GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: מה אני אסביר לו, איך הוא יבין אותי?
יואל רזבוזוב: ואני לא מבינה מה שהוא אומר'.
יואל רזבוזוב: אז משרד הבריאות הכניס פיילוט שהרופא יכול ללחוץ על טלפון ויש תרגום סימולטני מקצועי.
יואל רזבוזוב: אז אמרתי שדחוף צריך להכניס את הפרויקט הזה, לתת מענה ל - - - כי אנשים נפגעים מזה בלי לשים לב.
יואל רזבוזוב: זה אחד הדברים.
יואל רזבוזוב: אז משרד הבריאות כן פתוח, כן רוצה, אבל לפעמים צריך ללחוץ.
<ארז חלפון: חשוב לעשות ועדה כדי להביא את הדברים שלא נפתרו, זה חשוב מאוד.
<זאב גרשינסקי: פרויקט הדגל הגדול שלנו עכשיו זה באמת עולים לצפון, זה שיתוף פעולה עם קרן קימת לישראל.
<זאב גרשינסקי: אני אתן פה למישל, שהיא מנהלת התכנית 'עולים לצפון'.
<ארז חלפון: רק אני אגיד מילה אחת.
<ארז חלפון: בהמשך גם למדיניות הממשלה שביקשה מאיתנו החלטנו לבוא ובאמת לייעד עולים לנגב ולגליל כדי לחזק את מה שצריך בנגב ובגליל.
<ארז חלפון: באמת התחלנו עוד פעם לדבר, עוד פעם, אני בכוונה אומר, על משאבים.
<ארז חלפון: לצערי הרב, בסוף מי שנכנס איתנו כשותף העיקרי זה קרן קימת לישראל, שבאמת צריך לפרגן להם פה, הם לקחו את זה פה ועשו שינוי.
<ארז חלפון: הם תמיד אדמות, אדמות, אדמות, ובאו לקחו עכשיו שני היו"רים ואני חייב להחמיא להם - - -
דב ליפמן: עד כדי כך שכל דבר שאני מבקש מהם, הם אומרים 'האם זה בנגב?
דב ליפמן: '
<ארז חלפון: כן, באו קק"ל ונכנסו איתנו לפרויקט של נגב וגליל ותיכף מישל תגיד כמה מילים על הפרויקט, אבל אני יכול להגיד לך שמבחינת כמויות, אם כשהארגון התחיל ב-66 עולים שהיו מגיעים מכל ה-4,000 לנגב ולגליל, אנחנו את השנה הקודמת סיימנו ב-1,500 עולים מארצות הברית לנגב ולגליל.
<ארז חלפון: שתבין מה זה עושה.
<ארז חלפון: מעבר לזה שבאים נכנסים, משפחות, לנגב ולגליל, ילדים אמריקאים מסתובבים בבית הספר, שפה, תרבות, כל מיני דברים כאלה, זה דבר שמאוד חשוב.
<ארז חלפון: ראשי הרשויות התאהבו בקהל ובאמת נכנסים איתנו ויש לנו עכשיו יריד גדול ב-9 במרץ בניו יורק, שיש שם למעלה מעשרה ראשי רשויות שבאים להשתתף ביריד.
<ארז חלפון: פרויקט מדהים ואנחנו נכנסים כדי באמת לחזק - - -
יואל רזבוזוב: אתה יודע שישבתי עם קרן מיראז', הם אומרים שהם מחפשים לעזור לעולים בנגב ובגליל.
יואל רזבוזוב: זה מה שהם אמרו, הם מחפשים ויש להם משאבים.
יואל רזבוזוב: אז זה כבר משהו שאתם יכולים לעשות.
<ארז חלפון: אוקיי, זה יכול לעזור.
<ארז חלפון: מישל, כמה מילים על התכנית.
<מישל קפלן גרין: תודה.
<מישל קפלן גרין: אז כמו שציינתם באמת, מה שאנחנו עושים זה כמו שזאב אמר, אנחנו עובדים עם העולים ברצף של העלייה שלהם.
<מישל קפלן גרין: ברגע שהם מתעניינים, אפילו שמים איזה שהוא וי באינטרנט, או איזה שהיא פנייה אלינו שיש התעניינות או בצפון או בדרום, אנחנו מתקשרים אל העולים, אנחנו מדברים איתם גם בטלפון וגם בסקייפ, אנחנו עושים ישיבות פרטניות בחו"ל ואנחנו גם מביאים את העולים לסיורי גישוש, קבוצתית, שהם יכולים גם להתחבר עם אנשים באותה מסגרת תעסוקה, עם תושבי הארץ שהם גם עולים לשעבר או ישראלים, אנשים מבתי ספר, אנשי חינוך,אבל גם אנשים מהעיריות שיכולים להציג את העיר.
<מישל קפלן גרין: לפני שבוע היה לנו סיור גישוש וכמה עולים אמרו 'למה כל עיר רוצה לדבר איתנו?
<מישל קפלן גרין: למה ראש העיר מפנה את הזמן?
<מישל קפלן גרין: אנחנו אפילו לא תושבים, אנחנו לא תורמים, מה קורה כאן?
<מישל קפלן גרין: למה פותחים את הדלתות?
<מישל קפלן גרין: זה נשמע כאילו שזה מעולה בכל מקום, האם יש תחרות בין הערים?' כאילו זה שהם מביעים את הדעה, העולים מרגישים שיש איזה שהוא חום ואיזה שהיא פתיחות ורצון שהם יהיו בשיתוף פעולה עם העיר, עם התושבים, זה נותן להם את החיזוק שהם באמת יכולים לעלות לארץ, לצפון, הם כבר מרגישים שיש להם חברים וקשרים, גם בנושא החברתי, אבל גם בתעסוקה.
<מישל קפלן גרין: יש לנו רצף שאנחנו עובדים איתם גם אחרי שהם עולים.
<מישל קפלן גרין: זה אותו צוות שעובד איתם.
<מישל קפלן גרין: הרעיון זה שהם יכולים להתיישב במקום שמתאים להם.
<מישל קפלן גרין: אז כמו שאתם רואים במפה, אלה כמה מהמקומות שבאמת חזקים עם העלייה.
יואל רזבוזוב: אופקים זה - - -
<מישל קפלן גרין: מה שאנחנו לומדים מזה זה שלכל עולה יש את הרקע שלו.
<מישל קפלן גרין: יש אנשים שמחפשים עיר, יש אנשים שמחפשים יישוב, יש שמגדירים את עצמם דתיים ואלה שמגדירים את עצמם כחילוניים, אבל יש מספיק אנשים ויש מספיק משאבים לכוון אותם למקום שמתאים להם.
<מישל קפלן גרין: מזה אנחנו מביאים עלייה חזקה.
יואל רזבוזוב: לרהט אין ביקוש.
<מישל קפלן גרין: אבל אנחנו כן עובדים בערבה.
יואל רזבוזוב: תעסוקה אתם כן מצליחים למצוא להם?
יואל רזבוזוב: אלה מקומות קשים.
<מישל קפלן גרין: האמת היא שזו הייתה הפתעה בשבילנו, כי חשבנו שזה יהיה אחד מהמחסומים הכי קשים.
<מישל קפלן גרין: עם ההצלחה של העלייה, שהם לא ייקלטו טוב, בגלל שאפילו אם יהיה להם רצון טוב לעלות, אם הם לא ימצאו עבודה אז מה עשינו.
<מישל קפלן גרין: מסתבר שזה לוקח אותו טווח זמן לעולה למצוא עבודה בצפון ובדרום כמו המרכז.
<מישל קפלן גרין: זה מעניין מאוד.
<מישל קפלן גרין: רק למדנו את זה.
<ארז חלפון: צריך לוודא מה המשפחה, זה הכול בפינצטה, זה לקחת עולה, להביא אותו לעבודה, זה לבדוק, לראות את המיפוי מה יש בצפון, מה יש - - -
יואל רזבוזוב: אני אומר שמי שרוצה לעבוד מוצא עבודה.
<מישל קפלן גרין: נכון, בסופו של דבר זה העניין.
<מישל קפלן גרין: אבל אם נדבר על רופאים, כמובן בפריפריה המצב אפילו יותר חמור, אז אנחנו ממש מעודדים את העולים.
<מישל קפלן גרין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה פר עולה, פר רופא, לפני שהם עולים אנחנו מדברים עם כל בית חולים, האם אתם חושבים שיש מקום שנפתח, האם תהיה משרה, האם תהיה משרה חלקית, מתי אתם חושבים שתהיה משרה.
<מישל קפלן גרין: לפעמים הם יודעים שנתיים מראש שתהיה משרה שמתפנה.
<מישל קפלן גרין: אז אנחנו כבר יכולים לעבוד עם העולה.
יואל רזבוזוב: המשרה, קודם כל, איך שאני מבין, צריך מימון של משרד הקליטה לתקן, נכון?
<מישל קפלן גרין: כן.
יואל רזבוזוב: כדי שיעשו את הסטאז' והמדינה תממן את זה.
יואל רזבוזוב: פה נמצאת הבעיה.
יואל רזבוזוב: בית החולים ישמח לקלוט, ברגע שיהיה לו את התקן.
<מישל קפלן גרין: אבל אנחנו רוצים גם את התקן לסטאז' אבל גם תקן שאחר כך הם יכולים לעבוד.
<ליזי מרטין: לפעמים זה עובד הפוך, נגיד יש לנו - - -
יואל רזבוזוב: רגע, אני רוצה להבין.
יואל רזבוזוב: יש פה מצב במדינה שיש ביקוש, אבל המדינה גם לא יודעת לתת תקנים לאותו ביקוש.
<ליזי מרטין: לא, לפעמים אנחנו פוגשים מנהלי בתי חולים עם ראש גדול, למשל יש לנו מישהו בצפון, אורתופד מהרמה הגבוהה ביותר שיש בארצות הברית, שעלה לנהריה ונכנס לבית החולים בנהריה ופתח שם מחלקה שלא הייתה קודם.
<ליזי מרטין: אז אפשר גם להסתכל על זה הפוך.
יואל רזבוזוב: רופא של הוקי קרח?
<ליזי מרטין: כן, הוא גם בנהריה.
יואל רזבוזוב: מישהו דיבר איתי על איזה רופא שהוא היחיד בארץ שמתמחה בפציעות ספורט, או משהו כזה.
<ליזי מרטין: נכון.
<ליזי מרטין: אבל למשל בשבוע שעבר הייתה לנו פגישה עם סמנכ"ל סורוקה, תכנית של הדרום.
<ליזי מרטין: ישבנו איתם והם אמרו לנו 'אנחנו מכירים את הפעילות שלכם, בואו נעשה משהו ביחד', והם אמרו 'רק תביאו לנו את הרופאים, אנחנו נמצא, כי אנחנו מכירים את הרופאים שאתם מביאים'.
<ליזי מרטין: אז אנחנו מתחילים גם לעבוד איתם בשיתוךף פעולה.
<ליזי מרטין: זאת אומרת שזה יכול לעבוד בכל הכיוונים.
<מישל קפלן גרין: זה באמת מה שחשוב, שיתוף הפעולה.
דב ליפמן: עכשיו יש תכנית להפוך את באר שבע למרכז היי טק, עכשיו הם מתכננים - - - אז אולי גם יש אפשרות לעודד אנשי היי טק להגיע לשם.
<זאב גרשינסקי: כן, יש משהו כזה.
<זאב גרשינסקי: אני רוצה להמשיך הלאה כדי שנספיק גם את הסיור.
<זאב גרשינסקי: אתם יכולים לראות שאנחנו מביאים מכל הזרמים בארצות הברית ומכל המקצועות.
<זאב גרשינסקי: זה, לצורך העניין, היקף הפעילות טרום עלייה, חודש לדוגמה, חודש של פעילויות שלנו וצריך לזכור שאין לנו שליחים שם.
<זאב גרשינסקי: ל'נפש בנפש' אין שליחים בצפון אמריקה, כל מי שאתה תראה במשרד פה נוסע לשם לפי הצורך כי אנחנו מאמינים בלהראות לאנשים שם 'חברים, תראו אותנו', וכולם פה עולים חדשים, 'תראו אותנו, אנחנו הצלחנו, גם אתם יכולים'.
<ארז חלפון: וחוץ מזה עלויות.
<ארז חלפון: אם אתה צריך לממן שליחים עם בתים, ביטוחים, ילדים, בתי ספר, כל התקציב נגמר לך רק על עלויות של שכר.
יואל רזבוזוב: על איזה תקציב אתם יושבים?
<ארז חלפון: תיכף נגיע לתקציב, אבל אתה יכול - - -
<זאב גרשינסקי: אתה יכול לראות בדיוק, יש פה שני שקפים חשובים.
<זאב גרשינסקי: קודם כל תראה את זה, סך הכול תקציב הארגון ב-2013 היה 57, וזה בהשתתפות של משרד הקליטה, 23%.
יואל רזבוזוב: רק משרד הקליטה וסוכנות?
<ארז חלפון: הסוכנות מממנת לנו חלק מהטיסות, מהמרכיב שהם מחויבים לממשלה לטיסות, וגם זה, בעקבות ירידה בתרומות אנחנו לקחנו את הטיסות עלינו ומקבלים סכום וכל שנה רבים עם הסוכנות, כי גם עם המינימום קשה להם והם לא יכולים לממן, אז אנחנו לוקחים את זה גם עלינו.
<ארז חלפון: שלא לדבר על הטיסות הקבוצתיות, מה שהם גורמים לעולים כשהם באים בבת אחת, שזה גם אנחנו לוקחים על עצמנו לבד.
<ארז חלפון: אבל אתה יכול לראות את הסכומים, אתה יכול לראות בשקף, תיכף נעבור לשקף הזה - - - אתה יודע מה?
<ארז חלפון: תתחיל בזה.
<זאב גרשינסקי: זה סך הכול העלות של הפרויקט.
<זאב גרשינסקי: מאז שהארגון קם ועד היום, סך הכול העלות של הפרויקט 100 מיליון דולר.
<זאב גרשינסקי: משהארגון קם ועד היום.
<זאב גרשינסקי: התרומה, לקחנו את ברייטמן אלמגור שיעשו מחקר לגבי התרומה של העולים למשק הישראלי.
<זאב גרשינסקי: עוד מעט נפרסם אותו ונוציא אותו לתקשורת, כרגע זה לעיניך בלבד, רואים שהתמורה זה מיליארד ו-600 מיליון שקל.
<זאב גרשינסקי: מה הם תורמים למשק הישראלי.
<זאב גרשינסקי: זו תשובה של 420%.
<זאב גרשינסקי: כל שנה אנחנו במלחמות עם הממשלה.
<זאב גרשינסקי: אנחנו חושבים מה שכל אדם רגיל שנכנס לפה, איך בכזה פרויקט הממשלה לא משתתפת במלא.
<זאב גרשינסקי: מה זה, העולים באים אליי הביתה, אליו הביתה, אליך הביתה, אלה עולים שמגיעים ומוסיפים לכלכלת ישראל.
<זאב גרשינסקי: גם את ה-50% שהיום מינימום בפרויקט מאטצ'ינג שאתה זרוע של הממשלה, הממשלה שמה 50 מול 50, אנחנו היינו צריכים ללכת לשטייניץ, שהיה שר האוצר הקודם, וכשהיינו אצלו בפגישה אמרתי לו 'תשמע, גם אם אתה נגד עולים ואתה לא רוצה עולים, במקום להשקיע באגרות חוב של היום תפוחי בבונדס או של יהושע מצא בבונדס, תשקיע בעולים החדשים, כי אתה מקבל את אותה תמורה.
<זאב גרשינסקי: גם אם אתה לא ציוני, אתה עכשיו מחפש איך אתה מכניס למשק'.
<זאב גרשינסקי: והוא ראה ובאמת בא והסתכל והוסיפו.
<זאב גרשינסקי: כי ככל שמוסיפים תקציב אנחנו יכולים להביא יותר עולים ויכולים להתמודד.
יואל רזבוזוב: השאלה, הם יגידו גם המדינה שמה, סל קליטה והכול, זה לא רק התקציב הזה, זה תקציב נפרד, אז אתה מגיע לסכומים - - - לי אין ספק, אני עכשיו נאמתי בכנס באשדוד, שהתרומה של העולים לטובת הכלכלה, אין פה בכלל מה להתווכח, אני מנסה להסביר את זה, אנשים לא מבינים את זה - - -
<ארז חלפון: אבל בוא נפרוט את זה.
<ארז חלפון: אם אתה אומר המדינה שמה, בוא נפרוט את זה רגע.
<ארז חלפון: לצורך העניין משרד הקליטה.
<ארז חלפון: קודם כל סל קליטה, אתה יודע, לא התעדכן עשר שנים, היום הוא לא מספיק להם, הם באים לפה לחודש והם גומרים אותו.
<ארז חלפון: כולם באים אלינו, גם האמריקאים, גם הצרפתים, כולם באים לקבל.
<ארז חלפון: גם החיילים הבודדים, כשהתקציב נגמר באמצע שנה, באים לפה, הוא נתקע, הוא לא יכול לשלם שכר דירה וכאלה.
<ארז חלפון: היום תקציבו של משרד הקליטה, אתה בטח יודע, עומד על מיליארד ו-400 מיליוני ₪.
<ארז חלפון: כל התקציב של משרד הקליטה, מיליארד ו-200, זה תקציב קשיח, יש לו הוצאות קבועות שמתבססות לכל משרד הקליטה בארץ.
<ארז חלפון: יש לו בסביבות 150 מיליון שקל שהוא יכול לעשות תקציב גמיש.
<ארז חלפון: זה כמובן לא מספיק לשום דבר והוא לא יכול לעשות עם זה כלום.
<ארז חלפון: כל עידוד העלייה היום לישראל, מצפון אמריקה, מתבצע על ידי 'נפש בנפש'.
<ארז חלפון: זאת אומרת למשרד הקליטה יש את סל הקליטה, שהוא בתקציב הקשיח שלו, אבל ללא סיוע לעולים שהם מקבלים מכל מה שהצגנו לך פה, מהמענקים הכספיים שגורמים להם פשוט פה לשרוד, הם לא מצליחים לשרוד פה עם העלויות, זה היום למכור בית באמריקה, המחירים שם ירדו ופה המחירים עלו.
<ארז חלפון: זה בדיוק עידוד העלייה.
<ארז חלפון: זאת אומרת זה שהמדינה שמה סל קליטה זה הבסיס, אבל עדיין צריך לעודד אותם וצריך לגרום להם לבוא לפה.
<ארז חלפון: עכשיו, אם תוריד את מספר העולים תפגע במשק, כי פחות מהם יבואו, יביאו לפה את כל הידע וכל הדברים האלה, ועובדה שהם הסכימו כשהם ראו את זה.
<ארז חלפון: היום כל מה שאנחנו עושים בעידוד העלייה, לצערי הרב, מכמעט 50% שהיינו בשנים הטובות, ירדנו היום ל-23% מימון של המדינה.
<ארז חלפון: כל עולה, מה לעשות, הוא צריך לקבל את המעטפת, אם הוא לא יקבל את המעטפת, דב מכיר אותה, כי הוא עולה מארצות הברית, אבל אם הוא לא יקבל את המעטפת שהוא זקוק לה הוא לא יוכל להגיע לפה.
<ארז חלפון: עובדה, אנחנו מדברים, סתם לדוגמה, כי תמיד שאלו אותי האמריקאים על בני הקהילה האתיופית.
<ארז חלפון: היום כל מי שמגיע מאתיופיה מקבל צ'ק של 700,000-800,000 נטו לרכישת דירה.
<ארז חלפון: שזה לא מקבל האמריקאי.
יואל רזבוזוב: אף אחד לא מקבל.
<ארז חלפון: אני אומר פרופורציות.
<ארז חלפון: אז אני אומר שברור שאי אפשר לתת והממשלה החליטה, זה בסדר גמור, אבל אני אומר לסייע לנו לבוא ולתת לעולים החדשים, שזה כסף קטן, מה זה?
<ארז חלפון: זה כסף קטן.
<ארז חלפון: בשנה האחרונה, שתבין לאיזה מצב הגענו, משרד הקליטה לא קיבל, להחלטת הממשלה, זה תקציב שמופיע ומעוגן בהחלטת ממשלה, השנה הזאת זאת השנה הראשונה שהוא לא קיבל תגבור ממשרד האוצר, כי תמיד התקנה לא מספיק בה הכסף.
<ארז חלפון: הוא לא קיבל תגבור, התגבור אגב הוא 5-6 מיליון שקל, וברגע שאנחנו הגענו ל-3,000 עולים לא קיבלנו כסף מהממשלה.
<ארז חלפון: זאת אומרת 1,000 עולים השנה, לא קיבלנו את התמיכה מהמדינה, בגלל שלא היה כסף בתקנה.
<ארז חלפון: זה דבר חמור מאוד.
<ארז חלפון: היינו במשרד הקליטה והם בוכים והלכו לאוצר והם יודעים שזה לא בסדר, אבל עוד 1,000 עולים, לא מספיק ה-75% שנפל עלינו, גם ה-25% של המדינה שבנינו שנקבל, לא קיבלנו השנה.
<זאב גרשינסקי: יאיר לפיד מחפש כל הזמן מנועי צמיחה.
<זאב גרשינסקי: פשוט, זה מנוע צמיחה.
יואל רזבוזוב: יש לנו דיון בתרומת עולים לכלכלה, נכון?
<דנה גורדון שושני: במאי.
יואל רזבוזוב: ביום העולים.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להביא את שר האוצר לשם, כדי שיבוא וישמע גם - - -
<יהושע פס: אנחנו יכולים להכניס את ההשקעה של המדינה, לראות את התוצאות - - -
יואל רזבוזוב: אתם צריכים להמחיש לו את הנתונים האלה.
יואל רזבוזוב: גם שרת הקליטה, יש לה מה להגיד והיא רוצה להראות, כי כמובן היא רוצה כסף למשרד הקליטה.
יואל רזבוזוב: אני מעדיף לתת את ישירות לאנשים שאנחנו סומכים עליהם שהם עושים את העבודה.
יואל רזבוזוב: פה אני יודע שעושים את העבודה, אני רואה.
<ארז חלפון: אני חושב שעדיף להפריד.
<ארז חלפון: כי משרד הקליטה, תבוא השרה, יש לה צרכים משלה, זה משהו אחר, זה מדינה.
יואל רזבוזוב: בסדר, אבל יאיר, בוא נגיד ככה, הוא מבין את העניין, הוא יראה - - -
<ארז חלפון: אני אתן לך רק דוגמה קטנה.
<ארז חלפון: חלילה בלי לפגוע באף אחד.
<ארז חלפון: אנחנו, בעבר, חצי מהתמיכה שקיבלנו מהמדינה העברנו ישירות לעולה כמענק.
<ארז חלפון: סתם דוגמה, קיבלנו 1,800 דולר לעולה, לקחנו 1,000 דולר ונתנו לעולה, כי אז באנו לתורם, אמרנו, 'הנה, המדינה נותנת 1,000 דולר לעולה, בוא תיתן עוד 3,000', והם באמת נתנו, 3,000, 4,000, 5,000 דולר לעולה.
<ארז חלפון: באה המדינה בצעד, לא משנה מי, אמרו 'לא, אל תיתן לעולה מענק, זה לא בסדר שהוא מקבל את המענק הכספי', הורידו את המענקים.
<ארז חלפון: שתבין, אומרים לנו, ממה שאנחנו מקבלים מהמדינה שאנחנו רוצים לתת לעולה, אל תיתן לעולה.
<ארז חלפון: תבין את האבסורדים ואיזה מאבקים היו לנו על הדברים האלה.
<ארז חלפון: כי רצינו שיגיע לעולה, שייתן יותר לעולה.
<ארז חלפון: כל מיני דברים שהם פשוט אבסורד.
<ארז חלפון: וזה מה שקרה לצערי הרב בשלוש השנים האחרונות, גם נגיסה בתקציב, גם פגיעה במה שאנחנו עושים לעידוד עלייה, בגלל כל מיני דברים.
<ארז חלפון: אני מזכיר לך, תקציב משרד הקליטה, מיליארד ו-350 מיליוני שקלים, כאשר כל התקציב של הנושא של ארגוני עלייה, מה ש'נפש בנפש' מקבל, הוא בכלל תקציב חיצוני שעבר בהחלטת ממשלה במשרד ראש הממשלה.
<ארז חלפון: לכן זה גרושים שיכולים לגרום למנוע צמיחה למשק, כי יש לנו מחקר, אנחנו באנו עם מחקר, ראינו, קיבלו, כל שנה קיבלנו את התגבור, משרד האוצר נתן למשרד הקליטה, השנה הזאת זו השנה הראשונה שהם לא קיבלו תגבור.
<ארז חלפון: חשובה לנו העזרה שלכם.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, הכי נכון לעשות את זה בדיון בוועדה, כששר האוצר משתתף בה, שהוא יראה את הנתונים.
יואל רזבוזוב: משרד הקליטה, אני מבין שהמשרד צריך כסף, כי יש הרבה פעילויות גם בו, גם הארגונים.
יואל רזבוזוב: פשוט להציג, להמחיש.
יואל רזבוזוב: לא ניתן לכולם להמחיש, אבל אתם, המשרד, אולי עוד מישהו אחד ואז להראות את הנתונים בפועל.
<ארז חלפון: בסדר גמור.
<זאב גרשינסקי: בוא נצא לסיור קצר, לראות מהעבודה שלנו.
<זאב גרשינסקי: (במהלך הסיור)
<יהושע: - - - מ-3 עד 12 בלילה ונותן מענה לאנשים שמתקשרים אלינו, ששולחים לנו מיילים, שמתעניינים בעלייה.
<יהושע: אתה יכול לראות פה במסך מאיפה אנשים פונים אלינו והורידו את שאלון הבקשה לעלייה.
<יהושע: אתה יכול לראות סן פרנסיסקו, ניו ג'רזי, פלורידה, צפון קרוליינה, כל רחבי ארצות הברית וקנדה.
<יהושע: אתה יכול לראות שמכל רחבי ארצות הברית.
<יהושע: ב-2014 אנחנו מדברים כבר על 504.
<יהושע: רק בחודש וחצי האחרונים, 504 בתי אב שסיימו את השאלון והם כבר מוכנים לעלות.
<יהושע: ב-2013 סך הכול היו לנו 3,200, בתקופה הנתונה היום, לעומת שנה שעברה אנחנו כבר רואים גידול של עשרות אחוזים בפניות לעלייה, מה שנותן לנו תקווה מאוד טובה לגבי השנה.
<ארז חלפון: זה חשוב שתבין, זה המרכז.
<ארז חלפון: זאת אומרת כל היום יהודי מארצות הברית שרוצה להתקשר, הוא לא מתקשר למשרד ממשלתי, אף אחד לא יבין, הוא מתקשר לפה, 'מה קורה?
<ארז חלפון: תגיד לי, אני שוקל לבוא לתל אביב, לרעננה', מה מחיר דירה, מה זה שכר דירה, מה אני מקבל אם אני בא.
<ארז חלפון: כל מיני שאלות קטנות.
<ארז חלפון: זה מוקד משעה 3 עד 12 בלילה.
<ארז חלפון: יש פה את יהושע, הוא מנהל מוקד והוא מנהל את זה, נותנים את כל התשובות ומתחילים כבר את הקשר.
<ארז חלפון: ככה אתה מתחיל את הקשר, זה חלק מעידוד עלייה וזה המרכז שלהם, כולם מתקשרים לפה.
<ארז חלפון: זה המוקד אגב שמקבל גם טלפונים של חיילים בודדים.
<ארז חלפון: המוקד של החיילים הבודדים היה פה, אבל הורדנו אותו לתל אביב, כי קשה היה לחיילים להגיע.
<ארז חלפון: כל הפניות מגיעות, נשלחות לשליחים, בודקים, חוזרים עם תשובות על כל שאלה.
<ארז חלפון: כך מתחיל האמון, כך מתחיל הכול.
<ארז חלפון: זה נותן להם מוקד פתוח, משהם מתעוררים, מ-3 עד 12 בלילה.
<יהושע: בעצם פה יושבים כל יועצי העלייה שלנו שמתקשרים עם העולים ובונים להם את תכנית הקליטה שלהם, לפי דמוגרפיה, לפי גיאוגרפיה.
<יהושע: נעלה למעלה.
<יהושע: אני רוצה לעלות למעלה להראות את הטכנולוגיה.
<יהושע: פה אנחנו מרכזים את כל הפניות אלינו, את שאלוני העלייה.
<יהושע: כמה דברים שאנחנו עושים מבחינת טכנולוגיה.
<יהושע: כל עולה שמגיע וממלא שאלון מקבל דף, פורטל אישי באינטרנט, שבו הוא יכול לראות את כל המסמכים שבעצם הוא צריך לתת, או לנו, או לסוכנות היהודית, או למשרד הפנים.
<יהושע: בעצם יש לו דף פורטל אישי שהוא יודע בכל רגע נתון איפה הוא עומד מבחינת התהליך, מה חסר, מה הוא עוד צריך וכו'.
<יהושע: זה ברמה הזאת.
<יהושע: אנחנו יכולים לעדכן את זה והוא יכול לעדכן אותנו ואנחנו עובדים על CRM מאוד משוכלל.
<יהושע: יש לנו 60,000 רשומות של אנשים שמתעניינים בעלייה.
<יהושע: יש עם מה לעבוד, רק צריך לדאוג לעידוד אמיתי של העולים האלה.
<יהושע: דיברנו על הטיסות.
<יהושע: זה למשל, לצורך העניין, עולה שהגיעה בשבוע שעבר.
<יהושע: היא הגיעה איתנו בטיסת העלייה.
<יהושע: מה שאנחנו עושים בטיסה עצמה, לא אנחנו, משרד הפנים בטיסה, כבר יש טופס בקשה לתעודת זהות.
<יהושע: הכול כבר מוזן, לא צריך כלום.
<יהושע: הוא חותם.
<יהושע: הוא רק בא, הוא חותם, אחד, שניים, שלושה טפסים, ואם הוא רוצה לשנות את השם, גם את זה אנחנו עושים.
<יהושע: אנחנו שולחים לו מראש, 'האם תרצה לשנות את השם?' 'היום קוראים לך מייקל, מה תרצה להיות בישראל?
<יהושע: ' סידרנו לו פה מקלדת עברית, תגיד לנו פה, כבר יופיע, שינית את השם, און ליין, הכול מסודר.
<יהושע: בלי יותר מדי בירוקרטיה, בלי לחשוב יותר מדי.
<יהושע: אני רוצה להראות לך ב-CRM, מבחינת אינטראקציה.
<יהושע: דיברנו על הליווי ההוליסטי, שמתחיל משלב טרום העלייה ועד סוף העלייה.
<יהושע: זאת למשל משפחה שעלתה, מתי?
<אילנה: הם עלו ב-2011.
<יהושע: תראה כמה שיחות טלפון, כמה מיילים.
<יהושע: כל האינטראקציה שאנחנו עושים עם המשפחה, לפני, אחרי.
יואל רזבוזוב: זה הרבה עבודה.
יואל רזבוזוב: כל משפחה, כמה שאלות.
<יהושע: אבל גם אחרי.
<יהושע: אתה יכול לראות פה אינטראקציות בלי סוף.
<יהושע: אנחנו שומרים כל אינטראקציה, כל מייל, כל שיחת טלפון.
דב ליפמן: הם גם מתקשרים אפילו אם הכול בסדר.
דב ליפמן: אני קיבלתי, הייתה לי עבודה, הייתה לנו דירה והם התקשרו, 'הכול בסדר?
דב ליפמן: אתם צריכים משהו?
<יהושע פס: כן, אם מישהו מתלונן, 'הייתה לי שיחה עם מישהו, הם לא אמרו לי', אני רואה על המסך שלי כמה שיחות על הנושא הזה.
<זאב גרשינסקי: דיברנו על הממד של התעסוקה, הממד אולי הכי קריטי בהשתלבות של העולים בישראל.
<זאב גרשינסקי: עדינה ממחלקת התעסוקה תסביר איך הם עובדים.
<עדינה שוורץ: דווקא שמעתי אותך בכנס בשבוע שעבר.
<עדינה שוורץ: אז המנטרה שלנו במחלקת התעסוקה זה מי שמכין בערב שבת אוכל בשבת.
<עדינה שוורץ: אז אנחנו מנסים, למיטב יכולתנו, לסייע לעולים בדרך להבין מה הם צריכים לעשות כדי למצוא עבודה פה בארץ שמתאימה למקצוע שלהם, בכל מיני דרכים.
<עדינה שוורץ: קודם כל לעזור להם לבנות תשתית חברתית ועסקית ומקצועית, שנית להבין אם יש איזה שהוא תהליך רישוי שהם צריכים לעשות, שלישית להתחבר לאנשים דרך לינקטן ודרך כל מיני קשרים שיש לנו בתוך 'נפש בנפש', זה אומר אנשים שכבר עלו ארצה ב-15 השנים האחרונות ויש להם את כל הניסיון במקצוע וכך הם יכולים לעזור לעולים להבין איך להכין את מה שצריך לקראת העלייה.
<זאב גרשינסקי: כמעט בכל מקצוע יש לנו אנשים שמייעצים לעולים עתידיים.
<זאב גרשינסקי: זאת אומרת אם יש לנו עולה שירצה להיות חבר כנסת אפשר לחבר אותו לדב ודב יקבל ממנו טלפון, 'מה אני צריך לעשות כדי להיות -'.
יואל רזבוזוב: הוא הראשון?
יואל רזבוזוב: נקווה שיהיו עוד.
<עדינה שוורץ: יש לנו מנכ"לים בהיי טק ויש לנו נגרים, יש לנו אנשים שעובדים בחשמל ויש אנשים שהם רופאים.
<עדינה שוורץ: אז יש מכל התחומים אפשרות לעזור להם להכין את עצמם לקראת העלייה, שהם יגיעו לפה, אני תמיד אומרת שהם כבר רצים, כשהם יוצאים מן המטוס הם יודעים בדיוק מה לעשות ולא להתחיל לחפש כשמגיעים, 'מה אני עושה פה בארץ'.
<זאב גרשינסקי: איך אנחנו עושים את ההשמה עצמה, עם החברות.
<עדינה שוורץ: כן.
<עדינה שוורץ: אז קודם כל אנחנו מנסים להעצים אותם, כדי שהם יידעו מה לעשות.
<עדינה שוורץ: במקביל אנחנו מקבלים מהם את קורות החיים ואנחנו בקשר עם יותר מ-2,000 חברות פה בארץ ומנסים לתאם אחד עם השני.
<עדינה שוורץ: החברות שולחות אלינו כל מיני משרות שמתאימות במיוחד לעולים דוברי אנגלית וכו', וגם בכל מיני תחומים, ואנחנו שולחים את הקורות חיים, מנסים לעשות את החיבור בין העולה לבין החברה.
<עדינה שוורץ: ומצליחים בגדול.
<עדינה שוורץ: וגם יש לנו קבוצת לינקטן עם כל מיני ג'ובים ופייסבוק וכו', כדי שהם יוכלו להגיע אלינו בכל מיני דרכים.
<זאב גרשינסקי: תודה, עדינה.
יואל רזבוזוב: - - - אני גם אעשה את החיבורים בנושא התעסוקתי, כמו שאמרתי, אני כבר עובד על זה, כי גם במסע פגשתי, גם אתכם, שנכוון, כי יש ביקוש, יש דרישה, לפחות אני יודע בכמה מקומות למהנדסים.
<ארז חלפון: לחבר אותם.
יואל רזבוזוב: כי גם לעולים זה יותר מתאים, כי הצברים המהנדסים מחפשים כבר משרות בהרבה יותר כסף והוא אומר שהמדינה לא יודעת לשלם סכומים כמו שמשלמים בחברות היי טק.
יואל רזבוזוב: אני חושב שדווקא לעולים להתחיל את בסיס בחברות ממשלתיות זה בסדר.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם, מתנצלים על האיחור.
יואל רזבוזוב: אנחנו מקיימים היום דיון לבקשתו של חברי, חבר הכנסת יוני שטבון, העומד בראש השדולה לעולי צרפת ודוברי צרפתית, דיון בנושא בחינת משך השירות של עולים חדשים בצה"ל.
יואל רזבוזוב: לפני שאני מתחיל את הדיון אני רוצה לומר שלאור עיצומי משרד החוץ, שמשמעות הצרת העלייה בשל אי קבלת קהל בקונסוליות, אני קורא לעובדי משרד החוץ להחריג את הטיפול בעולים מן השביתה.
יואל רזבוזוב: חשוב למנוע פגיעה בעלייה.
יואל רזבוזוב: יש לנו פה חלום ציוני, יש כאן ועדה לעלייה וקליטה, כך שאנחנו באמת לא רוצים שהעולים ייפגעו מהעיצומים האלה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים את עובדי משרד החוץ, אני נמצא בקשר איתם ואני מבין את המצוקות שלהם, אבל עוד פעם, אנחנו לא רוצים שהעלייה והעולים ייפגעו מזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מקיימים שני דיונים בתוך דיון אחד.
יואל רזבוזוב: אחד זה דיון קצר בבקשה שעלתה על ידי ארגון ה-C.N.E.F ביחס לקשיים העומדים בפני עולות חדשות שסיימו תכניות כמו מסע ומבקשות להתנדב לשירות לאומי, זה יהיה הדיון השני.
יואל רזבוזוב: עכשיו אנחנו מדברים כאן על קשיים, לא בדיוק קשיים, יש לנו עולים שרוצים לעלות בגילאים צעירים ומה שעוצר אותם זה העניין של השירות הצבאי.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן לחבר הכנסת שטבון להציג את הבעיה, בבקשה.
יוני שטבון: תודה רבה ליושב ראש ועדת העלייה והקליטה, חברי חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שבאמת משהעלינו את הנושא הזה ובכלל בכל מה שקשור לעלייה של עולי צרפת, הוא אמר לי יוני, מה שצריך, תביא את פה לוועדה, אנחנו נוביל את הנושא, ואני בטוח שהנושא הנוכחי הוא גם פתיח לעוד דברים בכלל בעלייה, ובפרט של עולי צרפת.
יוני שטבון: תודה גם לחבר הכנסת ישראל חסון שנמצא פה ומכבד אותנו, ולכל הארגונים ולמפקד מיטב ולנציגי משרד הביטחון, שקשורים בדיוק לנושא הנוכחי.
יוני שטבון: אנחנו נמצאים עכשיו בתקופה של דיון ציבורי טוב, נוקב - כל אחד לפי שיטתו – סביב הסוגיות של שוויון בנטל.
יוני שטבון: יש ועדה שחודשים רבים כבר נמצאת מהבוקר עד הערב בנושא שילוב בני התורה והחרדים, בני הישיבות בשירות הצבאי ובשירות האזרחי; וממילא, כשמדברים על סוגית השוויון בנטל בשירות צבאי ואזרחי, נפתחים גם נושאים אחרים שקשורים לחברה הישראלית.
יוני שטבון: אחד הרציונאליים שלפחות מוביל אותי בסוגיה הזו של מה שקרוי שוויון בנטל, אני קורא לזה שותפות או הזכות לשרת, זו ההבנה והרציונל שאין מה לעשות.
יוני שטבון: מדינת ישראל מורכבת בלמעלה מ-60 שנותיה מרבדים של אוכלוסייה.
יוני שטבון: התקבצנו פה אחרי 2,000 שנות גלות ואנחנו אוכלוסייה מאד מגוונת, ואם רוצים לעשות תהליכים חברתיים בהקשר הזה שדובר היום בנושא הציבורי, כמו אוכלוסיית החרדים, הדברים צריכים להיעשות בהדרגה, תוך הבנה ייחודית של אותה אוכלוסייה, כדי שהדברים ייעשו בצורה נכונה.
יוני שטבון: ודאי שהרעיון הכוללני הוא שהחברה הישראלית כולה תהיה אוכלוסייה שיודעת לעבוד אחד עם השני, לחיות אחד עם השני ולשרת את הזכויות ואת החובות כאחד.
יוני שטבון: אותו דבר גם לגבי ציבור העולים.
יוני שטבון: ציבור העולים, אלה שעולים לארץ גם מארצות המזרח, גם מארצות המערב וצפון אמריקה, גם הם מגוונים, גם הם שונים, וגם לעולים הייחודיים, גם לעולים שזה בעצם הבסיס של הרציונל הציוני של הקמת מדינת ישראל, שזה העלייה, גם פה הסוגיה הזאת שאנחנו באים לבחון את נושא השתלבותם בחברה הישראלית והשירות הצבאי, גם פה אני חושב שאותו רציונאל לצריך להיות: האם הוא תהליך נכון, תהליך הדרגתי.
יוני שטבון: ובאמת ייאמר לזכותה של מדינת ישראל, היא הבינה לאורך השנים שאוכלוסיית העולים זו אוכלוסייה ייחודית.
יוני שטבון: כמובן שגם השירות הצבאי.
יוני שטבון: צריכים להבין שבמדינות אחרות שירות צבאי, ורובנו שירתנו בשירות צבאי, קרבי, פחות קרבי, אנחנו מכירים את ההוויה הישראלית.