GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: אחת מהמטרות שלי היא קודם כל לקדם עלייה, דבר שני, לנסות לעזור לעולים להשתלב טוב יותר בחברה, לסייע להם במציאת עבודה, לנסות לקשר בינם לבין חברות גדולות, שבדרך כלל קשה לעולים להתקבל אליהן, מחוסר קשרים.
יואל רזבוזוב: וכמו שציינתי, ליצור המשכיות שתמשיכו להיות בקשר עם ישראל על ידי כל התכניות שלנו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה מאוד חשוב, אני חושב שלא כל אחד בישראל מבין שהגולה זה רק מילה.
יואל רזבוזוב: כשהגעתי לכנסת ונהייתי יושב ראש הוועדה הזאת הבנתי שהגולה מאוד חשובה להישרדות שלנו בישראל ואנחנו צריכים לחזק את הקשרים בינינו לתפוצות, לעשות אותם חזקים יותר ויותר.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהמדינה שלנו עומדת על שלושה בסיסים, הראשון זה צבא חזק, השני זה כלכלה חזקה והשלישי זה התפוצות, כי בתפוצות אתם עושים לנו לובי והסברה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שמי שרוצה לעשות עלייה, ברוך הבא, ומי שמחליט להישאר בארצו, גם טוב, כל בן אדם מחליט את ההחלטה הנכונה לעצמו, אבל בשבילנו זה מאוד חשוב, מי שהחליט להישאר בחוץ, שימשיך לשמור על הקשר עם המדינה.
יואל רזבוזוב: זה מאוד מאוד חשוב לנו.
<ג'וש שוורץ: אולי מישהו רוצה לשאול משהו?
<ג'וש שוורץ: לא כל יום פוגשים חבר כנסת.
<ג'וליה דרוגן: מה עם בקשת העלייה שלי?
<ג'וליה דרוגן: אני רק צוחקת, זו לא השאלה שלי.
<ג'וש שוורץ: אבל את עכשיו מגישה את הבקשה?
<ג'וליה דרוגן: אני כעת בתהליך הגשת הבקשה.
<ג'וש שוורץ: יהודה, אולי תיקח את הפרטים שלה ותעזור לה לעשות שינוי סטטוס?
<יהודה שרף: את בטוחה שאת רוצה לשנות סטטוס ולעשות עלייה?
יואל רזבוזוב: חבר'ה, אתם רואים?
יואל רזבוזוב: בישראל - - -
<ג'וש שוורץ: ינסו לעזור לך.
<ג'וש שוורץ: ניקח את הפרטים שלך וננסה לעזור.
יואל רזבוזוב: לכל אחד יש הזדמנות בישראל.
יואל רזבוזוב: לכל אחד יש את הדרך שלו, אבל זו ארץ עם הרבה אפשרויות.
יואל רזבוזוב: אז אני חושב שלכם, הדור הצעיר, יש לכם הרבה צ'אנס להצליח.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לראות אתכם פה.
<סת' קלרק: כיושב ראש הוועדה על איזה חקיקה חדשה אתה עובד?
יואל רזבוזוב: אני לא אוהב להעלות הצעות חוק, יש יותר מדי חקיקה, זה לא טוב לכנסת לחוקק יותר מדי, מאוד קשה אחר כך לאכוף את החוקים האלה.
יואל רזבוזוב: אחד מהחוקים החשובים שאני עובד עליו עכשיו זה טקסי קבורה בבתי קברות אזרחיים, שיהיו משותפים הן ליהודים והן ללא יהודים.
יואל רזבוזוב: מאוד קשה לחוקק את זה, כי כמו שאתה יודע יש התנגדות מהמפלגות הדתיות, אבל אני חושב שבתוך חודש אסיים את זה.
יואל רזבוזוב: זה החוק הגדול.
יואל רזבוזוב: ובמפלגה שלי, הסוגיה החשובה בשבילנו זה ההכרה בערים קולטות עלייה.
יואל רזבוזוב: כרגע החוק הוא מלפני 50 שנה ו - - -
<פרידה ברעם: ג'וש, זה לתת הטבות לרשויות שקלטו הרבה עולים.
יואל רזבוזוב: אני אסביר לך בקצרה.
יואל רזבוזוב: יש חוק משנת 56' שמכיר בערים קולטות עלייה והוא נותן להם הטבות, אז יש עיר כמו רמת השרון, שהיא לא קלטה עלייה 50 שנה והיא נחשבת שם ומקבלת כ-100 מיליון שקלים.
יואל רזבוזוב: ויש ערים שקלטו עלייה, לדוגמה כמו נתניה - - -
<ג'וש שוורץ: אז אתה רוצה לעדכן.
יואל רזבוזוב: אז אני רוצה לעדכן את זה מחדש ולשנות את הקריטריונים.
<ג'וש שוורץ: רוב עבודת החקיקה שנעשית היום, עוסק בחוק ישן משנות ה- 50, שקבע תעניק תמריצים כספיים לערים מסויימות אשר קלטו עולים חדשים.
<ג'וש שוורץ: עד היום רשימת הערים הזו לא עודכנה, כך שיש ערים או רשויות שקלטו כמות גדולה מאוד של עולים ולא קיבלו על כך דבר ולעומת זאת יש ערים שלא קלטו עולים חדשים אבל קיבלו את התמריצים.
<ג'וש שוורץ: כיום פועלים על מנת לעדכן בו את רשימת הערים והרשויות ושינוי הקריטריונים.
יואל רזבוזוב: יצא לך יותר טוב.
<ג'וליה דרוגן: אני יכולה להעלות בקשה אישית כעולה חדשה?
<ג'וליה דרוגן: רישיון הנהיגה, אני צריכה לשנות אותו.
<ג'וש שוורץ: את לא יכולה להחליף את הרישיון האמריקני שלך ברישיון ישראלי?
<ג'וליה דרוגן: אני יכולה לנהוג - - -
יואל רזבוזוב: שנה אחת.
יואל רזבוזוב: אחרי שנה אחת - - -
<ג'וש שוורץ: מה שאני עשיתי, אני באתי מקנדה ואז החלפתי אותו ואז - - -
<יהודה שרף: כן, כי אתה מקנדה.
<יהודה שרף: אבל אם היה לך רישיון נהיגה ישראלי והיית רוצה ללכת לארה"ב, היית צריך לעבור טסט, אז למה שאנחנו לא נעשה את זה לך?
<יהודה שרף: אני סתם צוחק.
<ג'וש שוורץ: אבל אני חושב שיש משהו בדבריה.
<ג'וש שוורץ: אם יש לה רישיון אמריקאי, למה היא צריכה לעבור טסט בישראל?
יואל רזבוזוב: אלה יחסים בילטראליים בין המדינות.
<יהודה שרף: לא בגלל זה.
יואל רזבוזוב: אבל מה שעשינו בוועדה שלנו, מי שאחרי שנה עושה את הטסט, עולה חדש, והוא פעמיים נכשל בטסט הוא צריך לעשות גם תיאוריה מהתחלה, ואנחנו הצלחנו לבטל את התיאוריה.
יואל רזבוזוב: אין יותר תיאוריה.
<ג'וליה דרוגן: למה אני צריכה לעשות את הטסט?
יואל רזבוזוב: זאת שאלה.
<ג'וליה דרוגן: אחרי שנה, אני לא מבינה.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם לא מבינים, זה מה ששאלתי.
יואל רזבוזוב: יש חששות שחלק מהעולים בחלק מהמדינות קנו את הרישיונות, בשביל זה כל המצב הזה נוצר.
יואל רזבוזוב: בחלק מהמדינות, מה שעשו, יכוננו יחסים בילטראליים בין המדינות ואז יעשו שיתוף פעולה עם חלק מהמדינות, כדי שלא יצטרכו לעשות את הטסטים.
<ג'וש שוורץ: אם תעשו עלייה ויש לכם רישיון אמריקני, אחרי שנה אחת אתם צריכים לעבור טסט בישראל.
<ג'וש שוורץ: יואל אמר שבוועדה הצליחו להקל בזה, כך שאם אתה נכשל פעמיים בטסט, אתה לא צריך לעבור את המבחן בכתב.
<ג'וש שוורץ: לפני כן היה צריך לעבור את התיאוריה והם הצליחו לבטל את זה, כך שאתם יכולים להיכשל כמה פעמים שתרצו.
<ג'והנה טרפין: זה אותו דבר עם רישיון מאנגליה.
<ג'וש שוורץ: היא אומרת את אותו דבר.
<ג'וש שוורץ: היא אומרת שבאנגליה עשו מבחנים ותיאוריה ואז לבוא לפה ולעשות עוד פעם זה מאוד מתסכל.
<יהודה שרף: אבל זה חוק בינלאומי.
<ג'וש שוורץ: אבל כשאני עליתי לא עשיתי שום מבחן.
<יהודה שרף: זה שונה באמצע שנות ה-90.
<יהודה שרף: כי הרבה אנשים שעלו לישראל באו עם רישיונות מזויפים ותעודות מזויפות וכו' וכו', כך שהחוק שונה בכנסת.
<ג'וש שוורץ: היא שואלת אם אין דרך לוודא שזה אמיתי.
<זיוה שחר: לי יש שאלה בתחום לגמרי אחר.
<זיוה שחר: דובר הרבה על התהליך החדש לקביעת המדיניות בעניין העדה האתיופית, אני לא אומרת "עולים" מאחר והרבה מהם נמצאים כאן כבר הרבה זמן, התהליך החדש הזה הכולל ישיבות פורום שולחן עגול, הקמת אתרי אינטרנט וכד', הייתי רוצה לדעת מה דעתכם על כך והאם לדעתכם הכל יושלם תוך שלושה חודשים, כי נכון להיום תאריך היעד הוא שלושה חודשים, אולם בשיחות שלי עם אנשי משרד העלייה, הם אמרו שלפי דעתם שלושה חודשים זה לא מספיק מאחר ויש הרבה יוצאי אתיופיה שעדיין לא מרוצים מהמצב הקיים, מאחר והם רוצים שהטיפול בהם יהיה בפיקוח משרד ראש הממשלה היות והם לא רואים את עצמם כעולים כי הם נמצאים בארץ כבר הרבה זמן ורבים מהם אף נולדו כאן.
<זיוה שחר: אז רציתי לשמוע את דעתך בנושא.
<פרידה ברעם: אני חושבת שהיא מדברת על המינוי - - -
יואל רזבוזוב: כן, הוועדה לבחינת המדיניות - - -
<פרידה ברעם: אבל של הוותיקים יותר.
יואל רזבוזוב: לא, זה משהו אחר.
יואל רזבוזוב: יש את תכנית החומש.
<פרידה ברעם: לא, היא מדברת על הדבר החדש הזה, שעכשיו משרד העלייה - - -
יואל רזבוזוב: כן, זה בגלל שתכנית החומש הולכת להיגמר, אז מה שגם אני ביקשתי, שנציגי העדה יהיו בפנים, יהיו חלק מזה, אי אפשר להחליט בשבילם כשלא יודעים - - -
<ג'וש שוורץ: כיו"ר ועדת כנסת המפקחת על משרד העלייה, הוא ביקש שנציגים מהעדה האתיופית ייקחו חלק בכל התהליך מאחר ואנשים אחרים לא יכולים להחליט מה טוב עבורם.
<זיוה שחר: נכון, זה השינוי המשמעותי, אבל הייתי רוצה לדעת האם לדעתכם כל התהליך יושלם תוך שלושה חודשים או שזה ייקח יותר זמן.
<יהודה שרף: האם זה ייקח שלושה חודשים או זה ייקח יותר זמן?
יואל רזבוזוב: אני לא בטוח, בישראל בדרך כלל זה לוקח יותר זמן.
<זיוה שחר: הייתי גם רוצה לדעת, מאחר ואני יודעת שרבים מהם רוצים להיות באחריות משרד ראש הממשלה ולא משרד העלייה, האם לדעתך זה אכן ישתנה?
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה בלתי אפשרי.
<ג'וש שוורץ: אני גם חשבתי שזה לא יקרה, מאחר ואם יעשו זאת לקבוצת אוכלוסייה אחת הם יצטרכו לעשות זאת לקבוצות אחרות ויש כל כך הרבה קבוצות עולים, לכן יש את משרד העלייה והקליטה.
<יהודה שרף: לא, אני חושב שהיא מבלבלת במשהו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיכול להיות שמדברים בכלל על להעלות את הקרובים.
יואל רזבוזוב: זה מה שהיא מתכוונת.
<ג'וש שוורץ: האם את מדברת על הוועדה הבוחנת האם האנשים שנשארו באתיופיה הם ברי עלייה?
<ג'וש שוורץ: את מדברת על התהליך בישראל של פורום השולחן העגול הדן בעניין אותם עולים הנמצאים פה כבר הרבה זמן.
<זיוה שחר: נכון.
יואל רזבוזוב: זה ייקח זמן.
יואל רזבוזוב: אני לא בטוח כמה.
<ג'והנה טרפין: יש לי שאלה, אני לא בטוחה שאתה הכתובת, בקשר לאשרה לאנשים מפרויקט מסע.
<פרידה ברעם: אני חושבת שאת יכולה לשאול אותי.
<יהודה שרף: זה חשוב מה שהיא אמרה, אז אני אעשה את זה בעברית צ'יק צ'ק.
<יהודה שרף: הרבה מהחברה שנמצאים כאן במסע הם תיירים והם רוצים להישאר אחרי זה כתיירים על מה שנקרא בי1, שיש להם זכות לעבוד ומשרד הפנים מערים להם קשיים.
<ג'וש שוורץ: נחמן שי ביקש דיון אצלך.
<ג'וש שוורץ: הרי מה קורה?
<ג'וש שוורץ: מי שעולה מחוץ לארץ הסוכנות היהודית בודקת את הזכאות, יש לנו את המומחיות והרגישות, השליחים שלנו יודעים לדאוג מי זה יהודי ומי זה זכאי חוק השבות.
<ג'וש שוורץ: מה שקורה, כשמישהו נמצא פה במסע, הוא רוצה לשנות סטטוס ולעלות, אם הם לא חוזרים לארץ מוצאם הם צריכים ללכת למשרד הפנים.
<ג'וש שוורץ: במשרד הפנים, הפקידים שם מקשים, לך תוכיח שאתה יהודי, לך תביא מכתב מהרב, כתובה, ומקשים - - -
יואל רזבוזוב: אבל אם מסע קיבלו אותם?
<יהודה שרף: מסע קיבל אותם כזכאי חוק השבות.
יואל רזבוזוב: אז משרד הפנים לא סומך על מסע?
<יהודה שרף: לא, הוא טוען שאם הוא רוצה להישאר בארץ עם אשרה הם צריכים לעשות בדיקה מעמיקה יותר.
<יהודה שרף: הרי אם לדוגמה הבחורה הזו הייתה באה לשליח שלי בארצות הברית, בארבע שאלות הוא היה יודע בדיוק מי היא ומה היא וכדומה, היא הייתה מקבלת את ויזת העלייה ככה.
<יהודה שרף: אם היא תלך עכשיו לבד, צריכה להוכיח שסבא שלה וסבתא שלה - - -
יואל רזבוזוב: יש לנו דיון בוועדה על זה?
יואל רזבוזוב: זה כבר נקבע?
<דנה גורדון שושני: זה נקבע לשבוע הבא.
יואל רזבוזוב: אז אני בטוח שבדיון נוכל לפתור את זה ונעשה את התיקונים.
<קריאה: ג'וש, חשוב שתבואו.
<ג'וש שוורץ: זו בעיה מאוד רצינית, כי החברה נמצאים פה, הם לא רוצים לחזור לאמריקה, הם רוצים לעלות - - - אנחנו נאמנים של הסוכנות בתל אביב, אבל זה לא אנחנו.
<ג'וש שוורץ: זה משרד הפנים.
<ג'וש שוורץ: תודה רבה לכולם.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, בהצלחה.
יואל רזבוזוב: חיילים עולים?
<זאב גרשינסקי: חיילים עולים בודדים מכל העולם.
<זאב גרשינסקי: אנחנו נגיע לזה ואבי יסביר.
<ארז חלפון: עד 2011 טיפלנו בחיילים בודדים מארצות הברית, איפה שאנחנו עובדים.
<ארז חלפון: בשנת 2011 באו אלינו FIDF, כי לצערי, ועוד פעם בכוונה אני אומר את זה, הממשלה, בנושא עלייה, בנושא הקצאת משאבים, זה לא מה שחשבנו, לפחות לא כמו שהתחיל, ובאו FIDF ואמרו למה אתם עוזרים רק לחיילים בודדים מארצות הברית ולא לחיילים בודדים מכל העולם, אמרנו למה?
<ארז חלפון: כי אין תקציב.
<ארז חלפון: אנחנו היום מגייסים, שתבין, 75% מהתקציב של הארגון, לבד.
<ארז חלפון: הממשלה שותפה ב-23% מתוך התקציב.
<ארז חלפון: אמרנו שאם ניכנס עכשיו לעוד מדינות, לא מספיק שאנחנו צריכים להביא תקציבים לעולים מאמריקה, אנחנו צריכים את הכול, ובאמת FIDF נכנסו איתנו, כמובן עם ראש אכ"א והרמטכ"ל, אנחנו הבאנו עוד תורם שלנו והגדלנו את התכנית לכל החיילים.
<ארז חלפון: היום, נכון לרגע זה, כל חייל בודד, מלפני שנתיים, שעושה עלייה למדינת ישראל עובר דרך 'נפש בנפש', מקבל את כל סל הסיוע שהוא כולל מענק כספי טרם גיוסו לצבא, תיכף נדבר על החיילים, גם אבי פה ייתן סקירה, כי הוא מטפל בהם, מקבלים מאיתנו את כל הסל המשלים, גם כשהם נמצאים טרם גיוס, גם כשהם נמצאים בצבא, וכמובן עם השחרור מציאת מקום עבודה.
<ארז חלפון: היום כל החיילים הבודדים, בשונה מהעולים, מקבלים טיפול בעלייה מ'נפש בנפש'.
יואל רזבוזוב: לא משנה מאיזה מדינת לאום.
<ארז חלפון: לא משנה מאיזה מדינה.
יואל רזבוזוב: אבל אלה חיילים בודדים שעולים להתגייס.
<אבי זיו: והקמנו צוות בינלאומי.
יואל רזבוזוב: יש עוד כמה עמותות שמטפלות בחיילים בודדים.
<ארז חלפון: כגון?
יואל רזבוזוב: אח גדול לדוגמה.
יואל רזבוזוב: הם עושים דבר אחר?
<ארז חלפון: אגב, אבי, אני רק אתן רקע, היה מפקד הבקו"ם שנים והוא טיפל בעולים כל חייו בצה"ל.
<ארז חלפון: הבאנו אותו לפה לרכז ביחד עם נועה את התכנית.
<אבי זיו: בעיקרון אתה צודק שיש עמותות, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, אבל אנחנו בשיתוף פעולה עם הצבא אחראים על כלל החיילים הבודדים.
<אבי זיו: היום אח גדול, שזו עמותה צעירה ומתפתחת, יש להם משהו כמו 250 מתוך החיילים הבודדים.
<אבי זיו: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם שאר העמותות, אבל ההסכם שלנו עם הצבא, שאנחנו לוקחים אותם ונותנים להם טיפול הוליסטי מארץ המוצא, שזה היום אנחנו יכולים לעבוד בארצות הברית, צפון אמריקה, עושים להם סמינרי הכנה לפני השירות, נותנים להם את הכלים להצליח בשירות, מרכזים את כולם, נותנים להם את המענק שהארגון נותן להם ומלווים אותם בכל טקס, סיום כומתה, סיום מסלול, עבודה מול מפקדים, שיבוצים.
<אבי זיו: דרך אגב, בגלל הרקע שלי אני גם מצליח לעזור להם קצת בשיבוצים, לא לכולם, אבל סך הכול זה מאוד מאוד משמעותי, וכמובן לקראת השחרור.
<אבי זיו: זה הטיפול ההוליסטי, שאנחנו רוצים ליצור רצף.
<אבי זיו: כי סך הכול בצבא מטפלים בהם לא רע בכלל, היינו בכמה ועדות ביחד, שאתה ניהלת בצורה יוצאת מן הכלל, שהצבא נותן באמת סיוע מקסים במהלך השירות, אבל אנחנו רוצים להביא אותם לאיזה שהוא שוויון הזדמנויות יחד עם כלל החיילים.
<אבי זיו: זו העבודה העיקרית שלנו.
דב ליפמן: יכול להיות שמה שאני מעלה עכשיו אסור לפי החוק, אפילו האמריקאי, אבל האם יש תכנית לעידוד צעירים להגיע לשרת?
<יהושע פס: זה רגיש מאוד.
<יהושע פס: בכל מדינה יש היום חוק מיוחד איך אנחנו יכולים לעדן את השיווק.
<אבי זיו: אבל בסופו של דבר, כשאני הולך לסמינרים בחו"ל אני מדבר בעיקר על היתרונות של הצבא.
<אבי זיו: גם המדינה נותנת הרבה יתרונות של לימודים, של עתודות, של דברים שאפשר ל - - - אתה לא מדבר איתם על צבא ישירות, אבל הם מבינים היטב שבשביל לקבל את הדברים האלה אתה צריך לשרת בצבא ובשבילם האידיאולוגיה, לעשות את עסקת החבילה הזאת, זה דבר שפונים אליו.
<יהושע פס: כאשר אנחנו עושים סמינרים בחו"ל אנחנו מביאים נציג מצה"ל גם, והם יודעים את זה, הם מכירים את זה.
<יהושע פס: לא משווקים את זה ככה, אבל הם יודעים שיהיה מישהו מצה"ל שם.
<זאב גרשינסקי: אז איך הכול התחיל?
<זאב גרשינסקי: אנחנו מדברים על שנת 2002 ואחרי סקר שוק שנעשה בצפון אמריקה בעצם ראינו את חמשת החסמים המרכזיים לעלייה.
<זאב גרשינסקי: אתה יכול לראות אותם פה על המסך.
<זאב גרשינסקי: צריך לזכור, 2002, השנים הקשות של האינתיפאדה, מדברים על בסביבות 1,800 עולים לשנה מצפון אמריקה, כשאחוזי ההישארות הם נמוכים.
<זאב גרשינסקי: חמשת החסמים המרכזיים זה החסם התעסוקתי.
<זאב גרשינסקי: אנשים רצו לדעת שתהיה להם עבודה בישראל ויהיה להם איך לקיים את המשפחה שלהם.
<זאב גרשינסקי: הבירוקרטיה הישראלית שנתפסת כסדין אדום לעולים חדשים.
<זאב גרשינסקי: זאת העבודה היומיומית שלנו, איך אנחנו מפשטים את תהליכים בירוקרטים.
<זאב גרשינסקי: הקליטה החברתית, איפה אני משתלב, איפה הכי נכון לי לגור, איזה קהילה, איזה בית ספר יהיה נכון לילדים שלי, איך אני משתלב בחברה הישראלית בצורה הכי טובה.
<זאב גרשינסקי: תכנון פיננסי.
<זאב גרשינסקי: ארז דיבר על הפער הזה שבין הסגירה של החיים שלך שם לפתיחה של החיים שלך פה.
<זאב גרשינסקי: אתה יוצר איזה שהוא פער שעולה לך כסף ובסופו של דבר רצינו לשנות את האפקט התודעתי, כי החסם החמישי שראינו ב-2002 היה חסם שמי שעולה לישראל זה מי שלא מצליח שם.
<זאב גרשינסקי: אנחנו רצינו להראות שברגע שאנחנו נסיר את החסמים האחרים ואנשים יבואו לפה ותהיה להם תעסוקה והבירוקרטיה לא תהיה כל כך נוראית והם ישתלבו חברתית, ממילא החסם התודעתי הזה ייפול ונצליח להביא יותר עולים.
<זאב גרשינסקי: ובאמת, אנחנו עובדים בשיטה הוליסטית, החל משלב ההתעניינות בעלייה.
<זאב גרשינסקי: אנחנו מציעים גם ייעוץ תעסוקתי במחלקה שיושבת פה בארגון ונותנת ייעוץ לקראת שוק העבודה הישראלי עד לרמה של השמה, אנחנו נפגוש אחר כך נציג של המחלקה הזאת, פגישות עם יועצי קליטה כדי לבנות תכנית קליטה נכונה, איזה עיר מתאימה לך מבחינת ההשתייכות של הזרם שלך ואיפה תמצא בתי ספר טובים, לפי החינוך שאתה רוצה לתת לילדים שלך.
<זאב גרשינסקי: אנחנו עושים פעילות קדם עלייה מאוד מאוד ענפה של פגישות אישיות, של סמינרים, של ירידים בחוץ לארץ ואז אנחנו נלווה אותם במהלך הטיסה בטיסת עלייה לארץ, או ברמה של קבוצות שמגיעות בטיסות אל-על רגילות, או בקיץ, אתה תראה, כשאתה תגיע לטקס שלנו ותקבל 250 או 350 עולים בטיסה אחת, זה - - - בשנה שעברה זכינו בקיץ שדב יגיע ויקבל את בן דוד שלו, שהגיע בטיסה כזאת.
<זאב גרשינסקי: אנחנו מלווים אותם בכל התהליכים הבירוקרטים, מפשטים להם את זה, עובדים מול משרד הקליטה בנתב"ג, עובדים מול משרד הפנים, נציג של משרד הפנים נמצא על הטיסה וכבר מחתים אותם על הבקשה לתעודת זהות שעם הנחיתה יש להם הכול, תעודת עולה, תעודת זהות, כל מה שהם צריכים.
<ארז חלפון: היום להגיע למשרד הפנים, רק תבין את החשיבות של תעודות זהות ודרכונים, אם אתה הולך היום כאזרח רגיל אתה לוקח יום חופש, אתה עומד שם חמש שעות, כי משרד הפנים מטפל היום בסודנים - - -
יואל רזבוזוב: אני מכיר.
יואל רזבוזוב: בנתב"ג הבנתי, השרה מתגאה בזה שתוך חצי שעה מגיעים ועושים - - -
<ארז חלפון: לא, אני רוצה שתבין.
<ארז חלפון: קודם כל זה לא חצי שעה, אם הפקידים של משרד הפנים לא היו על המטוסים נתקלנו בהרבה פעמים שבן אדם הולך בלי תעודת זהות גם שבוע ושבועיים.
<ארז חלפון: היום, בגלל הביומטרי, אני לא יודע אם אתה מכיר את זה, אני דיברתי עם שר הפנים, גם אם אתה בא היום לעשות ביומטרי אתה מקבל אחרי זה בדואר רק את הדרכון, את תעודת הזהות הם משאירים שם, זאת אומרת תבוא תיקח עוד יום חופש כדי לעמוד בתור עוד פעם כדי לקחת את זה.
<ארז חלפון: אנחנו על המטוס עושים להם את הכול, הם יוצאים עם תעודת זהות כשהם נוחתים, אין תורים, אין כלום.
<ארז חלפון: רק לפני שבוע הייתי בכנס שלום הילד בבאר שבע, באה מישהי שמייצגת עולים חדשים והיא אומרת, הקושי הבירוקרטי, רק ללכת למשרד הפנים, להתמודד עם פקידים שהם לא דוברי אנגלית, חבל על הזמן.
<ארז חלפון: זה חלק מהפעילות שעושים בטיסה מאורגנת שתיכף תראה איך זה עובד על המחשב.
<זאב גרשינסקי: אחרי העלייה הם יקבלו פה ליווי מאוד מאוד צמוד של היועצים שלנו.
<זאב גרשינסקי: אנחנו עושים הרבה מאוד אירועים במהלך השנים שלהם אחרי, כדי שישתלבו חברתית, אירועים להכיר את החברה הישראלית, להיות באינטראקציה ובאמת להשתלב.
<זאב גרשינסקי: כל הפעילות ההוליסטית הזאת שמתחילה ברגע שבו הוא מתעניין וכותב גוגל 'עלייה' ומגיע לאתר שלנו, מאותו רגע, דרך הפגישה עם היועצים, דרך טיסת העלייה, הייעוץ התעסוקתי, ההשתלמות החברתית וכמובן הבירוקרטיה שאנחנו מפשטים לו גורמים בסופו של דבר ל-97% אחוזי הישארות.
<ארז חלפון: השמה, השמה, השמה.
<ארז חלפון: אנחנו יודעים ששני הקשיים של עולים חדשים הם שפה ותעסוקה.
<ארז חלפון: הוא בא לפה, אין לו מקום עבודה חצי שנה, שנה, שנה וחצי, הוא לא מתפרנס, הוא חוזר חזרה.
<ארז חלפון: לכן מחלקת התעסוקה שלנו, שהיא כמובן בחינם, והיא לא כמו כל מיני מרכזים וחברות שלוקחות כסף, היא בחינם, היא דואגת לעשות השמה לכל עולה שמגיע.
יואל רזבוזוב: עכשיו ראינו בתעסוקה, אתמול ביקרנו במסע וראיתי הרבה חבר'ה שהם אקדמאים, עלו לפה, הרבה מהם מהנדסים, היה גם רופא, היה אח והייתה פיזיותרפיסטית ופתאום נזכרתי בשיחה שלי עם עמית לנג, כשהוא היה מנכ"ל משרד הכלכלה, כשהוא בוכה, הוא אומר 'תגיד ליאיר שיוסיף משכורות, אין לי מהנדסים'.
יואל רזבוזוב: אז עכשיו, אנחנו צריכים להלביש את זה שמשרד הכלכלה יעשו את ההכשרה ויקלטו את אותם העולים שבכיף יעבדו ב - - - זה ממש כמו כפפה ליד.
יואל רזבוזוב: היום ניקח את זה ונעשה.
יואל רזבוזוב: הוא אומר שחסר לו, גם חברת חשמל טוענים שהרבה שעלו, במיוחד מהעלייה מברית המועצות לשעבר, עוד מעט כולם הולכים לפנסיה ואין להם מהנדסים.
יואל רזבוזוב: אז צריך לקחת את כל אותם עולים, את כל המהנדסים, לשלב אותם בחברות ממשלתיות.
יואל רזבוזוב: זה דבר ראשוני, פשוט צריך לבצע את זה, כי יש את הכפפה ויש את היד.
<זאב גרשינסקי: המאגרים שלנו מלאים באנשים כאלה.
<זאב גרשינסקי: מלאים.
יואל רזבוזוב: אז נעשה את זה.
<ארז חלפון: אנחנו נשמח להביא מההיצע שלנו, אנחנו היום עובדים עם חברות פרטיות, שמן הסתם גם צריכים את שפת האם, אבל כמובן שאם זה יעבור את זה, נוכל לשבץ גם במקומות האלה.
<ארז חלפון: חשוב.
יואל רזבוזוב: זה לא קשור לישיבה, אני פונה גם ליושב ראש חברת חשמל וגם למנכ"ל ופשוט צריך להריץ את זה, לחבר.
יואל רזבוזוב: להיכנס, לעשות לכם את הפגישות ואתם יכולים להתחיל לעבוד על זה.
<ארז חלפון: נכון.
<זאב גרשינסקי: דיברנו על תכניות הדגל שלנו, דיברנו על החיילים הבודדים.
<זאב גרשינסקי: אבי, אתה רוצה לתת עוד מספר מילים על התכנית?
<אבי זיו: אני זוכר את הישיבה שעשינו, כל עמותה נותנת את האינפוט שלה והרעיון שלנו זה באמת לעשות את הכול ולקחת את הטוב של כל אחד ואין פה תחרות.
<אבי זיו: בסוף החייל הבודד העולה בסופו של דבר מקבל מכל האפשרויות שיש.
<אבי זיו: מה שאנחנו עושים, אנחנו רוצים גם לאפשר, אם צריך משפחה מאמצת, אז אנחנו עוזרים, למרות שאני זוכר את הוויכוח שהיה אצלך, אם כן צריך או לא צריך.
<אבי זיו: לנו יש מאגר של משפחות, אם בסופו של דבר הוא ירצה את המשפחה הזאת, הוא יקבל.
<אבי זיו: זה נכון, דרך אגב, למרות מה שאמר בדיון חבר הכנסת חסון, שהרבה מהאנשים לא רוצים משפחה מאמצת, אבל מי שרוצה יש לנו את המאגר לתת לו.
<אבי זיו: התכנית שלנו מדברת על סינרגיה בין כל ארצות המוצא.
<אבי זיו: כי זו הייתה באמת הצלחה מאוד טובה של האמריקאים, אני אז הייתי בצבא וראיתי את ההצלחה שיש לארגון מול האמריקאים ובא ראש אכ"א ביחד עם ה-FIDF ואמרו 'בואו נעשה את זה לכולם'.
יואל רזבוזוב: זה היה שטרן אז?
<אבי זיו: לא, איך שנכנסה ראש אכ"א, ממש בכניסה לתפקידה הגענו אליה וחתמנו ממש על הסכם לטיפול בכלל החיילים הבודדים.
<אבי זיו: היום אנחנו גם עוזרים לטיסות, פעם בשירות הם זכאים לבקר את המשפחות שלהם, אז גם בזה אנחנו מסייעים.
יואל רזבוזוב: אני יודע שיש את הטיסות, חשבתי שזה הצבא.
<אבי זיו: זה הצבא, אבל בסוף זה בתרומות.
יואל רזבוזוב: יפה, לא ידעתי.
<אבי זיו: ברגע שאין תרומות אז אין טיסות.
יואל רזבוזוב: זה לכל החיילים הבודדים.
<אבי זיו: לכל החיילים הבודדים פעם אחת בשירות.
<אבי זיו: זה הפרויקט שאנחנו שותפים.
יואל רזבוזוב: חבר שלי, הטיסו את ההורים שלו לפה.
<אבי זיו: נכון, זה יקרה עוד פעם בפסח.
<אבי זיו: כשאתה לוקח את האנשים האלה ממש מהתחלה, ואחת הבעיות שאני חושב שכדאי שתכיר את זה, זה באמת הוואקום מרגע העלייה עד רגע השירות.
<אבי זיו: הפרק הזה הוא כרגע לא מטופל.
<אבי זיו: כשבא מישהו ממקום אחד, מחכה שנה לגיוס ולדעתי יש גם דיון ב-24 בפברואר על אורכי שירות, אבל הוא מחכה שנה לגיוס, הוא יכול ללכת לאיבוד כאן.
<אבי זיו: מה שאנחנו עושים, רוצים לקחת אותו מהרגע הראשון האפשרי כדי להתחיל לטפל בו.
<אבי זיו: לא תמיד, דרך אגב, אנחנו מקבלים את השמות ממשרדי הממשלה, אבל ברגע שאנחנו יודעים ואנחנו הולכים לכל האולפנים, לכל המסגרות הקיימות, יש כאלה מחבר העמים שפשוט לא הולכים לאולפן כי הם רוצים לעבוד בתקופה הזאת, אנחנו פשוט רודפים אחריהם.
<אבי זיו: מביאים אותם, מכינים אותם, נותנים להם את הכלים להצליח בשירות ומגייסים אותם כמה שיותר מהר.
<אבי זיו: אם אתה עושה את הרצף הזה מהעלייה עד השחרור, זה מה שהוא צריך, לא צריך יותר מדי.
<אבי זיו: זהו.
<זאב גרשינסקי: אתה מכיר את העבודה של ליזי בכל מה שקשור לעבודה עם מקצועות הרפואה.
<זאב גרשינסקי: העלינו את זה בוועדה מספר פעמים ודנו בזה, אבל באמת אנחנו רואים, שוב, אנחנו רואים את זה כשליחות אל מול המצב כרגע של הרפואה בישראל.
<זאב גרשינסקי: הולך להיות מחסור מאוד אקוטי, הן ברופאים והן במקצועות הרפואה האחרים ואנחנו יודעים שיש אצלנו במאגר הרבה מאוד אנשים שיכולים לתת מענה, אם רק נצליח את הבירוקרטיה קצת - - -
<ארז חלפון: ביריד האחרון שלנו בניו יורק, בנובמבר האחרון, הגיעו כ-100 רופאים.
<ארז חלפון: 100 רופאים הגיעו ליריד להתעניין בעלייה.
<ליזי מרטין: ועוד 100 ומשהו בעלי מקצועות רפואיים.
<ליזי מרטין: זאת אומרת אנחנו ממש מצליחים לזהות שיש תנועה כזאת של אנשים.
יואל רזבוזוב: אם יש ביקוש שהגיעו לשם ואנחנו יודעים שיש קבוצה ואנחנו רוצים להעלות 50 רופאים לדוגמה, 30 רופאים, אני חושב שמשרד הקליטה וכולם מוכנים לתת לזה, גם משרד הבריאות, אני חושב, יכולים לתת לזה איזה שהוא - - -
דב ליפמן: אני אגיד לך, אני שוחחתי עם שרת הבריאות, היא אמרה שאנחנו צריכים להיכנס לזה, והיא אמרה שהם צריכים תקנים מהאוצר.
<ליזי מרטין: בבתי החולים?
דב ליפמן: היא אמרה ברגע שזה יקרה אנחנו - - -
יואל רזבוזוב: זה מקצוע שיש לו ביקוש ויש דרישה למקצוע הזה, אז אנחנו כן נרצה, זה לא מיליארדים.
יואל רזבוזוב: כל רופא זה ברכה.
<ארז חלפון: כל רופא, גם מה חסכת עליו.
<ארז חלפון: ממשלת ארצות הברית שילמה על כל הכשרה שלו ואתה מקבל אותו בחינם.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה גם מבחינתנו נכון לשים ברגע שיש לנו מסמך עם שמות, עם תאריך שרוצים לעלות, לפני שהם רוצים לעלות, שתדעו לתת להם משהו.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבוא למשרד האוצר, נלך ביחד, אני ואתה, ללפיד וגרמן, שרת הבריאות ושר האוצר, ואני לא מאמין שלא נוכל להוציא את זה.
<ליזי מרטין: יש תכנית כזאת נכון להיום, פעם בשנה, מברית המועצות לשעבר.
יואל רזבוזוב: פשוט לא תמיד סומכים על כל ה - - - ברגע שבאים עם שמות קונקרטיים, אנחנו יודעים שיעלו לכאן 30 רופאים ואנחנו נדע להסביר את זה, אני ודב, אני לא מאמין שיגידו לנו לא.
יואל רזבוזוב: אני לא מאמין.
<ליזי מרטין: אני אגיד יותר מזה, וזה כן עלה במסגרת הוועדות, שחוץ מתכניות מאורגנות אנחנו עובדים בקרבה מאוד גדולה עם מנכ"ל משרד הבריאות, רוני גמזו, אנחנו יושבים איתו, כל נציגי העולים, ויש חסמים עדיין שעומדים בפני בעלי מקצועות רפואיים כשהם מנסים להגיע לפה.
<ליזי מרטין: וזה דבר, כל תכנית שניצור לא תפתור את הבעיה.
<ליזי מרטין: בגלל שהתעודה שלהם היא איקס ולא וואי, או בגלל שרוצים מהם עכשיו מבחן בעברית, מה שאז דיברנו.
יואל רזבוזוב: הם הבטיחו לשנות את הסיפור של המבחן, לדחוף אותו לסוף השנה.
יואל רזבוזוב: זה קרה?
<ליזי מרטין: לא.
יואל רזבוזוב: לא קרה?
<ליזי מרטין: אבל בינתיים בפועל לא ביקשו - - -
יואל רזבוזוב: צריך לקבל בפועל, כי דברים שמבטיחים, אני לא יכול לערוב שהם קורים.
<ליזי מרטין: היו הרבה דברים שקרו, אבל יש עוד הרבה עבודה.
יואל רזבוזוב: אם נצטרך לעשות עוד דיון בוועדה, אין בעיה, אני תמיד - - - אנחנו ננסה.
יואל רזבוזוב: אני פשוט יודע ש'נפש בנפש', דב, הוא מגיע אליי ואנחנו ישר - - -
<ארז חלפון: אבל חשוב שזה יהיה בוועדה, כי שניכם ביחד - - - הפקידים מושכים, לא רוצים.
<ליזי מרטין: ואחיות, זה הפרויקט.
יואל רזבוזוב: אני כן מקבל איזה משהו שאומרים שאנחנו רוצים לשמור פה על הרמה של הרפואה.
יואל רזבוזוב: יש חבר שלי שהיא כירופרקט בצרפת, פה הוא לא קיבל שום דבר כי לא הכירו.
יואל רזבוזוב: יש לפעמים פערים שאני לא יודע - - -
<זאב גרשינסקי: צריך לזכור שצפון אמריקה, הרופאים, כל מנהלי המחלקות פה בארץ למדו אצלם.
יואל רזבוזוב: כן, צריך פה לראות נקודתי.
יואל רזבוזוב: ברגע שזה נקודתי, אני לא חושב שמישהו יבוא לטעון - - -
<זאב גרשינסקי: אפשר להגיד מילה טובה על משרד הבריאות, בשבוע הבא, ביום שני הבא, אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, עורכים מבחן לרופאי שיניים בצפון אמריקה, את מבחן הרישוי הישראלי, 20 רופאי שיניים שמתכננים עלייה באים לעשות את המבחן הראשון.
<זאב גרשינסקי: שם.
יואל רזבוזוב: משרד הבריאות כן מתחיל, אני רואה איתותים של צעדים נכונים, גם מבחינת תרגום לעולים.
יואל רזבוזוב: זו דוגמה קטנה, אחות של סבתא שלי התלוננה על כאב, שאלתי אותה 'למה את לא הולכת לרופא?' היא אמרה 'יש לי תור', 'מתי התור?' אמרה 'עוד שלושה חודשים', אמרתי, 'מה, אני לא יכול לסדר לך רופא יותר מוקדם?
יואל רזבוזוב: ' אמרה, 'לא, אני צריכה את ההוא כי הוא מדבר רוסית'.
יואל רזבוזוב: אמרתי 'מה זה מדבר רוסית?' אמרה, 'איך אני אלך לישראלי?