וותיקים היא יותר פחותה, כלומר 8% בני עולים, 12% בקרב יוצאי אתיופיה שאצלם האחוזים יותר גבוהים.
<בוריס שינדלר: כל ההקדמה שלי באה להגיד שאני מאוד שמח לשמוע שיש תכניות שבאמת פועלות ולמי שמגיע לתנועות הנוער יש לו את המסגרת שמטפלים וקולטים אותו.
<בוריס שינדלר: אני חושב שכמו שמיכאל אמר, אנחנו נמצאים בבעיה מאוד גדולה מבחינת המודעות.
<בוריס שינדלר: המודעות של ההורים והסבים והסבתות לתנועות הנוער בישראל היא אפסית.
<בוריס שינדלר: זה מתחיל ברמה שמספיק לכתוב בגוגל ברוסית תנועות נוער ולראות שלא קיים ערך בויקיפדיה.
<בוריס שינדלר: דובר כאן על עולים אחרים, אני לא דובר צרפתית, אני דובר אנגלית, זה אותו דבר, נכון עולה האתר של מתן שקצת מפרט אין את זה בויקיפדיה.
<בוריס שינדלר: אנשים לא יודעים להגיע למידע ולהם לא יודעים שקיימות כאן תנועות נוער.
<בוריס שינדלר: מי שכבר מגיע לתנועות הנוער כמובן שיודע מכל הערכים שקיימים בתנועות הנוער, אני לא צריך להרחיב כי כולם כאן בשביל זה.
<בוריס שינדלר: אני פונה כאן לכולם, פניתי גם למשרד החינוך וגם למועצת הנוער בעבר.
<בוריס שינדלר: אני חושב שהגיע הזמן להתאחד והגיע הזמן לצאת בקמפיין משמעותי בכמה שפות.
<בוריס שינדלר: יש אמצעי תקשורת, יש אתרי אינטרנט, יש עיתונים בשפות הרלוונטיות.
<בוריס שינדלר: אם אנחנו לא נדבר בשפה, כמו שאמרת, ואם לא נספר על תנועות נוער ולא נספר מה אתם עושים, אילו דברים נפלאים אתם עושים בתנועות הנוער – החניכים לא יגיעו.
<בוריס שינדלר: אנחנו מדברים על 60 אלף עולים ובני עולים.
<בוריס שינדלר: מתוכם אם ניקח את כל תנועות הנוער והמסגרות, לכמה נגיע?
<בוריס שינדלר: 15 אלף, 17 אלף?
<בוריס שינדלר: – עדיין אנחנו בפער אדיר מול הפוטנציאל ושלא לדבר על כך שהעלייה נמשכת.
<בוריס שינדלר: כולנו מודעים למצב שקורה היום בעולם, גם האנטישמיות וגם הבעיות האחרות שיש בכל מיני מדינות.
<בוריס שינדלר: לדעתי גלי ההגירה רק יתגברו.
<בוריס שינדלר: אני לא רואה אף אחד שעושה משהו בנדון.
<בוריס שינדלר: אני אפילו לא יודע איך להתחיל את התהליך.
יואל רזבוזוב: אתה אמרת את שלך והבנו כאן בוועדה.
יואל רזבוזוב: תודה בוריס, אני חושב שבעניין המודעות, אני יכול לדבר על דוברי הרוסית, המודעות אצלם היא מאוד מאוד נמוכה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנשים לא יודעים וצריך לראות איזה גוף לוקח על עצמו לתקצב איזה קמפיין.
יואל רזבוזוב: לדעתי דווקא היום ברחוב הרוסי קל לפרסם, גם אין לזה עלויות רבות.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו רוצים להגיע לסבתות יש את רדיו רקע שניתן לעשות שם.
יואל רזבוזוב: ממשרדי פרסום שמעתי שזו הדרך הכי קלה והכי זולה להגיע לקהל היעד, זה עובר.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים למצוא את הדרך להגיע גם לקהילה האתיופית.
יואל רזבוזוב: לדעתי גם "נפש ונפש" צריכים לעשות את זה לקהילת אנגלו-סקסית.
יואל רזבוזוב: מישהו צריך לשבת ולחשוב איך עושים ואיך מפרסים ואז אולי יהיה לנו ביקוש לתנועות נוער.
יואל רזבוזוב: כמו שבוריס ציין כאן העולים פחות יודעים וגם אם שומעים על תנועות נוער הם מייחסים לזה משהו שמתחבר לקומוניזם וכדומה ואנשים לא בהכרח היו רוצים לראות את הילדים שלהם שם.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזו נקודה למחשבה.
יואל רזבוזוב: לדעתי צריך איזה גוף מקצועי, אולי משרד החינוך, שייקח ויעשה, אולי מתקציב דוברות.
יואל רזבוזוב: אני מוכן לדבר עם השר ולראות איך מרמים את זה.
יואל רזבוזוב: צריך רק מישהו שישב ויחשוב.
<אירית ברוק: התחלנו לראות שבשנים שהיה כסף לקליטת עלייה וגם לפרויקטים בשטח, כשמקצים משאבים רואים את התוצאות.
<אירית ברוק: מה שאתה אומר בנוגע לעולים דוברי הרוסית, הם לא מכירים את התנועות בארץ ויש להם קונוטציות שליליות מחבר העמים לשעבר.
<אירית ברוק: אין ספק שלגיטימציה של חברה מביאה יותר אנשים לתנועות הנוער בין אם וותיקים ובין אם עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: אני אלמד מי יכול לעשות את זה.
מרדכי יוגב: שלום וסליחה על האיחור.
מרדכי יוגב: אנחנו בחדר ומתוך המחשבות של כולנו על החטופים.
מרדכי יוגב: נתפלל שהם יחזרו בשלום למשפחותיהם גם מפני שהם חניכי ובוגרי תנועות הנוער, אני לא יודע להגיד אם בני-עקיבא או עזרא, אני לא סגור על זה.
מרדכי יוגב: נדמה ליד שאייל יפרח הקים את סניף עזרא ביפו אחרי שהיה בשבט בבת ים.
מרדכי יוגב: כך שזה משתלב לגמרי.
מרדכי יוגב: אומר כמה דברים קצרים.
מרדכי יוגב: אירית כאן דיברה ואין צורך להוסיף.
מרדכי יוגב: עלייה וקליטה זה לא דבר קל, אבל זה הכיוון ולשם אנחנו רוצים, נדמה לי שפעם זה היה אפילו אחד משלושה יעדים מרכזיים, אני לא יודע איפה זה עומד היום.
מרדכי יוגב: נדמה לי, אני לא סגור שאני יודע בעל פה על ה- 5,000 או 10,000 שדיברתם עליהם, אני אומר את זה לאמיר בתוך מנהל אגף.
מרדכי יוגב: אז, במגע היום יום שלנו ביקשנו מהצופים להביא לנו עשרה ערכים.
מרדכי יוגב: מי שהיה אז ראש אגף נוער הנח"ל, שאל, 'אין אף תנועה כאן שבה שישה אנשים משבט שיזפון', אמרתי לו, 'איזו תנועה מחנכת להתיישבות?
מרדכי יוגב: ', אל תגידו שמות, תגידו נגב או גליל.
מרדכי יוגב: הצופים הוציאו את ערך ההתיישבות שנה קודם ושמו עשרה ערכים.
מרדכי יוגב: אני באמת חושב שצריך לשים את זה כערך.
מרדכי יוגב: אנחנו לקראת גלי עלייה מאירופה, ממגוון מקומות, הזכרתם צרפת, אוקראינה ומכל מקום שיתעורר בו.
מרדכי יוגב: כשהלחץ יתעורר יתכן שגם יהיה גל.
מרדכי יוגב: כולנו משוכנעים, אין פה אף אחד שלא חושב שהשילוב בתנועות הנוער מאז ומעולם היה גשר להשתלבות טובה יותר בחברה הישראלית, גם כשפתחים את ההנהגה בתנועות הנוער אז ילד עולה נעשה למדריך, בסביבתו זה קורה.
מרדכי יוגב: הביטחון העצמי שהוא מקבל, אני מכיר את זה מהפרויקטים של "שחר" והפרויקט של בני-עקיבא שהוא דבר מדהים, זה מביא אותו אחר כך להרבה יותר יכולות ולהיות להרבה יותר תורם בכל דבר, הוא יצא לקורס פיקודי בצה"ל ונראה אותו אחר מעז להגיע לאוניברסיטה לתארים יותר גבוהים או להשתלבותו כמוביל בחברה.
מרדכי יוגב: תנועות הנוער שותפות מאז ומעולם, מאז קום המדינה, אני יכול לשמוע סיפורים מאימי שתחייה, איך היא יצא כראש מחלקת הדרכה בבני עקיבא לצרפת להביא בשנת תשי"ז-ח' עולים.
מרדכי יוגב: אחרי שאנחנו משוכנעים בכל זה, אני חושב ואני אומר למשרד החינוך, איך פותרים.
מרדכי יוגב: אני חושב ששנה לפני זמנך ישבנו אצל ראש הממשלה אהוד ברק בבית.
מרדכי יוגב: ישבנו אצלנו ואמרנו לו תגמל לתנועות הנוער דרך אגף של משרד חינוך עוד קצת, על כל עולה או על כל ילד פריפריה שלא בא לבד לתנועת נוער ושצריך ללכת אליו הביתה כדי להביא אותו, כך תתגמל אותנו.
מרדכי יוגב: שמע, לא יצא מזה כולם ולו אגורה שחוקה.
מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לכוון הכנה מוגדרת של כסף לפריפריה, אנחנו בכלל צריכים תגמול נוסף לעולים ולפעמים זה משולב יחד.
מרדכי יוגב: תגמול נוסף באמת המידה על סניפי הפריפריה או על סניפי העולים, או על הילד העולה בדיווח.
מרדכי יוגב: זה איננו פשוט, אבל אני חושב שזה אפשרי וזה ניתן גם לשליטה.
מרדכי יוגב: אני חושב, תקנו אותי אם אני טועה כי הזכרת פרויקט שאני שמעתי עליו מהסוכנות, ניסיתי לזהות ממי, היא אחות של ממ"פ סיירת גולני שנהרג בבופור, היא פרסה בפני את הפרויקט הזה שהוא פרויקט מדהים.
מרדכי יוגב: פרויקט של בוגרים שלוקח את הילד בסוף השמינית ואחרי שהוא עבר תהליך אתה לוקח אותו, אתה מביא אותו למכינה חצי שנתית כזאת לצה"ל.
מרדכי יוגב: , נכון, צה"ל מבין שמבחינתו זה מכינה קדם-צבאית שתביא את הילד הזה למיצוי הרבה יותר ולהיות מהותי הרבה יותר בצה"ל ובחברה בישראל.
מרדכי יוגב: יכול להיות פורום שצריך לעשות אצלך, משרד החינוך מבין בתנועות הנוער.
מרדכי יוגב: פורום עם משרד הקליטה והעלייה, נמצאות כאן נשות משרד הקליטה שאני לא מכיר, תחשפו.
מרדכי יוגב: יש קול קורא או תכניות.
מרדכי יוגב: אני גם מודע לכך מתוקף תפקידי כסגן ראש מועצה חמש שנים, יש המון קולות אפורים ואנחנו עיוורים להם, שמעתי את זה מיעל שחף.
מרדכי יוגב: אנחנו עיוורים אליהם, אנחנו לא יודעים שהם קיימים.
מרדכי יוגב: האנקדוטה הראשונה שלי הייתה, מסלולי אופניים במשרד איכות הסביבה.
מרדכי יוגב: אחר כך טיפסנו על הגל הזה ומשרד החקלאות, המועצה אזורית מטה בנימין, ארבעה ישובים, פיתוח הכפר במשרד החקלאות, אורית נוקד.
מרדכי יוגב: ברוך ה' כי עמדנו בקריטריונים והלכנו, הלכנו והלכנו ובסוף שמונה מיליון הגיעו בסוף ובצדק.
מרדכי יוגב: החשיפה הזאת של כל הפרויקטים שנמצאים במשרד הקליטה והעלייה ונמצאים בסוכנות, שלא תמיד יודעים עליהם.
מרדכי יוגב: יצא שחיברנו את המכינות הקדם-צבאיות, קדם ונחשון, יש לנו פרויקטים עם עולים.
מרדכי יוגב: אנחנו היינו איזה קטליזאטור, אבל לא עשינו ביקורת אם זה התקיים.
מרדכי יוגב: כתוצאה מכך שתי מכינות נועדו, שהן מכינות עולים שלא מצאו את הסמך הכלכלי במקום שנצרכו לו.
מרדכי יוגב: מכינות עולים בתחילתן צורכות הרבה יותר כוח אדם, שהיית העולים אצלן היא 365 יום בשנה והן בתפוסות מאוד גבוהות, כ-90% מהם מתגייסים לצה"ל.
מרדכי יוגב: אנשים שקיבלו תעודת זהות בין חנוכה לפסח והיו כעולים.
מרדכי יוגב: כשהם באים כעולים אף אחד לא מתגמל אותן כי אין כאן כנראה הכרה בדבר הזה.
מרדכי יוגב: צריך לחפש את ההכרה כשהוא בא כעולה, מרגע שיש לו תעודת זהות אפשר להכניס אותו למיקס של חבר ישראלי.
מרדכי יוגב: אני חושב שקודם כל החשיפה ל תנועות הנוער, אני מציע שזה יהיה משרד החינוך כי הוא יותר חזק ויותר פורמאלי.
מרדכי יוגב: הצד השני, אני חושב, דיבר כאן חברי יושב ראש הוועדה חבר הכנסת יואל רוזורוב, לי נדמה שמערכת החינוך הפורמאלית, הרי כולם שם, מאה אחוז ילדים שם, השילוב הזה, נדמה לי שזה צריך להיות בתמיכתו של שר החינוך, שם יחלקו לאנשים פליירים.
מרדכי יוגב: מצדי פלייר אחד שכל תנועות הנוער בתוכו, לילד בכיתה ד', לשכבה הנמוכה או איך שהיא נקראת בכל תנועה ותנועה, לילד בחטיבת הביניים, כיתה ז', לילד בכיתה ט' או י' במוסדות, הזמנה להצטרף לתנועות הנוער.
מרדכי יוגב: להסביר מהן נותנות לך, שתי מילים על התנועה, על כל אחת ואחת, על כל אחת ואחת וערכיה, עשרה הדברים שמשתלבים אליהן.
מרדכי יוגב: לפרט, יש לנו סוכות, פסח מחנות, עניינים וסיפורים.
מרדכי יוגב: אגב, אני חושב שאולי שליחים שילכו וידברו, גם זאת אפשרות.
מרדכי יוגב: לדבר בכנסי ילדים על השילוב בין הפורמאלי וללא פורמאלי.
מרדכי יוגב: אני אבקש להוסיף עוד דבר, שמעתי את המועצה האזורית רמת הגולן, היא אומנם קטנה ושם זו תמונת מזון קטנה, בראש האגף אישה, שמעתי את הסקירה שלה ביום עיון של השלטון המקומי בניר עציון.
מרדכי יוגב: היא הרשימה אותי מאוד בכך שאצלה הכול משולב.
מרדכי יוגב: אני רציתי את זה לבנימין ולא בדיוק הצלחתי.
מרדכי יוגב: אני לא הייתי אחראי לנושא הזה.
מרדכי יוגב: הפורמאלי והלא פורמאלי משולב.
מרדכי יוגב: הנחת היסוד שהילד בפורמאלי נמצא 4-5 שעות, משעה 08:00 עד 13:00-14:00 ובלא פורמאלי 12 שעות, מ14:00 עד 02:00.
מרדכי יוגב: כך היא אמרה.
מרדכי יוגב: כתוצאה מכך יש שם שילוב מאוד חזק.
מרדכי יוגב: אני חושב שאפשר לנסות, אפשר לקחת מתמונת המזון שלה להזמין אותה לבוא להציג.
מרדכי יוגב: היא משלבת בזה הכול.
מרדכי יוגב: היא ראש אגף הכול, גם האוטובוסים שמסיעים את בני הנוער.
מרדכי יוגב: זו מועצה קטנה וזה מאפשר.
מרדכי יוגב: נדמה לי שמהמודל שלה יש מה להעתיק וללמוד.
מרדכי יוגב: אני לא זוכר את שמה.
מרדכי יוגב: מועצה אזורית רמת הגולן.
מרדכי יוגב: אני לפחות הרגשתי אז שלמדתי ממנה.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון, חשוב לתקציב וכמו שאמרתי בהתחלה כול כסף, פה אני אומר גם איך מודדים את האנשים שגם זה כסף, בשעתו רציתי עוד מדידה.
מרדכי יוגב: אני אתן דוגמה קונקרטית שבה ניסיתי לעשות את הפיילוט עם סניפי העולים בפרדס חנה היו שניים ועוד אחד, שם היה ניסוי: דורה, אזורים וחפציבה - שלושה סניפי עולים – דהיינו, יש שלושה שמגיעים מרצונם ועוד ארבעה שאתה הולך להביא אותם.
מרדכי יוגב: אחד הולך מרצונו ועוד אחד אתה הולך להביא אותו.
מרדכי יוגב: ניסינו לפתוח גם לקווקזים וזה לא הלך.
מרדכי יוגב: לכל עדה, תלוי כח יש חלק שיכולים להתערות ויש חלק שאם לא תעשה פעילות ייחודית לא יבואו, לעולם הם יישארו הנחותים, זה שיקול הדעת.
מרדכי יוגב: השורה התחתונה הייתה שאלת הכסף.
מרדכי יוגב: אם הוא איננו מסוגל לשלם, אני זוכר את הסכום שהיה אצלי, 240, 270 לשנה, אם הוא לא מסוגל לשלם אז הוא לא יכול לצאת למפעלים, הוא גם לא יכול להיכנס למעגל וגם לא יכול להירשם במשרד החינוך.
מרדכי יוגב: את המעגל הזה צריך לפרוץ.
מרדכי יוגב: אין לי הצעה קונקרטית, יש לי הצעה ממה שאני ניסיתי לעשות.
מרדכי יוגב: קודם כל רציתי אז, אולי הייתה לי הסכמה ואני לא יודע אם תהייה היום הסכמה, לכך שיהיה לו תשלום דיפרנציאלי שיתאפר תשלום 0 - - - <קריאה:> יש הסכמה.
מרדכי יוגב: יש הסכמה.
מרדכי יוגב: הדבר השני, כתוצאה מספירה, האם הוא יהיה מסוגל להיות מסובסד בסכום כזה או אחר.
מרדכי יוגב: בשוטף ובמפעלים כי בסוף התנועה צריכה לכלכל את עצמה וזה היה קשה.
מרדכי יוגב: אני מודה ליושב ראש הוועדה לכל מי שהגיע.
מרדכי יוגב: אני חושב שהמשימה, יש מאחורינו ויש עוד לפנינו.
מרדכי יוגב: חזקה שצריך לשים את זה כיעד של כל אחת מהתנועות ולחתור לתת לזה יותר כלים.
יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת מוטי יוגב ששולט בנושא.
<אירית ברוק: אני אשמח להכיר כמורה את מוטי.
<אירית ברוק: אני מנהלת המחלקה לתנועות נוער קהילה והגשמה.
<אירית ברוק: היום גם המכינות הקדם- צבאיות.
<אירית ברוק: אני מבקשת לעדכן שמאז מוטי הפסיק להיות מזכ"ל בני-עקיבא שזה כבר 11 שנה, אחת, תקנת התמיכה עלתה בצורה דרמטית.
<אירית ברוק: קרו דברים מאוד טובים וגם זה שהוא הגיע לכנסת זה דבר טוב שקרה וגאווה גדולה של תנועות הנוער.
<אירית ברוק: מחנכים למנהיגות.
מרדכי יוגב: אז גם את משהו כמו 11,12 שנה בתפקיד.
<אירית ברוק: אני 13 שנה, אני חושבת שהיינו שנה אחת יחד.
<אירית ברוק: תקנת התמיכה עומדת היום על 85 מיליון שקל.
<אירית ברוק: מתוך זה, אני לא יודעת אם שמעת בכניסה, מתוך זה מיליון שקל מוקצה רק לקליטת עלייה.
מרדכי יוגב: זה מעט מאוד.
מרדכי יוגב: זה מעט מאוד, אבל זה בא על חשבון סעיפים אחרים כמו שאתה יודע.
מרדכי יוגב: זאת הפרופורציה וזה יכול לעלות עד ל- 4 מיליון כי זה בתוך סעיף שכולל בתוכו גם נערים עם מוגבלות וגם נערים בסיכון - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לעודד.
<אירית ברוק: מיליון שקל הולך ישיר לקליטת עלייה.
<אירית ברוק: בנוסף לזה יש סעיף סבסוד גדול של 7% שמתוכו הרבה מאוד עולים חדשים נתמכים, זה לא היה אז והצלחנו להגיע לזה.
<אירית ברוק: חוץ מזה יש גם סעיף ייעודי לסניפים בפריפריה שחלקם סניפים של עולים.
<אירית ברוק: כלומר, המיליון שקל הוא בסיס שעליו יש מעטפת די רצינית.
<אירית ברוק: הדברים שאמרת כאן ובמיוחד לעניין החשיפה ועבודה בין המשרדים, למשל מה שאמרת על העבודה המקומית בוועדות המקומיות, אני חושבת שגם בתנועות הנוער לא מכירים את זה וצריך להיכנס לזה.
מרדכי יוגב: גם הפרסום בחינוך הפורמאלי כדי להבין.
יואל רזבוזוב: אני באמת חושב שצריך להיות גוף מרכז.
יואל רזבוזוב: לדעתי זה צריך להיות תחת משרד החינוך לראות איך עושים גם קמפיין פרסומי, איך אתם משתלבים עם משרד הקליטה והעלייה, איך יוצאים לפרסום לכלל הרחב ולציבור העולים.
יואל רזבוזוב: לפרסם את הזכויות של תנועות הנוער שרוצות לגשת אולי למכרזים ופרויקטים, אולי אם יש פרויקטים ייחודיים הן תוכלנה לבנות לעצמן פרויקטים ויש להם את הזכות והרשות.
מרדכי יוגב: יש לי עוד רעיון אחד שאני לא יודע אם הוא מומש או לא, הוא נוגע לפילוח תנועות הנוער, יכול להיות שבאורט סיגלובסקי יהיו שני נערים, לקחת מורה מבית הספר או המנהל עצמו שהוא יהיה נאמן תנועות הנוער, שהוא מעודד לתנועות נוער.
מרדכי יוגב: יכול להיות שיש בית ספר שהוא לצורך העניין דתי - - - <קריאה:> יש את זה במחוז צפון כבר שנתיים-שלוש.
מרדכי יוגב: סביר שהנאמן הזה, שיהיה נאמן לכל תנועת הנוער, אני לא רוצה לומר אורט סיגלובסקי, הוא יהיה לצורך העניין לצופים, מחנות עולים, נוער עובד לומד או אחרות.
מרדכי יוגב: שידע באופן נאמן לכוון ולהפיק את התועלות.
מרדכי יוגב: הוא אולי יכול להשקיע את שעת חינוך לצורך זה.
מרדכי יוגב: להביא לכך שהוא יהווה גורם משפיע.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך.
יואל רזבוזוב: אמיר סנדלר סמנכ"ל בני-עקיבא, בבקשה.
<אמיר סנדלר: תודה.
<אמיר סנדלר: אני מבקש להודות ליושב ראש הוועדה על הדיון בוועדה וגם לדלת הפתוחה שהייתה לפני הדיון ועל הדו-שיח.
<אמיר סנדלר: אני מבקש לחזור למה שפתחנו בהתחלה.
<אמיר סנדלר: אנחנו הצבנו כאן דילמה של התמודדות.
<אמיר סנדלר: אני מרגיש שהתשובות ענו על הרבה הרבה דברים טובים ואחרים שקורים ועושים ובוודאי חייבים לקדם אותם.
<אמיר סנדלר: אבל אנחנו מבקשים להיעזר בכול המכובדים שכאן לפתור את הנקודה שאנחנו זיהינו.
<אמיר סנדלר: הנקודה שזיהינו, למעשה זה לגבי אותם עולים שהם לא מהעדה האתיופית ולא נמצאים בתוך ריכוזים של קליטה.
<אמיר סנדלר: אנשים שמגיעים ויכולים להיות דיירים בבניין ברעננה, בחשמונאים, במודיעין – את הילדים האלה אנחנו מרגישים שאנחנו מאבדים בשעות הבלתי פורמאליות שלהם, שעות אחר הצהריים שלהם.
<אמיר סנדלר: לא במקום שהוא צריך עזרה וסיוע של שפה או של אולפן, אלא הצד החברתי של הילדים האלה.
<אמיר סנדלר: היכולת להביא את הילדים האלה למסגרת בלתי פורמאלית בשעות אחר הצהריים, מכול העבודה שלנו מול כל הגורמים למדנו שבזמן הפורמאלי יש סיוע ויש עזרה ויש ליווי, כמובן תמיד יכול להיות יותר.
<אמיר סנדלר: הרגשנו שבאמת כמו שאירית וקרן אמרו, אפשר להגיש את זה כתמיכות וכיוזמות, אבל הרגשנו שברמה המערכתית למשימה הזאת, לאותם טפטופי עלייה שמגיעים כל שבוע ושבוע ברוך ה'.
<אמיר סנדלר: הם מתפזרים, אותה קליטה ישירה שילד נכנס לבית ונכנס לבית ספר והמשפחה גם לא משדרת מצוקה מהצד הסוציו-אקונומי, רובן הן בסוציו-אקונומי גבוה, אנחנו מרגישים שלילדים האלה אנחנו לא מצליחים לקבל מענה.
<אמיר סנדלר: אנחנו נמצאים בפיילוט בכמה וכמה מקומות.
<אמיר סנדלר: פיילוט מאוד מוצלח בחמש-שש מקומות, כמו שאביגיל הציגה.
<אמיר סנדלר: יש ביקוש אדיר מעוד מקומות והיכולת שלנו לגייס עם רכזים שיצליחו עם הסיפור הזה, שיצליחו להתחבר עם הילדים האלה שקשה לאתר אותם.
<אמיר סנדלר: כמו שאמרתי, אין כאן לכאורה מצוקה שנראית מעל פני השטח, אין כאן ריכוז שאתה יכול לומר שכאן באיזה מרכז קהילתי אתה צריך לשים.
<אמיר סנדלר: בעין החיצונית זו משפחה נורמטיבית שהשתלבה וההורים עובדים במקצועות חופשיים.
<אמיר סנדלר: אנחנו יודעים לזהות צורך מאוד מאוד גדול שנמצא מתחת לפני השטח ובעיקר בצד החברתי.
<אמיר סנדלר: לפחות מכל הדברים ששמעתי כאן, יש הרבה פרויקטים חשובים ומשמעותיים וטובים שאנחנו גם שותפים בהם.
<אמיר סנדלר: בנקודה הזאת שאנחנו מבקשים לקדם, אנחנו מרגישים, כמו שפנינו לחבר הכנסת פה ואמרנו שזיהינו כאן נקודה שבחברה הישראלית אין עליה מענה.
<אמיר סנדלר: לייצר את הקבוצות האלה והיכולת לקדם אותן, לייצר את הרצון להגיע לתנועות הנוער.
<אמיר סנדלר: ההורים הרבה פעמים מפחדים שהילד יפתח חזית נוספת של התמודדות כי בבית הספר הוא כבר בחזית מסוימת חברתית-תרבותית והם לא רוצים לפתוח עוד חזית בתנועת הנוער.
<אמיר סנדלר: הילד יושב בבית ונשאר בכל עולם המחשב והמדיה.
<אמיר סנדלר: אני אבקש לסיים, עכשיו אנחנו כל תנועות הנוער נכנסים לקיץ, אני אסיים באנקדוטה עד כמה אנחנו צריכים את אותם רכזים מלווים ואת אותן קבוצות גם כשהצלחנו להביא את הילד לתנועת הנוער.
<אמיר סנדלר: כל תנועות הנוער יצאו בשבועות הקרובים למחנות קיץ.
<אמיר סנדלר: אני רוצה לספר סיפור על ילדה שהצלחנו כבר להביא לתנועה ולהיות חברה בתנועה.
<אמיר סנדלר: ההורים גם רשמו אותה למחנות הקיץ, מחנה קיץ של בני-עקיבא.
<אמיר סנדלר: כאשר הילדה הגיעה למחנה, היא הגיע למחנה הקיץ של תנועת הנוער, אני מקווה שכולם יודעים איך הוא נראה, הגיעה עם מזוודת טרול על גלגלים ומחבט טניס כי היא חשבה שהיא מגיע לקאמפ כמו שהיא מכירה.
<אמיר סנדלר: אתם מבינים שילדה כזאת עם הטראומה שהיא עברה באווירה של תנועת נוער היום בארץ ישראל, כנראה זה היום האחרון שהיא דרכה בתנועת נוער.
<אמיר סנדלר: זה מסביר לנו שהעניין כאן הוא לא רק להצליח להביא אותם, אלא מה קורה בתוך הסניף.
<אמיר סנדלר: האווירה, ההווי, החיבור, הדיבור – יש כאן עבודת נמלים יומיומית.
<אמיר סנדלר: זה לא רק פרסום 'בואו שווה פה, תגיעו'.
<אמיר סנדלר: יש כאן עבודה אמיתית כשגם כשהבאת, כאן גם צריך ליווי וההכשרה של צוותי ההדרכה.
<אמיר סנדלר: אנחנו לא רוצים לייצר עוד מסגרת חיצונית ואחר כך לחשוב איך לחבר למסגרת הקיץ.
<אמיר סנדלר: אנחנו רוצים להביא אותה להתערות בתוך החברה הישראלית.
<אמיר סנדלר: מההרגשה שלנו, הדיון הזה מחדד גם לי את ההרגשה הזאת, יש המון המון עבודה וגם המון עשייה ויכולת לקדם גם את המשימה הזאת דרך יוזמות מסוימות.
<אמיר סנדלר: אבל אבא, כולל אני, שיאחד את כל תנועות הנוער, אותו אנחנו עדיין מחפשים ומבקשים אותו.
<אביגיל מיכל וובו: אני מבקשת להוסיף, לדעתי האתגר הוא בגלל שהם נראים שהכול טוב והכול יפה ושההורים שלהם בעבודות טובות, באמת בגלל זה הם חווים עוד יותר קשיי עלייה כי לא מגדירים אותם כעולים.
<אביגיל מיכל וובו: 'מה, אתה אמריקאי?
<אביגיל מיכל וובו: אז הכול בסדר' כאילו הישראלי מקנא בו כי לו יש את האוטו הגדול והכול.
<אביגיל מיכל וובו: דווקא בגלל שמצבם נראה כל רך יפה וזוהר, דווקא הם חווים את הקושי ואפילו לא מגדירים אותם כמישהו שצריך עזרה, כמישהו שחווה איזה קושי.
יואל רזבוזוב: מאשה נוביקוב בבקשה.
<מאשה נוביקוב: אני אבקש לחשוף בפניכם פעילות נוספת של "נתיב", משרד ראש הממשלה וחמ"ע (חבר המדינות העצמאיות).
<מאשה נוביקוב: כולם יודעים ש"נתיב" מפעיל מרכזי תרבות ישראלית בשמונה ערים ולאו דווקא בחמ"ע, כמובן גם במולדובה ובבלרוס.
<מאשה נוביקוב: יחסית זה פרויקט חדש, אני אומרת יחסית.
<מאשה נוביקוב: ליד כל מרכז כזה קיימת גם תנועת נוער, כך שאותם הילדים שמוגדרים כזכאי עלייה והולכים לעשות עלייה עם המשפחות, הם כבר יודעים מהי תנועת נוער ישראלית בארץ המוצא.
<מאשה נוביקוב: פעילות הזאת מאוד חשובה.
<מאשה נוביקוב: זה אומר שאותם הילדים שעולים לארץ יודעים כבר מה זה והם כבר יכולים לבוא לאימא ואבא ולסבתא ולהגיד, 'זה מה שאני רוצה ובזה אני מעוניין'.
<מאשה נוביקוב: הבעיה היא אחרת, זה קורה רק במרכזים גדולים.
<מאשה נוביקוב: זה לא יכול לעטוף את כל העולים שמגיעים אלינו, כדאי שתדעו שזה קיים.
<מאשה נוביקוב: נאמר על הקונוטציה השלילית כלפי תנועות הנוער, אני חושבת שהקונוטציה השלילית על התנועות כן הולכת ומשתנה.
<מאשה נוביקוב: בנוסף משהו פרקטי, כאימא לשלושה ילדים שנולדו וגדלו בארץ ושכולם השתתפו בתנועות הנוער ועדיין הקטנה בתנועת הנוער.
<מאשה נוביקוב: בעוד חודשיים-שלושה אתם נכנסים לבתי ספר לרישום הילדים.
<מאשה נוביקוב: אני יודעת שבאותם בתי ספר שהילדים שלי למדו, הצופים היו נכנסים כיתה כיתה.
<מאשה נוביקוב: פשוט, תצטיידו בפליירים בשפות נוספות.
<מאשה נוביקוב: מאוד קל לזהות בתי ספר שבהם ריכוז העולים גבוה, בין אם הם יוצאי אתיופיה, יוצאי צרפת, יוצאי ארה"ב או יוצאי ברית המועצות לשעבר.
<מאשה נוביקוב: תמיד המורה המחנכת יכולה להדריך ולומר לילד הזה תתנו פלייר בשפה הרלוונטית.
<מאשה נוביקוב: כך הם ימסרו את המסר הזה גם להורים.
<בוריס שינדלר: ראשית תודה שהצגת את הפרויקט.
<בוריס שינדלר: במקרה ידידי מיכאל ואני היינו בין המייסדים של הפרויקט.
<בוריס שינדלר: לעניין הפליירים, אנחנו יודעים שילד שמביא פלייר הביתה זה לא מספיק.
<בוריס שינדלר: זה לא באמת - - -
יואל רזבוזוב: וונדה אקלה, מנכ"ל נציג ארגוני האתיופים.
<וונדה אקלה: תודה.
<וונדה אקלה: אני בחלק של יוצאי אתיופיה.
<וונדה אקלה: בגלל שיש ריכוזיות וגם כשיש למנהל כל מיני תכניות לגיוס, לדעתי זאת לא תהייה בעיה.
<וונדה אקלה: יש מרכזי נוער בישובים שממומנים על ידי אלומים בהפעלה של גופים אחרים וגם יש מוקדי קליטה שבהם יש רכז קליטה - - -
יואל רזבוזוב: קל להגיע, אבל איפה אתה רואה את הבעיה?
<וונדה אקלה: ככול שאנחנו מסתכלים על הכלל וגם כשאנחנו מסתכלים מה קורה בשטח, כנראה יש איזה מחסום מסוים שאני לא יודע מהו.
<וונדה אקלה: צריך לפרוץ את המחסום כדי לקרב את האנשים.
<וונדה אקלה: יכול להיות שיש כאלה שמרגישים שהם שונים ויש כאלה שמרגישים שמסתכלים עליהם בצורה אחרת.
<וונדה אקלה: אולי זה בגלל ההגדרה של ההורים שלהם שהם הורים שלא יודעים בכלל, זה דובר כאן וגם לדעתי זה מה שצריך לעשות.
<וונדה אקלה: אם אני לא הבנתי אותם זה לא אומר שהם לא יודעים, אולי אני לא יודע.
<וונדה אקלה: צריך להתחיל מהמצב הזה על מנת לקרב את האנשים.
<וונדה אקלה: ככל שנראה אותם שווים, שהם אנשים שיכולים לבוא ולתרום, כאן זה בקטע של לבוא ולתרום לחברה.
<וונדה אקלה: אולי לגייס את כל הגופים שעוסקים בתחום כדי לעודד את העניין.
<וונדה אקלה: אני יודע שתנועות הנוער עושות עבודה טובה.
<וונדה אקלה: אחד הדברים שאני רואה זו התלבושת.
<וונדה אקלה: התלבושת מבליטה את האנשים ואנחנו יכולים לראות מי מסתובב במקום כזה וכזה.
<וונדה אקלה: אם נצליח לגייס אותם ושהם יסתובבו עם התלבושת, זה יכול לשנות הרבה - - -
יואל רזבוזוב: אני צריך שתחשבו על פתרון קונקרטי, איך אתם רואים, תחשבו על הצעות.
יואל רזבוזוב: אנחנו נקבל.
<וונדה אקלה: אם יש מרכזי נוער בישוב, אפשר לבוא ולהציג את התכנית ולגייס את האנשים.
<וונדה אקלה: הנוער יכול להשתלב.
יואל רזבוזוב: מחר יש לנו ישיבה בנוגע להעסקה ישירה עם כל מוקדי הקליטה.
יואל רזבוזוב: לדעתי חשוב שדרך החבר'ה שעובדים - - -
<וונדה אקלה: יש מסגרות שאפשר להגיע אליהם וגם צורת הגיוס יכולה להיות יותר קלה.
<שלו וובו: אני מרכז את תכנית שחר בבני-עקיבא.
<שלו וובו: אני יושב כאן ומרגיש שאולי יש פספוס בדיון.
<שלו וובו: אביגיל ואני כשדיברנו לפני וגם כשהם נפגשו אתכם לפני, אני מרגיש שמדברים כאן בעיקר על עלייה ועל קליטה, ואנחנו עושים כאן קצת עיסה מכל העליות ונותנים איזה פתרון בצורה חותכת לכולם.
<שלו וובו: מה שאביגיל ואמיר ניסו לעשות גם בישיבה, בתחושה שלי אני מרגיש שזה חוזר גם כאן וזה לא עבר.
<שלו וובו: כאילו הדיון פה הוא בכלל בנושא המאוד מאוד כללי שהוא איך משלבים.
<שלו וובו: בסוגיה של צרפתים ואמריקאים וכל הנושא של חבר'ה שאולי בשפה החיצונית שלנו הם מוגדרים עליה אנגלו-סקסית.
<שלו וובו: אנשים שחיצונית אולי נראים מאוד יקרים, חיצונית אני אומר, בכסף – העניין הזה אצלנו בדפים לא מופיע.
<שלו וובו: כאן כאילו כל אחד מאיתנו מדבר, סליחה אני אומר את זה כבן העדה שהרבה מדברים עלינו כאילו המסכנים הם אלה שצריך לעטוף אותם, זה חטא חטא מאוד מאוד גדול לכל אחד ואחד שעושה דברים נפלאים.
<שלו וובו: אני באמת איתכם בפנים.
<שלו וובו: הגעתי לכאן כדי באמת ללמוד על העלייה הייחודית הזאת שהיא בתוכנו.
<שלו וובו: היא בתוכנו בריכוזים מאוד מאוד גדולים.
<שלו וובו: אני מרגיש שהדיון הזה על העלייה הזאת הוא דיון אחר לגמרי.
<שלו וובו: זה דיון שלא מופיע אצל אף אחד.
<שלו וובו: תשימו לב בצורה מאוד חותכת כשמדברים על עלייה, אף אחד לא מזכיר אותם, אף אחד לא מזכיר את העלייה הזאת.
<שלו וובו: העלייה הזאת היא כאילו עלייה שיש לה הכול והכול בסדר.
<שלו וובו: יש כאן מציאות.
<שלו וובו: יש עלייה מברית המועצות ויהודי אתיופיה שהם מרכז מאוד מאוד גדול ומעסיקים את כולנו.
<שלו וובו: אני מרגיש את כולנו ואני אומר את זה בתור בן העדה.
<שלו וובו: אבל יש כאן עלייה נוספת שהיא עלייה של חבר'ה שעולים מצרפת, עולים מארה"ב - - -