GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ישעיהו יחיאלי: לתנועה יש מנהיגות כל הזמן חדשה - - -
<בנימין טואטי: המציאות היא אחרת גם.
<ישעיהו יחיאלי: שנייה, לא הפרעתי.
<ישעיהו יחיאלי: תשמע את הדברים.
<ישעיהו יחיאלי: ופה אני מחבר את המציאות הזאת, שהיא הייתה נכונה לשעתה.
<ישעיהו יחיאלי: צריך לבדוק באיזה מידה היא רלבנטית היום, ובאיזו מידה לא.
<ישעיהו יחיאלי: מי שרוצה לעלות לארץ, אין שום סיבה שלא יעשה את מה שהצבא אומר לו.
<ישעיהו יחיאלי: אפשר, ופה אני בא להצעה הפרקטית, אפשר לקיים דיון מול צה"ל – האם בנסיבות החסמים לעלייה וכיוצא בזה, יש מקום לקיצורי שירות לעולים בכלל.
<ישעיהו יחיאלי: יש מקום לדיון כזה, אני בעד לקיים דיון, לא יודע מה תהיה התוצאה, אבל אפשר לשקול את זה, כי אין ספק שזה פקטור מרכזי.
<ישעיהו יחיאלי: אבל אם התוצאה מזה תהיה שהשירות יקוצר כך שהוא לא ישיג את מטרתו של התערות אמיתית בחברה הישראלית, ואנשים יכנסו לצבא ויחזרו לגטו שממנו הם באו - בין אם הוא שם בין אם הוא פה – מה הועילו חכמים בתקנתם?
<ישעיהו יחיאלי: בשביל מה זה טוב?
<ישעיהו יחיאלי: מעבר לעובדה שבמשך כמה חודשים הוא שירת את המדינה.
<ישעיהו יחיאלי: לכן לגופו של עניין אני חושב שהראייה הממלכתית-המערכתית צריכה להסתכל על אוכלוסיית העם היהודי כולו כדבר אחד – צרפתים, אנגלים, רוסים.
<ישעיהו יחיאלי: כולם אותו דבר.
<ישעיהו יחיאלי: מי שהחליט לבוא לארץ לבנות ולהיבנות בה, השירות בצה"ל הוא לא רק תועלת למדינה, הוא תועלת לעצמו כעולה.
יוני שטבון: לא, אבל את זה אף אחד לא סותר.
יוני שטבון: יש פה דיון מאד נקודתי, אל תהפוך את זה בבקשה לדיון שסוטה מהנושא האם שירות בצה"ל הוא חשוב או לא.
יוני שטבון: כל מי שנוכח כאן וודאי חושב שהשירות בצה"ל הוא קריטי, עד כדי קריטי להשתלבות בחברה הישראלית.
יוני שטבון: בסדר?
יוני שטבון: אני קצת אפילו רוצה לדבר במושגים כאלה.
יוני שטבון: השאלה הגדולה, לאור המציאות הנוכחית והנתונים והמספרים ומה שמציגים פה מצד אחד שלל המסלולים, מה אתה מציע בפרקטיקה כדי שהעסק יתקדם בצורה נכונה?
יוני שטבון: או שאתה אומר שאין שום בעיה.
<ישעיהו יחיאלי: לא, אני לא אמרתי שאין בעיה.
<ישעיהו יחיאלי: אני מציע פרקטיקה.
ישראל חסון: לא, רגע, הוא אומר לך, יוני, תראה, אני חושב שקידמנו פה את הדיון.
ישראל חסון: הבנו ככה: יש לצבא מסלולים שהם מאד ברורים.
ישראל חסון: המסלולים האלה לא מתאימים בהכרח ליכולת להעלות או שהם מהווים חסם ליכולת לעלות את יהודי צרפת.
ישראל חסון: בא בן אדם ואומר לך תשמע, אני לא מוכן יותר למציאות הזאת של בעירבון מוגבל, יעני מתאים לי ככה, לא מתאים לי אחרת, חברה זה מה שנדרש, תודה רבה.
ישראל חסון: מתאים לכם?
ישראל חסון: תבואו שישה.
ישראל חסון: לא מתאים לכם, יבואו מצפון אמריקה 350.
<בנימין טואטי: יחזרו לאמריקה אבל, לא יישארו פה.
ישראל חסון: יכול להיות.
ישראל חסון: באמת יכול להיות.
ישראל חסון: תלוי מה אנחנו רוצים.
ישראל חסון: אם הממשלה עכשיו רוצה לעודד עלייה מצרפת והיא משקיעה כספים - - -
ישראל חסון: שנייה רגע, רק שנייה, אני מתאר לך עכשיו את המצב, בסדר?
ישראל חסון: המדינה גם, באותה מידה, צריכה לעודד את הבן שלי להישאר פה ולא לנסוע לברלין.
ישראל חסון: אז אני אומר לך, כשאני מסתכל על זה, הבן שלי צריך להסתכל מסביב ולהגיד רק רגע.
ישראל חסון: למה ממני נדרש יותר ומבוגר הסורבון, שיתאפשר לו ללמוד בסורבון, נדרש פחות.
ישראל חסון: גם על זה אני צריך להסתכל.
<בנימין טואטי: יש אנשים שלא מסתכלים על זה ככה.
<בנימין טואטי: אני שירתתי בצבא 14 חודשים, אני חושב שאני - - -
יוני שטבון: ישראלים שחיים פה לא שואלים שאלות על העולים.
<בנימין טואטי: הם לא שואלים.
יוני שטבון: אולי על החרדים.
<בנימין טואטי: אני רוצה לספר לכם סיפור.
<בנימין טואטי: כשאני הגעתי לצבא החברה אמרו לי תגיד, מה, אתה נפלת על הראש?
<בנימין טואטי: מה באת לשרת פה בצה"ל?
<בנימין טואטי: תישאר בצרפת.
יואל רזבוזוב: טוב, הבנו את הנקודה.
<בנימין טואטי: הם מאד מעריכים שאתה משרת גם 14 חודשים.
יואל רזבוזוב: בנימין, הבנו את הנקודה.
ישראל חסון: בנימין, היתרון של שנינו על יוני, זה ששנינו היינו עולים חדשים.
יוני שטבון: איך אתה יודע שאני לא הייתי עולה חדש?
ישראל חסון: אתה לא היית עולה חדש, אתה פרצוף של נולד פה.
יוני שטבון: אני חייב להגיד הערה פה.
יוני שטבון: דאגו שאני איוולד פה בארץ ביום האחרון.
יוני שטבון: אמא שלי הגיעה כשהיא הייתה בחודש התשיעי, איך שהיא - - -
ישראל חסון: יפה, אתה רואה?
ישראל חסון: אמרתי לך.
יוני שטבון: אז אני כמעט עולה חדש.
יואל רזבוזוב: חברים, יש לנו פה נציג משרד הקליטה, בואו נשמע אותו.
יואל רזבוזוב: איציק אוחנה, בבקשה.
<יצחק אוחנה: שלום.
<יצחק אוחנה: אני חייב להגיד מה שנקרא את עברי, לא בגלל הקטע שהוא חשוב פה, כי יש פה נציג הצבא, אבל אני גם בעצם מפקד לשכת הגיוס, ואני חייב להגיד בתפקידי הנוכחי של ראש אגף בכיר צעירים, אז זה נכון מאד שמה שצמצם, וזה בהיבט של החסמים.
<יצחק אוחנה: עם זאת, אני תמיד בחיים, גם לאור העבר וגם עכשיו, חייב להגיד שצריך תמיד להסתכל על אוכלוסיות אחרות.
<יצחק אוחנה: עיני לא צרה באף אחד ואנחנו כולנו מבינים שזה חסם, הרי זה הדיון.
<יצחק אוחנה: מצד שני, שיטת ההדבקות.
<יצחק אוחנה: אני קורא לזה שיטת ההדבקות, כי מיד יקפצו כל מיני אוכלוסיות ובטח מורגלים במשכן הזה בכל מיני חוקים כאלה ואחרים.
<יצחק אוחנה: אני בעיני רוחי אומר לכם את האמת, הגם שגרעין צבר עושה שירות מלא, מי מבטיח לנו שיעלו הצעה, רגע, מה אנחנו שונים מעולים מצרפת או מכל מקום אחר?
<יצחק אוחנה: למה אנחנו באים ומוכנים לעשות עלייה ובאים כגרעין, ועכשיו אנחנו צריכים להיות מקופחים בגין ארץ המוצא.
<יצחק אוחנה: וכהנה וכהנה אוכלוסיות.
<יצחק אוחנה: אני אומר את זה רק כקצה קצהו של קרחון.
<יצחק אוחנה: אני חושב שבעניין הזה צריך לעשות הסדרה.
<יצחק אוחנה: אם באמת החסם המרכזי הוא החסם הזה ואנחנו בתכניות משולבות וגדולות של לעשות הכל כדי באמת לעודד עלייה מצרפת ומארצות נוספות, אז העניין מבורך.
<יצחק אוחנה: אבל זה מה שנקרא דיון אחר של היבט האם לבוא לדיון של קיצור שירות לעולים בכללותו, שהראייה שלו היא באמת כמעודדת, מטיבה עם העולים, אבל זה צריך להיות משהו שהוא זהה לכל האוכלוסיות.
<יצחק אוחנה: זה לא איזו הוראת שעה שעשינו אותה נקודתית.
יואל רזבוזוב: לא, אתה לא נקודתית לגבי עולי צרפת, אתה חייב לעשות את זה לכולם.
יוני שטבון: זה רק טריגר.
יוני שטבון: הדיון פה הוא רק - - - -
<יצחק אוחנה: לא, בסדר גמור.
יוני שטבון: בוודאי שזה רלבנטי לכל האוכלוסיות.
יואל רזבוזוב: טוב, בואו נשמע את נציג צה"ל, אלוף משנה גיל בן שאול מפקד מיטב, בבקשה.
<גיל בן שאול: קודם כל אני קצת מוחה על ההגדרה של צה"ל כחסם.
<גיל בן שאול: לדעתי צה"ל זה סך הכל גוף די חיובי.
יואל רזבוזוב: אנחנו מסכימים.
<גיל בן שאול: תראו, אנחנו עוסקים בגיוס עולים מכל הארצות.
<גיל בן שאול: בשנים האחרונות אפילו שמנו נציגה קבועה שלנו בקונסוליה הישראלית בניו-יורק, לאור הביקוש הגדול בצפון אמריקה וההתעניינות בשירות הצבאי.
<גיל בן שאול: אנחנו נשמח מאד לעשות את זה גם בצרפת, לשים נציגה או נציג קבוע.
<גיל בן שאול: לדעתי עיקר הסיפור פה הוא בעיה של חוסר מידע בתיווך שנעשה על ידי כל מיני עמותות וגורמים פרטיים, שלא תמיד מדייקים בנתונים.
<גיל בן שאול: מדיניות גיוס העולים לצה"ל היא מדיניות ברורה, תכליתה ליצור שוויון בין העולים מכל המקומות, בין עמיתיהם הישראלים.
<גיל בן שאול: בעידן שבו אנחנו חיים היום, שאנשים משנים על פני הגלובוס את מקום המגורים שלהם, הדקויות של עולה, קטין חוזר, תושב חוזר, הן דקויות מאד רחבות.
<גיל בן שאול: אנשים הולכים לעבוד במקומות אחרים, משפחות זזות, ילדים גרים בכל מיני מקומות.
<גיל בן שאול: ולכן אנחנו מאפשרים להגיע לארץ.
<גיל בן שאול: אנחנו לא מחייבים את האנשים להתגייס מיד.
<גיל בן שאול: אנחנו נותנים שנת התאקלמות למי שמבקש.
<גיל בן שאול: חלק מהאנשים מבקשים להתגייס מיד, כי הם רוצים ללמוד עברית בצבא, והצבא הוא אחד האולפנים הטובים במדינת ישראל ללימוד השפה העברית, התרבות, ההתערות בחברה הישראלית.
<גיל בן שאול: לצערי הרב, עם צרפת אנחנו מגלים קצת קווים אחרים.
<גיל בן שאול: מרבית הנשים העולות מצהירות על כך שהן דתיות והן מבקשות לא לשרת בצבא.
<גיל בן שאול: מרבית הגברים לא מגיעים לשירות צבאי.
<גיל בן שאול: הסיפור של הוויה צבאית כבר לא קורה במקומות אחרים בעולם המערבי.
<גיל בן שאול: אף מדינה באירופה, אף מדינה בעולם המערבי כבר אין פה גיוס חובה.
<גיל בן שאול: במדינת ישראל זה קצת אחרת.
<גיל בן שאול: אנחנו נוסעים דרך משרד החוץ פעמיים בשנה לסבב בקונסוליות של מדינת ישראל, על מנת לדון בבעיות פרטניות של אנשים ולפתור בעיות, ובמאי הקרוב אני עצמי מגיע לצרפת, גם לפריז וגם למרסיי, בשביל לדבר עם האוכלוסייה, להסביר, לפתור בעיות פרטניות.
<גיל בן שאול: בשלב הזה אין לנו אפשרות ואין לנו דיון כרגע על שינוי משך הגיוס לעולים בכלל.
<גיל בן שאול: רק בשביל הפרוטוקול, מי שמגיע לארץ לפני גיל 18 – מחויב בשירות מלא של 3 שנים.
<גיל בן שאול: מי שמגיע לאחר גיל 18 עושה שנתיים וחצי, וכך זה יורד ויורד, ומי שמגיע מעל גיל 22, מחויב בשירות של חצי שנה, שערך מחצית ממנו זה קורס עברית.
<גיל בן שאול: לצערי הרב מרבית העולים מגיעים ברמת עברית מאד נמוכה.
<גיל בן שאול: ובמחצית השנייה אנחנו עושים להם איזו שהיא הכשרה מקצועית שתהיה רלבנטית.
<גיל בן שאול: יש עולים רבים, שלמרות שמגיעים בגיל מבוגר – מבקשים לעשות שירות מלא ואנחנו מגייסים ליחידות הלוחמות חברי בני 27, 28, שמבקשים לשרת בצבא, שמבינים שהחוויה הזאת חשובה לתרבות הישראלית ולהוויה הישראלית, ואנחנו שמחים על כך כמובן.
יואל רזבוזוב: עוד מישהו רוצה להתייחס?
יואל רזבוזוב: אודי, בבקשה.
<אודי דרור: אודי דרור, ראש תחום ביטחוני חברתי במשרד הביטחון.
<אודי דרור: קודם כל אני רוצה להשיב לסם, שמבחינת בלבול אין בלבול.
<אודי דרור: כל נושא המח"ל מרוכז אצלנו והם מגיעים דרכנו והם מקבלים את כל המידע מלכתחילה.
<אודי דרור: מבחינת נתונים כללים, בשנת 2013 הגיעו 335 חיילים במסלול מח"ל או במסלול תואם מח"ל.
<אודי דרור: 80% מהם הגיעו במסלול מח"ל לגמרי, אשרת תייר, 20% הגיעו בתואם מח"ל, שזה כאלה שמרכז חייהם זה לא בארץ ואחד מההורים ישראלי.
<אודי דרור: הבעיה לדעתי, ואני אחזור רגע לעוד נתון ש-55% ממתגייסי המח"ל הם מארצות הברית ו-20% בערך הם צרפתים, ואני חושב שהבעיה היא כללית.
<אודי דרור: זאת אומרת הם באים ושמים את זה על השולחן, אבל יש דרך גם להתחמק מהאכיפה של הצבא וזה פשוט מאד.
<אודי דרור: אתה יכול לשהות בארץ אחרי שאתה משתחרר עם אשרת תייר, או שנתיים ללמוד לתואר ראשון או מה שלא יהיה.
<אודי דרור: אחרי שנתיים אתה עושה עלייה, אף אחד לא עלה עליך בכלל בעצם, ואתה לא משלים בעצם את מה שאתה חייב על פי החוק.
<אודי דרור: אני חושב, ופה מתחבר לחברים שלי, שהבעיה היא בבעיית המדיניות, ואני חושב שכן, צריך להיכנס לדיון עקרוני על מדיניות אורך השירות לעולים בכלל בצורה גורפת.
<אודי דרור: עוד פעם אני אומר, הם שמו את זה על השולחן.
<אודי דרור: בארצות זה גם עולה שם, עולי ארצות הברית כמאסה, ולדעתי זאת צריכה להיות ההחלטה – בחינה לגבי העולים בכלל ולמצוא איזה שהוא פתרון שהוא גורף לכולם.
יואל רזבוזוב: בבקשה, תציגי את שמך לפרוטוקול.
<דינה כהן: שמי דינה כהן, אני מרכזת את השדולה למען עולי צרפת.
<דינה כהן: אם אני מבינה נכון מהגורמים הצבאיים, יש כאן בעיה.
<דינה כהן: אפשר להתחמק מזה, אפשר להגיד שהבעיה היא אצל העולים עצמם, אבל יש כאן בעיה וצריך לטפל בה.
<דינה כהן: אי אפשר להגיד זו המדיניות וזה מה שאנחנו עושים.
<דינה כהן: אני מציעה שבאמת, ואנחנו שומעים את זה גם כשדולה פרלמנטארית שלכאורה לא מטפלת ישירות בבעיות אישיות, אבל כמה פניות אנחנו מקבלים עוד הבוקר מצעירים שאומרים לי-, והנה, הבוקר פגשתי צעיר שאומר לי – אני התחלתי מח"ל וביקשתי להשלים.
<דינה כהן: רק בשביל להשלים עשו לו בעיות וזה לא נרשם במערכת, קראו לו, הוא עבר טירוף רק בשביל להשלים את השירות לשנתיים וחצי ובסך הכל הוא רצה לתרום יותר.
<דינה כהן: הוא אומר לי – 30 מהחברה שעלו איתי באותה שנה עשו מח"ל ולא השלימו.
<דינה כהן: אנחנו לא באנו להגיד אוקיי, יש כאן פרצה במערכת, בואו תטפלו בזה ותבקשו מכל העולים לעשות את זה.
<דינה כהן: יש כאן בעיה פרקטית ומציאותית.
<דינה כהן: עכשיו, אפשר לטמון את הראש בחול ולהגיד זו המדיניות, קחו שנתיים וחצי ותעשו שירות וזה מה שיש, ואפשר גם קצת להגדיל ראש.
<דינה כהן: זה גם לא יהיה נכון לפי דעתי להשוות בין האוכלוסייה של ארצות הברית, שזה חברה אלף מבחינת האחוז של האוכלוסייה היהודית בארצות הברית ואוכלוסיית העולים מארצות הברית לעומת צרפת, לא מדברים בכלל באותם מושגים ולא על אותם אנשים.
<דינה כהן: החברה מצרפת רוצים לעלות, זה לא העניין, ואנחנו לא אומרים פה – תבטלו את הצבא.
<דינה כהן: אנחנו אומרים בואו נתאים את המודל.
<דינה כהן: יש היום ישיבות הסדר, סליחה, אבל ישיבות הסדר, עם כל הכבוד, נותנים מסלול ייחודי, עם כל ההבנה שלי של החשיבות של לימוד התורה כמובן, אבל אפשר גם לפנות לעולים החדשים ולבנות להם מסלול דומה, סליחה.
<דינה כהן: לחייל אותם אולי לפני, בזמן שהם במח"ל, לעשות להם אפילו שנת שירות תרומה לקהילה אחרי הצבא, אבל שזה יהיה משהו שקצת מתאים מבחינת מנטאליות.
<דינה כהן: זה חברה שיכולים להישאר שם, לקבל לימודים חינם, אפילו לקבל בורסות, לקבל מחייה שם, מקבלים מלא כסף להישאר.
<דינה כהן: הם רוצים לעלות, זה לא העניין.
<דינה כהן: החברה שנמצאים במח"ל רוצים לשרת, אבל יש כאן פער בתרבות.
<דינה כהן: אי אפשר לדרוש מהם שלוש שנים, ואנחנו רואים את הנתונים בשטח.
יואל רזבוזוב: מילה אחרונה, סם.
<סם קדוש: רק מילה.
<סם קדוש: אני לא רוצה ואני אומר את זה לגיל.
<סם קדוש: הדיון פה מבחינתנו זה לא כדי למצוא איזה פתרון ככה נוח לצעירים.
<סם קדוש: ופה מה שקצת מעסיק אותי, ויכול להיות שהצבא לא מבין את הארגונים, יכול להיות גם את הסוכנות.
<סם קדוש: אני באתי לפה כדי לחשוב אולי קצת מחוץ לקופסא, ואפשר קודם כל לחשוב על חוקים שהיו משנות ה-50, לשנות אותם, כי המציאות השתנתה.
יואל רזבוזוב: בסדר, כאן בדיון הזה אנחנו הצפנו את הבעיה, הבנו שיש בעיה, אנחנו לא מקבלים פה עכשיו החלטות.
יואל רזבוזוב: אנחנו נקיים בהמשך, במושב הבא, דיון עקרוני בנושא אורך השירות לעולים, ואולי תכניות, מודלים מסוימים.
יואל רזבוזוב: אני וחבר הכנסת שטבון נשב עם הצבא גם ונראה באמת מה הצרכים ואיך אנחנו עושים את זה.
יואל רזבוזוב: היום אנחנו הצפנו את הבעיה.
נסים זאב: אני חושב שכשאני אמרתי לשלב אותם עם החרדים אני לא התכוונתי לזה בציניות.
נסים זאב: זאת אומרת יש פריבילגיות לאוכלוסיות מסוימות, כולל ישיבות ההסדר וגם - - -
יואל רזבוזוב: לשלב אותם בתוך ה-1,800?
נסים זאב: רגע, וגם בישיבות ההסדר, ואני מסתכל בישיבת מרכז הרב למשל, שעד החוק הזה שקיים, היו משרתים 9 חודשים בלבד, ויש 6, ויש 12 חודשים.
נסים זאב: זאת אומרת גם בישיבות ההסדר זה לא משהו קבוע.
<קריאה: זה לא ישיבת הסדר, סליחה.
נסים זאב: זה ישיבת הסדר.
<קריאה: לא, ממש לא.
נסים זאב: טוב, מבחינתי הסדר כי זה מחייב אותם 5 שנות לימוד.
נסים זאב: אז זה לא משנה מתי תקופת השירות שלו באמצע ה-5 שנים, האם בתחילה, בסוף או באמצע, אבל הוא מחויב ללמוד חמש שנים.
נסים זאב: זה חלק מישיבות ההסדר, אולי אתה לא יודע.
נסים זאב: אני אומר לך שכן, חד וחלק.
נסים זאב: במשך עשרות בשנים היה פה מצב לא ברור, חלק עשו כך, חלק עשו כך, וגם מתוך התחשבות, אין שום סיבה בעולם, אדוני יושב הראש, שקודם כל אלה שהלכו למסע, שהתקופה שלהם תחשב כחלק מהשירות הצבאי, חד וחלק.
נסים זאב: וההשלמה חייבת להיות בהתאם לעולים ולגיל שלהם.
נסים זאב: מה זה, אנחנו אומרים צה"ל, עם כל הכבוד, אנחנו רוצים שתהיה שוויוניות, אל תלכו עם הראש בקיר.
נסים זאב: חד וחלק אני אומר לכם את זה.
נסים זאב: אנחנו צריכים אותם פה במדינת ישראל.
נסים זאב: המצוקה של צרפת היום, עם האנטישמיות הגואה, אנחנו חייבים לעשות הכל כדי שהיהודים מצרפת יעלו לארץ ישראל.
נסים זאב: זה מחייב דיון מעמיק.
נסים זאב: צריך לשנות ואפילו להביא בחקיקה מיוחדת, אדוני יושב הראש, חברי הוועדה, ברשותך, לגבי השירות לעולים.
נסים זאב: ואגב, אני רוצה לומר, אל תהיה בטוח שאם באו מדרום אמריקה 360, אם היה חוק מיוחד שקצת מקל, לא היו באים 700.
נסים זאב: זאת אומרת, אף אחד לא בא ואומר לך – אני בגלל השירות הצבאי, שהולך לכבול את עצמי שלוש שנים, אני לא מגיע.
נסים זאב: אולי זה גם לא נעים לומר את זה, אבל אני חושב שהתרומה שלנו לעלייה תהיה מאד משמעותית עם ההתחשבות, ואני סומך עליך, אדוני יושב הראש, שתעשה את זה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה חבר הכנסת זאב.
יואל רזבוזוב: בבקשה, חבר הכנסת שטבון.
יוני שטבון: תודה רבה באמת על הדיון החשוב שלכולם ברור פה שזו התחלה של מערכת דיונים שצריכה להיות גם פה בוועדה, גם יחד בשותפות עם צה"ל ועם המערכת הביטחונית, גורמי משרד הביטחון ומשרד העלייה והקליטה, כדי שהתהליך הזה יקרה בצורה טובה ועניינית.
יוני שטבון: אני רק רוצה למקד את הנושא, כיוון שהיו פה הרבה גוונים.
יוני שטבון: יש בעיה.
יוני שטבון: היום אנחנו רוצים להביא צעירים וצעירות לעלות לארץ, להשתלב בחברה הישראלית.
יוני שטבון: זה הרעיון הציוני, כך קמה מדינת ישראל, זה הרציונל שצריך להוביל פה את כולנו, גם המערכת הביטחונית שיש להם צרכים מיוחדים, גם המשרד לעלייה וקליטה, וגם הארגונים שעסוקים בכך שעה-שעה, וכמובן אנחנו חברי הכנסת.
יוני שטבון: זו המטרה – להעלות יהודים לארץ ישראל, לעלות למדינת ישראל.
יוני שטבון: והנושא הזה שיש מספר מסלולים, והנושא הזה שיש חשש אצל המשפחות שנמצאות בעיקר במערב אירופה ובצרפת כמודל, ואף אחד לא יכול להגיד לי שהעולים מצרפת לא באים לפה בגלל ציונות.
יוני שטבון: הם באים לפה כי הם אוהבים את המדינה הזאת, הם באים לפה בגלל ציונות, ואני כמי שגדל בתוך המשפחה הזאת, אני מכיר את האוכלוסייה הזאת.
יוני שטבון: הבעיה פה היא לא המוטיבציה.
יוני שטבון: הבעיה פה היא הבלבול, הבעיה פה זה חשש מסוים מתרבות אחרת שקיימת בצה"ל, וצריך לפתור את זה.
יוני שטבון: אדוני יושב הראש, אני רוצה ליצור פה רק מסגרת כמובן כבסיס להמשך הדיון ,לשתי קריאות.
יוני שטבון: דבר ראשון, כן, אני אומר את זה בצורה כנה, כמי ששירת 10 שנים בצה"ל והייתי בקבע ועד היום אני סמג"ד במילואים ואני אומר כן: לקצר את השירות לעולים.
יוני שטבון: שירות אחיד לעולים, מקצור יותר.
יוני שטבון: אני לא מתבייש להגיד את זה.
יוני שטבון: אני רוצה לקלוט אותם וצריך לקצר את זה.
יוני שטבון: זה דבר ראשון.
יוני שטבון: דבר שני, מסלול אחיד שיהיה ברור לכולם – מח"ל, לא מח"ל, עולה מפה, עולה משם, זה המסלול.
יוני שטבון: כמו שאמר פה ידידי מנעל"ה,יש מסלול ברור אחד אבל הוא מקוצר.
יוני שטבון: והדבר השלישי, שזה לדעתי יכול להיות הסכם מסגרת נכון, כמו שנאמר פה לפני כן, זה לגבי מסלול כוללני שגם המסע הוא חלק מהתפיסה של משרד הביטחון ומשרד העלייה והקליטה, גם השירות הצבאי וגם מה שקורה אחר כך, ההתנדבות בקהילה.
יוני שטבון: אם יוצרים חבילה אחת נכונה, אנחנו נראה, לתפיסתי, הרבה יותר עלייה, הרבה יותר מוטיבציה לשירות הצבאי וגם השירות הצבאי עצמו יהיה הרבה יותר איכותני והרבה יותר טוב.
יוני שטבון: תודה רבה על הדיון החשוב באמת, וגם על המשך הדיון הבא, שהוא לא פחות חשוב, על השירות הלאומי.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת שטבון.
יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו, אנחנו נקיים במושב הבא דיון עקרוני על אורך השירות לעולים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשב ונבנה באמת יחד עם צה"ל ומשרד הביטחון איזה שהוא מודל, מודל נכון.
יואל רזבוזוב: אני גם עכשיו עובד על נושא של הספורטאים בצבא, ועדיין הם יכולים לתרום יותר לקהילה ממה שהם תורמים עכשיו, בזמן שהם ספורטאים בצבא.
יואל רזבוזוב: אותו דבר העולים יכולים לתרום מעצמם ולקבל יותר תועלת מהשירות, אז חשוב פה באמת להתחשב.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים עכשיו לדיון הבא.
יואל רזבוזוב: ארגון הכנסת ביקש שנדון בבעיות הניצבות בפני יהודיות, בעיקר מצרפת, שהצטרפו לתכניות כמו מסע, וכאשר הן משנות את מעמדן לעולות ורוצות להתנדב לשירות לאומי, הן נאלצות, לדבריהן, להמתין למעלה משישה חודשים עד לקבלת פטור מצה"ל, שבלעדיו הן אינן יכולות להתנדב לשירות הלאומי.
יואל רזבוזוב: בבקשה, סם, ממש בשני משפטים, יש לנו 17 דקות לסיים את הדיון.
<סם קדוש: אוקיי, זה פשוט.
<סם קדוש: זאת אומרת זו אחת מהבעיות שכבר שנה אני מתרוצץ בין הצבא ובין המינהלת.
<סם קדוש: יושב פה הנציג של המנהלת, ופה זה דבר טכני שלא היה צריך להיות כל כך מסובך ואולי לא היה צריך להיות גם בוועדה.
<סם קדוש: פה זה עניין טכני שהצבא צריך לפתור.
<סם קדוש: יש את בעיית הבנות, ועוד פעם, זה לא רק בעיות של דוברות צרפתית, לפי מה שהבנתי, גם עם החברות של השירות הלאומי.
<סם קדוש: בנות שעושות את השירות הלאומי, אחרי שנה עוד פעם, תמיד, ושכחנו גם כן בדיון לפני.
<סם קדוש: אנשים באים לפה בתכנית שהם לומדים עברית.
<סם קדוש: הם פה כבר תשעה חודשים, אחר כך חלק רוצים ללמוד וחלק רוצים להתגייס לצבא או לעשות שירות לאומי.
<סם קדוש: גיל, זו האוכלוסייה דוברי צרפתית.
<סם קדוש: אם חלק מהבנות לא רוצות לעשות צבא, זה הזכות של המדינה והן רוצות לעשות שירות לאומי.
<סם קדוש: אמרת שכאילו יש לך בעיה עם הבנות שעושות שירות.
<סם קדוש: אמרת יש בנות מצרפת ש - - -
<גיל בן שאול: אני אמרתי עובדות.
<סם קדוש: בסדר, אבל זו המציאות.
<גיל בן שאול: לצבא הן לא באות.
<סם קדוש: בסדר, אז זה האוכלוסייה של הדוברות צרפתית.
<סם קדוש: אם רואים את כל התכניות של מסע, 70% עד 80% זה בנות דתיות, וברוך השם שאנחנו נותנים תשובה ושהן לא הולכות ללמוד, כי הן יכולות אחרי שהן מקבלות את הפטור של הצבא, אבל הן רוצות לתרום, וזה גם נכון לאמריקאים.
יואל רזבוזוב: הבנו סם, בוא תתקדם.
<סם קדוש: אז אחרי מסע הן צריכות להתחיל את השירות הלאומי אחרי שלושה חודשים ולהפוך להיות עולות חדשות.
<סם קדוש: הבעיה, שכדי לקבל את הפטור מהצבא, כדי להתחיל את השירות הלאומי, זה לא הולך, כי במחשבים של הצבא הן לא נחשבות כעולות חדשות.
<סם קדוש: אז פה יש ואקום שבצד אחד הן לא יכולות להתחיל את השירות הלאומי, הן לא יכולות לקבל גם כן את המעמד כדי לתרום, ופה, עד היום אין לי עם מי לדבר.
יואל רזבוזוב: רגע, עוד פעם, לא הבנתי, מיד אחרי מסע הן עושות עלייה, נכון?
<סם קדוש: עכשיו, כדי לעשות שירות לאומי, מי שדתייה צריכה לקבל את הפטור של הצבא.
<סם קדוש: הן צריכות ללכת ללשכת הגיוס, אבל הבעיה שבלשכת הגיוס הן עוד לא רשומות בתור עולות חדשות, כי זה לוקח זמן.
<סם קדוש: אז באמצע - - -
יואל רזבוזוב: זה לא אותו מחשב, אותה מערכת שמעבירה את הנתונים?
<סם קדוש: הנה, נמצא פה נציג המינהלת, הוא יציג לך בדיוק את אותה בעיה שיש לנו.
<יואב ארבל: שמי עורך דין יואב ארבל ממנהלת השירות הלאומי-אזרחי.
<יואב ארבל: בכמה מילים, נראה לי שהסוגיה של השירות הלאומי היא טיפה יותר פשוטה מהסוגיה של הצבא.
<יואב ארבל: לשירות הלאומי באמת אפשר להגיע וצריך שני תנאים מוקדמים.
<יואב ארבל: אחד שיהיה אזרח או תושב קבע של הארץ, ושניים, כמו שאמר סם, צריך פטור מהצבא.
<יואב ארבל: בלי שני הדברים האלה - זה כרטיס הכניסה לשירות הלאומי – בלי זה, לפי החוק והתקנות שאנחנו פועלים לפיהם, אי אפשר להיכנס אלינו.
<יואב ארבל: אולי ליאור יפרט קצת לגבי הבעיה.
יואל רזבוזוב: אנחנו הבנו את הבעיה.
<ליאור שוחט: פונים אלינו הרבה מכל מיני עמותות וגם סם שעושה את העבודה הזאת בצורה מאד מסורה, ואנחנו בעצם משמשים איזה שהוא גוף שמרכז את הפניות מכל מיני גופים מול הצבא.
<ליאור שוחט: זאת אומרת מנסים לזרז - - -
יואל רזבוזוב: למה בצבא זה לא מוכר?
יואל רזבוזוב: זו לא אותה מערכת מחשבים?
יואל רזבוזוב: הרי בסוף היום אנחנו בעידן של מחשבים.
<ליאור שוחט: אולי גיל יענה לגבי המצב בזה.
יואל רזבוזוב: גיל, אתה יכול לענות לנו?
<גיל בן שאול: אני קצת מצר על כך שמבזבזים את זמנה של הוועדה על בעיה טכנית, שבאמת לא קיימת.
<גיל בן שאול: הצעתי בעבר ואני מציע שוב: ברגע שאותה עלמה עשתה עלייה והיא אזרחית של מדינת ישראל, תתייצב בלשכת הגיוס, תביא את התצהיר שהיא הצהירה בבית הדין הרבני, על כך שלאור אורח חייה הדתי היא לא יכולה לשרת בצבא, ותקבל פטור.
<גיל בן שאול: אנחנו מנפיקים את הפטור תוך 30 יום ממתן התצהיר.
<גיל בן שאול: זה החוק, ככה זה כתוב ואנחנו עומדים בו.
<גיל בן שאול: מה שקורה לפעמים זה שאו שהיא לא הולכת לעשות את העלייה בצורה מסודרת, או שהיא לא הולכת לבין הדין להגיש תצהיר, או שהיא לא מעבירה את התצהיר הזה אלינו, ועל העסק הזה זה נופל.
<גיל בן שאול: מי שעומד בתנאים המסודרים – אין בכלל בעיה.
יואל רזבוזוב: כן, בבקשה.
<יחזקאל חזן: שמי חזי מעמותת בת עמי, אנחנו אחת מהעמותות שמפעילות את השירות הלאומי.
<יחזקאל חזן: לצערי זה לא בדיוק נכון במציאות.
<יחזקאל חזן: אני יכול להגיד בפרקטיקה, בשטח מה קורה עם עולות.
<יחזקאל חזן: כמובן שזה לא קשור רק לעולות מצרפת, זה קשור לכל העולות.
<סם קדוש: זה מה שאמרתי.
<יחזקאל חזן: לצערנו יש באמת חסם לעולה להגיע לשירות לאומי בגלל הקטע של הפטור מצה"ל.
<יחזקאל חזן: יש לי עולות שלוקח להן אולי באמת חצי שנה, יש שלושה חודשים, יש ארבעה חודשים.
יואל רזבוזוב: אבל אם יש להן את המסמכים הנדרשים - - -
<יחזקאל חזן: אני אגיד למה.
<יחזקאל חזן: כי לצערנו זה נתקע בצבא כי הן עושות עלייה כמו שצריך, הולכות להגיש תצהיר, הן היו בלשכת גיוס ועדיין הן לא מקבלות את הפטור.
<יחזקאל חזן: הם לא מכירים אותן במחשבים של הצבא, עד שמכירים אותן במחשבים של הצבא אנחנו פונים גם-, ויש כוכבית גיוס היום, שאפשר כל הזמן לבדוק את הסטאטוס של המתנדבים.
<יחזקאל חזן: מצלצלים לכוכבית גיוס וכל פעם זו אמתלא אחרת, זה כן הגיע, זה לא הגיע, היא צריכה לעשות ככה, היא צריכה לבוא להתייצב.
<יחזקאל חזן: היא מתייצבת.
<יחזקאל חזן: יש לי עכשיו מקרה של בחורה שממש סידרה את הפטור שלה לפני כמה ימים, אחרי שחצי שנה היא רודפת אחרי הצבא כדי לסדר אותו ולא נתנו לה את הפטור.
<יחזקאל חזן: אני רוצה להגיד עוד משהו.
<יחזקאל חזן: המנהלת לשירות לאומי, אני גם לא חושב שכל בחורה שעולה צריכה לעבור דרך המנהלת כדי לקבל את הפטור שלה.
<יחזקאל חזן: כאילו, יש גם בנות שלאו דווקא, אולי לא תמיד יכולות לפנות לליאור, שהוא גם יהיה גוף מתווך מול הצבא, ובמאמר מוסגר זה לא תמיד עובד.
<יחזקאל חזן: כאילו, גם אם פונים לליאור, זה לא תמיד אומר שהוא יכול לקדם את הפטור שלה.
<יחזקאל חזן: גם בת רגילה שהיא עולה, צריכה לדעת שאם היא הולכת לצבא, יש לה מענה גם אם היא לא פנתה דרך שום גוף אחר והיא יכולה לקבל את הפטור שלה.
<יחזקאל חזן: אם היא עמדה בקריטריונים, כמו שמנהל מט"ב אומר, שהיא עמדה בקריטריונים והגישה – אין סיבה לא לתת לה את הפטור.
<יחזקאל חזן: בפועל זה לא קורה.
<אסנת צדוק: שמי אסנת ואני מעמותת "שלומית".
<אסנת צדוק: אני קודם כל רוצה להגיד שאנחנו היינו בקשר ישיר עם לשכת מט"ב ועם מרים שעזרה לנו מאד לגבי העולות החדשות.
<אסנת צדוק: אני ראיתי שהבעיה העיקרית אצלנו זה לגבי בנות שהמעמד שלהן הוא לא לגמרי ברור, שהאמא הייתה ישראלית שירדה או שהאבא היה ישראלי שירד.
<אסנת צדוק: הפטור של הבנות האלה בדרך כלל מתעכב בצורה הרבה יותר גדולה מהרגיל.
<אסנת צדוק: הרבה פעמים בנות באו שלוש פעמים ללשכת הגיוס, בכל לשכת גיוס הן קיבלו תשובה אחרת וכל פגישה, כל טלפון קיבלנו תשובות אחרות.
<אסנת צדוק: אני רציתי לשאול אם יש אפשרות כזאת שעולות חדשות לא ילכו לגביהן לפי אזורי הרישום, אלא יבואו למקום אחד, ללשכת גיוס אחת שיוחלט עליה, ויהיה גורם אחד שמטפל בנושא של העולות החדשות, בגלל שגם כשפניתי למרים, אז היא חיכתה לתשובות מבאר שבע, חיכתה לתשובות וכל יום גם למרים נתנו תשובות אחרות מהלשכות.
<אסנת צדוק: אז אם יהיה גוף אחד שגם אנחנו נדע שאנחנו עובדים מולו וגם הבנות, אני חושבת שזה יכול יהיה להקל.
<גיל בן שאול: קודם כל אין בעיה לבוא ללשכה אחת.
<גיל בן שאול: ב', אם זה כל כך מסובך, אפשר לבוא לשרת בצבא.
יוני שטבון: גיל, אני שומע בנימה שלך שיש לך בעיה עם השירות הלאומי.
<גיל בן שאול: לא, לא, נהפוך הוא, אני חושב ש - - -
יוני שטבון: לא, לא, אני חייב להגיד את זה פה.
יוני שטבון: אתה יודע שאני מעריך את צה"ל, אבל בנימה, אני לא חושב שההערה הייתה במקום.
יוני שטבון: יש פה דיון שעומד בפני עצמו - - -
<גיל בן שאול: אני אומר אם זה כל כך מסובך.
יוני שטבון: איך פותרים בעיה?
<גיל בן שאול: אם זה כל כך מסובך.
יוני שטבון: אז תציג את הפתרון.
<סם קדוש: עד עכשיו לא שמעתי.
<סם קדוש: כבוד יושב הראש, אני רוצה לצאת עם איזו תשובה, עם איזו כתובת מהצבא – לאן אני שולח את הבנות?
יואל רזבוזוב: סם, אז תן לי לשאול את גיל.