GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דוד בן בסט: של רדיו לב המדינה, של רדיו 100 FM, ושל רדיו pervoye.
<דוד בן בסט: דיברתם פה על הרייטינג, אז דבר אחד שהוא נורא מעניין.
<דוד בן בסט: הייתה אצלנו בשבוע שעבר ישיבה של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, שהם הרגולטור שלנו, ומסתבר שעל פי הסקר של הרשות השנייה, לרדיוס 100FM, 16% מהתושבים דוברי הרוסית – מאזינים לרדיוס, ו-29% מאזינים ל- pervoye, שזה שיעורי האזנה מדהימים.
<דוד בן בסט: אבל מאזינים לנו לא רק ברדיו, מאזינים לנו גם באינטרנט, גם ב-YES וגם ב-HOT, שזה נותן פרישה מאד רחבה.
<דוד בן בסט: עכשיו, אנחנו מחוברים למערכת פיקוד העורף.
<דוד בן בסט: סליחה שאני אומר, זה לא העניין שלי, אבל ערוץ 9 לדעתי פשוט לא דפק על השולחן, כי אנחנו דפקנו על השולחן וקיבלנו את המערכת הזאת מהרגע להרגע.
<דוד בן בסט: אני מדבר על מערכת פיקוד העורף.
<מיקי מירו: זה נכון.
<דוד בן בסט: ואנחנו קיבלנו את המערכת הזאת.
<דוד בן בסט: היות ולי יש ארבעה תדרים, שתיכף אני גם אסביר איך אנחנו פונים לקהל הרוסי, היות וקיבלנו מערכת אחת - - -
יואל רזבוזוב: אתם קצת מנוסים כאן, כן, אז אולי בערוץ 9 פחות מנוסים.
יואל רזבוזוב: לכם יש את הידע, הם לא ידעו שצריך לדפוק ובגלל זה אנחנו מקיימים כאן דיון ואנחנו נדפוק בדלת ובראש של מי שצריך להתעורר ולעזור, כי באמת לא כולם יודעים.
יואל רזבוזוב: אני שמח גם שאתם מעבירים את המידע הזה שכן אפשר להשיג ככה.
<מיקי מירו: כן, כן, הם צריכים פשוט להתעקש ולקבל.
<מיקי מירו: פשוט להתעקש.
<דוד בן בסט: וודאי שאפשר.
<דוד בן בסט: לנו היום שלוש מערכות ויש לנו ארבעה תדרים.
<דוד בן בסט: אז מה ששמנו זה מערכת אחת על שני תדרים, כל אחד על ערוץ שני, אבל זה כמובן לא יוצא כל כך טוב.
<דוד בן בסט: ביום שבת התקשרתי לפיקוד העורף, אמרתי שאני דורש מערכת מייד.
<דוד בן בסט: ביום ראשון הביאו לי מערכת, אז יש לנו היום 4 מערכות.
יואל רזבוזוב: טוב, לך יש קשרים.
<דוד בן בסט: זה לא קשור לקשרים בכלל, פשוט ביקשנו וקיבלנו.
<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים למערכת פיקוד העורף גם ברדיו ברוסית וגם בכל תחנות הרדיו וגם בתדרים האחרים שלנו.
<דוד בן בסט: בכל יום מהשעה 19:00 בערב ועד 07:00 בבוקר, וכמובן הכל נעשה באישור הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, שזה הרגולטור שלנו.
<דוד בן בסט: מ-19:00 בערב עד 07:00 בבוקר אנחנו גל שקט לדוברי השפה הרוסית ב-89.1, וביום שבת מהשעה 19:00 ועד 19:00 למחרת – זאת אומרת שישי שבת – אנחנו גל שקט גם לדוברי רוסית וגם לאנשים החרדים, שיכולים לשבת על התדר הזה ולהאזין.
<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים כמובן עם נציגי פיקוד העורף שמופיעים אצלנו כל יום, נותנים הוראות.
<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים לפסיכולוגים שיושבים באולפן ונותנים מענה גם לצעירים וגם למבוגרים, עם הוראות כאלה ואחרות, וגם סיוע רפואי אם צריך.
<דוד בן בסט: ברדיו ברוסית יש אצלנו מחלקת חדשות, שמדברת עם הקהל שלנו.
<דוד בן בסט: ברק"ע, שזו תחנה מצוינת, אם יורשה לי להגיד, הם לא משדרים רצוף ויש שם 15 שפות, ו-15 שפות, אז כל הזמן יש להם פערים של אמהרית ולדינו ואנגלית, לא יודע, 15 שפות.
<דוד בן בסט: אנחנו משדרים באופן רצוף ולכן זה נורא נורא חשוב שאנחנו באמת ניתן את הפתרון ממש בכל רגע נתון.
יואל רזבוזוב: אבל אתם משדרים היום באזור דרום.
<דוד בן בסט: כן, דרום ומרכז, אבל זה לא מדויק, כי באמצעות YES ו-HOT, שומעים אותנו גם בצפון וגם בדרום וגם איפה שאתם רוצים, וכמובן דרך האינטרנט.
<דוד בן בסט: אני יכול לומר לכם שאנחנו לא יכולים לומר כמה שיעורי האזנה יש ברדיו בכל רגע נתון, אבל לפני המלחמה אמרתי – pervoye קיבל 29% האזנה, כמעט 30% האזנה, ואנחנו יודעים שב-YES אנחנו לא יכולים למדוד, אבל ב-HOT אנחנו יכולים למדוד בכל רגע נתון, ושיעורי האזנה עלו שם בערך פי ארבעה, שזה אומר הרבה מאד, וכמובן גם דרך האינטרנט.
<דוד בן בסט: אז אנחנו מנסים לתת את המענה באמצעים שלנו.
<דוד בן בסט: אמרתי, אנחנו באמצעות מחלקת החדשות נותנים באמת כל האינפורמציה.
<דוד בן בסט: יש לנו מערכת חדשות טובה מאד, שנותנת את כל האינפורמציה בכל רגע נתון.
<דוד בן בסט: כמובן שאנחנו נכנסים לשידור בכל רגע שיש מערכת התרעה.
<דוד בן בסט: גם אצלנו, כמו בערוץ 9, הפרסומות ירדו כמעט למינימום, כמעט ואין פרסומות, כי רוב הלקוחות ירדו.
<דוד בן בסט: אני מניח שאתם יודעים, היות וחלק גדול מהקהל הרוסי, דוברי השפה הרוסית מתחיל, וטוב שכך, להיטמע בתוך הקהל הישראלי והצעירים היום כבר מאזינים הרבה מאד לתחנות רדיו ולתחנות טלוויזיה שהן לא בדיוק מגדריות, אנחנו נמצאים בסיטואציה מאד קשה.
<דוד בן בסט: רוב משרדי הפרסום, או לא רוב, כל משרדי הפרסום ברוסית נסגרו.
<דוד בן בסט: אין היום משרדי פרסום ברוסית, שמדברים עם רדיו.
<דוד בן בסט: אולי של הטלוויזיה נשאר משהו, אבל לרדיו אין.
<דוד בן בסט: אז אנחנו עובדים בעיקר עם הלקוחות הקטנים, וכמובן המספרים ירדו בערך בשני שלישים.
<דוד בן בסט: אז כך שגם ברדיו ברוסית אנחנו היום נמצאים במצב שהפרסומות ירדו בצורה מאד מאד משמעותית, אמרתי, כמעט שני שלישים.
<דוד בן בסט: זהו, תודה.
יואל רזבוזוב: תודה לדוד בן בסט, מנכ"ל הרדיו.
אברהם מיכאלי: יש גל שקט בשבת?
<דוד בן בסט: כן, בשבת לקהל החרדי.
אברהם מיכאלי: רדיו קול ברמה שימש השבת כגל שקט?
<דוד בן בסט: על רדיו קול ברמה אני לא יכול לענות לך, כי אני לא יודע.
<דוד בן בסט: אמנם אני יושב ראש התאחדות תחנות הרדיו, אבל אני לא יודע ברמת כל תחנה מה היא משדרת.
אברהם מיכאלי: לא, כי נתנו את התדרים של התחנות האלה.
<דוד בן בסט: נתנו גם את שלנו.
<דוד בן בסט: 93.3 נתנו.
<דוד בן בסט: 63.3 זה התדר החלופי של רדיו לב המדינה, אותו הקדשנו גם לקהל הרוסי, לפי בקשת מנכ"ל הרשות השנייה, שפנה אלי.
<דוד בן בסט: אז מהשעה 19:00 ביום שישי ועד מוצאי שבת.
אברהם מיכאלי: עד 20:30 בערך, לא עד 19:00.
אברהם מיכאלי: השבת יוצאת מאוחר.
<דוד בן בסט: כן, הכוונה עד מוצאי השבת אנחנו משדרים גל שקט והרדיו הרוסי משדר כל יום גל שקט מהשעה 19:00 בערב ועד 07:00 בבוקר.
אברהם מיכאלי: מה לגבי דוברי הצרפתית?
יואל רזבוזוב: אנחנו עוד מעט נגיע לזה.
יואל רזבוזוב: בינתיים אני מזהה שלוש בעיות: אחת, התרעה בשידור ישיר שאנחנו מקבלים, במיוחד בערוץ 9; מבחינת רדיו רק"ע, זה שהרדיו הזה נותן שירות להרבה עולים ואז יש את עניין השפות ואז מישהו לא שומע ואז הוא לנגיש; וכמובן תהיה עוד בעיה שאני מזהה כבר מבחינת השפות – אמהרית, צרפתית - - -
אברהם מיכאלי: יש בעיה עם כל השפות שמשרדים רק פעם ביום שם, וזה לא בסדר.
אברהם מיכאלי: אני ביקשתי תגבור לדוגמא אפילו בגרוזינית, ביקשתי לתת עוד שעה כי יש אנשים מבוגרים שלא מבינים לא עברית ולא רוסית, מה לעשות?
יואל רזבוזוב: זו באמת בעיה איך אנחנו מגיעים אליהם?
<מיקי מירו: אלף, אני חושב איתך בקול רם, אני אנסה לראות במיידי משהו דומה למה שעשינו לגל השקט.
<מיקי מירו: כי תראה, יש התלבטות.
<מיקי מירו: אנחנו גזרנו גל שקט אחד של 531 שנוגע לכל הארץ.
<מיקי מירו: יכול להיות שעל הבסיס הזה, על בסיס הרעיון הזה, נעשה משהו מיוחד שיהיה בכל השפות.
<מיקי מירו: זאת אומרת שאם קרה משהו, אז אפשר להגיד את זה לפחות בשפות עיקריות.
<מיקי מירו: בוא נגיד לצורך העניין שפת השימור אידיש היא פחות חשובה, אבל צרפתית, אמהרית, רוסית, כל השפות האלה – לאגד את השפות המרכזיות, כולל הגרוזינית, שאתה צודק מאד, כי זה באמת נוגע לקהל גדול.
<מיקי מירו: יש לנו גם את הבוכרים, שזה נוגע לקהל גדול וגם יש לנו אמהרית וטיגרינאית, שעכשיו אולי נמצא לזה פתרון.
<מיקי מירו: אז אולי לעשות את זה על גל אחר ולהקדיש אותו באמת רק להתרעות.
<מיקי מירו: זאת אומרת שדוברי השפה יוכלו לשים את זה - - -
יואל רזבוזוב: ציינת כמה שפות, תחשוב כמה הרבה שפות, אז עד שאתה חוזר על הכל – כבר נופלות הרקטות.
<מיקי מירו: נוכל לעשות את זה אולי בצורה קצרה.
<מיקי מירו: נחשוב על זה.
<מיקי מירו: אני יכול להגיד לכם מהניסיון שלי במלחמת המפרץ, בשנת 1991, מה שעשינו, שידרנו ככה: שידרנו בשש שפות, אבל באמת הייתה הבעיה הזאת, שאנשים אמרו שעד שגמרתם לקרוא את כולם, כבר נפל טיל חדש במקום אחר.
יואל רזבוזוב: את האמת, נולד לי איזה רעיון, יש איזו מילה בינלאומית שזה בומבה נגיד.
יואל רזבוזוב: אתה אומר בומבה – אשדוד ואז כולם מבינים.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שזו הדרך.
<קריאה: כשאמרו נחש צפע כולם ידעו מה זה.
<מיקי מירו: אני אבדוק את זה ואתן את הדעת לרעיון הזה.
<מיקי מירו: אתם מעלים את זה ואתם צודקים.
יואל רזבוזוב: כן, בבקשה, אלכסנדר.
<אלכסנדר מדבין: אולי פשוט נזמין אנשים בשפות שונות להשתמש בגל השקט וזהו, ולא צריך לתרגם שם.
יואל רזבוזוב: משרד העלייה והקליטה, הגברת שרה כהן, מנהלת מחלקת הרווחה, בבקשה.
<שרה כהן: צהריים טובים.
<שרה כהן: המשרד שלנו בעצם הוא משרד משלים.
<שרה כהן: מה שאנחנו עשינו במהלך השבוע האחרון, לאחר שהוצאנו במשרד נוהל חירום שבעצם כרגע משמש את עבודת המשרד, יש מהלך של תדרוכים שוטפים שמתקיים אצל המנכ"ל.
<שרה כהן: המערכת שלנו בעצם, מבחינתנו, בכמה מילים, יש התייצבות מלאה לעבודה.
<שרה כהן: הלשכות שלנו פועלות באופן סדיר ובעצם נותנות מענה שהוא מענה שוטף לעולים.
<שרה כהן: אנחנו פתחנו מרכז מידע טלפוני מתוגבר בנתב"ג בשפות, ואנחנו מקבלים כרגע גם קצת יותר פניות.
<שרה כהן: בלשכות, אנחנו יוצרים כרגע מהלך יזום לכל העולים שנחתו בעצם לאחר פרוץ המבצע.
יואל רזבוזוב: עלו מעל 500 עולים.
<שרה כהן: ואנחנו פונים טלפונים לעולה-עולה, מנסים בעצם לראות מה המצב שלו ובמקרה הצורך מפנים את זה לצוות העובדים הסוציאליים של השירות.
<שרה כהן: מה שאנחנו עשינו בנתב"ג, שרשרת קליטת העולים בעצם נמשכת כסדרה.
<שרה כהן: קבוצות העולים שנוחתות מקבלות תדרוך והנחיות התגוננות, ממדריכות של פיקוד העורף בשפות, בטרמינל שדה התעופה.
<שרה כהן: אנחנו גם מחלקים חומרים מטעם פיקוד העורף במקום, פליירים בכל השפות.
יואל רזבוזוב: מה שאני מבקש לגבי הפליירים ומבחינת התדרוך, שיהיו באולפנים ובמרכזי הקליטה, כי עוד פעם, לא כל האנשים נחשפים לרדיו.
יואל רזבוזוב: יש לנו פה כבר כמה בעיות ואנחנו רוצים להכליל את כולם, שכולם יחשפו לאינפורמציה של פיקוד העורף.
יואל רזבוזוב: אז באמת להעביר את זה דרך הנקודות, איפה שאתם יודעים, איפה שהם מתקבצים, איפה שאתם מזהים את האנשים שלא יודעים.
יואל רזבוזוב: אם אתם צריכים עזרה, אני אחבר אתכם עם הסוכנות.
יואל רזבוזוב: אני מאמין שאתם יודעים לעבוד, אבל חשוב לחלק פליירים וההדפסה צריכה לצאת ביום הראשון שאנחנו יודעים, ולא משנה אם אנחנו לא יודעים לכמה זמן אנחנו נכנסים לתוך המערכת, אבל חשוב להוציא את זה.
<שרה כהן: יש שלושה דברים שאני רוצה לציין בהקשר הזה.
<שרה כהן: אחד, אני עצמי חברתי לשתי ועדות שפועלות במסגרת פיקוד העורף, האחת היא בנושא של צרכים מיוחדים של אוכלוסייה, ושם בהחלט שיקפנו את הצרכים הייחודיים של חלק מאוכלוסיות העולים, בהחלט גם כאלה שגם נמצאים פרקי זמן קצרים יותר בארץ.
<שרה כהן: גם בוועדת האוכלוסייה בפיקוד העורף אנחנו העלינו את כל מה שקשור לנושא של הנגישות לאוכלוסייה והעברת המידע.
<שרה כהן: אנחנו יצרנו את החיבור עם פיקוד העורף, בהחלט כדי שאנחנו נוכל גם לקבל את החומרים ואת המידע השוטף באופן זמין.
<שרה כהן: מערכת האינטרנט של המשרד שלנו, שהרי האתר של המשרד פועל בכל השפות והוא מחובר בלינקים גם למערכת פיקוד העורף - - -
יואל רזבוזוב: פה אני רוצה פחות אינטרנט, כי אנחנו מכוונים לאוכלוסייה שכנראה לא מגיעה לשם.
יואל רזבוזוב: לאוכלוסייה שכן מגיעה גם יותר קל להבין את הצבע האדום ולקבל את המסרים.
<שרה כהן: יש עוד משהו שאני רוצה לציין.
<שרה כהן: משרד הרווחה - ועמיתתי כאן תספר על זה - יחד עם פיקוד העורף ועם אשלים, הוציאו מדריך חדש שהוא מאד נגיש, מדריך בעצם בפישוט לשוני, שמיועד לאוכלוסיות שמתקשות יותר בהבנה של ההוראות הרגילות.
<שרה כהן: בהתרעה של יום אנחנו לקחנו את המסמך הזה ותרגמנו אותו כרגע במשרד לארבע שפות, זאת אומרת לרוסית, ספרדית, צרפתית ואנגלית.
<שרה כהן: המסמך הזה כרגע כבר מבחינתנו עלה לאתר שלנו והוא כרגע בעצם מיועד ממש להפצה.
<שרה כהן: אנחנו בהחלט נעשה את כל מה שאנחנו יכולים כדי שגם המסמך הזה, שהוא מאד ידידותי, וכל מי שראה את זה כרגע בהחלט מתלהב מהאופן שבו מועברים בו המסרים, ואנחנו בעצם כרגע יצרנו אפשרות להעברת מסרים גם בצורה שהיא הרבה יותר פשוטה.
<שרה כהן: אנחנו ממשיכים לעקוב אחרי הדברים.
<שרה כהן: כל מה שקשור בעצם למקרים שהם יותר קשים מגיעים אלינו וצריך לציין, המערכת שלנו היא מערכת משלימה.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לעבור לד"ר אברהם נגוסה, מארגון מכנף דרום לציון.
יואל רזבוזוב: בוא תגיד לנו מה קורה.
אברהם נגוסה: כן, קודם כל אני מברך על הדיון הזה, זה חשוב.
אברהם נגוסה: בנושא עולי אתיופיה, מה שאני יודע, אין שום שינוי והגדלה ברדיו.
אברהם נגוסה: 15 דקות בבוקר, 75 דקות בצהריים, 45 דקות בערב.
יואל רזבוזוב: השאלה, אנחנו מתכוונים כרגע לא לשידור ברדיו אלא למצב חירום.
יואל רזבוזוב: איך המסרים עוברים?
אברהם נגוסה: כן, זה מה שאני אומר.
אברהם נגוסה: זה מה שרגיל, אין שום שינוי.
יואל רזבוזוב: איך מקבלים עדכונים מהתקשורת הישראלית?
אברהם נגוסה: בנוסף יש ערוץ אתיופי, שעובד דרך הכבלים של YES ו-HOT.
אברהם נגוסה: זה מאד חיוני כי הרבה אנשים מסתכלים על זה.
אברהם נגוסה: מעבר להוראות שהם מעבירים, הוראות של פיקוד העורף, הם לא יכולים להעביר למשל צבע אדום בזמן אמת.
אברהם נגוסה: שאלתי אותם למה, אמרו לי אין להם כסף, אין להם תקציב.
יואל רזבוזוב: אז זה אותו עניין כמו בערוץ 9.
אברהם נגוסה: זה כמו ערוץ 9, כן.
יואל רזבוזוב: נציגי הערוץ צריכים להגיע?
יואל רזבוזוב: הם לא הגיעו?
אברהם נגוסה: וזה יכול באמת לעזור, כי היום יש 17 מרכזי קליטה בהם גרים עולים חדשים.
אברהם נגוסה: בנוסף לזה, האוכלוסייה המבוגרת של העולים החדשים, התקשורת שהם ממש יכולים לשמוע חדשות או את מה שקורה, זה רק דרך הרדיו ודרך הטלוויזיה, בעיקר דרך הטלוויזיה, כי כל הזמן זה משודר בערוץ.
אברהם נגוסה: כל יום.
אברהם נגוסה: זה רק בגלל שהם מוגבלים בתקציב, הם לא נותנים המידע לציבור כמו שצריך.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב, לפחות בזמן החירום, בזמן המלחמה ואני מקווה שהיא תסתיים היום, אבל אם לא, חייבים למצוא דרך של ממש לסדר את העניין הזה, כי העולים המבוגרים הם ממש בסכנה.
יואל רזבוזוב: באמת אני סומך עליך כשאתה אומר שרואים ושהערוץ הזה זה מה שהקהילה האתיופית צריכה ושיש באמת הרבה צופים שרואים וחייבים וזקוקים, לאור זה שיש להם איזו שהיא ברירה אחרת.
יואל רזבוזוב: חבל לי שהם לא הגיעו.
אברהם נגוסה: אין ברירה אחרת.
אברהם נגוסה: ערוץ 1 נותן פעם בשבוע, במוצאי שבת - - -
יואל רזבוזוב: לא, אני מדבר איתך על עכשיו, על שגרת חירום, כמו שאנחנו אומרים.
אברהם נגוסה: אז אני אומר, לחירום אין שום תוספת.
אברהם מיכאלי: בתחנה פרטית, אז מה הם - - -
יואל רזבוזוב: לא, זה לא משנה.
יואל רזבוזוב: עדיין, אם יש להם רייטינג ורואים והם זקוקים לזה, אין להם משהו אחר ואותם קשישים מהעדה לא הבינו, אז צריך לסדר להם - - -
אברהם מיכאלי: לא, לא, אני מסכים שהם צריכים לעשות מה שהם יכולים.
אברהם מיכאלי: רגע, הרשות השנייה אחראים גם על תחנות פרטיות כאלה?
<יונה זהבי: לא, זה ערוצים ייעודיים שעליהם מפקחת מועצת הכבלים והלוויין.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, כמו שאמרו כאן החברים, אפשר לפנות ולקבל את המערכת הזאת ואם לא נותנים – אנחנו נלחץ שיתנו את המערכת.
אברהם מיכאלי: יש תחנה שנקראת GTV בתוך הכבלים, ושם צופים כל היום, יש שם שידורים לצופים.
אברהם מיכאלי: צריך לבדוק את זה.
יואל רזבוזוב: בסדר, אנחנו נבדוק גם את העניין הזה.
יואל רזבוזוב: משרד התקשורת, אתי שמואלי, מנהלת תחום מערכות, תשתיות ושירותים, אגף חירום, בבקשה.
<אתי שמואלי: לפיקוד העורף יש מערכת פריצה לשידורים, שמתחברת רק לערוצים 1, 2 ו-10, כמו שדובר פה.
<אתי שמואלי: הפער הוא לא רק בערוץ 9, הוא בכל יתר הערוצים, גם בערוצי הכבלים והלוויין.
<אתי שמואלי: אם אני מסתכלת בערוצי סרטים או בערוצי ספורט, אז אנחנו לא מקבלים את ההודעות.
<אתי שמואלי: הפער הוא באמת פער תקציבי.
<אתי שמואלי: פיקוד העורף פיתח את המערכת ולא השלים את הפיתוח גם ליתר הערוצים.
<אתי שמואלי: נדרש מן מתאם גרפי, שיוכל להתחבר ליתר הערוצים.
<אתי שמואלי: לפיקוד העורף יש תכנית רב שנתית שנקראת טר"ש ההתרעה.
<אתי שמואלי: התכנית הזאת עדיין לא הושלמה וחלק מהתכנית הוא בעצם אותה מערכת שכרגע מחוברת באופן חלקי.
<אתי שמואלי: ומכאן הפער, הפער הוא באמת פער תקציבי.
<אתי שמואלי: אנחנו דיברנו גם עם ערוץ 9 - - -
יואל רזבוזוב: כן, הפער הוא תקציבי, אבל אני חושב שאפשר להפריד בין מי שרואה ערוץ הספורט, שזה משהו שהוא לא בגדר של חובה.
יואל רזבוזוב: הוא יכול לעבור ובאותו רגע שהוא מרגיש שיש סכנה לצפות בערוץ 2 או ערוץ 10 או בערוץ 1, זה לא משנה.
יואל רזבוזוב: הבעיה היא עם האנשים האלה שחייבים, שרואים כי זאת השפה שהם מבינים.
יואל רזבוזוב: ודווקא פה, אנחנו נעשה עכשיו סדר עדיפויות, אז יש לנו כמה ערוצים ואנחנו מדברים על בודדים, בינתיים ערוץ 9 והערוץ באמהרית.
יואל רזבוזוב: זה מבחינת סדר העדיפות הלאומי והחשיבות לכך היא חשיבות עליונה, ובאמת בגלל זה אנחנו גם מקיימים את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: אחרי זה אנחנו נבדוק באמת מי אמור לעשות את זה ונדרוש לעשות את זה כמה שיותר מהר.
<שרה כהן: אני ביקשתי מנציג המשרד שלנו, שעובד מול פיקוד העורף, שיעלה את זה.
יואל רזבוזוב: בסיום הדיון אנחנו נחשוב איך אנחנו עושים את זה.
אברהם מיכאלי: יש לנו פה מישהו מהצבא?
יואל רזבוזוב: הם הודיעו.
יואל רזבוזוב: קודם כל, קיבלתי כרגע הודעה שלפי הדיווחים הפסקת האש בוטלה.
יואל רזבוזוב: "חזרנו לשגרה".
יואל רזבוזוב: פיקוד העורף ונציגות של משרד הביטחון נמצאים עכשיו בשיא, אז הם לא יכולים לבוא.
יואל רזבוזוב: אני לא אהבתי את התשובה שלהם, הם שלחו אותנו לאתר של פיקוד העורף באינטרנט, ואנחנו דווקא מדברים על אנשים שלא יכולים להגיע לאתר.
<מיקי מירו: מיד אחרי הישיבה אני הולך לראות מה אנחנו נוכל, מבחינת הרדיו לעשות כדי לפתור את הבעיות, גם לגבי השפה האמהרית, כי זה גם כן דבר שמטריד, שבאמת אין פה אופציות.
יואל רזבוזוב: מכאן אנחנו כולנו נצא לעבודה, כי יש ציבור שלם שצריך אותנו.
יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים עם הדי וגשל ממשרד לביטחון הפנים, מנהל יחידת מידע וידע, בבקשה.
<הדי וגשל: תודה, צהריים טובים.
<הדי וגשל: אני אחלק את מה שאני רוצה לומר לשלושה חלקים.
<הדי וגשל: חלק מרכזי נוגע בעצם לחירום עתידי ולא לחירום הזה, אבל גם לגבי החירום הזה.
<הדי וגשל: כחלק מתפיסת החירום של המשרד לביטחון פנים, יש את מרכז המידע המבצעי שמעביר את המידע לשר ומקשר בין הגופים.
<הדי וגשל: יש עוד שני מטות – מטה רציפות תפקודית ובשנה האחרונה התחלנו להקים מטה של תקשורת ומידע.
<הדי וגשל: אותו מטה הוא בשלבי הקמה, אבל הוא התחיל לפעול גם באירוע הזה, כאשר המטרה שלו היא להוות מקום לתיאום מסרים של כל גופי המשרד, מול מטה הסברה לאומי, מול הגופים עצמם, ולוודא שהמידע מגיע לציבור.
<הדי וגשל: וזה באירועים שהם בתחומי האחריות של השר לביטחון פנים.
<הדי וגשל: באירוע הזה אנחנו מפנים למידע של פיקוד העורף.
<הדי וגשל: חשוב לציין שפיקוד העורף עושה, למיטב מה שאני רואה, עבודה מאד מרשימה בכל הערוצים, ואנחנו מעבירים באמצעים הדיגיטליים שלנו, ואמרת קודם לא לדבר על אינטרנט, אבל יש לנו אתר בארבע שפות – עברית, אנגלית, רוסית וערבית, ושם אנחנו מעבירים את עיקרי המסרים של פיקוד העורף, של גופי המשרד ומפנים לעוד מידע בפיקוד העורף, כולל מספר הטלפון שלהם – מרכז המידע שלהם.
<הדי וגשל: זהו, עד כאן.
יואל רזבוזוב: משרד הרווחה, ד"ר דליה ניסים, בבקשה.
<דליה ניסים: שלום.
<דליה ניסים: רציתי להתייחס לכמה מעגלי התייחסות שלנו במשרד הרווחה.
<דליה ניסים: קודם כל כל האוכלוסייה שנמצאת במעגל הראשון באחריותנו, כל מי שנמצא במעונות, בהוסטלים וכו', בשגרה הרגילה – אז גם אם האדם הוא עולה, גם אם האדם הוא קשיש, גם אם האדם הוא ילד עם צרכים מיוחדים או בוגר עם צרכים מיוחדים – כולם מקבלים את ההתייחסות הרגילה, כמו כל האוכלוסייה, ועוברים את התרגולים ואת ההתארגנויות לקראת מצב חירום; ובמעגל הראשון ניתן לומר בוודאות שכולם מתורגלים ועושים את הבדיקות האלה על בסיס קבוע, מבינים את ההוראות וכו'.
<דליה ניסים: לגבי המעגל השני, שזו האוכלוסייה הרווחה, העובדים הסוציאליים נמצאים כמובן בכל הלשכות, כמו ששרה אמרה גם במשרד הרווחה כולם התייצבו לעבודה ויש להם עבודה רבה, גם לגבי עולים, גם לגבי אנשים עם צרכים מיוחדים, אנשים עם מוגבלויות שגרים בבתים.
<דליה ניסים: יש לנו את מוקד החירום הטלפוני, 118, שאנשים מתקשרים אליו ויש לנו את המוקדים, 70 נקודות ש"יל בשירות ייעוץ לאזרח בכל הארץ.
<דליה ניסים: במוקדים יש אנשים שעונים בכל השפות.
<דליה ניסים: גם אם האדם בשפה מסוימת לא נמצא כרגע, מעבירים את זה למוקדן והמוקדן מעביר את זה לדובר בשפה הרלבנטית והוא עונה.
<דליה ניסים: בימים האחרונים של החירום ראינו משהו מדהים, שיש עלייה בפניות של ילדים שמצלצלים למוקד 118 ואומרים – ההורים שלי לא יכולים לשאול כי הם לא יודעים את השפה – אני שואל בשמם.
<דליה ניסים: זה דבר שבדרך כלל לא קורה בשגרה.
<דליה ניסים: בשגרה אנשים מצלצלים ומקבלים את המוקדן הרלבנטי.
<דליה ניסים: פניות מעניינות שהיו גם מעולים וגם לא מעולים, בימים האחרונים היו של אנשים שביקשו מישהו שיביא להם תרופות הביתה ושאלו איך הם מזהים את המרחב המוגן, או אני צריך זימונית וכו', וכל הבקשות האלה עוברות למוקדים, לעובדים הסוציאליים, שנותנים את השירות במיידי.
<דליה ניסים: דבר נוסף, כפי ששרה עמיתיתי ציינה, אנחנו הוצאנו מדריך בפישוט לשוני, שזה מורכב בעיקר מתמונות ומעט מאד טקסט, אז זה קל מאד, זה יפה, זה נגיש, זה מדבר לכל אחד.
<דליה ניסים: הוצאנו אותו לאנשים עם מוגבלות שכלית.
<דליה ניסים: זאת אומרת אם אדם עם מוגבלות שכלית יכול להבין לפי התמונה מה הוא צריך לעשות באוטובוס, ברכבת, בחצר, בבית – כשיש אזעקה – כל אחד יכול להבין.
<דליה ניסים: ומיד כשמת
<דליה ניסים: עורר מצב החירום, אז יחד עם המשרד תרגמנו את המדריך לארבע שפות, כפי ששרה אמרה, ועם המשרד שלנו תרגמנו אותו בנוסף גם לערבית, ועכשיו, ברגע זה זה מתרגם גם לאמהרית וכולם יהיו באוויר גם במשרד שלהם וגם באתר שלנו.
<דליה ניסים: בנוסף לזה, אתה אמרת באמת לא לשים את הדגש על אתר אינטרנט, מה שאנחנו עשינו, שלחנו בתקשורת אינטרנטית לכל העובדים בכל רחבי הארץ, וביקשנו מהם שגם את ההנחיות של פיקוד העורף, שזה דף אחד בכל שפה וגם את דף ההרגעה בכל שפה – יש דף הרגעה ברוסית, דף הרגעה באנגלית וכו' – את דף ההרגעה להוציא ולחלק בשטח עצמו.
<דליה ניסים: להביא את זה, להגיד את זה, לחלק את זה ידנית, לא רק להשאיר את זה ברמה של אינטרנט.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לד"ר דליה ניסים ממשרד הרווחה.
יואל רזבוזוב: אבי מאיר מהסוכנות היהודית, דובר התקשורת הבינלאומית.
<אבי מאיר: שלום, תודה רבה.
<אבי מאיר: כן, בקצרה.
<אבי מאיר: העולים במרכזי הקליטה של הסוכנות היהודית מתורגלים היטב, כדבר שבשגרה, אבל כמובן שאנחנו מחדדים את הנהלים ואת ההנחיות, ההנחיות של פיקוד העורף בתקופה הזאת.
<אבי מאיר: בכל מרכז קליטה של מקלטים, ממ"דים, מרחבים מוגנים על פי הצורך.
<אבי מאיר: אנשי צוות נמצאים במרכזי הקליטה מסביב לשעון, הם כוננים בכל הקומות ויש עובדים סוציאליים שגם מסייעים בעת הצורך.
<אבי מאיר: בימים האלה אנחנו לוקחים ילדים מאזור עוטף עזה להפוגות באזור ירושלים.
<אבי מאיר: אנחנו הבאנו כ-1,500 אתמול וכ-3,000 היום, וישנן גם פעילויות לילדי העולים ולהוריהם במרכזי הקליטה.
<אבי מאיר: אני דיברתי עם מנהל יחידת העלייה של הסוכנות רגע לפני הוועדה, והוא אמר שמצב הרוח של העולים הוא מצוין ושהמצב טוב מאד כרגע.
יואל רזבוזוב: מריו לב, יו"ר מועצת ארגוני העולים, בבקשה.
<מריו לב: אני רוצה להסביר בקיצור מה שעושים ארגוני העולים.
<מריו לב: אני שייך אישית להתאחדות עולי אמריקה הלטינית, ויש לנו ניסיון מהמעגלים הקודמים.
<מריו לב: אז למשל, החומר של פיקוד העורף לא היה לנו מתורגם לספרדית.
<מריו לב: יש לנו בארץ 23 סניפים מאילת עד נהרייה, אז בכל סניף יש הנהלה ומפרסמים בכל סניף ובאתרי האינטרנט את ההוראות וגם את הטלפונים של אנשים שלנו, למי העולים יכולים לפנות, וכך אנחנו מגיעים לקבוצה מאד גדולה.
<מריו לב: למשל יש לנו use later של 1,200 כתובות של העולים החדשים של השנים האחרונות, שהגיעו למשל מברזיל, כאשר בפורטוגזית אין חומר.
<מריו לב: אז אנחנו שולחים להם את החומר בפורטוגזית.
<מריו לב: יש כמה סניפים שהפעילות שלהם מתבצעת במקלטים, אז המקלטים מוכנים עם ציוד, עם משחקים, עם ספריה קטנה, עם כל מיני דברים, ובתקופה הזאת יש הרבה יותר פעילות בתוך המקלט, בגלל שיכולים לעבור כמה שעות וצריך לדאוג למצב נעים לילדים, לאנשים המבוגרים, שכאשר הם בחוץ זה יותר קשה להם.
<מריו לב: קיבלנו בימים האחרונים, ביומיים האחרונים, קצת טלפונים של אנשים דוברי ספרדית שהיו בחרדה, שנמצאים בבתי חולים.
<מריו לב: נשאלנו האם אנחנו יכולים לשלוח מתנדבים וזה מה שאנחנו עושים.
<מריו לב: מנסים שיהיה מתנדב שדובר את השפה של החולה, כדי לתרגם לבית החולים, להיות צמודים אליו.
<מריו לב: פחות או יותר, בגלל פיזור הסניפים שלנו, יותר קל לנו להגיע לכל אחד.
יואל רזבוזוב: תודה, יש לכם עבודה חשובה.
יואל רזבוזוב: תודה מריו.
<אסתר בלום: אפשר גם לומר מילה?
יואל רזבוזוב: כן, ממש מילה.
<אסתר בלום: טוב, אני אשתדל בשנייה להוסיף כמה דברים חשובים.
<אסתר בלום: אני מברכת באמת את כל היוזמות של הפרסומים, גם של פיקוד העורף וגם של משרד הרווחה וגם של משרד הקליטה כמובן.
<אסתר בלום: אנחנו כמועצת ארגוני עולים מאגדים 24 ארגונים עולים ובקשר עם מאות ארגונים בכל רחבי הארץ.
<אסתר בלום: לצערנו הרב, את כל הפרסום הזה אנחנו היינו צריכים לחפש ביוזמתנו.
<אסתר בלום: זה לא יכול להיות.
<אסתר בלום: אני התקשרתי למשרד ואמרתי מה קורה, למה הקו לא מופעל במצב חירום?
<אסתר בלום: אמרו לי – כן, בטח, הוא כן מופעל במצב חירום, תתקשרי, תבדקי.
יואל רזבוזוב: למי התקשרת?
<אסתר בלום: התקשרתי לנציגה של משרד הקליטה, כדי לבדוק מה קורה בדיוק בנושא הזה.
<אסתר בלום: וזה היה כבר ביום הרביעי של המערכה, אחרי שאנשים כבר היו בפאניקה.
<אסתר בלום: זה לא יכול להיות אחרי שבעצם כל החומרים האלה, כל העבודה שמשקיעים.
<אסתר בלום: באמת, תפרסמו, תודיעו לנו גם כן.
<אסתר בלום: אתם יודעים שאנחנו במרחק נגיעה מהעולים.
<אסתר בלום: העולים מגיעים אלינו גם כן.
<אסתר בלום: את החוברות האלה שדובר בהן כאן, אני אוריד היום, אני מאד שמחה ואני מברכת על זה.
<אסתר בלום: היו גם כמה סרטונים בשפות שונות באתר פיקוד העורף.
<אסתר בלום: זה לא נגיש.
<אסתר בלום: זה לא מספיק נגיש.
<אסתר בלום: בבקשה, תשתפו פעולה עם האנשים שבשטח.
<אסתר בלום: אנחנו פה, לא צוחקים על עניינים של מי יפיץ ומי לא.
<אסתר בלום: ברור שאנחנו מדברים על אנשים שנמצאים בחרדה מאד גדולה בגלל שהם מנותקים גם מהכבלים, גם מהאינטרנט, ואלה האנשים באמת הכי הכי מסכנים.
<אסתר בלום: אנשים שלא יוצאים מהבית, שהם לא יודעים מה לעשות.
<אסתר בלום: ראינו תמונות קשות מאד, וכמו שמריו הסביר, אנחנו מנסים להשלים, אבל יש לכם את הכלים.
<אסתר בלום: אני חושבת שהמצב הזה חוזר על עצמו מדי כמה שנים.
<אסתר בלום: חייב להיות נוהל חירום שמתייחס רק לעולים.
<אסתר בלום: אנחנו צריכים פעם אחת לעבוד על נוהל חירום שמתייחס רק לעולים, איך אנחנו עובדים איתם, כולנו ביחד.
<אסתר בלום: דרך אגב יש לנו שולחן עגול עם משרד הרווחה ואנחנו עובדים על זה עם דפני מושיוב, ואני חושבת שזה חייב להיות חקוק בסלע – איך עובדים כולנו ביחד – גם המדיה, גם הארגונים, האנשים בשטח, כדי בעצם לא לפספס אף בן אדם מאחורינו בשטח.
<אסתר בלום: מבחינת הרשויות המקומיות, גם לגבי הנוהל, אני באמת מופתעת שאין פה נציג של רשות מקומית.
<אסתר בלום: יש ברשויות המקומיות צוותי חירום.
<אסתר בלום: מדי פעם מיידעים אותנו, מזמינים איזה נציג, לא מזמינים.
<אסתר בלום: חייבת לצאת מכאן הודעה שבכל צוות חירום צריך להיות נציג של העולים, לא משנה מאיזה ארץ הוא עצמו, עליו להיות אחראי להפיץ את המידע שבא מתוך הרשות המקומית לכל הארגונים, וזה צריך להיות אחד התהליכים מתוך נוהל חירום.
<אסתר בלום: עכשיו, לגבי הדיווח בזמן אמת, חברה, בשפות אחרות אין.
<אסתר בלום: לא קיים.
<אסתר בלום: אין.
<אסתר בלום: אז זה נכון שלגבי "צבע אדום אשקלון" אנשים כבר התרגלו לצערנו ויודעים מה זה.
<אסתר בלום: זה נכון גם כן שהם לא מדליקים את הטלוויזיה והם לא מדליקים את הערוצים המקובלים בשפות אחרות, כי הם לא מתחברים, אז הם בכלל לא שומעים את הצבע האדום.
<אסתר בלום: חייב להימצא פיתרון.
<אסתר בלום: כיום אני יודעת ש - - -
יואל רזבוזוב: טוב, אנחנו לא נחזור על דברים שכבר דיברנו עליהם.
יואל רזבוזוב: אסתר, מילה אחרונה.
<אסתר בלום: לא, אבל אני מדברת על שפות אחרות.