GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: קודם כל כמובן אני מצטרף לרוב הדברים שנאמרו פה, אבל מה שחשוב לראות היום, שיש אלפי לוחמים שקוראים לעצמם לוחמי חופש בארגוני טרור בסוריה ובכל רחבי העולם שמגיעים דווקא מאירופה.
רוברט אילטוב: רק בצרפת מספר הלוחמים האלה, כפי שידוע לשלטונות צרפת, נאמדים ב-900 לוחמים כאלה.
רוברט אילטוב: אני מעריך שאם אנחנו נבחן את כל יבשת אירופה אז אנחנו נגיע באמת לכמה אלפי לוחמים.
רוברט אילטוב: הדבר הזה הוא בלתי אפשרי, כמובן אם אין תשתית שאוספת ומארגנת ושולחת אותם.
רוברט אילטוב: כלומר הדבר הזה הוא דבר מסוכן, הוא לא מסוכן רק ליהודים, כי אחרי היהודים אנחנו יודעים מה קורה, מתחילים לחסל גם את האחרים.
רוברט אילטוב: אלפי הלוחמים האלה זה בעצם תשתית טרור מאוד רחבה בכל יבשת אירופה ואני חושב ששלטונות אירופה צריכים לתת על זה את הדעת וצריכים להתחיל לטפל בזה כבר היום, לפני שזה יתחיל להיות אירופה ולפני שרחובות אירופה יהפכו למטרה של אותם ארגוני הטרור שבעצם גם אוספים את הכספים שלהם באירופה וגם התשתיות שלהם נמצאות שם.
רוברט אילטוב: אני חושב שהפעילות פה צריכה להיות הרבה יותר אינטנסיבית מאשר שאנחנו רואים אותה.
רוברט אילטוב: אנחנו לא מרגישים את הפעילות של מנגנוני הביטחון האירופאים בכל כיוון שלא נסתכל.
רוברט אילטוב: כששאלנו את הצרפתים האם הם יודעים מה לעשות עם אותם האזרחים, הם אמרו לנו 'הם אזרחי צרפת, אבל הם לא צרפתים'.
רוברט אילטוב: יש משמעות לאמירה הזאת.
רוברט אילטוב: הם טרוריסטים.
רוברט אילטוב: שלטונות צרפת לא יודעים מה לעשות איתם.
רוברט אילטוב: ברמה החוקתית אין להם פתרונות לסוגיה הזאת.
רוברט אילטוב: אני מעריך שרוב מדינות אירופה לא יידעו להתמודד עם זה כשזה יגיע אליהם, וזה יגיע, וזו תופעה שמתרחבת ואין שליטה על הדבר הזה.
רוברט אילטוב: אני חושב שהדבר הזה בסופו של דבר יכול לסכן לא רק את היהודים באירופה אלא את כל אזרחי אירופה.
רוברט אילטוב: אין ספק שגם שם אנחנו נמצאים בחזית ואין ספק שהלהבות שמדליקים אותן נגד ישראל היום כמדינת העם היהודי והשנאה שהופכת את השנאה הזאת כלפי היהודים באירופה רק מתרחבת ואנחנו, חובתנו להעלות את הזרקור הזה לאירופה פנימה ולא רק מאירופה החוצה.
רוברט אילטוב: מדינות אירופאיות רבות מממנות פעילות נגד ישראל היום, דרך ארגונים כאלה ואחרים, במימון מאוד רחב של פעילות של אותם ארגונים כולל רדיפה של חיילי צה"ל, איסוף נתונים לגבי חיילי צה"ל, הגשת תביעות נגד קצינים וחיילי צה"ל במוסדות הבינלאומיים.
רוברט אילטוב: הם פשוט מנסים לפגוע בפעילות המדינה, בהגנתה, וחשוב שאותם ארגונים שמממנים את אותה פעילות יממנו את הפעילות על זכויות אדם גם אצל השכנים שלנו וגם אירופה בפנים, כדי באמת לראות מה קורה בחצר האחורית של אירופה ולא רק בחצר האחורית של מדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת אילטוב.
יואל רזבוזוב: חברים, מכיוון שאנחנו צריכים ממש עוד מעט לסיים, יש לנו ישיבה רבת משתתפים ב-11:30 כאן והשגריר צריך לעזוב ליושב ראש הכנסת, אני רוצה לתת לקרול נוריאל, הליגה נגד השמצה, ממש במשפט אחד.
<קרול נוריאל: תודה רבה, מכובדיי.
<קרול נוריאל: אני רוצה לומר משהו שקודם כל יהיה פה בפרוטוקול.
<קרול נוריאל: בישיבה הזאת אני חושבת שאי אפשר להימנע מזה, להזכיר נתון מסקר שאנחנו ערכנו לפני כשבועיים ב-102 מדינות בעולם ואני בטוחה שאנחנו נעלה את זה בישיבה מיוחדת לכבוד הצגת הסקר, אבל נתון אחד שבישיבה הזאת אי אפשר להימנע ממנו, וכבוד השגריר, באמת, זה עניין של מערב אירופה, מערב אירופה זכתה כאן לנתון מאוד מדאיג, 24% שאוחזים בעמדות אנטישמיות.
<קרול נוריאל: למרבה הצער בלגיה זכתה בנתון שאפילו יותר גבוה מהממוצע הזה, זה 27%.
<קרול נוריאל: זה אומר אחד לשלושה בלגים מחזיק בעמדות אנטישמיות.
<קרול נוריאל: כאן אני חושבת שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך הקרקע רוחשת וגועשת ואנחנו לא מטפלים בזה מספיק.
<קרול נוריאל: איפה אנחנו צריכים לשנות.
<קרול נוריאל: אני מצטרפת כמובן לעניין החינוך של חבר הכנסת ריבלין, כמובן זה חשוב ביותר, ואני גם רוצה להעלות כאן שאלה שהיא שאלה למחשבה ולדיון עתידי.
<קרול נוריאל: אנחנו רואים את התוצאות של הבחירות באירופה והן כמובן לא מפתיעות, זאת אומרת הן לא הפתיעו כאן אף אחד, אבל אנחנו צריכים לשאול את עצמנו האם זה גם ישתקף בבחירות המקומיות, בבחירות של המדינות הלאומיות, וצריכים לראות איך אנחנו פותרים את זה, גם ברמה המדינתית, אבל גם ברמה של האיחוד האירופי.
<קרול נוריאל: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניפרד מכבוד השגריר, הוא צריך לעזוב, אנחנו נמשיך את הדיון עוד כמה דקות, יש עוד כמה דוברים.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, אדוני השגריר.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: ברצוני להודות לכם על הפגנת הפתיחות ואני רשמתי לפני את כל הדברים שהעליתם, אני חושב שעלינו לשקף את כל מה שאנו יכולים לעשות.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: החלק שלי, כשגריר בלגיה בישראל, העדיפות הגבוהה ביותר היא לגרום לאנשים להגיע לכאן כדי לגלות את ישראל ואיך היא במציאות.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: אנו נקים מועדוני ישראל-בלגיה לעסקים, יש עוד הרבה דברים בתחום התרבות, כך שלדעתי זה משהו שאנו יכולים לבצע.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: לגבי יתר הדברים, אני יכול להבטיח לכם, שהרשויות שלי נחושים לחלוטין לפעול כנגד האנטישמיות.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: אנו נארח את נשיאי איחוד מועצת אירופה בשנת 2015 וזה נושא הנמצא בראש סדרי העדיפויות, גם בבלגיה עצמה.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: לפני מספר שבועות ערכנו בבריסל כנס בנושא "רצח עם" ותכנית המעקב של הכנס הזה, הוא לפעול כנגד השנאה וביטוי השנאה.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: אנו בהחלט מוכנים לדון עמכם בנושא זה, עם כל מי שרוצה בכך, אז בואו ונפעל ביחד.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: אני חושב שזה הדבר היחיד שאני יכול לעשות.
<ג'אן קורנה דאלזיוס: תודה רבה על שהזמנתם אותי לכאן.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו נמשיך.
יואל רזבוזוב: דניאל שטיינמץ, נציג צעירי עולי בלגיה בישראל, בבקשה, במשפט.
<דניאל שטיינמץ: שלום, כבוד יושב ראש הוועדה, כבוד חברי הכנסת, כבוד שגריר בלגיה בישראל, מכובדיי כולם.
<דניאל שטיינמץ: זאת זכות מבחינתי לשבת פה כחלק מוועדת העלייה והקליטה, שהיום עוסקת בפיגוע הטרור בבלגיה.
<דניאל שטיינמץ: אני עומד פה כנציג עמותת '
<דניאל שטיינמץ: אח גדול' שמטרתה העיקרית היא עזרה לחיילים בודדים במהלך השירות הצבאי ואחריו.
<דניאל שטיינמץ: אני גם פה כנציג עמותת צעירי בלגיה בישראל.
<דניאל שטיינמץ: לפני שבוע וחצי נסעתי לכמה ימים לבלגיה, כדי לשוחח עם צעירים ולעודד אותם לעשות עלייה.
<דניאל שטיינמץ: במהלך השיחות שהיו לי איתם דיברנו על האנטישמיות הגואה בבלגיה ובאירופה כולה, טענתי לאותם צעירים על סמך מחקר שנערך בשנה שעברה באוניברסיטת בריסל שהאנטישמיות גוברת בכל שנה ביחד עם הגידול הדמוגרפי של ערביי אירופה.
<דניאל שטיינמץ: טענותיי העיקריות היו שזה רק שאלה של זמן עד שהאנטישמיות תעבור מדיבורים למעשים.
<דניאל שטיינמץ: סתם סיפור קצר.
<דניאל שטיינמץ: בשבת שעברה תקפו אותי מילולית בבלגיה ולצערנו הרב זה קרה בשבת האחרונה אחרי צהריים, בבלגיה ובצרפת.
<דניאל שטיינמץ: ולפי דעתי הדרך היחידה שלנו להילחם באנטישמיות היא בעידוד עלייה, מה שחבר הכנסת מוטי יוגב אמר, ואין נציג של הסוכנות בבלגיה.
ראובן ריבלין: תגיד לי, כמה מהקהילה הם ילידי בלגיה מספר דורות, וכמה הם אנשים שהגיעו ממחוזות אחרים באירופה רבתי או מאסיה, מה שהיה ברית המועצות?
ראובן ריבלין: כמה יהודים הם בלגים?
<דניאל שטיינמץ: לפני השואה נהרגו - - -
ראובן ריבלין: עזוב נהרגו, היום יש לך 50,000 - - -
<דניאל שטיינמץ: יהודים בבלגיה, 20 באנטוורפן ו-30 בבריסל.
ראובן ריבלין: כמה מהם נולדו בבלגיה, דור שלישי, רביעי, וכמה מהם הגיעו לבלגיה?
יואל רזבוזוב: אני לא חושב שיש לו את הנתונים האלה.
ראובן ריבלין: אין לך את הנתונים האלה?
יואל רזבוזוב: תודה, דניאל.
יואל רזבוזוב: הנקודה הובהרה.
יואל רזבוזוב: גדעון בכר, נציג משרד החוץ, בבקשה, גם משפט.
<גדעון בכר: כן, אני אגיד כמה דברים ממש בקיצור.
<גדעון בכר: כבוד היושב ראש, אני קודם כל מברך אותך על דיון נוסף וחשוב בעניין הזה וחשוב שהזמנת את הנציגים של המדינות האירופאיות.
<גדעון בכר: אני רוצה להגיד שמבחינתנו יש קו ישיר בין הרצח בטולוז לבין מה שקרה בבריסל.
<גדעון בכר: הקו הישיר הזה זה הרקע או העלייה באנטישמיות בזה שהיום זה כבר נהיה לגיטימי להביע דעות אנטישמיות באירופה.
<גדעון בכר: לפני שלושה שבועות היה אמור להתרחש בבריסל כנס אנטישמי כלל אירופאי, למזלנו הרשויות בבריסל מנעו את זה, אבל אנחנו רואים איך גם בבריסל, בבלגיה, האנטישמיות מתחזקת.
<גדעון בכר: יש לי פה את הדוח של ה-fundamental rights agency , הסוכנות לזכויות אדם.
<גדעון בכר: דנו בו בפגישות הקודמות פה.
<גדעון בכר: ביחס לבלגיה, שקיבלה את המקום השני אחרי הונגריה, אז 54% מיהודי בלגיה הביעו חשש שהם ייפלו קורבן לתקרית אנטישמיות גופנית אלימה בשנה הקרובה.
<גדעון בכר: 54%.
<גדעון בכר: 64% אמרו שהם מפחדים ליפול קורבן לתקרית מילולית בשנה הקרובה, 31% בבלגיה אמרו שהם חוו תקרית אנטישמית בשנה האחרונה.
<גדעון בכר: אלה דברים שמחזירים אותנו לאירוע בבריסל.
<גדעון בכר: אנחנו כל הזמן בדיאלוג עם האיחוד האירופאי, נמצא פה מר גלאגר, אנחנו חברים טובים, אנחנו מדברים הרבה מאוד על הנושאים האלה ועם מדינות אירופאיות רבות.
<גדעון בכר: אנחנו באופן מאוד ברור מעלים מולם את הציפיות שלנו.
<גדעון בכר: הציפיות שלנו הן עבודה ארוכת טווח בנושא של חקיקה, בנושא של אכיפה, בנושא של חינוך, בנושא של שמירת חופש הפולחן היהודי באירופה.
<גדעון בכר: כבר היום שמונה מדינות באירופה אוסרות, לדוגמה, שחיטה כשרה.
<גדעון בכר: הציפייה אחרי האירוע בטולוז הייתה שיתרחש גל אנטישמי, אני מקווה מאוד שלא נראה התפרצות אנטישמית גם היום אחרי מה שקרה ואנחנו מקווים שהרשויות באירופה, וכפי שאמר עמיתי סמי, אנחנו פועלים בכיוון, יפעלו להגברת האבטחה.
<גדעון בכר: אבל האבטחה היא לא הפתרון הראשון והיא גם לא הפתרון האחרון.
<גדעון בכר: אנחנו לא רוצים שהקהילות היהודיות באירופה יחזרו לגטו בחזרה, אי אפשר לעשות את זה, אי אפשר שכל בית כנסת וכל מוסד יהודי יהיה מאחורי גדרות, מצלמות וכדומה.
<גדעון בכר: אנחנו רוצים שהיהודים אזרחי אירופה יחיו בשלום כמו כל אזרח אחר ויוכלו להגיע לכל מקום באירופה, לכל מקום בבריסל ולכל מקום באנטוורפן בצורה גלויה, כיהודים.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, גדעון בכר, נציג משרד החוץ.
שמעון אוחיון: חבל שלא שמעתי את כל הדברים שעודד בן חור אמר אבל בוודאי מה ששמעתי בסוף, אני חולק עליו לחלוטין ואני מצטרף למה שמר בכר אמר בקטע הזה.
שמעון אוחיון: אני חושב שהמאבק שלנו צריך להיות גם מול חברי הפרלמנט באירופה בכל מה שנוגע לחקיקה ואכיפה, כי חקיקה ואכיפה תלווה גם את הסוגיה של המודעות.
שמעון אוחיון: זלזול, לכל מה שמתנהל היום ומה שמתייחס היום לכל המושגים האנטישמיים, גם בארץ, לצערי, אדוני היושב ראש.
שמעון אוחיון: אני פעם סיפרתי שעשיתי כנס על המאבק באנטישמיות והופתעתי לשמוע שקצינת חינוך, שבדרך כלל לכנסים דומים מזמינה גם קצינות חינוך ואחרים, אמרה לי באופן טבעי לחלוטין, טבעי במרכאות, 'אלה נושאים שאינם נוגעים לנו כאן במדינת ישראל, אלה נושאים שנוגעים למה שקורה בחוץ לארץ'.
שמעון אוחיון: זה עצוב ומכאיב, והם לא באו לכינוס.
שמעון אוחיון: זה בוודאי גם מקרין על כל הפעילות שלנו בחוץ לארץ.
שמעון אוחיון: חייבים באמת לחזק את המודעות וגם את החקיקה וגם את האכיפה, גם בארץ וגם בחוץ לארץ.
שמעון אוחיון: זלזול במושגים, כשאנחנו היום באים ומסתתרים מאחורי חופש הביטוי, לבוא ולהגיד כל מיני, 'נו, זו דעה קדומה', כל טיפוח של דעה קדומה בסופו של דבר יביא לדה לגיטימציה ומדה לגיטימציה, יודעים מהמשטר הנאצי , קל מאוד אחר כך להגיע לאפליה ולשעיר לעזאזל.
שמעון אוחיון: התהליכים הללו ידועים לנו ולכן אנחנו צריכים עוד היום, בקטע הזה של אכיפה, כן לעבוד.
שמעון אוחיון: אני בכל אופן בשדולה של המאבק באנטישמיות בעניין הזה עושה מאמצים רבים כדי להיפגש עם חברי פרלמנט ואני מתכונן להרחיב את הפעילות הזאת עם חברי פרלמנט ועם ידידינו, כמובן עם רזבוזוב וחיליק בר ואחרים.
שמעון אוחיון: אני מאמין שבפעולה באמת יחד עם חברי פרלמנט באירופה ובכל מקום בעולם, שתוביל לחקיקה ולאכיפה, היא תוביל בדרך גם למודעות.
שמעון אוחיון: הלוא אי אפשר לחוקק בלי להסביר במה המדובר ומה הן הסכנות וכו'.
שמעון אוחיון: אני חושב שמפה צריכה גם לצאת החלטה.
שמעון אוחיון: אם יוצאת החלטה, אם ועדה תקום, המטרה היא לחזק את כל מכלול הפעילות, שהיא תכלול חקיקה, אכיפה וגם הסברה, ולכן אני מצאתי לנכון כאן להגיב על הדברים של עודד בן חור, שהופתעתי שהוא אומר שאין לזה תוצאות חיוביות.
שמעון אוחיון: אני יכול להבין שאולי מערך התגוננות הוא לא טוב, כמו ה-JDL בשעתו בניו יורק.
שמעון אוחיון: אני לא יודע, אפשר להתווכח אם ה-JDL הועיל או לא הועיל בקטע הזה, אני בוודאי חושב שבשעתו זה חיזק קצת את הביטחון של אותם יהודים, אבל לא אכנס לעניין הזה של התגוננות, אבל כלים.
שמעון אוחיון: רבותיי, ישנם בני נוער רבים בקמפוסים, בכל מיני מקומות שאין להם כלים להתמודד, כדי להסביר והסוגיה הזאת של אנטישמיות במסווה של אנטי ישראליות היא ידועה, היא נחקרה.
שמעון אוחיון: פרופ' דינה פורת, ג'רלד סטיינברג, בעניין הזה הכול שקוף, ברור, שיש היום אנטישמיות במסווה של אנטי ישראליות.
שמעון אוחיון: אין לי שום דבר - - -
ראובן ריבלין: דיברנו על זה רבות.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת אוחיון, אנחנו פשוט נאלצים לסיים.
יואל רזבוזוב: יש לנו ב-11:30 דיון גדול.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת בבקשה את רשות הדיבור ממש בקצרה לד"ר חיים פיארברג ממכון לחקר אנטישמיות באוניברסיטת תל אביב.
<חיים פיארברג: תודה רבה לך, כבוד היושב ראש, חברי הכנסת.
<חיים פיארברג: מאחר שכמעט הכול נאמר אני אוסיף מספר דברים קצרים.
<חיים פיארברג: האחד, מבחינת אלימות.
<חיים פיארברג: האלימות והאנטישמיות בכלל עוברת שינוי בשנים האחרונות ממה שהיה אלימות מסורתית כנגד בתי קברות, חילול בתי קברות וכדומה, לפגיעה בבני אדם.
<חיים פיארברג: בלגיה מובילה בשיא עולמי, לצערי, בשנת 2013, בשיעור הפגיעה בבני אדם.
<חיים פיארברג: 10 מתוך 11 מקרים אלימים שאנחנו פרסמנו בדוח האנטישמיות באפריל בבלגיה כוונו כנגד בני אדם ורק אחד היה חילול.
<חיים פיארברג: חבל שהשגריר הבלגי לא שומע זאת.
<חיים פיארברג: עוד שני דברים שמכוונים לנציבות האיחוד האירופאי.
<חיים פיארברג: האחד, תחזירו בבקשה את הגדרת האנטישמיות לאתר שלכם.
<חיים פיארברג: זה לא ייתכן שהוצאתם אותה משם, כי ההגדרה הזאת הגדירה בדיוק מה היא אנטישמיות, מה היא אנטי ישראליות, מתי אנטי ישראליות היא אנטישמיות, והתירוץ שהסקר מחפה על זה הוא תירוץ לא מספיק.
<חיים פיארברג: זה היה כלי שאפשר לכוחות אכיפת חוק לפעול ולזהות מה היא אנטישמיות.
<חיים פיארברג: דבר נוסף, אדוני היושב ראש, גם מתייחס לאיחוד האירופאי, זה נושא של חקיקה נגד אנטישמיות.
<חיים פיארברג: כיום אין.
<חיים פיארברג: העבודה, ב-2009 כמדומני, בנושא של זכויות אדם ומלחמה בגזענות, עדיין לא זזה ומדינות באירופה לא מחוקקות את החוקים כפי שהנציבות דרשה מהם וכפי שהפרלמנט האירופאי דרש מהם.
<חיים פיארברג: זה דבר שצריך לקדם.
<חיים פיארברג: ודבר אחרון, מדינות אירופה צריכות להסתכל פנימה.
<חיים פיארברג: האנ.פה.
<חיים פיארברג: דה, המפלגה הניאו נאצית הגרמנית, מופיעה בפרלמנט האירופאי בגלל שחופש הדיבור וחופש ההצבעה הושם לפני נושא הגזענות, לפני נושא האנטישמיות, ואכן בית המשפט היום בגרמניה הסיר את החסם בפני בחירות.
<חיים פיארברג: זה מצב בלתי אפשרי, צריך להילחם גם באמצעי חקיקה.
<חיים פיארברג: תודה רבה לאדוני.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו מסיימים את הדיון הזה, דיון מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להודות גם לשגריר בלגיה שהיה כאן, גם למר גלאגר, ראש החטיבה המדינית במשלחת האיחוד האירופי, על כך שהגיעו.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להמשיך להילחם ובאמת פחות לדבר ופחות דיונים של דיבורים, אלא יותר דיונים של מעשים.
יואל רזבוזוב: אני וחברי, חבר הכנסת הופמן, נפנה לוועדת הכנסת להקמת הפורום, להקמת הוועדה המשותפת, בשביל שזה יפעל באופן שוטף ובאמת נראה מכך תוצאות.
יואל רזבוזוב: מבחינתי הם עולים חדשים.
<סוניה-תלמידה: אני סוניה, אני מרוסיה, אני פה גם שנה שלישית וגם אני בנעל"ה.
<פיני כהן: תודה, חבריה, אתם יכולים לשבת איתנו.
<קריאה: הם לא יודעים לדבר?
<פיני כהן: הם יודעים לדבר, אבל אני בחרתי שלושה, אפשר את כולם.
<פיני כהן: יהיו עוד חבר'ה.
<פיני כהן: וובה, המשפחה עלתה לארץ מתי?
<וובה-תלמיד: לפני שבועיים.
<פיני כהן: ההורים?
<פיני כהן: שבועיים.
<פיני כהן: עלו לארץ.
<פיני כהן: אתה שלישי בחווה, נכון?
<פיני כהן: או שני?
<פיני כהן: אחיך למד פה?
<פיני כהן: וובה עוד מתקשה קצת בעברית.
<פיני כהן: בכל אופן הוא אח, אחיו למד פה ועכשיו כל המשפחה כולה עלתה לארץ, הייתה עליהם כתבה גדולה ב'ידיעות אחרונות' בשבוע שעבר, בין יתר המשפחות שהגיעו מאוקראינה.
<פיני כהן: ברוכים הבאים לחווה.
<פיני כהן: סיפרתי לך שהחווה הייתה פעם מחוץ לעיר, תמונה מ-67'.
<פיני כהן: ב-1967 אתה רואה שאין שום דבר מסביב לחווה.
<פיני כהן: החווה הייתה בקצה הדרומי של העיר, הקטמונים היו קצת רחוקים מאיתנו, קטמון רחוקה לצד הזה, כל השיכונים והכבישים שמקיפים את החווה לא היו קיימים וכל זה נבנה בערך מ-1970 עד היום הזה, ועדיין נבנה.
<פיני כהן: אז החווה הייתה כפר ליד העיר, היום אנחנו כפר בלב העיר, העיר כבשה את הכול מסביבנו.
<פיני כהן: חוות הנוער הציוני, אני אחזור בקצרה על מה שאמרתי לך.
<פיני כהן: יש לנו היום בפנימייה 350 ילדים, סיפרתי לך על יוצאי חבר העמים לדורותיהם, מבני עולים לוותיקים בארץ, לעולים חדשים, וכמובן פרויקט נעל"ה שיש פה שלוש קבוצות, וסיפרתי לך קצת על התוצרת הטובה שלנו מילדי נעל"ה, שהיום הם קונסולים, אמרתי, אבל יש לנו גם דוקטורים ודוקטוריות ואנשים באקדמיה ולא רק, בכל מגזרי המשק בישראל.
<פיני כהן: חבר'ה שאני חושב שהם מתנה למדינת ישראל.
<פיני כהן: בנוסף לכך יש לנו פרויקט צרפתי שהיום לומדים בו 84 תלמידים, בעיקר מצרפת, יש פה גם נציג ממרוקו, נכיר אותו עוד מעט, יוהן, שלומדים בצרפתית לבגרות של ממשלת צרפת, בהצלחה גדולה מאוד.
<פיני כהן: לפי הרשמות שמסתמנות בשנה הבאה אנחנו נהיה סביב 100 תלמידים.
יואל רזבוזוב: כמה אתם יכולים לאכלס כאן?
<קריאה: כמה שצריך.
<פיני כהן: אנחנו יכולים לקלוט.
<פיני כהן: אנחנו בנינו בית ספר צרפתי, ראינו את הבניין, זה הבניין שהיינו בחדר המחשבים, שקרן רש"י וקרן ירושלים, ועכשיו גם משרד החינוך השתתפו בשיפוץ, שהוא צריך להסתיים, וכשהוא יסתיים תהיה שם עוד קומה ואפשר לקלוט עוד ילדים, אין שום קושי.
<פיני כהן: יש עכשיו בהחלט סימני עלייה מצרפת, אם כי סימנים היו הרבה, אני רוצה לראות את זה בפועל.
<פיני כהן: סימני נפט לא מביאים את הנפט בהכרח.
<פיני כהן: בנוסף לתלמידים האלה יש לנו גם פרויקט אמריקאי של מחנות רמה, שנמצאים פה חצי שנה מספטמבר עד ינואר וחצי שנה מינואר עד יוני, שבו הם לומדים את הקוריקולום האמריקאי, אבל בתוספת יהדות, ציונות וכך.
<פיני כהן: מחנות רמה זה הזרוע של התנועה הקונסרבטיבית בארצות הברית והיום יש לנו פה גם בסביבות 50 תלמידים שלומדים בימים אלה ומסיימים במהלך יוני וחוזרים לארצות הברית.
<פיני כהן: כך שבפנימייה 350, למעלה מ-200 שמצטרפים אליהם ובית ספר לתלמידים אוטיסטים ברמת תפקוד מאוד נמוכה, 35 תלמידים עם 80 אנשי צוות, קצת למעלה מ-80 אנשי צוות, שאליהם הוספנו במהלך השנים גם מועדונית שלוש פעמים בשבוע, הם יכולים להישאר פה עד שבע וחצי בערב, ונופשון, שיכולים לישון בו חמישה ילדים כל פעם, פעמיים בשבוע, כשבעתיד אולי נאפשר להם להישאר פה גם שבתות.
<פיני כהן: זה נותן אוויר להורים, זה נותן גם לילדים יכולת להתרגל, כי עתידם הוא בהוסטל, אלה לא ילדים שאי פעם יהיו עצמאיים, הם יצטרכו לחיות במסגרת מוגנת כמו הוסטל או דבר דומה.
<פיני כהן: זו כלל אוכלוסיית החווה שמתאפיינת בכך שרובם ככולם הם עולים חדשים ומטבע הדברים יש לנו אולפן משמעותי ורציני פה, שלא מנתק את הילדים ממקצועות היסוד בשעה שלומדים עברית.
<פיני כהן: הם לומדים את מקצועות היסוד בשפת האם שלהם ורק בשנה השנייה עוברים ללמוד לחלוטין בעברית ומבחני בגרות בעברית.
<פיני כהן: בית הספר הוא בית ספר הישגי, עם הצלחות יפות בבחינות בגרות, עם תעודות בגרות, לפחות עד היום, של 30 ועד 40 יחידות לימוד.
<פיני כהן: מה יהיה בשנה הבאה?
<פיני כהן: קשה מאוד להעריך, כי אף אחד עוד לא עיכל את הרפורמה.
<קריאה: גם השר עוד לא יודע מה יהיה.
<פיני כהן: הוא ילמד תוך כדי עשייה.
<פיני כהן: בכל אופן יש לנו פה ילדים, בין אלה שמנגנים, שעושים 5 יחידות במוזיקה, אפילו שאין לנו פורמלית מגמת מוזיקה בבית ספר, ואנחנו מאפשרים להם לעשות את זה.
<פיני כהן: אנחנו צריכים לתת להם השלמות בתיאוריה והם מקבלים.
<פיני כהן: ילדים עושים פה תיאטרון, קולנוע, בשבוע שעבר תלמידי י"א עשו מונולוגים בתיאטרון.
<פיני כהן: הציונים, התלמידים יודעים מה הציונים?
<פיני כהן: הם כולם בין 98 ל-100.
<פיני כהן: או בוא נאמר, להוציא שניים 98, כל היתר 99 ו-100.
<קריאה: רובם 100 ויש אחד 98 ואחד - - -
<פיני כהן: אגב, מי שראה את המונולוגים לא מופתע, נכון?
<פיני כהן: זה היה באמת ברמה יוצאת דופן טובה.
<פיני כהן: יש לנו מגמת קולנוע שיוצרים כל שנה סרטים כפרויקט גמר בי"ב, בהחלט גם עולים חדשים שותפים בפרויקטים ובקולנוע בצורה חד משמעית ועושים סרטים על נושאים מעניינים מאוד.
יואל רזבוזוב: כל הילדים נמצאים במסגרות כאלה של תרבות, ספורט?
<פיני כהן: זה בבית ספר, מה שאני מתאר.
<פיני כהן: תיכף אני אגיע לתרבות וספורט, שיש לנו פה עושר רב מאוד.
<פיני כהן: יש לנו בבית הספר חוץ מזה אמנות וכמובן פיזיקה, כימיה, מדעים וכך הלאה, שלנו מאוד מאוד חשוב שלא נרד מקבוצות של 5 יחידות בפיזיקה וחקלאות וביולוגיה 5 יחידות.
<קריאה: ועבודות גמר בחקלאות.
<פיני כהן: כן, אנחנו עושים עבודות גמר שגם גורלן לא ידוע, מצד אחד השר רוצה עבודות גמר, מצד שני התכנית הולכת אולי חלילה לגדוע אותן.
<פיני כהן: אנחנו מקווים שימצאו את הדרך לקיים אותן.
<פיני כהן: במקביל לבית ספר ההישגי, בית ספר צרפתי, שמעתי ממך, אגב, מגיעים בשנים האחרונות להישגים טובים.
<פיני כהן: אני לא יודע מה אלה מכינים לי, תלמידי י"ב פה, אבל בשנה שעברה הם הגיעו ל-96% הצלחה בבגרות הצרפתית, שזה מדהים, מספר מרשים.
<פיני כהן: יש לנו בפנימייה פעילות עשירה מאוד.
<פיני כהן: אל"ף, יש לנו פה התייחסות מאוד מאוד משמעותית להיותנו יהודים.
<פיני כהן: זה כפר נוער יהודי.
<פיני כהן: שואלים אותי, זה כפר נוער חילוני או דתי?
<פיני כהן: אז אני נוהג לומר 'אנחנו כפר נוער יהודי'.
<פיני כהן: יש פה הרבה מאוד ילדים חילוניים, אבל יש פה ילדים דתיים.
<פיני כהן: יש פה ילדים שמתפללים יום יום, ודאי בשבתות.
<פיני כהן: בחדר האוכל שלנו אין חילול שבת בשבת, כדי שכל אחד ירגיש בבית, בין אם היא בת שירות לאומי, שיש לנו, ובין אם הוא בחור דתי שומר שבת.
<פיני כהן: כמובן שמעבר לכך יש בחווה כאלה וכאלה, אבל הנושא היהודי הוא מאוד משמעותי, ואנחנו מביאים ליוצאי חבר העמים את מה שאנחנו רואים רוח היהדות, סיפורי מקרא, לוח שנה יהודי, מה זה פורים, מה זה חנוכה.
<פיני כהן: אצלנו לפני חופשת פסח יש פסח, סדר מתודי לכל דבר ועניין, שילדים ילמדו מהו סדר.
<פיני כהן: אנחנו אגב בכל יום בשנה פתוחים פה, חוץ מפעמיים, ביום כיפור שאנחנו נותנים לילדים אוכל למי שלא רוצה לצום, אבל לא בחדר האוכל, וליל הסדר, שאנחנו דואגים שלכל ילד תהיה משפחה.
<פיני כהן: גם אם הוא נשאר בחווה, בליל הסדר הוא עם משפחה, כדי שיחווה את הסדר.
<פיני כהן: הנושא היהודי מתקיים גם בעזרת רוח יהודית שפעילה פה בימי שישי ומעבירה לילדים סדנאות וסמינרים בנושא יהדות.
<פיני כהן: השיא שלנו זה כיתת גיור שהתקיימה יחד עם משרד ראש הממשלה והסתיימה בקיץ שעבר, 15 ילדים סיימו פה תהליך גיור והתגייסו לצה"ל כיהודים לכל דבר ועניין.
יואל רזבוזוב: מתוך כמה סיימו?
<פיני כהן: היה רוב, רוב מכריע, מספר מדהים, זה לא מקובל בבתי דין רבניים.
<פיני כהן: אין לי הסבר, אבל הרבנים אהבו אותם כנראה מאוד, רובם ככולם עברו.
<פיני כהן: גם אלה שלא עברו, שניים, הם לא נדחו, הם צריכים לגשת עוד פעם לבית הדין והם יוכלו לעבור את התהליך ולסיים אותו.
<פיני כהן: היום גם פעילה כיתת גיור חדשה, שהתחילה לעבוד פה, של תלמידי י"א, שתסיים יותר מוקדם.
<פיני כהן: בשנה שעברה, למדנו לקח, הקשינו עליהם בזמן הבגרות גם את בית הדין, אנחנו מנתקים את זה כדי לעשות להם קצת יותר קל בשנה הבאה.
<פיני כהן: אנחנו גם פותחים בשנה הבאה מכינה, כנראה לתלמידים יוצאי חבר העמים, בעיקר מכפרי הנוער של המינהל לחינוך התיישבותי, כמובן ילדי נעל"ה וילדים אחרים.
<פיני כהן: המכינה של חצי שנה, שבתוכה יוכשרו לגיור שיסתיים בצה"ל.
<פיני כהן: גם בשיתוף משרד ראש הממשלה, נתיב וכל הגורמים האלה.
<פיני כהן: הנושא הזה הוא מאוד משמעותי עבורנו, הוא משמעותי לי, הוא משמעותי למנהל הפנימייה.
<קריאה: לא, יש ביקוש.
<פיני כהן: ויש ביקוש.
<פיני כהן: הפנימייה נותנת מעבר לכך פעילות תרבותית עשירה.
<פיני כהן: המרכז הזה הוא למעשה קונסרבטוריום שבסביבות 85 תלמידים לומדים פה באופן פרטני נגינה, גיטרה, סקסופון, צ'לו, פסנתר, חליל צד, טובה.
<פיני כהן: יש לנו תזמורת גדולה מאוד והרבה הרכבים מוזיקליים קטנים, של רוק ופופ, שילדים מאוד אוהבים להשתתף בהם ואנחנו מאפשרים להם לעשות גם את מה שהם אוהבים ורוצים.
<פיני כהן: המון בנות ומעט בנים לומדים פה פיתוח קול וגם ניגשים לבחינות בגרות בפיתוח קול, וגם מקהלה יפה יש להם וכמובן חבורת זמר, שהיא יותר מתאימה לרוח הנעורים.
<פיני כהן: יש להקת מחול גדולה, בשנה שעברה להקת המחול שלנו הופיעה במילאנו וברומא, אנחנו כבר הרבה מאוד שנים מביאים כל שנה מבתי ספר יהודיים במילאנו ורומא כיתות שמגיעות לחווה ולישראל לשלושה שבועות או חודש במהלך דצמבר, בחופשה שיש להם אז, ואז הם אירחו אותנו שם, הופענו בפני הקהילות היהודיות ברומא ובמילאנו, להקת מחול יפה וגדולה.
<פיני כהן: פעילות תרבותית מאוד מאוד עשירה.
<פיני כהן: ספורט.
<פיני כהן: נתתי לך רק על קצה המזלג, תמצא פה נבחרת כדורגל וכדורסל וכמובן חדר כושר ופינג פונג שמאוד מפותח פה וטניס שמאוד מאוד מפותח פה, והרבה מאוד פעילות.
<פיני כהן: בנות החווה כבר הרבה שנים הן אלופות הארץ במקומות ראשון, שני ושלישי בריצות שדה, דווקא הבנות, והספורט פה הוא בנשמת הילדים.
<פיני כהן: עד כדי כך שמרוב שאין לנו זמן, כבר שנים רבות יש פה מסורת, אימון כדוריד הוא פעמיים בשבוע בשש וחצי בבוקר במגרש ואיש לא מעיר את הילדים, הם קמים לבד, אלה שרוצים להגיע לאימון והם מגיעים.
<פיני כהן: האימון לזכר הבחור שראינו אותו, התחרות תתקיים בשבוע הבא, תחרות כדוריד, הוא היה שחקן כדוריד מצטיין.
<פיני כהן: ובכן פעילות מאוד מאוד עשירה.
<פיני כהן: אנחנו מאמינים גם בכך שצריך לפתח לכל אחד את המצוינות שלו, אם זה בספורט, אם זה במוזיקה, אם זה במחול.
<פיני כהן: אם זה בכוחות שלנו פה, בבקשה, ואם לא, ירושלים גדולה, יש מספיק בירושלים להציע לילדים בתחומים האלה כדי להצטיין ולהיות טובים יותר.
<פיני כהן: דליק נוהג לומר את זה, אבל זו בהחלט דעתי המלאה, אנחנו מאמינים שילד טוב הוא ילד עסוק.
<פיני כהן: עסוק בדברים חיוביים, מטבע הדברים הראש נתון לדברים חיוביים ואז אנחנו משתדלים לתת קשת רחבה מאוד של פעילות ודברים דומים.
<פיני כהן: אני חושב שכהקדמה זה טוב, שכחתי משהו, דני?
<פיני כהן: על האוטיסטים דיברתי.
<פיני כהן: אחר כך אני רוצה שנדבר קצת עם האנשים.
<דני חיים: החבר'ה עצמם יעלו את הדברים.
<פיני כהן: כן.
<פיני כהן: מנהל מרכז המוסיקה פה, סלבה קוזודוי, שאחיו הוא בוגר שלנו, בוגר נעל"ה, הוא עצמו אגב לא בוגר שלנו, אבל הוא גם בוגר נעל"ה, הוא עכשיו בקונצרט.
<פיני כהן: אחיו היה בנבחרת ישראל בכדוריד.
<פיני כהן: חבר'ה, תציגו את עצמכם בכמה מילים ונשמע עליכם, על בית הספר, מה עושים פה, מה קורה בישראל.
<פיני כהן: תתחיל, יוהן.
<יוהן אלבז - תלמיד: אני יוהן אלבז, אני עליתי ממרוקו לפני שנתיים ואני לומד בתיכון הצרפתי בי"ב כלכלית.
<יוהן אלבז - תלמיד: יש לנו שתי אפשרויות, או הכלכלי או המדעי ואני בחרתי את הכלכלי, כי אני מרגיש יותר טוב שם.
<יוהן אלבז - תלמיד: בחווה יש לנו המון דברים לעשות חוץ מללמוד.
<יוהן אלבז - תלמיד: אז אנחנו לומדים, אבל את רוב הזמן אנחנו משקיעים בספורט, אני הולך לפעמים לכדורגל, לשחייה, לחדר כושר.
<יוהן אלבז - תלמיד: כל מיני דברים, יש לנו המון אפשרויות והמון דברים לעשות פה ואני מרגיש טוב, כי אני גם מרגיש יותר טוב מהבית, כי גם אצלנו אין את האפשרויות האלה.
<יוהן אלבז - תלמיד: אז אני חושב שאני מרגיש טוב, אני לא רוצה לעזוב, כי בעוד חודש יש לנו את הבגרות וזה באמת - - -
<פיני כהן: פחות מחודש.