GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי בנטאטה: אנחנו מנסים לייצר אותה במיוחד בדגש על אוכלוסיות מוחלשות, עולים יוצאי אתיופיה וכדומה וכדומה, אוכלוסיות שחשוב לנו כן לעזור להן ולקדם אותן דרך התהליך הזה.
<אלי בנטאטה: אני לא יכול לדבר בשם כולם, אני מעריך שכולם כך, אנחנו לוקחים את הערתך בנושא הידוק הקשר.
<אלי בנטאטה: אנחנו נבחן מי יושב מסביב לשולחן העגול ואיך אנחנו יכולים להדק את הקשר.
<רויטל שושני: יש לנו הרבה מאוד אמצעים לשפר את העבודה שלנו ולהגיע לכל אותן גינות, מאות גינות.
<רויטל שושני: רוב הגינות הן גינות שאינן נתמכות על ידי החברה להגנת הטבע או הג'וינט, בעצם רוב הגינות בארץ.
<רויטל שושני: אנחנו מעוניינים לשפר את השירות ואת הפעילות.
<רויטל שושני: יש לנו רעיונות לגבי עולים, למשל היינו רוצים לתרגם את האתר שלנו לרוסית ולאמהרית כדי להנגיש אותו לעולים חדשים.
<רויטל שושני: היינו רוצים להכשיר רכזי הדרכה לעולים מתוך העולים עצמם.
<רויטל שושני: היינו רוצים לאסוף את הידע החקלאי המדהים הזה של העולים החדשים מאתיופיה וכדומה, להם יש זיקה כל כך טובה לחקלאות, לאסוף את הידע ולשמור אותו כנכס שיהיה לו רקורד.
<רויטל שושני: היינו רוצים ללמד את אותם פעילי גינות עולים דברים שמתאימים לארץ ישראל.
<רויטל שושני: היינו רוצים להרחיב את פרויקט המיפוי ושתהייה לנו קטגוריה 'גינות של עולים' או גינות בהן עולים יכולים להשתתף וכדומה.
<רויטל שושני: את כל הדברים האלה היינו רוצים לעשות, אבל - - -
יחיאל חיליק בר: פרקטית, יש שתי אפשרויות שניתן לבחון, איך לקראת שנת התקציב הבא כשתתוקצב ההתארגנות הגדולה, אתם נכנסים ללופ ומקבלים חלק מהעוגה של המיליון שקל.
יחיאל חיליק בר: או שאתם מראים מה - - -
יואל רזבוזוב: זה תמיכות.
יחיאל חיליק בר: או שאתם מראים את הפעילות שלכם ולמה בעצם צריך לתקצב אתכם בנפרד מחוץ להתארגנות הזאת.
יחיאל חיליק בר: יש שתי אפשרויות.
יחיאל חיליק בר: אתם יכולים להגיד 'אנחנו מביאים לכאן משהו שההתארגנות הכללית לא מביאה.
יחיאל חיליק בר: אנחנו מביאים אוכלוסיות ספציפיות במקומות ספציפיים וזה הייחוד שלנו'.
יחיאל חיליק בר: לנסות לראות איך מתקצבים מחוץ לזה או מתוך זה.
<רויטל שושני: תנחו אותנו מה הדרך הנכונה.
<רויטל שושני: אנחנו בנבכי הפוליטיקה לא כל כך מבינים.
יואל רזבוזוב: אין פה דרך נכונה.
יחיאל חיליק בר: צריך להתכונן לקראת שנת התקציב הבאה.
יואל רזבוזוב: יש היום גוף שמוכר שמקבל הקצבה, אנחנו יודעים איך הוא עובד, אלו הרשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: ברגע שיש עוד גוף שרוצה להצטרף שכבר עושה את זה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאתם צריכים קודם כל לשבת עם הגוף המוכר.
יואל רזבוזוב: בסך הכול שמענו שהגוף הזה מעוניין לשבת אתכם ולשמוע - - -
<רויטל שושני: אנחנו נציגים בשולחן.
יואל רזבוזוב: שולחן זה שולחן וזה דבר אחד.
יואל רזבוזוב: אני מדבר על משהו פרקטי.
יואל רזבוזוב: אולי יש נגיעות שהם לא יכולים להגיע ויש להם תקציבים.
יואל רזבוזוב: אולי אתם יכולים לעבוד עבורם.
יואל רזבוזוב: אתם צריכים לבדוק, אני לא יודע איך זה יעבוד.
יואל רזבוזוב: עדיין מדובר כאן בתמיכות ונשאלת השאלה האם הם יכולים להעביר אותן.
יואל רזבוזוב: עניינים תקציבים הם לא עניינים פשוטים.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר זה כסף של המדינה וצריך לדעת איך עובר הכסף, האם אתם עמותה, האם יש לכם ניהול תקין, יש לכם - - -
<רויטל שושני: הולכים להפעיל פרויקט חממה של אשל.
<רויטל שושני: אשל זה גוף סביבתי שהוא עמותה רשומה וכל מעבר הכספים כולל הכסף שקיבלנו מ"גיבורי הסביבה" וכדומה עובר דרכם אלינו, זאת אומרת שהם המעטפת הארגונית.
יחיאל חיליק בר: אני חושב שמה שצריך להציע בסוף הוועדה הזאת, הרי לך אין כלים או שיניים לתת להם תקציב, אבל, ראשית כן לקרוא לכם להיפגש עם ההתארגנות גינות ישראל - - -
<רויטל שושני: אנחנו התארגנות גינות ישראל.
יחיאל חיליק בר: אני תמיד אומר שלוועדה אין שיניים, אבל יש שרירים.
<רויטל שושני: אנחנו התארגנות גינות בישראל.
יחיאל חיליק בר: סליחה, איך אתם נפגשים עם ההתארגנות הגדולה שמתוקצבת כבר?
יחיאל חיליק בר: אנחנו קוראים לכם להיפגש איתם ולבחון, ראשית תקצוב בשנה הבאה ואם לא, להפנות אותם לקק"ל, למשרד הגנת הסביבה, משרד הרווחה כדי לראות איך אתם מתוקצבים בנפרד במסגרת התמיכות וכדומה.
יחיאל חיליק בר: אלו שתי אפשרויות שלא דמיוני שיקרו.
יחיאל חיליק בר: יואל, אתה מבין?
יואל רזבוזוב: קודם כל אני בעד.
יואל רזבוזוב: בעד שכולם, כולל מי שמתעסק בזה, אמרתי שזו יוזמה מאוד ברוכה.
יואל רזבוזוב: אני התלהבתי מהגינות הקהילתיות האלה.
יואל רזבוזוב: הכרתי אותן גם כחבר מועצת העיר נתניה - - -
יחיאל חיליק בר: גם בירושלים.
יואל רזבוזוב: זה קורה ואנחנו מכירים את הפרויקט.
יואל רזבוזוב: כול מי שרוצה להיות שותף, אנחנו לא יכולים לכוון כעת ולומר באיזו דרך בדיוק תקבלו את הכסף כי אנחנו לא יודעים כלום על הארגון.
יואל רזבוזוב: האם זה זו עמותה מסודרת, האם יש לה ניהול תקין או אין ניהול תקין, דרך ארגון אחר, האם דרך תמיכות או לא, יש מגוון אפשרויות.
יואל רזבוזוב: אתם תצטרכו לעשות שיעורי בית.
יואל רזבוזוב: זו עמותה שרוצה לקבל כספים מהמדינה.
יואל רזבוזוב: אנחנו תקצבנו את משרד הרווחה, משרד הרווחה עובד בשיתוף עם הג'וינט.
יואל רזבוזוב: <קריאה:> למשרד שלנו אין זיקה לרווחה.
יואל רזבוזוב: אנחנו עשינו תקצובים.
יואל רזבוזוב: ברגע שיהיה עוד תקציב.
יואל רזבוזוב: קשה לי כרגע לתת לך תשובות בשלוף כשאני לא יודע, לא מוכן וגם בפעם הראשונה אני שומע על הפרויקט.
יואל רזבוזוב: צריך ללמוד ולהכיר.
יואל רזבוזוב: אני מציע שכן תשבו עם אותו גוף שיקבל ואולי כן תמצאו שיתופי פעולה.
יואל רזבוזוב: אולי הם כן צריכים אתכם ויוכלו לתקצב את הפעילות שלכם, אם באמת אתם זכאים ויכולים לקבל את התמיכה.
יואל רזבוזוב: אתם יכולים להיעזר האחד בשני.
<יאיר קמייסקי: אני מבקש להוסיף כאן דבר מרכזי.
<יאיר קמייסקי: אנחנו צריכים להסתכל קדימה.
<יאיר קמייסקי: הרי בסופו של דבר כמו שאלי אמר, יש תמיכות ובאיזה שהוא שלב התמיכות נגמרות ואין משרד שיכול לקחת על עצמו ולהמשיך לתחזק את זה כשירות.
<יאיר קמייסקי: לא משרד החינוך שזה בית ספר או משרד הרווחה כשיש עובד קהילתי שמתעסק כעת בגינון קהילתי.
<יאיר קמייסקי: החשיבה היא קדימה והזירה המרכזית היא הרשות המקומית.
<יאיר קמייסקי: השיח שאנחנו מייצרים באמצעות הגינות, הוא כזה שהרשויות מבינות כמה הגינה תורמת לרשות לעבוד עם הקהילה, גם קהילה חלשה ולא רק קהילה חלשה.
<יאיר קמייסקי: אני חושב שיש כאן איזה מהלך שאנחנו צריכים לחשוב עליו דווקא מול משרד הפנים.
<יאיר קמייסקי: לפעמים התקציבים קיימים, אבל לייצר תקן של רכז גינון קהילתי ברשות המקומית, זה יושב בתוך משרד הפנים.
<יאיר קמייסקי: כלומר, זו לא בעיה תקציבית אלה שאלת הגדרה.
יואל רזבוזוב: אבל שוב, אני חושב על הכסף הציבורי.
יואל רזבוזוב: לדוגמה נתניה.
יואל רזבוזוב: בנתניה עשו את זה והשקיעו הרבה יותר כסף מאשר המדינה.
יואל רזבוזוב: הרשות המקומית עשתה את זה.
יואל רזבוזוב: מי שעשתה את זה הייתה צריכה להיות כאן, היא התקשרה, הגברת אורנה רג'ניאנו, מנהלת אגף השכונות כבר מתעסקת בלעשות עוד תקן שיתוקצב.
יואל רזבוזוב: אולי יש כבר אדם שעושה את זה ואפילו כחלק מהעבודה שלו.
יואל רזבוזוב: אני מבין שאם אנחנו רוצים למסד ורוצים לעשות את זה, בעצם אנחנו חייבים לעשות את זה, צריך לחשוב.
יואל רזבוזוב: צריך לבוא עם תכנית מסודרת לכלל הארץ ולמפות את הגינות ולראות את העלות.
יואל רזבוזוב: ברגע שתהייה לנו עלות תקציבית, בסוף אני אגיע לשר הפנים שיאמר 'לך לשר האוצר תביא כסף'.
יואל רזבוזוב: זה מה שאנחנו נצטרך לעשות.
יואל רזבוזוב: רק שנבין על מה מדובר.
<קריאה: אני אעיר הערה ואתן דוגמה מבאר שבע, לפעמים זה לא הכסף של הממשלה.
<קריאה: זה הכסף של העירייה.
<קריאה: העירייה רוצה לייצר תקן ויש לה כסף, היא לא מקבלת אישור ממשרד הפנים.
<קריאה: עיריית באר שבע הצליחה לעשות את התהליך הזה.
<קריאה: היא קיבלה אישור ממשרד הפנים לתקן רכז גינון קהילתי שמתוקצב - -
יואל רזבוזוב: אני לא מאמין שאם עירייה רוצה לעשות תקן ולתת כסף, המדינה לא תיתן.
יואל רזבוזוב: כמו שבסוף הצליחו בבאר שבע.
יואל רזבוזוב: אני לא מאמין שיש התנגדויות.
<משה כהן: אני ממשרד השיכון והבינוי.
<משה כהן: ראשית אנחנו שותפים בשולחן העגול, סולי הנציגה שלנו בתוך כל הסיפור הזה.
<משה כהן: אנחנו מברכים על כך.
<משה כהן: מעבר לכך משרד השיכון והבינוי באמצעות אגף שיקום שכונות תומך בלא מעט גינות קהילתיות כאלה.
<משה כהן: התמיכה היא במאות אלפי שקלים בשנה באמצעות הרשויות המקומיות בצורה משותפת מהתקציבים.
<משה כהן: כמובן שאם היו לנו יותר תקציבים היינו תומכים עוד יותר.
<משה כהן: אבל בשוטף אנחנו בהחלט מסייעים ללא מעט גינות.
יואל רזבוזוב: השאלה, אני מתחיל לראות את הבלגן הרגיל, לא בפעם הראשונה אני רואה בוועדה בלגן.
יואל רזבוזוב: יש הרבה גופים שתומכים ואחרים לא יודעים.
יואל רזבוזוב: אם באמת הכסף היה מגיע למקום אחד והיו יודעים, מבחינתי, אפילו לשולחן עגול ומשם מפלחים איפה הגינות, איפה יש אסטרטגיה ואיפה בונים עוד גינות, כמה כסף צריך לפה וכמה לשימור גינות קיימות וכמה כסף צריך להקים גינות חדשות.
יואל רזבוזוב: שמעתי שמשרד השיכון והבינוי בתמונה, כעת אני שומע שאתם תומכים ברשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: השאלה איך הרשויות מקומיות משתמשות בזה.
<משה כהן: בסופו של דבר במסגרות שיקום השכונות שלנו ואיפה שיש לנו מנהלי פרויקטים שמלווים את זה.
<משה כהן: כלומר, זה מאוד מאוד מובנה ומסודר.
<משה כהן: שוב, אין ספק שאם עושים איגום תקציבים אתה יכול להגיע להרבה יותר.
<אביגיל הלר: בעצם אין איזו מדיניות ממשלתית או הכוונה ממשלתית לנושא גינות קהילתיות.
<אביגיל הלר: המשרדים השונים, כל משרד בהתאם לאינטרסים שלו, אם במשרד השיכון זה שיקום שכונות ובמשרד הרווחה אלו אוכלוסיות מוחלשות ושמשרד החקלאות מעביר מסרים של גינון ידידותי לסביבה וחסכון במים, וכן הלאה כל משרד והאינטרס שלו.
<אביגיל הלר: בעצם הפעילות של השולחן העגול היא יצירת קשר בין כל משרד והפנייה הספציפית שלו.
<אביגיל הלר: בין השיקום שכונות כשסולי מייצגת את משרד השיכון ועירית שמייצגת את משרד הרווחה, לא משנה כרגע, אבל בעצם מאגדים אינטרסים משותפים של משרדים שונים.
<אביגיל הלר: למשל, אנחנו נותנים את ההדרכה לפעילות.
<אביגיל הלר: בעצם אנחנו מנסים לאגם את קצת התקציב מפה וקצת תקציב משם ולעשות יחד משהו מסודר.
<אביגיל הלר: אני חושבת שהמהות היא שאין הכוונה ממשלתית או גוף ממשלתי מוביל שאומר 'זה הדבר'.
<אביגיל הלר: בעצם זה מה שקורה כאן.
<אביגיל הלר: גם במשרדי הממשלה זה קורה מלמטה.
<אביגיל הלר: אולי זה הנושא שצריך לחשוב עליו, איך הופכים את זה למשהו שהמדינה מובילה באמת.
יואל רזבוזוב: אתם צריכים לחשוב בשולחן העגול איזה משרד הכי מתאים להוביל.
יואל רזבוזוב: ברגע שכולם מגיעים למסקנה שזה משרד זה או אחר, חקלאות, רווחה, האוצר, קליטה, צריך לבוא ולדבר עם השר, אני אעשה את זה.
יואל רזבוזוב: צריך לייצור תקן שיתכלל את כל הנושא, משם גם לי יהיה נוח יותר להתנהל כי יש אחראי.
יואל רזבוזוב: אם יש תוצאות חיוביות אפשר לבוא ולהחמיא, ואם הדבר לא עובד יש על מי לנזוף.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה הכיוון הנכון ביותר.
יואל רזבוזוב: בינתיים כוועדה אני חושב שעזרתי להציף את הנושא ולשים אותו על סדר היום הציבורי.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהוא חשוב ושזה נושא שחברתית הכי נכון לעשות אותו.
יואל רזבוזוב: כעת אני מציע שנתקדם.
יואל רזבוזוב: אתם תחשבו ותבואו אלי עם המשרד האחראי.
יואל רזבוזוב: אני אעזור לכם, אהיה כאן בשבילכם.
יואל רזבוזוב: הוועדה כאן בשבילכם.
יואל רזבוזוב: אנחנו באמת רואים בפרויקט הזה משהו שהוא לא רק לעולים, אומנם אנחנו הוועדה לעלייה וקליטה, אבל אנחנו בעד הפרויקט הזה לכלל הציבור בכל הארץ.
יואל רזבוזוב: חברים אני מצפה מכם לתשובות ולמסקנות שלכם.
יואל רזבוזוב: לאחר מכן נתקדם בנושא.
יואל רזבוזוב: התכנסנו היום לדיון חירום בנושא הפצת מסרים ביטחוניים לעולים במבצע צוק איתן.
יואל רזבוזוב: גם אם הפסקת האש תיכנס היום לתוקף, מה שאנחנו לא רואים כרגע, חשוב לקיים את הדיון הזה גם לעתיד.
יואל רזבוזוב: במהלך המבצע הזה, הדרך היחידה לאזרחי ישראל להגן על חייהם ולא לספוג פגיעה, היא באמצעות פעולה על פי הנחיות פיקוד העורף, באמצעות האזנה לרדיו או צפייה בטלוויזיה, בהם מפרסמים בזמן אמת את ההודעות על אזעקות ביישובים השונים.
יואל רזבוזוב: כל המידע החשוב הזה מציל חיים והוא לא תמיד זמין לעולים חדשים וותיקים שאינם דוברים עברית ואני יכול להגיד שמתקשים בשפה וכולל כמובן אנשים קשישים שעלו גם לפני הרבה זמן לארץ ועדיין לא שולטים בשפה כמו שצריך.
יואל רזבוזוב: גם אם הרדיו משדר את המידע בזמן אמת, צריך לקחת בחשבון שהשידורים בכל שפה מתקיימים רק בשעות מסוימות.
יואל רזבוזוב: מה קורה לאותם עולים שבשעות מסוימות אין שידורים בשפתם, באותה עת של האזעקות.
יואל רזבוזוב: עוד מעט אנחנו נשמע פה את הנציגים של כלי התקשורת השונים, שפועלים לטובת האוכלוסייה של העולים בכל מיני שפות, כי באמת אנחנו נמצאים במצב ורק עכשיו ב-LIVE, ראיתי בערוץ 2 צבע אדום, הייתה כתובית אדומה, משהו בגדול.
יואל רזבוזוב: העברתי לערוץ 9 וזה לא היה.
יואל רזבוזוב: אנחנו חושבים ולפי מה שאני מבין ואנחנו גם נשמע כאן בהמשך, זה יכול להיות עניין תקציבי לשים את המערכת הזאת, שלא אמורה לעלות הרבה כסף, אלא ממש פרוטות, והמידע הזה צריך להיות נגיש.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן בוועדה חייבים לחשוב על העולים שיקבלו את המסרים האלה בזמן אמת.
יואל רזבוזוב: גם התשובה שקיבלנו מפיקוד העורף, קודם כל הם התנצלו מאד, רצו מאד להגיע אבל לא יכלו, ממשרד הביטחון, כי הם נמצאים עכשיו ממש בשעות קשות, אבל אני לא אהבתי את התגובה: אפשר להיכנס לאתר האינטרנט ויש שם את כל ההנחיות של פיקוד העורף בכל השפות.
יואל רזבוזוב: מה זה עוזר?
יואל רזבוזוב: קודם כל אנחנו מדברים על אוכלוסייה שמתקשה בשפה.
יואל רזבוזוב: ישנם כאלה שאין להם גם נגישות לאינטרנט, יש כאלה שלא יודעים להשתמש באינטרנט.
יואל רזבוזוב: מה אנחנו עושים איתם?
יואל רזבוזוב: האם יש עוד דרכים לפרסם חוץ מהתקשורת, אולי באמצעות פליירים, ובזה אנחנו נפנה דרך האולפנים, מרכזי הקליטה או כל מקום שהוא, בשביל לתת לאותם עולים את ההנחיות של פיקוד העורף, ולא משהו שהם ישמעו דרך שכנים ולא בדיוק יידעו את ההנחיות המדויקות, כי אנחנו רואים שזה מציל חיים במערכה הזאת.
יואל רזבוזוב: נמצאת איתנו חברת הכנסת רינה פרנקל.
יואל רזבוזוב: האם את רוצה להוסיף מילה או שתיים?
<יונה פרנקל: כן, אני רציתי לשאול אם נמצא פה נציג של ערוץ 9, כי אתמול בערב ראיתי בערוץ 9, ולי, כדוברת רוסית וכחברת כנסת, וגם כאחת שדואגת מאד לאוכלוסיית דוברי הרוסית, מאד מאד חשוב שרוב האוכלוסייה שבאמת מתקשה בשפה העברית, תדע בכל זמן נתון מה עליהם לעשות.
<יונה פרנקל: ואז דיברתי עם נציג של פיקוד העורף.
<יונה פרנקל: בדיוק היה בערוץ 9 נציג של פיקוד העורף.
<יונה פרנקל: פניתי אליו – שמו אבי ברמן – ואז הוא אמר שמבחינת פיקוד העורף אין שום בעיה לבצע את זה, זה צריך להיות בתיאום עם הנהלת ערוץ 9.
<יונה פרנקל: הוא אמר שכמובן שהוא יעביר את הבקשה הזו ואני רוצה לדעת אם דנו כבר היום בעניין הזה, כי הדברים האלה צריכים להיות מאד מאד זמינים ומתבצעים בזמן אמת וכמה שיותר מהר, כי במצבים של מבצעים צבאיים ומלחמה – קשה מאד לדחות את זה.
<יונה פרנקל: אין לנו זמן לדחות דברים.
<יונה פרנקל: אנחנו חייבים לפעול ממש בדחיפות.
<יונה פרנקל: אז רציתי לדעת באמת אם הישיבה הזו התקיימה ואם באמת התקבלה איזו שהיא הנחיה, בנוסף לזה שמופיע על המסך, בזמן אזעקה, כשיש אזעקה למשל במקום מסוים, במיקום מסוים, האם זה מופיע קבוע, כמו למשל בערוץ 10 בצד ימין של המסך.
יואל רזבוזוב: הבנו, בזמן אמת.
<יונה פרנקל: כן, שיהיה באמת כמה שיותר על המסך, כדי שאנשים יידעו להתעדכן במצב הנוכחי.
<יונה פרנקל: אז גם פה וגם ברדיו רק"ע, מאד מאד חשוב שבזמן האזעקות אנחנו נהיה בטוחים שזה מגיע לכל האוכלוסייה שצריכה לשמוע את זה ולהבין מה לעשות.
יואל רזבוזוב: טוב, עוד מעט אני אתן את רשות הדיבור לערוץ 9, אבל מה שחשוב לציין כאן בוועדה-.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוצרים כאן.
<קריאה: מצטער שנבהלתם.
יואל רזבוזוב: טוב, חברים, קודם כל אני שמח שאנחנו בתקופה הזאת באמת עוד מרשים לעצמנו לחייך.
יואל רזבוזוב: אני קיימתי לפני כן דיון ואתמול דיון.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים בשגרת חירום וזה מושג שנראה לי המציאו בישראל, אבל אין מה לעשות, אנחנו עדיין ממשיכים.
<קריאה: לא, אנחנו רוצים שהשגרה תהיה אצלנו וחירום במקום אחר.
<קריאה: או בכלל לא.
<מיקי מירו: כך העם היהודי חי כבר הרבה שנים.
יואל רזבוזוב: הדיון הזה הוא דווקא דיון חירום, כי באמת אנחנו צריכים לראות שאנחנו מסודרים כאן ובאמת כלי התקשורת שפועלים לטובת עולים או לא נגיד עולים, אלא אוכלוסייה שפחות שולטת בשפה, הם חיוניים, כי זאת הדרך היחידה שהם מקבלים את המסרים ובאמת חשוב לנו גם לחזק כאן את אותם כלי תקשורת, שנותנים את האינפורמציה הנדרשת, עד כמה שהם יכולים, כי עוד פעם, בלי זה אותו קהל, ואנחנו יודעים על קהל רב, היה אבוד לגמרי.
יואל רזבוזוב: ראשון הדוברים מרשות השידור, ד"ר מיקי מירו, מנהל הרדיו, בבקשה.
<מיקי מירו: נמצא איתי גם אלכסנדר.
יואל רזבוזוב: כן, אנחנו ניתן אחר כך גם לאלכסנדר.
<מיקי מירו: ברמת העיקרון, אנחנו פתחנו את כל תחנות הרדיו שלנו, כולן, בלי יוצא מן הכלל – זה כולל גם את רק"ע – לדיווחים של פיקוד העורף, גם ברשת ב', גם ברשת א' וברשת ג'.
<מיקי מירו: זאת אומרת איפה שלא יפלו אנשים במקרה, ההודעות הן בשפה מאד ברורה.
<מיקי מירו: גם כשאומרים אותן בעברית זה מאד ברור, כי אם אומרים צבע אדום באשדוד, גם עולה חדש יכול להבין את זה.
<מיקי מירו: אבל אנחנו לא מסתפקים בכך, כי - - -
<קריאה: מיקי, בתנאי שהוא מאזין.
יואל רזבוזוב: כנראה שהוא לא יעלה על התדר הזה.
<מיקי מירו: לא, אני אגיד לכם, ואולי אני אגלה לכם משהו קטן, שלקול ישראל, ל-8 התחנות מאזינים 2,158,000 בני אדם, אז אני מאמין שזו כמות די גדולה, ועוד לא דיברתי מה קורה באינטרנט וכן הלאה.
<מיקי מירו: לצד כל מה שאמרתי בשפה העברית ובערבית בקול ישראל בערבית, ברק"ע אנחנו נותנים גם כן את הדיווחים, ואני לא אכנס לטריטוריה של אלכסנדר מדבין.
<מיקי מירו: אני רק אומר שלצד כל אלה אנחנו מפעילים גם גל שקט.
<מיקי מירו: זאת אומרת שיש לנו את התדר 531, שאנחנו מספקים ברמה ארצית תדר שקט, שיכולים לשים טרנזיסטור בצד, והיתרון של AM זה שקולטים אותו גם במקלטים, גם במרחבים מוגנים, וכרגע זאת השיטה הכי טובה.
<מיקי מירו: אמנם היא מימי מלחמת העולם הראשונה והשנייה, אבל עדיין זו השיטה הטובה.
<מיקי מירו: זאת אומרת שיש לנו גם את הגל השקט, גם את הדיווחים בשפות וגם בערבית.
<מיקי מירו: אנחנו תמיד פתוחים, אם יהיה משהו שיעלה גם פה ויעלה רעיון יותר טוב, איך להגיע לכל אחד ואחת, כי אני מסתכל על אותו אדם, ואני אתן דוגמא אחרת, של אותו אדם זקן שרץ אל הממ"ד ונחבל בראשו, או אדם שהיה עם מוגבלות במכונית, אנחנו רוצים להגיע לכל אחד, ואם אנחנו יכולים להציל נפש אחת – מבחינתי אני אקדיש את כל הרדיו לדבר הזה, כי פה מדובר בהצלת נפשות.
<מיקי מירו: ברשותכם, אלכסנדר יוסיף.
יואל רזבוזוב: בבקשה, אלכסנדר מדבין.
<אלכסנדר מדבין: כן, אז אני אוסיף למה שאמר מיקי, שרק ברוסית שומעים אותנו 600,000 אנשים, צעירים, זקנים, קשישים, מבוגרים, שונים.
<אלכסנדר מדבין: 600,000 אנשים.
<אלכסנדר מדבין: שנית, אנחנו חלק מקול ישראל, חלק אינטגראלי, אז אנחנו מחוברים לאותן הודעות ששומעים כל אזרחי מדינת ישראל ברדיו קול ישראל.
<אלכסנדר מדבין: זאת אומרת, כשקריין כל ישראל אומר אזעקה בזיקים, אזעקה באשדוד, הוא מופיע גם אצלנו – אוטומטית .
<אלכסנדר מדבין: הוא פורץ לשידור ומאזיננו שומעים את זה.
<אלכסנדר מדבין: אבל משום שהקריין מדבר בעברית, מנקודת מבט של עולה חדש – יש לו מבטא.
<אלכסנדר מדבין: לא לעולה החדש, אלא לקריין יש מבטא.
<אלכסנדר מדבין: אז אנחנו חוזרים על אותו מסר במבטא הרוסי, כדי שזה יהיה ברור לכל אחד ואחת.
<אלכסנדר מדבין: זה דבר שני.
<אלכסנדר מדבין: הדבר השלישי, מופיע אצלנו אותו אבי ברמן, באופן סדיר, זאת אומרת אנחנו מראיינים אותו גם בבוקר, גם בערב, מתי שצריך הוא מופיע אצלנו והוא מעביר הודעות והוראות של פיקוד העורף.
<אלכסנדר מדבין: בנוסף לזה יש לנו חדשות כל שעה עגולה ואם קרה משהו, אם יש איזה שהוא מידע חדש, אז המאזינים שומעים את זה.
<אלכסנדר מדבין: וגם בין השעות העגולות, אם קורה משהו, משהו דחוף, משהו חריג – העיתונאים שלנו פורצים לשידור עם המידע החדש.
<אלכסנדר מדבין: זאת אומרת שנדמה לי, לדעתי, יכול להיות שמישהו יחשוב אחרת, שמאזיננו מקבלים את מלוא המידע ובזמן.
<אלכסנדר מדבין: אני רק רוצה להדגיש משהו, שלא קשור לנושא העיקרי, שלאור החוק החדש על הרפורמה או הבנייה מחדש של השידור הציבורי, צריך לזכור את המשימה הזו של השידור הציבורי ולשמור ולחזק את השידור בשפות רוסית, אידיש, גם באמהרית, גם באנגלית וכן הלאה וכן הלאה.
<אלכסנדר מדבין: יש לנו 15 שפות.
<יונה פרנקל: אז פה אני רוצה לומר שהייתי חברה בוועדה של רשות השידור ודאגתי לאורך כל הוועדה לזה שבאמת יהיה מענה לשפה הרוסית כמובן – יש המון המון מאזינים, ולשפה האמהרית, כי זה מאד מאד חשוב וגם הוראות של פיקוד העורף, שיהיו בשפות האלה בטוח.
<יונה פרנקל: זה כבר נכנס לתוך החוק ואני שמחה שזה קרה, כי זה מאד מאד חשוב וזה משרת אוכלוסייה מאד מאד גדולה.
<יונה פרנקל: אני גם חושבת שהדיון שלנו פה הוא כל כך בזמן נכון להיום, ותודה באמת ליואל שיזם אותו, כי אנחנו נמצאים כרגע עוד במצב של מין אי ודאות וגם האזרחים שלנו צריכים להיות כל הזמן מעודכנים לגבי המצב וצריכים להיות מעודכנים לגבי מה שקורה נכון להיום, ובוודאי שישמחו אם הכל יסתיים והם יחזרו לשגרה ולחיים שקטים.
יואל רזבוזוב: תודה לחברת הכנסת רינה פרנקל.
יואל רזבוזוב: בנושא של הרפורמה בשידור הציבורי, רינה פרנקל ייצגה אותנו בוועדה ובאמת נלחמה, וגם אמרנו שאנחנו לא ניתן לפגוע - אנחנו כוועדת העלייה והקליטה – לא ניתן לפגוע באוכלוסיית העולים שזקוקה לרדיו בשפה שלה, כך שזה באמת מאד חשוב.
<מיקי מירו: ברשותך, רק אם הייתם יכולים להגדיר את זה בחוק, חברת הכנסת פרנקל, כי בחוק לא מוגדרות התחנות כתחנות, כי זה צריך להיות מוגדר רק"ע, מורשת, כי ה בדיוק העניין - - -
יואל רזבוזוב: הרדיו ברוסית יישאר, סמוך עלינו.
<יונה פרנקל: קודם כל נתחיל מזה שרדיו, בחוק הקודם לא היה בכלל מוגדר.
<יונה פרנקל: בכלל לא היה קיים.
<יונה פרנקל: זאת אומרת בחוק הקודם לא היה שום נוסח לגבי הרדיו.
יואל רזבוזוב: לא נסטה מהדיון.
<יונה פרנקל: כן, באמת לא נצא מהנושא, אבל יחד עם זאת, אם זה קיים אז זה כבר הישג גדול.
<מיקי מירו: אני מקבל את הצעתו של יושב הראש ואני אקיים איתך שיחה, אני אסביר לך למה אני מתכוון, אבל באמת זה לא הדיון פה.
<יונה פרנקל: אני הבנתי למה אתה מתכוון.
יואל רזבוזוב: בסדר גמור, חברים, אנחנו ממשיכים בנושא שלנו.
יואל רזבוזוב: ערוץ 9, הגברת יונה פרנקל, סמנכ"ל קשר עם משרדי ממשלה, בבקשה.
<יונה פרנקל: צהריים טובים.
<יונה פרנקל: קודם כל לא כל כך מהר נעשים הדברים.
<יונה פרנקל: תודה לרינה, שהעלית את הנושא שערוץ 9 יקבל גם, כמו ערוצים אחרים, התראה בזמן אמת.
<יונה פרנקל: עדיין זה לא בוצע, אני הרגע גם בדקתי.
יואל רזבוזוב: רגע, אני דיברתי עם המנכ"לית ומה שהיא אמרה שזה עניין תקציבי ושהמערכת הזאת עולה כ-20,000 דולר.
יואל רזבוזוב: זו אחת הסיבות שאמרתי שאנחנו נכנס את הדיון הזה – 20,000 דולר מול חיי אדם – איפה הפרופורציה.
יואל רזבוזוב: אז השאלה אם זה המצב, בואי תספרי ותרחיבי.
<יונה פרנקל: מה שחשוב פה לציין, שאנחנו בשבוע האחרון עובדים כטלוויזיה ציבורית, לא כטלוויזיה מסחרית.
<יונה פרנקל: אנחנו משדרים 24 שעות חדשות.
<יונה פרנקל: אנחנו מחליפים - ומי שמזדמן לו היום לראות ערוץ 9, יכול לראות שביטלנו את כל התכניות, האולפן מלא באורחים, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, אלופים, פרשנים ובזמן אמת נותנים מידע לקהל דוברי רוסית.
<יונה פרנקל: הרייטינג שלנו בשבוע הזה עלה פי שלושה וארבעה מהרגיל.
<יונה פרנקל: מה שזה אומר, שכולנו רואים, שומעים.
<יונה פרנקל: עכשיו, לגבי התרעות בזמן אמת, יש לנו התרעות בזמן אמת, בדרך קצת אחרת שעולה גם לנו בנוסף לזה כסף.
<יונה פרנקל: אנחנו העמדנו כתבים וצלמים, צוותים, שזה גם עלות, בכל מקום, בכל האזורים.
יואל רזבוזוב: כן, אבל זה לא בדיוק זמן אמת.
<יונה פרנקל: הכתב מתריע תוך כדי.
<יונה פרנקל: זה נכון שמה שחשוב פה שהדברים יועברו בשניות הנכונות, אז בשניות הנכונות זה לא עובר.
יואל רזבוזוב: מה אתם צריכים בשביל זה?
<יונה פרנקל: אז כמו שגם הזכרת, יש את המערכת.
<יונה פרנקל: קודם כל השבוע הזה עולה לנו מבחינה תקציבית פי שלושה מכל יום שידור אחר.
<יונה פרנקל: כל הפרסומאים, רוב הפרסומאים לא רוצים להיות מזוהים עם זמן המלחמה, אז הם ביטלו פרסומות.
<יונה פרנקל: אז אנחנו גם לא מרוויחים בשבוע הזה.
<יונה פרנקל: אז מצד אחד אנחנו מחויבים לציבור ומשדרים 24 שעות, עם עלות פי שלושה מכל יום רגיל, עם הפסד של פרסומאים שעזבו אותנו, ובנוסף לזה גם מערכת ההתרעה היא כביכול על חשבוננו.
יואל רזבוזוב: אז מה שאני אבקש מכם זה באמת להבהיר למה אתם זקוקים, כי כמו שאני אומר, קודם כל למה הרייטינג עלה – כי הציבור צריך את זה.
יואל רזבוזוב: יש לזה ביקוש.
<יונה פרנקל: בוודאי.
יואל רזבוזוב: אם לא היה ביקוש אז הרייטינג לא היה עולה ואנשים רואים את זה, צופים בזה, ובאמת בכל בית של דוברי השפה הרוסית, תמיד יש בן בית אחד שמתקשה בשפה, סביר להניח, ואז אנחנו שומעים את הרדיו בשפה הרוסית, אם זה רדיו רק"ע, אם זה ערוץ 9 וערוצים אחרים.
יואל רזבוזוב: ואם אותם כלי התקשורת שהם כביכול פרטיים, עוברים למתכונת ציבורית ואתם צריכים משהו, אני מבין שבאמת אתם עושים את זה, כי זה מחויבות ציבורית שלכם.
יואל רזבוזוב: אני חושב שמבחינה אתית, או איך שלא תקראו לזה, חשוב לעשות את זה, אבל מצד שני זה לא יכול בסופו של דבר להרוס את הערוץ או את התחנה.
יואל רזבוזוב: אז תגישו בדיוק, וכמו שאמרנו, אם יש באמת עלות כזאת, שהיא עלות שולית כביכול בתקופה הזאת, ובכלל לא בתקופה, אז אנחנו נבקש כאן שתגישו את זה לוועדה ואנחנו מיד נפנה לגורם המתאים שיממן את זה, כי חשוב לנו שהציבור יידע בזמן אמת, הציבור שצריך את זה.
יואל רזבוזוב: וכמו שאמרנו וגם את ציינת, הרייטינג עלה – והרייטינג לא עלה סתם.
יואל רזבוזוב: באמת צריכים את זה.
יואל רזבוזוב: אנשים יושבים בציפייה בבית וצריכים לקבל את הנתונים האלה.
<יונה פרנקל: עוד נקודה.
<יונה פרנקל: לפני יומיים חמאס התריע על הפגזת תל אביב בשעה 21:00 בדיוק.
<יונה פרנקל: יום למחרת עברתי על הטבלה לראות את הרייטינג.
<יונה פרנקל: בשעה 21:00 בדיוק – כל הטלוויזיות דוברי רוסית היו בערוץ 9.
<יונה פרנקל: פשוט רואים את העקומה של הקפיצה.
<יונה פרנקל: זאת אומרת 20:45, 21:00 זה קפץ, ואחר כך רגיעה מסוימת.
<מיקי מירו: צריך להזמין עוד התרעות כאלה.
יואל רזבוזוב: שלא נצטרך רייטינג בצורה כזו, אבל אני כן יכול להביא דוגמא אישית שבבית ראיתי ערוץ 2 והייתה אזעקה בנתניה שלא שמענו אותה בחוץ כי המזגן דלק והחלונות היו סגורים, וכאשתי אמרה – כנראה יש אזעקה, אמרתי – לא, זה בטלוויזיה ושרטטתי לה את מפת ישראל ואמרתי שלחמאס אין סיכוי להגיע ושיחקתי אותה רמטכ"ל, ואז היא פתחה את החלון לוודא, ואז ראיתי עד כמה אני טועה.
יואל רזבוזוב: אז זה באמת מראה שמה שמועבר בתקשורת נחוץ, כי אנחנו גם בעונה חמה והחלונות סגורים והמזגנים פועלים ולא תמיד שומעים ואנחנו עוד פעם חוזרים לטובת האנשים.
יואל רזבוזוב: אז אני כן ראיתי ערוץ 2, ואם הייתי רואה באותה שנייה ערוץ 9, יכול להיות שלא הייתי מקבל את ההתרעה שזה בנתניה ולא הייתי הולך לממ"ד.
יואל רזבוזוב: זה המצב.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים עם הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.
יואל רזבוזוב: עורכת הדין יונה זהבי, בבקשה.
<יונה זהבי: כן, שלום.
<יונה זהבי: אז כמו שצוין כאן קודם, אצלנו באמת הזכיינים, אם זה זכייני הטלוויזיה - ערוץ 2 ו-10 וזכייני הרדיו – שמדובר פה ברדיו האזורי – מחוברים למערכת של פיקוד העורף, זה נמצא במרכז הפצת שידורים אצלנו ופיקוד העורף יכול באופן אוטומטי לשלוט בערוצים.
<יונה זהבי: כמו שאתם רואים זה קופץ גם למטה וגם בצדדים, קופצות הודעות.
<יונה זהבי: אנחנו באופן כללי פועלים בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף, פועלים לפי ההנחיות שלו.
<יונה זהבי: כרגע הערוצים שלנו משדרים בעברית, מלבד רדיו השאמס, שהוא משדר בערבית, ששם גם הוא מחובר להתרעות פיקוד העורף בערבית.
יואל רזבוזוב: תרשמו לעצמכם בסופו של דבר, אם יש לכם קשר או נגיעה או שאתם יכולים לעזור, אז חשוב שתיקחו את העניין הזה לתשומת ליבכם.
יואל רזבוזוב: דוד בן בסט, מנכ"ל הרדיו הראשון ברוסית.
<דוד בן בסט: שלום.
<דוד בן בסט: אני המנכ"ל וגם הבעלים של - - -
אברהם מיכאלי: היום הוא ברוסית, אבל הוא גם בעברית.