GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אנסטסיה שטומפל: אלה כישורים הוא צריך ומאיזה גיל למעשה אפשר לרוץ לכנסת?
יואל רזבוזוב: פה אני אענה בקצרה.
יואל רזבוזוב: אפשר, יש לכם פה דוגמה, אני לא נולדתי בארץ ואני חבר כנסת.
יואל רזבוזוב: איזה כישורים?
יואל רזבוזוב: לא נתחיל.
יואל רזבוזוב: בוא נגיד ככה, אמרתי לכם מה העבר שלי, בזכות הכישורים שלי, בהתחלה הייתי ספורטאי, אחרי זה הייתי חבר מועצת עיר, ארבע שנים ניסיון פוליטי, כך שעברתי דרך, יש לי דרך ארוכה.
יואל רזבוזוב: מי שרוצה לקרוא עליי, שייכנס לוויקיפדיה עם השם שלי, קונסטנטין יואל רזבוזוב, אז אפשר לקרוא ולהבין ולדעת בדיוק איזה דרך עברתי.
יואל רזבוזוב: וזו באמת הדרך.
יואל רזבוזוב: כל אחד יכול להיות חבר כנסת ולא חייבים להיוולד בארץ.
<דמיטרי בולט: אני אוסיף במשפט אחד.
<דמיטרי בולט: יש משהו מיוחד במדינת ישראל.
<דמיטרי בולט: מרוב שהמדינה כל כך קטנה, בכל דבר אנשים איכשהו מכירים אחד את השני ואתם תראו בדרך, כשאתם מתקדמים, פתאום הוא מכיר את ההוא וזה פגש - - - למה אני אומר את זה?
<דמיטרי בולט: כי כל מקום שאתם מגיעים, זה לא משנה אם התחלתם לעבוד במקדונל'ס ואחרי זה שטפתם כלים וניקיתם ולא יודע מה, בכל מקום אנשים מכירים, גם בצבא, ובכל מקום שאתם מגיעים תעשו הכי טוב שאתם יכולים לעשות, אם זו עבודה הכי פשוטה ואם זה לימודים ואם זה צבא, להיות הכי טובים ואתם תראו, תאמינו לי שאחרי זה התוצאות יבואו בהמשך.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, ארץ ההזדמנויות.
יואל רזבוזוב: רגע חגיגי.
יואל רזבוזוב: תעודות זהות.
יואל רזבוזוב: (חלוקת תעודות זהות).
יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אנחנו שמחים לארח היום את יושב ראש הסוכנות היהודית, מר נתן שרנסקי שייתן לנו בהמשך סקירה על פעילות הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיש לוועדה שיתוף פעולה פורה עם הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: נציגה משתתפים כאן באופן שוטף, הנציג שלה הוא אורח קבוע, הוא כבר חבר ועדה.
יואל רזבוזוב: חמישה מחברי הכנסת יצאנו לארה"ב וראינו את הפעילות של הסוכנות היהודית בארה"ב, ראיתי את הפעילות של הסוכנות היהודית באוקראינה ובעוד מקומות.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים ומוקירים את כל מה שהסוכנות היהודית עשתה.
יואל רזבוזוב: אני מבקש לספר, היה אצלי כאן גו'ש בפגישה, פגישה שהייתה לי עם חבר הנאמנים של הסוכנות, גם עם היושב ראש.
יואל רזבוזוב: ישבנו וקצת סיפרנו, סיפרתי את סיפור העלייה שלי, איך עלינו ולמה עלינו, אנחנו אומרים שאנחנו גם מנסים לעזור ובאמת כדי שתהייה עלייה וקליטה טובה יותר.
יואל רזבוזוב: אז נזכרתי במשהו שנגע לנו, אני חושב שכשספרתי על זה גם נגע לחבר הנאמנים.
יואל רזבוזוב: סיפרתי שאנחנו עלינו לארץ בשנת 1991, הוריי ואחי הקטן, אני ואחי הקטן ישנו על הרצפה במשך חודש-חודשיים.
יואל רזבוזוב: אז קיבלנו את המיטות של הסוכנות.
יואל רזבוזוב: אין מישהו מהעלייה שלא זוכר את המיטות של הסוכנות.
יואל רזבוזוב: חמי הכין לנו מיטת קומתיים ועד היום זה בבית אצלו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שכל העלייה מוקירה את פעילות הסוכנות למרות שאין לה את הבמה, כולם זוכרים את המיטות של הסוכנות.
יואל רזבוזוב: אני ככל שאקנה מזרון של "עמינח" או אחר, תמיד אזכור את מיטת הסוכנות שהייתה נוחה.
יואל רזבוזוב: זה קוריוז קטן מהזיכרונות הטובים שלנו.
יואל רזבוזוב: אתם עושים הרבה עבודה, ואני אתן לכם להציג את הפעילות.
נתן שרנסקי: תודה רבה, כבוד היושב ראש.
נתן שרנסקי: אני אבקש ממנכ"ל הסוכנות היהודית לתת סקירה.
נתן שרנסקי: אני אקדים ואשתף מההתרשמויות מהימים האחרונים שלי.
נתן שרנסקי: חזרתי עכשיו מצרפת.
נתן שרנסקי: מצרפת, במשך כמה שנים ציפינו וראינו כל מיני סימנים שתהייה עלייה גדולה.
נתן שרנסקי: כעת אנחנו נמצאים בתוך העלייה הגדולה.
נתן שרנסקי: כאשר אנחנו מדברים על עולם חופשי במדינות שאין בהן שום הגבלות ליהודים והקהילה תופסת עמדות השפעה, אין לנו קהילה בעולם החופשי שתוך שנה שולחת אחוז אחד מהקהילה לישראל.
נתן שרנסקי: משנת 1948 לא היה דבר כזה מאף מדינה, לא מאירופה ולא מאוסטרליה, לא מדרום אפריקה.
נתן שרנסקי: השנה בפעם הראשונה קהילה השנייה בגודלה בתפוצות, צרפת, תשלח לפחות אחוז אחד של יהודים לישראל.
נתן שרנסקי: העלייה גודלת באופן מטאורי.
נתן שרנסקי: בשנת 2012 – 1,800 איש.
נתן שרנסקי: בשנת 2013 – 3,300 איש.
נתן שרנסקי: השנה אנחנו מתווכחים בינינו לבין עצמנו אם יהיו 5,000 או 6,000 איש.
נתן שרנסקי: אני מעריך שיהיו 6,000 איש.
נתן שרנסקי: אם נתסכל על הסיבות, ראשית, זו תוצאה של חוסר ביטחון בגלל האנטישמיות שהתחזקה מאוד בעשור האחרון.
נתן שרנסקי: עשר שנים רבנים ומנהלי בתי ספר אומרים לילדים לא להסתובב ברחוב עם כיפה.
נתן שרנסקי: תבינו, במוסקבה לא אומרים כך, בקייב לא אומרים כך, אבל בפריז כבר 10-11 שנה אומרים כך.
נתן שרנסקי: זה יוצר תחושה של חוסר ביטחון בנוסף לפיגועי טרור.
נתן שרנסקי: כאשר המצב הכלכלי לא מעודד ויש הרבה צעירים, לא רק יהודים, שלא רואים את עתיד שלהם בצרפת.
נתן שרנסקי: שני דברים אלה הם מאוד חשובים.
נתן שרנסקי: למדינת ישראל ולסוכנות היהודית אין שום אחריות על הפקטורים הללו, הם לא תלויים בנו.
נתן שרנסקי: אבל בפעם הראשונה רוב היהודים שהחליטו לעזוב, הם עוזבים לא לטורונטו ולא למונטריאול שהייתה היעד מספר אחת של יהדות צרפת כי שם יש הרבה דוברי צרפת, לא ללונדון ששם בגלל החוקים האירופיים אפשר ללמוד באוניברסיטה חינם, אלא דווקא למדינת ישראל.
נתן שרנסקי: אין ספק שזה כתוצאה של כל המדיניות שלנו, של ממשלת ישראל לחזק את הזהות יהודית.
נתן שרנסקי: למעשה, לקשור כל משפחה ואת כל הצעירים בצרפת באמצעות כל מיני תכניות למדינת ישראל.
נתן שרנסקי: הם מרגישים שפה הבית.
נתן שרנסקי: עולה שאלה מאוד חשובה, האם יש עתיד היום באירופה ליהודים - - -
יואל רזבוזוב: יש.
נתן שרנסקי: אני חייב להגיד שאני שואל את השאלה הזאת במשך חודשים ארוכים את כל מנהיג צעיר באירופה, קשה להם להגיד שאין, אבל לא מצאתי אף אחד מהם שאמר שיש.
יואל רזבוזוב: בישראל יש.
נתן שרנסקי: בדיוק.
נתן שרנסקי: זה הזמן להזכיר להם ואחר כך להוכיח שבישראל יש להם עתיד בטוח.
נתן שרנסקי: מילה אחת על אוקראינה, אני חייב להגיד שקודם כל למרות על התעמולה אין כוח פוליטי אנטישמי בממשלת אוקראינה.
נתן שרנסקי: אין מדיניות אנטישמית מצד ממשלת אוקראינה.
נתן שרנסקי: להפך, ממשלת אוקראינה מנסה להוכיח שהיא תשתף פעולה עם כל הקהילות.
נתן שרנסקי: אבל באוקראינה יש חלקים גדולים ששם יש וואקום של שלטון.
נתן שרנסקי: אני נולדתי וגדלתי במקומות שאף אחד לא ידע שיש מקומות כאלה, היום כל העולם מכיר אותם כי שם יש חוסר של וואקום ויש מלחמה.
נתן שרנסקי: כאשר יש חוסר של שלטון הדעות הקדומות יוצאות החוצה.
נתן שרנסקי: היום יש גידול מאוד משמעותי במספר העולים, היום יש יותר יהודים שעלו מאוקראינה מאשר בשנה שעברה.
נתן שרנסקי: צריך להבין, בניגוד לצרפת ששם הכול הולך בשיתוף פעולה עם כולם, כאן תוך כדי תהליך העלייה יש קרבות ואנחנו מוציאים משפחות מתוך הקרבות.
נתן שרנסקי: הסוכנות היהודית כמובן דואגת להביא יהודים לישראל באמצעות כל מיני תכניות, היא גם מביאה את ישראל לכל העולם.
נתן שרנסקי: אדוני היושב ראש, ראיתי שליחים שלנו בקמפוסים שהם בשיא המאבק ללגיטימציה של ישראל, בשיא המאבק כדי לתת ליהודים הרגשה שהם לא צריכים להתבייש בקשר שלהם לישראל, אלא להפך.
נתן שרנסקי: היום יש לנו יותר שליחים בעולם מאי פעם, 1,250 שליחים - - -
נחמן שי: נתן, צריך להסביר שזה סוג אחר של שליחים.
נחמן שי: שליח חדש, הוא מסוג השליחים שהיו - - -
נתן שרנסקי: היום כשאנחנו שואלים את השליחים שלנו, אנחנו במפגש עם 300 שליחים באמריקה, מי מכם יותר מבוגר מבן 30, אולי יש חמישה-שישה אנשים שמרמים ידיים.
נתן שרנסקי: כלומר, כל השליחים שלנו הם אחרי צבא ותואר ראשון.
נתן שרנסקי: הם הולכים לקהילות, לבתי ספר, לקמפוסים והם מדברים בכל מיני נושאים החל מעלייה וחיזוק זהות יהודית ועד למאבק על שם טוב למדינת ישראל.
נתן שרנסקי: עם כל הקיצוצים הדרמטיים שלנו מספר העולים רק עולה כי יותר ויותר ארגונים ופדרציות וקהילות מוכנים לשלם עבור השליחים שלנו כי הם מרגישים שזה גשר מאוד חשוב בין העם היהודי למדינת ישראל.
נתן שרנסקי: אבקש ממנכ"ל הסוכנות היהודית לתת סקירה יותר מפורטת.
<אלן הופמן: בוקר טוב לכולם.
<אלן הופמן: שמי אלן הופמן.
<אלן הופמן: תודה אדוני היושב ראש חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברי הכנסת, נחמן שי יושב השדולה של העם היהודי בכנסת.
<אלן הופמן: אני כבר יודע ששבענו ממצגות, אני אשתדל לעבור מהר מאוד על הסטטיסטיקה הכי בסיסית של העשייה של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: נתחיל עם זה שהסוכנות היהודית עוסקת בארבעה מעגלים של עשייה עיקריים: יש בשקף את העלייה בצד ימין, למטה רואים שאנחנו עוסקים בחיבור יהודים צעירים מהעולם לישראל ולזהותם היהודית.
<אלן הופמן: זה בדיוק מה שנתן כרגע דיבר בנוגע ליהדות צרפת.
<אלן הופמן: זה לא במקרה, זה לא אסתטי שהמעגל הזה חופף עלייה.
<אלן הופמן: אנחנו גם עוסקים בחיבור ישראלים צעירים ליהדותם ובעיקר לעם היהודי.
<אלן הופמן: אנחנו עוסקים באוכלוסיות בסיכון.
<אלן הופמן: אעבור לעלייה.
<אלן הופמן: כמה נתונים.
<אלן הופמן: צופים ל-23 אלף עולים בשנה זה.
<אלן הופמן: רואים את העלייה של השנה האחרונה וגם של שנה לפני כן.
<אלן הופמן: אנחנו מוקד עלייה.
<אלן הופמן: כאן ההזדמנות לציין את שיתוף הפעולה המאוד מאוד הדוק שמתקיים בשנים האחרונות עם המשרד לעלייה וקליטה.
<אלן הופמן: חביב קצב נמצא כאן, אבל בכל הדרגים מהדרג של השותף שלי עודד מנכ"ל המשרד לקליטה ועלייה וגם עם השרה לאורך כל הדרגים.
<אלן הופמן: אני יכול לציין שהרבה מאוד ממה שאני מציג כאן הוא בעצם פרי של עבודה משותפת בינינו לבין משרד העלייה וקליטה.
<אלן הופמן: 22 מרכזי קליטה שנותנים נחיתה רכה ללמעלה מעשרת אלפים עולים בשנה.
<אלן הופמן: הנה המומחה לנושא הזה, חביב קצב מהמשרד לעלייה וקליטה.
<אלן הופמן: כאשר אנחנו מדברים על עלייה וקליטה, הסוכנות היהודית מתמקדת בצעירים.
<אלן הופמן: רואים כאן, אני לא רוצה לעבור על כל המספרים כאן, אפשר להסתכל ולראות שהמספרים עולים.
<אלן הופמן: לא רק שכלל מספרי העולים עולים, אבל בעיקר מספרי העולים בשנת 2013 הם של צעירים יותר שהם בוגרי תכניות, שהם היו ב"מסע", שהם היו ב"תגלית", הם באים לישראל.
<אלן הופמן: רואים את אולפני עציון של הסוכנות שהתרחבו מירושלים לאולפני עציון בכל הארץ, בחיפה, ברמלה וברעננה.
<אלן הופמן: בית ברודצקי הוסב השנה לעולים.
<אלן הופמן: ב"נעלה" יש לנו 435 משתפים.
<אלן הופמן: תק"א – תכנית קדם אקדמית ו"סלע", גרעין צבר הוא דבר מאוד מאוד חשוב.
<אלן הופמן: בני ישראלים שחוזרים לארץ לשירות צבאי, חוזרים לארץ.
<אלן הופמן: למטה יש את העבודה שאנחנו עושים עם משפחות לבוגרים.
<אלן הופמן: סך העולים החדשים והותיקים שהשתתפו בתכנית קליטה של הסוכנות היהודית, כמובן עם המשרד לעלייה וקליטה עומד על 21,381.
<אלן הופמן: כעת אנחנו מגיעים לנושא צרפת, אנחנו צופים, מאוד חשוב להסתכל על השקף הזה, אנחנו צופים ל-7,000 עולים מצרפת השנה.
<אלן הופמן: זאת אומרת, בשנת 2014 יבואו למדינת ישראל כפליים עולים מצרפת מכל ארצות הברית.
<אלן הופמן: יהדות צרפת על המזוודות, אבל לא מספיק שהם על המזוודות.
<אלן הופמן: הדבר החשוב הוא, יהדות צרפת, כאשר משפחה שוקלת לעזוב את צרפת באופן מוחלט היא בוחרת לבוא לישראל.
<אלן הופמן: הם נוסעים למקומות אחרים, אבל בוחרים לבוא לישראל.
<אלן הופמן: עד תחילת יולי הגיעו כבר 2,700.
<אלן הופמן: בינואר עד מאי 2,000 תיקים לעומת 863 תיקים ולעומת כחצי שהגיעו בשנת 2003, זה כמעט חצי אל מול השנה לפני כן.
<אלן הופמן: זה אולי הסיפור הדרמטי ביותר שקורה היום בזירה של עלייה וקליטה.
<אלן הופמן: כמו שנתן אמר, שאחוז, על אחוז אחד מכל הקהילה בעצם עוזב את צרפת.
<אלן הופמן: זה כדור שלג.
<אלן הופמן: יש לזה דיני מס חדשים ומצב כלכלי.
<אלן הופמן: מעניין לראות אם בשנת 2015 המגמה הזאת ממשיכה.
<אלן הופמן: אם היא תמשיך בשנת 2015 אנחנו נהייה בפני רעידת אדמה באירופה.
<אלן הופמן: רעידת אדמה באירופה.
<אלן הופמן: כאשר אנחנו מדברים על המעגלים הללו, מעגלי עלייה שחופפים לאוכלוסיות בסיכון, זה מה שאנחנו קוראים 'הצלה'.
<אלן הופמן: פעם זה היה התפקיד העיקרי של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: אני חושב שאנחנו צריכים לברך שהיום מכלל ה-13 מיליון יהודים בעולם לא יותר מ-50 אלף אולי נמצאים במדינות שחייהם עלולים להימצא בסכנה.
<אלן הופמן: הסוכנות היהודית מציגה בשם העם היהודי, היא ממשיכה להביא יום-יום ממקומות כמו טורקיה, קובה וונצואלה ועוד כמה מקומות שאלו אנקוב בשמם בגלל הרגישות.
<אלן הופמן: יום-יום אנחנו מביאים יהודים כולל יהודים שאין להם דרכונים, מביאים ממקומות שיהודים נמצאים בסכנה.
<אלן הופמן: צריך להכיר בעובדה שהפעולה של 'הצלה' הולכת ומתייבשת בעולם היהודי.
<אלן הופמן: אולי זה תופעה מאוד חיובית של המצב של העם היהודי.
<אלן הופמן: כשאנחנו מסתכלים על אוקראינה, זה עוד מוקד, אנחנו רואים שהצפי הוא עד ל-4,000 עולים, 3,400-3,900 בשנת 2014.
<אלן הופמן: גם פה יש הבדל ענק, הכפלה של מספרים, יש גם את המספר למטה שהוא כמיליון וחצי שקל שאנחנו משקיעים מכסף שהסוכנות מגייסת בנושא של ביטחון הקהילה היהודית באוקראינה.
<אלן הופמן: גו'ש אחראי על כל המפעל הזה.
<אלן הופמן: בסך הכול הקרן הזאת חילקה עד עכשיו 13 מיליון שקל בתיאום עם המוסדות הרלוונטיים במדינת ישראל אנחנו עוזרים לקהילות להגביר את הביטחון.
<אלן הופמן: מצבים כמו טולוז שלא היו מצלמות, שלא הייתה החומרה המתאימה, אנחנו מנסים לתקן את זה ומגייסים כסף כל שנה וכל חודש כדי לעזור לקהילות האלה.
<אלן הופמן: ניסיתי לאפיין את תחום שמעניין בעיקר את הוועדה הזאת, אבל אני מבקש ללכת הלאה.
<אלן הופמן: הסוכנות היהודית עוסקת בהבאת עולים, כדי להביא את העולים צריך לעסוק בחיבור של יהודים צעירים בעולם לישראל ולזהותם היהודית.
<אלן הופמן: את זה אנחנו עושים בשתי דרכים, מביאים את הצעירים לישראל ומביאים את ישראל לצעירים.
<אלן הופמן: איך מביאים את ישראל לצעירים, בבקשה.
<אלן הופמן: כאשר אנחנו מדברים על 100 אלף סטודנטים יהודים בעולם, קרוב לאחד מארבעה מהסטודנטים יהודים נחשפים לפעילות של שליחי הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: בשנה הבאה יהיו לנו בקמפוסים 75 צעירים ישראלים בוגרי אוניברסיטה ב-75 קמפוסים.
<אלן הופמן: התחלנו במפעל חדש, כמו שאמר חבר הכנסת נחמן שי, זה דגם חדש של שליח.
<אלן הופמן: תלכו לטורונטו ותראו 21 צעירים ישראלים עושים שנת שירות בקהילה היהודית בטורונטו.
<אלן הופמן: כל אחד בבית הכנסת.
<אלן הופמן: מה שקורה לצעירים האלה שלא רק שהם מביאים את ישראל אליהם, הם חוזרים אנשים אחרים.
<אלן הופמן: כאשר אנחנו הולכים הלאה, חלק היה להביא את ישראל לצעיר, החלק השני של המשוואה הוא להביא את הצעיר לישראל.
<אלן הופמן: 62 אלף צעירים יהודים שמתחלקים: 10 אלפים ב"מסע"- הפרויקט בין הסוכנות וממשלת ישראל, מדינת ישראל.
<אלן הופמן: אנשים באים לשנה או לשישה חודשים – אלו העולים של העתיד.
<אלן הופמן: אתם תראו עוד דוגמה לגבי צרפת.
<אלן הופמן: כשמסתכלים הלאה רואים ש-10 באים בתקופת התיכון, 41 אלף באים במסגרת "תגלית".
<אלן הופמן: השאלה שנשאלת לגבי בוגרי "תגלית", כולם שואלים מה קורה לבוגר "תגלית" הוא שמונה ימים, עשרה ימים, ראה את ישראל דרך אוטובוס.
<אלן הופמן: בנינו תכנית של שישה עד שמונה שבועות שהיא סוג של סטאז, זה טוב בשביל קורות החיים.
<אלן הופמן: בשנת 2013 היו 513 משתתפים, 1,000 השנה.
<אלן הופמן: אנחנו מתכוונים להכפיל את זה 2,000-3,000 – כולם בוגרי "תגלית".
<אלן הופמן: השנה, הרמנו כפפה שזרקה לנו הממשלה, להביא את המחוננים ביותר בעולם הטכנולוגי לישראל מהאוניברסיטאות הכי טובות.
<אלן הופמן: אנחנו בנינו תכנית ייחודית.
<אלן הופמן: לצורך דוגמה, כאשר הקמנו את "מסע" אמרו לנו 'לא יבוא אף ילד לישראל במסגרת "מסע"'.
<אלן הופמן: היום אנחנו רואים 1,000, 850 איש שבאים מצרפת במסגרת "מסע".
<אלן הופמן: תשימו לב, 705 מהם עולים לישראל.
<אלן הופמן: 1,000 תלמידים מצרפת היו בישראל במסגרת התיכון.
<אלן הופמן: הנה לכם דוגמה של המעגלים של הסוכנות בכפר הנוער כמו קריית יערים, אנחנו רואים את האוכלוסייה בסיכון, בצד שמאל למעלה, אנחנו רואים עולים חדשים שהם האוכלוסייה הבסיסית של כפרי עליית הנוער, רואים ששנת שירות של ישראלים יחד עם שנת שירות של העם היהודי, זו דוגמה איך הסוכנות בונה את החיבור בין צעירי העם היהודי וצעירי ישראל.
<אלן הופמן: אנחנו ממשיכים לעבוד בכפרי עליית הנוער, יש פה 1,200 איש שמקבלים מלגות מהסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: 950 איש בכפרי עליית הנוער ו-12 אלף תלמידים, 17% מהם הם עולים מהפריפריה של ישראל, הם נמצאים בתכנית של הסוכנות שנקראת "פותחים עתיד".
<אלן הופמן: אני מקווה שבריצה ניסיתי לתת לכם את המספרים הכי חשובים של הפעילות של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: בבקשה נציג משרד העלייה והקליטה.
<חביב קצב: אני שמח לומר שאנחנו עושים עובדה מאוד יפה בשיתוף עם הסוכנות היהודית, עבודה מתואמת בנושא עידוד עלייה כולל קבלת החלטת ממשלה על מטרה משותפת, כולל עידוד עלייה מצרפת.
<חביב קצב: זו תכנית מאוד מפורטת שכוללת גם את נושא צבא וגם את הנושא של אוקראינה, גם בתכניות צעירים אנחנו עושים עבודה משותפת.
<חביב קצב: אדוני היושב ראש, אני מבקש לומר במיוחד לך בעקבות הדיון שקיימת כאן בוועדה בנושא של מבשרת.
<חביב קצב: בהתאם להוראה של מר שרנסקי, נעשתה עבודה לא פשוטה, לא קלה, עבודה מאוד מורכבת עם הרבה מאוד גורמים ובתיאום.
<חביב קצב: הצלחנו להוביל להמשך קיומו של מרכז הקליטה לתקופה של שנתיים עד שלוש שנים.
<חביב קצב: אין לזה שום קשר - - -
יואל רזבוזוב: אני מקווה שלא נפגעו עולים.
<חביב קצב: ללא עבודה משותפת, יושב לידי יהודה, הייתה עבודה מאוד משותפת לטובת העולים.
<חביב קצב: אני מקווה שהעבודה הזאת תמשיך וששיתוף הפעולה פה יהיה פורה יותר ובזה נצליח להביא יותר עולים.
<חביב קצב: יושבות כאן נציגות המשרד, חנה מנהלת אגף עידוד עליה, אלה, דוריס, פטריסיה שעמלה מאוד קשה על כל פרויקט צרפת.
<חביב קצב: נקווה שנעשה עוד תכניות לעידוד עלייה מארצות אחרות ושיבואו יותר עולים.
<חביב קצב: אני מבקש לומר תודה רבה על שיתוף הפעולה הפורה.
<חביב קצב: תודה.
יואל רזבוזוב: לגבי העניין של מרכז הקליטה, אני רוצה להודות לכל הגורמים ולכל מי שהתגייס.
יואל רזבוזוב: אנחנו באמת צריכים כולנו להתגייס לטובת העולים.
יואל רזבוזוב: בקשה, להתחיל לעקוב אחרי אותם עולים שאינם אמורים להישאר שם מעבר ל שנים המוקצות להם.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר אנחנו כמדינה, הם וישבו פה בשולחן מלא האנשים.
יואל רזבוזוב: אנחנו כמדינה נפגעים מזה כי הם מתרגלים למצב ונוח להישאר שם והם לא רוצים לעזוב.
יואל רזבוזוב: הם בעצם פוגעים בעצמם ואת זה הם לא מבינים.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לדאוג, יש חוקים ומה שהחוק מחייב זה מה שצריך להיות.
יואל רזבוזוב: אחרי זה צריך לצאת אל הדרך וללמוד להיות עצמאים.
יואל רזבוזוב: אמרתי להם, כמה שזה כואב, זו החלטה כואבת ואולי אלו אמירות קשות, אבל זאת המציאות.
יואל רזבוזוב: בסוף המציאות הזאת היא לטובת אותם אנשים.
נתן שרנסקי: בהחלט.
נתן שרנסקי: כמו שהבטחתי לך בטלפון, אף עולה לא יפגע, אבל לא יכולים להיות עולים לנצח.
נתן שרנסקי: באיזשהו שלב צריכים ללמד אותם לקחת עצמאות על עצמם.
מרדכי יוגב: ראשית, אני רוצה להביע באמת הערכה גדולה על כל מה שהסוכנות עושה בכל מישורי הפעילות.
מרדכי יוגב: ניסתי להביא עוד פרויקט, אני לא יודע לאן הוא הגיע בסוף, אותו סיפור שכן מתקיים במכינות של חצי שנה גם של אוכלוסיות אתיופיות ואחרות.
מרדכי יוגב: דיברתי גם להביא נוער למכינות, אמרנו שזה מתקיים בשתי מכינות, נדמה לי ב"רבין" ו"קשת".
מרדכי יוגב: הצעתי לתת להם את האתגר.
מרדכי יוגב: יש היום נשיאות למכינות, יוסי בר, מי שהיה קצין חינוך ראשי.
מרדכי יוגב: אני חושב שדרך זה שהם רגולטורים למכלול המכינות היום, החילוניות והדתיות, ניתן לתת להם משימות ולייעד אותן לסוג אוכלוסייה.
מרדכי יוגב: הסתבר, לצורך העניין "קשת" עסוקה רק באוכלוסייה האנגלו סקסית.
מרדכי יוגב: דרך זה הם מסוגלים לתת את המענה הקונקרטי.
מרדכי יוגב: חצי שנה הראשונה היא עברית, היא אוריינטציה ויש צורך בהרבה מאמצים ונכון שכך יהיה.
מרדכי יוגב: אם לצורך העניין תוקם מכינה כזאת לעולים מאוקראינה אני רוצה לומר לכם שחוץ מכיתה כזאת, עשרה, עשרים נראה לי שהאוריינטציה שלהם מביאה שם לאחוזים של 90% שמתגייסים לצה"ל.
מרדכי יוגב: 80% נשארים בארץ עם תעודת זהות בסוף שנה, ו-90% אחוז מתגייסים לצה"ל, דהיינו יש כאלה שיורדים, משלמים את הלימודים חוזרים כעבור שנה שנתיים.
מרדכי יוגב: המכינה היוותה בית עבורם גם בזמן השירות.
מרדכי יוגב: אני חושב שהמחשבה הזאת לקרוא את יוסי בר שיפתחו ושייקחו את זה כמשימה, האם זה מול בין אם זה מול העולים מצרפת ובין אם זה מול אוכלוסיות אחרות.
מרדכי יוגב: הם ימצאו את המכינות החזקות וידעו לתת להם את האתגר הזה.
מרדכי יוגב: אני באמת רוצה להביע הערכה למרכז קליטה של מבשרת.
מרדכי יוגב: בלי קשר אם יש פה שטיקים או אין, את זה נשאיר ליושב ראש הסוכנות להחליט.
מרדכי יוגב: כמו שאתם מראים צריכים כאן הרבה מרכזי קליטה.
מרדכי יוגב: הערכה ושאלה אחת קטנה.
מרדכי יוגב: דיברתם כאן על פוטנציאל של 23 אלף עולים, דיברתם על כ-7,000 מצרפת וקרוב ל-4,000 מאוקראינה, שזה 11 אלף, עוד 12 מאיפה?
נתן שרנסקי: 3,500 מאמריקה, בערך כ-7,000 מברית המועצות לשעבר.
נתן שרנסקי: עכשיו יש תחרות אם מצרפת יהיה יותר מכל ברית המועצות או רק מרוסיה ואוקראינה.
נתן שרנסקי: תמיד יש עוד כמה מאות מאוסטרליה, כמה מאות מבריטניה, 1,000 ומשהו מדרום אמריקה.
נתן שרנסקי: ברוך ה' יש.
יואל רזבוזוב: אהבתי לראות בנתונים שיש הרבה חבר'ה צעירים.
יואל רזבוזוב: מחר הייתה אומרה להתקיים וועדה שהתבטלה, עם שר האוצר ורצינו להראות לו את התרומה של העולים לכלכלת ישראל.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיש עלייה בנתונים הריאליים של המספרים, אפשר לראות איך העלייה תורמת לכלכלה.
יואל רזבוזוב: לפני כשבוע קיימנו דיון בנושא איך אנחנו כמדינה ערוכים, כי הרשויות המקומיות מתלוננות שהן קולטות עכשיו הרבה עלייה, צריך לפתוח כיתות, לבנות כיתות, איפה קולטים.
יואל רזבוזוב: משרד החינוך מתקצב, עיקר הטענות היו כלפי משרד החינוך שהוא מתקצב שנה כיתות אולפן.
יואל רזבוזוב: אז מה קורה, הילדים עדיין לא שולטים בשפה מספיק טוב והם מתקשים בלימודים.
יואל רזבוזוב: הרשויות המקומיות מממנות את זה.
יואל רזבוזוב: יש לא מעט בעיות ואני חושב שזה הזמן עם גל העלייה ועם המספרים שהוצגו, אנחנו צריכים יותר ויותר ללחוץ את הממשלה לתקצב.
נתן שרנסקי: אני חייב להגיד, ראשית כתוצאה משיתוף הפעולה שלנו עם משרד העלייה וקליטה הממשלה נותנת עכשיו קצת כסף למרכזי קליטה.
נתן שרנסקי: "ברודצקי", מי שנולד בשנות 79 יודע שזה ה-סמל, כבר לא קיים מרכז קליטה ועכשיו הוא חוזר להיות מרכז קליטה.
נתן שרנסקי: את אולפני עציון אנחנו מעתיקים.
נתן שרנסקי: אני חייב לומר, עם כל החשיבות של הכסף שהממשלה נותנת, אם לא היו הפדרציות והפרטנרים שלנו, מהמקורות שלנו אנחנו משקיעים 51 מיליון דולר לעלייה וקליטה.
נתן שרנסקי: טוב שעכשיו הממשלה מצטרפת ומשקיעה בזה, אבל ללא התמיכה של העם היהודי לא היינו יכולים להרים את זה.
יואל רזבוזוב: דבר נוסף, הפריע לי באחת הוועדות ובאחד הדיונים העניין של ההסברה.
יואל רזבוזוב: אין לנו כאן נציגים של משרד החוץ, אבל המסרים שעוברים ממשרד החוץ אומרים שצריכים להשתמש במשאב שנקרא שליחי הסוכנות.
יואל רזבוזוב: חומרים מסוימים צריכים להיות מעוברים עם הסברה כי זה הכלי הכי זול, והכי נכון לעשות הסברה בתפוצות.
יואל רזבוזוב: את שיתוף הפעולה הזה דרשתי ממשרד החוץ.
יואל רזבוזוב: אתם צריכים לעדכן אותי אם נעשה משהו או לא נעשה.
יואל רזבוזוב: שנית, הייתי רציתי לשמוע על דברים שאתם רואים שאנחנו כאן בוועדה יכולים לשנות או לעזור.
יואל רזבוזוב: היה לנו כאן דיון בעניין תכנית "מסע" לגבי אישורי עבודה שהם לא יכלו לקבל, אז היינו צריכים את משרד הפנים.
יואל רזבוזוב: היינו צריכים להסדיר את אישור העבודה.
יואל רזבוזוב: אם אתם רואים שבמקרים האלה כשאפשר לעזור לאנשים לקבל החלטה, באמת יש לנו אפשרויות פיננסיות שיקלו עליהם, נעשה את זה בהחלט.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה למשרדים הרלוונטיים ונעזור.
יואל רזבוזוב: משרד ראש הממשלה בבקשה.
<יונתן שכטר: אני מלשכת ראש הממשלה.
<יונתן שכטר: אני בסך לא כל כך הרבה זמן בתפקיד, אבל אני רוצה לציין שבתקופה הקצרה שלי בתפקיד אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם הסוכנות היהודית במספר נושאים.
<יונתן שכטר: בין היתר ביוזמה החדשה לחיזוק הקשר עם התפוצות.
<יונתן שכטר: יש לזה מרכיבים שונים שהוצגו כאן, פחות על עלייה ויותר על החינוך הישראלי בחינוך וגם חינוך בארץ על הקהילות היהודיות בחו"ל.
<יונתן שכטר: אני חושב שזו יוזמה מאוד מבורכת, זה בשיתוף פעולה הדוק בינינו לבין הסוכנות היהודית וגם בינינו לבין משרד התפוצות שנציג שלו נמצא פה.
<יונתן שכטר: כמי שגם ישן לילות במיטות של הסוכנות, גם אשתי בוגרת אולפן עציון, גם אנחנו עברנו את המוסדות של הסוכנות.
<יונתן שכטר: אני מבקש לציין את העבודה החשובה ואת שיתוף הפעולה המבורך.
<יונתן שכטר: תודה.
יואל רזבוזוב: הייתה לנו כאן שאלה, יצחק בבקשה.
<יצחק הילדסהימר: אני רוצה לשאול את היושב ראש נתן שרנסקי מה הסוכנות עושה כדי להגביר את פעילות עידוד העלייה בקרב יותר מ-1,200 מיליון יהודים דוברי רוסית שפזורים בכל העולם, בארצות הברית, גרמניה, קנדה וכדומה?
נתן שרנסקי: אני מקווה שזה קצת פחות.
נתן שרנסקי: כן, הערכה היא שיש כמיליון דוברי רוסית יהודים ויש כמיליון דוברי עברית שהן אוכלוסיות בסכנת התבוללות אם לא יעשו מאמצים מיוחדים.
נתן שרנסקי: לכן המחלקה שלנו שעד לפני שלוש שנים טיפלה ביהודי ברית המועצות הפכה עכשיו למחלקה שמטפלת בדוברי רוסית בכל העולם.
נתן שרנסקי: כמובן רוב המאמצים שלנו ובמיוחד היום הם באוקראינה, ברוסיה, אבל יש לנו שליחים לקהילות בלוס אנג'לס, ניו יורק ועכשיו לפי בקשה של הקהילה יש לנו שליחה באוסטרליה.
נתן שרנסקי: עידוד עלייה מתחיל תמיד בחיזוק הקשר עם ישראל.
נתן שרנסקי: יש לנו היום קבוצות של "תגלית" דוברי רוסית.
נתן שרנסקי: למשל באוסטרליה נתנו הם לעצם שם רוסי ומתברר כשלא מוכנים לעבוד דרך הקהילה הם לא מרגישים שהם קרובים למוסדות שלהם, אבל כאשר אנחנו מארגנים להם פעילות בתוך קהילה דוברי רוסית מביאים אותם לישראל ודרך ישראל מחזקים גם את הקשר שלהם גם לקהילה שלהם.
נתן שרנסקי: יש לנו מחנות קיץ משותפים שבאים דוברי רוסית ממדינות שונות לישראל.
נתן שרנסקי: כעת יש בארה"ב מחנות קיץ לדוברי רוסית.
נתן שרנסקי: שוב, זה לא כדי לבנות גטו, להפך, זה בשביל להכניס אותם לפעילות של הקהילה היהודית כדי שירגישו חלק ממשפחה.
נתן שרנסקי: למעשה התכניות שיש לנו יש לנו יש את אותן תכניות מיוחדות מסוג זה לדוברי רוסית.
<יצחק הילדסהימר: מה עם גרמניה?
נתן שרנסקי: בגרמניה יש לנו היום שלושה שליחים, ארבעה שליחים.
נתן שרנסקי: יש לנו שם הרבה סמינרים.
נתן שרנסקי: שם יש די נסיגה מבחינת "תגלית" בגלל שמרגע שלא אנחנו אחראים על "תגלית" אלא הקהילה המקומית, המספרים ירדו באופן דרמטי כי הקהילה או מנהגי הקהילה לא מכירים את כל מי זכאי לפי החוק השבות כיהודי, כזכאי לתכניות שלהם.
נתן שרנסקי: היום בגרמניה יש 80 אלף יהודים לפי ההלכה ו-100 אלף שהם לא יהודים על פי ההלכה ושהם זכאים.
נתן שרנסקי: עכשיו אנחנו יחד עם מנהיגות "תגלית" מדברים איך לחזור לשיטות שמאפשרות לנו לעבוד עם כל הקהילה.
נתן שרנסקי: אנחנו כמובן עובדים עם כל הקהילה.
נתן שרנסקי: גרמניה מצד אחד היא מקום להרבה פעילות שלנו ומצד שני היא אתגר מספר אחת מבחינת התבוללות.
נתן שרנסקי: אנחנו תומכים גם במוסדות קיימים או ביוזמות מקומיות שיהודים נוקטים כדי לחזק את הזהות היהודית שלהם.
יואל רזבוזוב: למי יש עוד מה להוסיף.
יואל רזבוזוב: אני שמח שיש לנו שיתוף פעולה מלא בין הוועדה לבין הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: אנחנו באמת מנסים להרים הרבה פרויקטים יחד.
יואל רזבוזוב: אנחנו מברכים אתכם על כל מה שאתם עושים.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אני צמחתי בתוך זה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שלא רק אני אלא הרבה מהעולים יודעים להעריך את מה שאתם עושים.
יואל רזבוזוב: אני שמח על שיתוף הפעולה שיש בין משרד העלייה וקליטה לבין הסוכנות היהודית וגם הפדרציות שתומכות.
יואל רזבוזוב: זה באמת משמח את העם היהודי גם כאן וגם בתפוצות.
יואל רזבוזוב: כולנו מנסים להיות יחד ואחד בשביל השני.
יואל רזבוזוב: נמצאים כאן נציגים מ"נפש בנפש", נעלה, כולם כאן ולא אזכיר את כולם בשמות.
יואל רזבוזוב: כולם באמת עושים עבודה נהדרת.
יואל רזבוזוב: המטרה הסופית שהיהודים יהיו כאן.
יואל רזבוזוב: לפחות מי שלא כאן שיזדהה עם המדינה שלנו ויתמוך בנו, זה מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יכולים להכריח אנשים לבוא לכאן בכוח.
יואל רזבוזוב: אנחנו באמת צריכים לתת את התנאים ולהראות שכדאי להיות כאן.