GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שי סומך: הנושא לא נכלל בהצעת החוק הממשלתית ואני לא יכול להביע איזושהי עמדה אחרת.
<מירב תורג'מן: מבחינה רחבית, שי, אני סבורה, אולי, שיש איזושהי בעיה להסדיר דווקא במקום הזה את סוגית השאירים, סוגית האלמנים-אלמנות כשהם לא מנהלים משק בית משותף.
<מירב תורג'מן: יכול מאד להיות שאנחנו נוגעים פה בנקודה שתהיה לה השלכה רחבית.
קולט אביטל: אבל בסך הכל מדובר בציבור די מצומצם והמקרים האלה הם מקרים יוצאי דופן.
רינה פרנקל: נכון.
רינה פרנקל: בודדים לגמרי.
יואל רזבוזוב: אבל אין לך עילה חוקית לשלול מהם את הקצבה, לפי מה שבית המשפט קבע.
קולט אביטל: השאלה היא באמת האם צריך לתבוע וללכת על ביורוקרטיה מיותר, כאשר אני חושבת שלרשות יש בכל זאת את הגמישות הזו לבדוק את המקרים.
יואל רזבוזוב: הם יכולים לבחון, אבל אם הם בחנו וראו שזה נכון אין להם את הדרך שלא לתת את הקצבה.
<עפרה רוס: העמדה שלנו לחלוטין, היא שאנחנו לא משרד חקירות ואנחנו לא מתכוונים לנהל חקירות כאן.
<עפרה רוס: אפשר לתת לאלמנות פה עוד 2,000 שקל.
<עפרה רוס: אני לא חושבת שמישהו מתכוון כאן לנהל איזושהי חקירה נגד ה - - -
יפעת קריב: אז אם אנחנו מבינים שהמקרה שהוצג כאן על ידי מנהלת הוועדה – הוא מקרה אחד ויחיד, אז הוא מקרה יוצא מן הכלל.
יפעת קריב: תמיד יש יוצאים מן הכלל, אז בואו נישאר עם הכלל וניתן את זה לכולם כמו שהחוק אומר.
רינה פרנקל: לדעתי זה מקרים יחידים מאד, וצריכים לתת את זה לכולם כמו שזה, ולא להקשות עוד על אוכלוסייה כל כך מבוגרת ולבדוק אותם.
רינה פרנקל: איך?
רינה פרנקל: אין להם כוח לכל הדברים.
<תמי מרוז: היום, הגיל הממוצע של ניצולי שואה הוא 85.
<תמי מרוז: אני חושבת שזו אוכלוסייה שממעטת, במיוחד מעוטי ההכנסות שביניהם – מאד מאד מתמהמהים עד שמפרקים משק בית, וכל אחד חי מ-3,000-2,500 שקל.
<תמי מרוז: זה כל כך נדיר שחבל להתעכב על זה.
<תמי מרוז: יעלה למדינה יותר כסף לבדוק את זה, מאשר לתת ל-5 מקרים כאלה בשנה.
<תמי מרוז: זה גם משפיל.
<תמי מרוז: אם אנשים כאלה נפרדו, זה באמת כנראה מצביע על קשיים גדולים.
<תמי מרוז: זה לא cost effective אפילו לבדוק את זה.
יפעת קריב: אז ניצמד להצעה המקורית.
יואל רזבוזוב: אז נעלה את הסעיף הזה להצבעה, הצטרף אלינו חבר הכנסת זאב.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (9) בסעיף 17 – (א) בסעיף קטן (א), במקום "שלושים ימים" יבוא "שישים ימים"; (ב) בסעיף קטן (ח), במקום "שלושים יום" יבוא "שישים ימים".
<גליה מאיר  אריכא: סעיף 17 לחוק נכי רדיפות הנאצים מסדיר את הזכאות להגשת ערר על החלטת רשות מוסמכת, בפני ועדת עררים וכן את הזכות להגיש ערעור על החלטת ועדת עררים בפני בית משפט מחוזי עומדים היום על 30 ימים מיום מתן ההחלטה.
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מאריכים ל-60 יום.
<שרי ורדי: אני מהאגף לסיוע משפטי – ממונה ארצית לניצולי שואה.
<שרי ורדי: בסעיף 17 יש 30 יום ובנוסף, לוועדת הערר יש 14 יום נוספים.
<שרי ורדי: אז שתי אפשרויות – אחת, פשוט במקום 14 יום לתת 30 יום, כי גם כך הארכנו את האפשרות של הערעור, אז לתת לבית המשפט את האפשרות להארכה נוספת של 30 יום, או כמו שיש בחוקים אחרים – שכתוב: מנימוקים מיוחדים יש לבית המשפט שיקול דעת להוסיף ימים.
<גליה מאיר  אריכא: אין לנו התנגדות.
<גליה מאיר  אריכא: אני מציעה לקבוע את זה בכל זאת לתקופה מסוימת, ולא - - -
<מירב תורג'מן: אז במקום 14 יום יהיה - - -
<גליה מאיר  אריכא: יבוא 30 יום.
<גליה מאיר  אריכא: אז המשמעות היא שיש להם 30 ימים להגיש ערר ולוועדת הערר יש סמכות להאריך בעוד 30 יום.
<גליה מאיר  אריכא: יהיה כלומר 90 יום.
<גליה מאיר  אריכא: נשמע לי סביר.
<מירב תורג'מן: אז צריך להעלות את הסעיף להצבעה.
<מירב תורג'מן: כולל התיקון.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מעלים להצבעה את הסעיף, עם תיקון מ-14 יום ל-30 יום.
יואל רזבוזוב: בעד פסקה (9)– רוב פסקה (9) התקבלה
יואל רזבוזוב: הסעיף התקבל.
יואל רזבוזוב: נעבור לסעיף הבא.
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו עוברים לתיקון בחוק הבא.
<גליה מאיר  אריכא: הפרק הזה מעגן תיקונים בחוק נכי המלחמה בנאצים.
<גליה מאיר  אריכא: הוא כולל גם קביעת סכום תגמול מינימאלי לנכי המלחמה וכן קביעת זכאות לבן זוג של ניצול שנפטר לקבל את התגמול למשך כל החיים.
<גליה מאיר  אריכא: פרק ד': תיקון חוק נכי המלחמה בנאצים תיקון חוק נכי המלחמה בנאצים 4.
<גליה מאיר  אריכא: בחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד–1954‏ – (1) בסעיף 4א, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) סכום התגמול המשולם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,200 שקלים חדשים.
<גליה מאיר  אריכא: "; סעיף 4א לחוק נכי המלחמה בנאצים קובע את גובה התגמול החודשי שמשולם לנכה לפי החוק, ושנגזר מדרגת הנכות של הנכה.
<גליה מאיר  אריכא: כיום, גובה סכום המינימום שמשולם לדרגת נכות של 10%, שהיא דרגת הנכות המינימאלית, עומד על 433 שקלים.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע לתקן ולקבוע כי סכום התגמול לא יפחת מ-2,200 שקלים.
<עפרה רוס: פה עשינו באמת שינוי מאד גדול.
<עפרה רוס: נכי מלחמה יש להם 10% נכות.
<עפרה רוס: זאת אומרת – פה זה ממש שינוי
יואל רזבוזוב: אנחנו נצביע על הסעיף.
יואל רזבוזוב: בעד סעיף 4(1)– רוב סעיף 4(1) התקבל
יואל רזבוזוב: תודה, התקבל.
יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים לסעיף הבא.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (2) בסעיף 5, בסופו יבוא "לרבות הסכום האמור בסעיף 4א(ב)"; סעיף 5, לחוק נכי המלחמה בנאצים, שאותו אנחנו מתקנים, קובע את סמכותו של שר האוצר להעלות את שיעורי התגמולים.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע להרחיב את סמכותו של שר האוצר כך שהיא תכלול גם סמכות להעלות את אותו סכום של 2,200 שקלים.
יואל רזבוזוב: אז נצביע.
יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(2) – רוב סעיף 5(2) התקבל.
יואל רזבוזוב: התקבל פה אחד.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (3) בסעיף 12א – (א) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה"; (ב) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה לה ההחלטה"; סעיף 12א זה הסעיף שמסדיר סמכות להגיש ערר לוועדה רפואית עליונה על החלטה של ועדה רפואית, וערר גם על - - כיום זה נקבע על 30 יום ומוצע להאריך ל-60 ימים.
יואל רזבוזוב: אם אין הסתייגויות נעבור להצבעה.
יואל רזבוזוב: בעד פה אחד.
<גליה מאיר  אריכא: (4) בסעיף 12ב(א), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; הסעיף הה מסדיר את הזכאות להגיש ערעור על החלטה של ועדה רפואית עליונה בפני בית המשפט המחוזי.
<גליה מאיר  אריכא: גם כאן מוצע להאריך את פרק הזמן ב-30 ימים ל-60 יום.
יואל רזבוזוב: הסתייגויות?
יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(4) – רוב סעיף 5(4) התקבל.
יואל רזבוזוב: תודה, התקבל פה אחד.
<גליה מאיר  אריכא: (5) בסעיף 13א – (א) בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים "ובכפוף לשינויים" יבוא "בתום התקופה האמורה תשולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, קצבה חודשית בסכום של 2,000 שקלים חדשים"; (ב) אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא: "(ב2) סכום התגמול המשתלם לפי סעיף זה לא יפחת מ-2,000 שקלים חדשים; סכום זה וכן סכום הקצבה החודשית המשתלם לפי סעיף קטן (א) יעודכנו בהתאם לשינויים שיחולו בתוספת היוקר בלבד."; כאן, בדיוק כמו בחוק נכי רדיפות הנאצים אנחנו מציעים להעמיד את הזכאות של בן זוג של ניצול שקיבל תגמול רגיל בחייו להמשיך לקבל את הקצבה למשך כל החיים כך שסכום הקצבה בתום 36 חודשים יעמוד על 2,000 שקלים.
קולט אביטל: אבל כבר דנו בזה.
<גליה מאיר  אריכא: עכשיו זה בחוק נכי המלחמה בנאצים.
<גליה מאיר  אריכא: גם בני זוג של נכי המלחמה בנאצים יקבלו את אותו הדבר.
ישראל חסון: תאמרי לי בבקשה, אם אני מבין טוב את הסעיף הזה, זה סעיף שמיטיב מאד ביחס, למשל לנכי צה"ל, ביחס לנפגעי פעולות איבה.
<גליה מאיר  אריכא: זה נכון.
ישראל חסון: פה באה מדינת ישראל ונותנת משהו שהוא הרבה הרבה מעבר למה שאנחנו נותנים לנכי צה"ל, קשים מאד, ול - - -
<קריאה: אבל מדובר בסכום יותר נמוך.
קולט אביטל: יכול להיות שנכי צה"ל על פי התקדים הזה יוכלו להשיג את זה, גם כן.
ישראל חסון: אם מה שאת אומרת הוא נכון אני חושב שאנחנו מדברים פה על סעיף שהוא במונחים של מיליארדים.
<קריאה: ממש לא.
ישראל חסון: במיליארדים.
<גליה מאיר  אריכא: בל נשכח שמדובר באוכולוסייה מאד מבוגרת, שמצבה הבריאותי לא הולך ומשתפר, קבוצה סגורה והמונחים הם לא מיליארדים.
יואל רזבוזוב: זו סוגיה שלא מונחת כאן כרגע על השולחן.
יואל רזבוזוב: אנחנו נצביע, ואם יש קבוצה, כמו שאומרים - - -
ישראל חסון: אני שאלתי לצורך הבהרה.
ישראל חסון: אם אתם רוצים לאשר-תאשרו, אבל אני חושב שכדאי שנדע מה אנחנו מאשרים.
דב חנין: אנחנו יודעים היטב כי זה כתוצאה מפניות של אנשים שנמצאים במצוקה מאד קשה, כך כל הנושא הזה עלה.
ישראל חסון: אני מעדיף לא לומר את מה שאני חושב לומר בעניין הזה.
יואל רזבוזוב: טוב, נרשם לפרוטוקול, אנחנו יודעים שישנה בעיה, יש קבוצה שמקבלת פחות, קבוצה חשובה, ואני מאמין שאחרי זה אפשר - - -
ישראל חסון: אני מציע שהמחוקקים ידעו מה הם עושים, רבותיי.
יואל רזבוזוב: הם יודעים.
יואל רזבוזוב: בחוק הזה, כל סעיף למדו אותו לעומק.
דב חנין: אנחנו יודעים.
דב חנין: אנחנו מעורבים בסיפור הזה שנים.
יואל רזבוזוב: ואלה נציגי האוצר שיודעים בוודאות שיהיו לו השלכות.
ישראל חסון: אני מתנגד ומסתייג.
ישראל חסון: אני אגיש את ההסתייגות שלי.
<מירב תורג'מן: ההסתייגות היא לבטל את הסעיף?
ישראל חסון: אנחנו מפליגים בעניין הזה.
ישראל חסון: אין פה מבחן הכנסה, אין פה שום דבר.
ישראל חסון: כשאתם לוקחים אוכלוסיות מקבילות בעם ישראל שמונות לא פחות - - -
<תמי מרוז: האם יש אוכלוסיות מקבילות לניצולי שואה, בעם ישראל?
ישראל חסון: אני חושב שיש אוכלוסיות שחוו חוויה לא פשוטה לשם תקומת מדינת ישראל והם לא זוכים לזה, והם נמצאים גם כן מתחת לכמה קווים ואני חושב שאת הדבר הזה אי אפשר להניח בצד, כשאנחנו באים לדון בזה.
ישראל חסון: אז עיני לא צרה בשום דבר ממה שנותנים.
ישראל חסון: אני מציע שהמחוקקים יבינו מה הם עושים, והדבר הזה, אני חושב, שהוא ראוי מאד מאד לדיון ציבורי.
<תמי מרוז: ומד שני זה מוגבל פה ל-2,000 שקל לחודש.
ישראל חסון: יש אנשים שגם את זה לא זכאים לקבל.
<מירב תורג'מן: אז אדוני מבקש להגיש הסתייגות לבטל את הסעיף האמור?
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על ההסתייגות.
יואל רזבוזוב: מי בעד ההסתייגות?
יואל רזבוזוב: בעד ההסתייגות– 1
יואל רזבוזוב: ההסתייגות לא התקבלה.
<מירב תורג'מן: אנחנו נביא את ההסתייגות למליאה.
יואל רזבוזוב: ועכשיו אנחנו מצביעים על הסעיף עצמו.
יואל רזבוזוב: מי נגד?
יואל רזבוזוב: נגד – חבר הכנסת חסון, בעד – כל השאר.
יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(5) - רוב
דב חנין: אם כך אני מבקש שתירשם הסתייגות הפוכה שלי שאומרת שהתחולה של הסעיף הזה תהיה שלקצבה הזו של 2,000 שקל יהיה זכאי כל אלמן או אמנה של ניצול שואה, לא רק אלה של ה-36 חודשים אחורה.
<גליה מאיר  אריכא: אז אתה מסתייג, למעשה, להוראת המעבר.
<גליה מאיר  אריכא: עוד לא הגענו אליה.
ישראל חסון: אני לא חושב שאתם מבינים מה שהוא אומר.
ישראל חסון: אני מציע לכם שתחשבו טוב על מה שהוא אומר.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין.
יואל רזבוזוב: בעד ההסתייגות– אין
יואל רזבוזוב: תודה, ההסתייגות של חבר הכנסת חנין לא התקבלה.
<מירב תורג'מן: ההסתייגות תובא למליאה.
יואל רזבוזוב: הסעיף אושר כמו שהוא, כנוסח הוועדה, ואנחנו ממשיכים לסעיף הבא.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (6) בסעיף 14 –, (א) בסעיף קטן (א), במקום "תוך שלושים יום" יבוא "בתוך שישים ימים".
<גליה מאיר  אריכא: (ב) בסעיף קטן (ח), אחרי "משפטית בלבד" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 14 לחוק מסדיר את הזכאות להגיש ערר על החלטה של ועדת עררים, את הזכות להגיש ערעור על החלטה של ועדה מוסמכת בפני ועדת עררים וערעור על החלטת ועדת עררים בפני בית משפט מחוזי.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך את המועדים מ-30 יום ל-60 יום כשבעניין הזה אני מציעה להכניס פה גם את בקשה של הסיוע המשפטי ולהותיר בידי ועדת הערר סמכות להאריך את המועדים ב-30 יום נוספים, בדומה לחוק נכי רדיפות הנאצים.
<מירב תורג'מן: אז פסקאות (א) עד (ב) פלוס סמכות להאריך את המועדים עד 30 ימים, לוועדת הערר.
<מירב תורג'מן: בהתאמה לתיקון שהוועדה אישרה.
יואל רזבוזוב: בעד סעיף (6) - רוב
יואל רזבוזוב: הסעיף עבר.
<שי סומך: אנחנו רוצים להוסיף עוד סעיף לחוק, אז אנחנו מבקשים הפסקה של כמה דקות של הפסקה כדי להסביר ליועצת המשפטית את הנושא.
יואל רזבוזוב: אין לנו כרגע זמן.
<גליה מאיר  אריכא: זה נושא שעלה כרגע, לא דנו בו קודם.
<קריאה: הוא כן עלה.
<מירב תורג'מן: אני מצטערת.
יואל רזבוזוב: יש לנו מחויבות.
יואל רזבוזוב: הסעיף הזה עכשיו יפגע - - -
<גליה מאיר  אריכא: אם אני מבינה נכון, מדובר רק בהטבות נלוות שניתנות למקבלי הבטחת הכנסה, אשר כתוצאה מהעלאת תגמול המינימום ייתכן וייפגעו בצורה כלשהי בהשלמת הכנסה – הבטחת הכנסה שמקבלים, ורוצים לשמר להם את ההטבות הנילוות.
<גליה מאיר  אריכא: לנו אין התנגדות לזה, כמובן.
<אילנה שרייברמן: כדי שזה לא יפגע במי שהפסיק לקבל הבטחת הכנסה ועובר לקבל רק קצבת - - -
<עפרה רוס: צריך להבין שאדם שמקבל הבטחת הכנסה יש לו כל מיני הטבות.
<עפרה רוס: ברגע שמוספים את ה- 2,000 שקל יכול להיות שהוא לא מגיע לרף שזכאי להבטחת הכנסה, ואז יוצא שכתוצאה מזה,מצבו הורע - - -
דב חנין: אני רק רוצה להגיד דבר אולי עוד יותר מרחיק לכת.
דב חנין: המטרה של כל המהלך החשוב והגדול הזה הוא לשפר את המצב של האנשים אנחנו בשום מקרה לא רוצים לייצר מצב שבו, כתוצאה מזה שמישהו יקבל הטבות לפי החוק הזה, בשורה התחתונה, הוא בסופו של דבר- ייפגע.
דב חנין: ההערה של גברתי לגבי ההטבות הנלוות היא חשובה, אבל אני מוטרד מעבר לה.
דב חנין: היום, יכול להיות מצב שבו אדם, ברמה העקרונית, מקבל הטבה כי מצבו הוחמר.
דב חנין: הוא מקבל הטבה מכוח החוק הזה, אבל כתוצאה מהמהלך הזה הוא יקבל פחות כסף מהביטוח הלאומי, למשל, ובשורה התחתונה מצבו יהיה פחות טוב.
<עפרה רוס: אז אנחנו צריכים למנוע את זה.
<עפרה רוס: צריך להיות איזה שהוא סעיף שאומר שאם יווצר מצב שכתוצאה מהשינויים האלה יוצא, איפוא, שאחד מהאנשים נפגע, אז לא לתת לו להיפגע.
<אילנה שרייברמן: אדוני צודק.
<אילנה שרייברמן: ייצא מצב אבסורדי שבו יד אחת מעלה במקום אחד - - ויד שניה, אוצרית, מורידה במקום אחר.
יואל רזבוזוב: חייבים להכניס את התיקון הזה עכשיו.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מכניסים את התיקון הזה, חברים?
<מירב תורג'מן: אני רוצה לקרוא את הנוסח, ברשותכם, לראות שאכן מה שנאמר – אני אשמח אם הוועדה תוכל להסמיך אותי אחרי כן כדי לבחון את הסעיף, וככל שיידרשו התיקונים כדי להתאים להסדר שכרגע הוסבר כאן, אני אשמח לקבל את אותה הסמכה.
<מירב תורג'מן: "נכה שהפסיק לקבל גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980 או גמלת השלמת הכנסה לפי סעיף 9 להסכם בדבר מתן גמלאות זקנה ושאירים מיוחדות.
<מירב תורג'מן: ..." - איך אני יכולה לעגן הסכם בתוך החוק?
<שי סומך: הוא מעוגן כבר.
<שי סומך: זה הסכם לפי סעיף 9.
<שי סומך: יש התייעצות עם ועדת העבודה לפני שמאשרים הסכם כזה.
<שי סומך: זה לקצבת זקנה לעולים חדשים.
<מירב תורג'מן: "....
<מירב תורג'מן: עקב הגדלת התגמול לפי סעיף 4, ימשיך להיות זכאי להטבות נילוות, אלא אם כן חדלה הזכאות להטבה נילוות כאמור לפי הוראות הדין או ההסדר שמכוחן ניתנה.
<מירב תורג'מן: בסעיף זה: "הטבה נילוות" – הטבה או מענק שאיננה תשלום גמלה חודשית הניתנת למקבל גמלת הבטחת הכנסה מתוקף כל דין או הסדר.
<מירב תורג'מן: ב.
<מירב תורג'מן: ניצול שואה נזקק הזכאי להטבה נילוות לפי סעיף קטן זה, ואותו עניין שבתחומי ההטבה הנילוות, זכאי גם להנחה לפי כל דין או הסדר, יהיה זכאי להנחה בשיעור הגבוה מביניהן.
<מירב תורג'מן: בסעיף זה: "הנחה" – כהגדרתה בסעיף 15 לחוק האזרחים הוותיקים, התש"ע".
<מירב תורג'מן: יש לי שתי שאלות.
דב חנין: גם לי יש שאלה: תודה על הנוסח.
דב חנין: זה בהחלט פותר חלק מהבעיה, אבל לא את כל הבעיה.
דב חנין: אנחנו צריכים, לדעתי, אדוני היושב ראש, בנוסח כללי, שאני לא יודע לנסח אותו מבחינה משפטית, שאם יש מצב שבו ההטבות לפי החוק הזה מייצרות תוצאה שהיא פחות ממה שמגיע לפי חוקי הביטוח הלאומי, למשל, אבל גם חוקים אחרים, אז תחול ההטבה הגבוהה יותר.
<שי סומך: בדיון בוועדת העבודה בתיקון לחוק ההטבות יש כמה הוראות כאלה שנודעו בדיוק למטרה הזו.
<שי סומך: בוועדת העבודה יהיה דיון לגבי זה.
יואל רזבוזוב: ההערה התקבלה.
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מדברים על חוק נכי רדיפות הנאצים.
<גליה מאיר  אריכא: לא ראיתי פה התייחסות לחוק נכי מלחמה.
<שי סומך: עכשיו צריך תיקון דומה בחוק נכי מלחמה.
<גליה מאיר  אריכא: אז תצייני גם את זה.
<מירב תורג'מן: צריך תיקון דומה בחוק נכי המלחמה.
<מירב תורג'מן: מה קורה עם ההטבות של לפני 2003?
<מירב תורג'מן: זו סוגיה שעלתה בצוות של ועדת העבודה והרווחה.
<מירב תורג'מן: אין לזה רלבנטיות?
<שי סומך: הטבות נילוות הן הטבות שאדם זכאי להן, לא חשוב מכוח - - -
<מירב תורג'מן: לא חשוב ממתי הן או מכוח מה הן?
<גליה מאיר  אריכא: שאותו אדם זכאי להן.
<גליה מאיר  אריכא: זה יהיה הדגש.
<שי סומך: אלה הטבות מלפני 2003, הם בגיל העבודה, הם - - -
<מירב תורג'מן: אוקיי, ומה לגבי קבוצות האבחנה?
<מירב תורג'מן: אנחנו לא מייצרים כאן שום קבוצות שמקבלות הסדר מיטיב?
<שי סומך: יש הסדר מיטיב, אבל הסדר מיטיב כזה נעשה, למשל, לגבי עקרות בית שהוגדלה להן הקצבה, למשל, והן ניסו לקבל הטבות נילוות למרות שנשללה הבטחת הכנסה.
<שי סומך: היא נעשתה כאשר היתה הגדלה של קצבת זקנה בלי הגדלה מקבילה של הבטחת הכנסה.
<שי סומך: זאת אומרת, הסדרים כאלה הם כבר ידועים, והסיבה לייחד את הקבוצות האלה – כי הקבוצות האלה כבר התרגלו לקבל את ההטבות הנילוות, וכאשר מעבירים אותם מהסדר להסדר זה מוצדק לתת להם את ההטבות שהם התרגלו אליהם.
<מירב תורג'מן: אז אני שוב שואלת – ההסדר הזה יחול לגבי כל ציבור מקבלי ההטבות מכוח חוק נכי רדיפות הנאצים וחוק נכי מלחמה, ככל שהם נמצאים במעגל הבטחת הכנסה?
<שי סומך: והם עוברים, בגלל הגדלת ה - - -
<גליה מאיר  אריכא: שאבטחת ההכנסה שלהם עשויה להיות מושפעת כתוצאה מהעלאת תגמול המינימום.
יואל רזבוזוב: אז נצביע על התיקון – כולל ההסמכה לנסח את ההצעה בהתאם לעקרונות שעלו כאן.
יואל רזבוזוב: בעד הסעיף– רוב סעיף התיקון התקבל.
יואל רזבוזוב: תודה, הסעיף עבר.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה - פרק ו'.
<גליה מאיר  אריכא: פרק ו': תחילה, תחולה והוראות מעבר תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה 6.
<גליה מאיר  אריכא: (א) תחילתו של חוק זה ביום ג' בסיון התשע"ד (1 ביוני 2014) (להלן – יום התחילה).
<מירב תורג'מן: אני רק אומר שזה לא סעיף שפוצל והגיע אלינו, אבל הוועדה מבקשת להוסיף את התחילה בהתאמה להסדר שייקבע בוועדת העבודה והרווחה, שהתחילה תהיה ב-1 ביוני, 2014.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: "(ב) לא תשולם ולא תינתן הטבה לפי חוק זה בעד התקופה שקדמה ליום התחילה.
<גליה מאיר  אריכא: (ו) הוראות סעיף 11א(א)(1) לחוק נכי רדיפות הנאצים כנוסחו בסעיף 3(8) לחוק זה והוראות סעיף 13א(א) לחוק נכי המלחמה בנאצים כנוסחו בסעיף 4(5) לחוק זה.
<גליה מאיר  אריכא: ..." – אני רק אומר שמדובר בהוראות שנוגעות לתגמול השאירים, שנוגעות לקביעת זכאותו של בן זוג להמשיך לקבל את הקצבה במשך כל החיים – הוראות אלו, "...
<גליה מאיר  אריכא: יחולו לגבי בן זוגו של נכה כהגדרתו בכל אחד מהחוקים האמורים, לפי העניין, שמועד פטירתו חל בתקופה שתחילתה 36 חודשים לפני יום התחילה ואילך".
<מירב תורג'מן: אז ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין תהיה לסעיף הזה, למעשה.
יואל רזבוזוב: אז יש הסתייגויות?
יואל רזבוזוב: נצביע על סעיף התחולה.
יואל רזבוזוב: בעד הסעיף– רוב סעיף ו' התקבל.
יואל רזבוזוב: תודה, אושר.
יואל רזבוזוב: זה היה דיון קצר וחשוב.
קולט אביטל: אדוני היושב ראש, אני מחזיקה אתכם בדיוק שתי דקות.
קולט אביטל: אמנם הדיון בנושא הזה כנראה יימשך בוועדת העבודה, כיוון שפוצל החוק, אבל כיוון שעבר תיקון מאד חשוב ומתחשבים פה בציבור של אלמנים ואלמנות שלא היו ניצולי שואה, אני חושבת שזה עוול מאד גדול שאנשים שעבדו עבודות כפיה, בעיקר ברומניה, וזה המקום היחידי, במחנות שלא הוכרו כי הם לא היו מחנות סגורים אלא פתוחים, שהנושא הזה לא כלול בחוק.
קולט אביטל: ב-2008 ישבנו בחדר הזה ואני הגשתי הסתייגות.
קולט אביטל: ההסתייגות הזו הועברה למליאה ושר הרווחה אז, חבר הכנסת יצחק הרצוג, התחייב בשם הממשלה שהממשלה תמצא לזה הסדר.
קולט אביטל: אני חושבת שהדבר הזה חייב להיכלל בחוק הזה, אל"ף, מכיוון שההתנגדות של האוצר היא התנגדות שמבוססת על כך שהם חוששים להשלכות רוחב, והם טוענים שיכול להיות זה יחול על עוד 80 אלף איש.
קולט אביטל: אני חושבת שזו איוולת וזה חוסר הכרת ההיסטוריה.
קולט אביטל: המקום היחידי שהיו עבודות כפיה זה ברומניה, זה ציבור שנשאר פעם אחר פעם מחוץ לחוק.
קולט אביטל: אז אני רוצה שיירשם, גם כאן בפרוטוקול, ואנחנו נעלה את זה כהסתייגות בוועדת העבודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לכולם ובהצלחה.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם, צהריים טובים.
יואל רזבוזוב: מחבר הכנסת משה גפני הגיע בקשה לרביזיה בהצעת חוק להגדלת הסיוע לניצולי שואה (תיקוני חקיקה), פרקים א', ג', ד' וסעיף 6(ו), התשע"ד-2014.
יואל רזבוזוב: אז בוא ניתן לך ממש דקה-שתיים להסביר.
משה גפני: אני, אדוני היושב ראש, מבקש – אני פשוט לא הספקתי בפעם הקודמת; זו הייתה שאלה טכנית, אבל לא משנה; הייתה לי הסתייגות על השאלה הטכנית הזאת.
משה גפני: אבל אני מבין שאם אכן משרד האוצר איננו מסכים להסתייגות שלי, אני מבקש ממך, תאשר לי את הרביזיה.
משה גפני: אני לא אצביע, אני גם לא יכול להצביע, לא אצביע בעד ההסתייגות.
משה גפני: אני רק מבקש שזאת תהיה הסתייגות למליאה.
משה גפני: תפיל את ההסתייגות.
יואל רזבוזוב: זהו?
יואל רזבוזוב: אני חושב שבסופו של דבר אנחנו באמת, עם החוק אנחנו רוצים להתקדם, אפילו רוצים מאוד, ואנחנו רוצים שאנשים יקבלו את הכספים, ואנחנו נעלה את הרביזיה להצבעה.
רוברט אילטוב: למה?
רוברט אילטוב: אתה לא יכול להגיש הסתייגות ללא רביזיה?
<מירב תורג'מן: לא.
<מירב תורג'מן: התקנון קובע - -
משה גפני: זה היה דבר טכני.
<מירב תורג'מן: - - שהסתייגות מהותית, שהיא לא בקשת רשות דיבור, צריכה להיות מוצגת בדיון לפני תום הדיון, והיא צריכה להיות מוצבעת.
<מירב תורג'מן: ככל שהיא לא מאושרת היא עולה למליאה.
משה גפני: אני צריך רק שיצביעו על זה פה וזהו.
משה גפני: אני לא מצביע.
משה גפני: שיצביעו נגד.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעלה את הרביזיה להצבעה.
רוברט אילטוב: מה החלטתך?
יואל רזבוזוב: אני נגד.
משה גפני: אבל אז אני לא יכול להעלות הסתייגות למליאה.
רוברט אילטוב: אתה לא רוצה לתת לו להעלות את ההסתייגות - - -
משה גפני: אתה לא מאפשר לי אפילו לדבר.
יואל רזבוזוב: זה מעכב לנו את החוק.
משה גפני: לא מעכב שום דבר.
רוברט אילטוב: בהסתייגות במליאה?
יואל רזבוזוב: גם במליאה.