GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חביב קצב: יתרה מזאת, אני קיבלתי בקשה ממנכ"ל קופת התגמולים, ביחד עם אנשים אחרים, ללכת לשבת עם היזם, שהוא שוכר את המבנה מהם, לדבר איתו על הנושא של פינוי בשלבים.
<חביב קצב: אנחנו אכן, אני הזמנתי שמאויות.
<חביב קצב: אני ביקשתי, התחלתי לדון בנושא, ואז קראנו בעיתון על הנושא של המכירה.
<חביב קצב: זכותה של קופת התגמולים למכור, זה לא ענייננו.
<חביב קצב: אנחנו לא מתעסקים בזה, משרד העלייה והקליטה.
<חביב קצב: בנושא העולים, אנחנו ממשיכים ואומרים - - -
מרדכי יוגב: סליחה, שאלת הבהרה: למה זכותה של קופת התגמולים למכור?
<חביב קצב: זה לא הנכס שלנו, זה הנכס של - - - משרד העלייה והקליטה.
נסים זאב: זה עבר לבעלותם.
מרדכי יוגב: זה שאלות - - -
<קריאה: הועבר אלינו.
מרדכי יוגב: אוקיי, זה שאלות שצריך לשאול את הסוכנות היהודית.
<חביב קצב: אני משרד העלייה והקליטה, אנחנו מטפלים.
<חביב קצב: התאפשר לי לחתום על חוזה, לשכור את הנכס לעולים.
<חביב קצב: אכן, ככה עשיתי.
<חביב קצב: כל זמן שיתאפשר לי להמשיך לחתום על הסכם, אנחנו נעשה כך.
<חביב קצב: אנחנו גם עכשיו עומדים על דרישתנו ובקשתנו שאנחנו נפנה ביחד עם כל השותפים, ביחד עם הסוכנות היהודית, יד ביד, נפנה את המקום בשלבים.
יואל רזבוזוב: קופת הגמל לא הודיעה לך לפני שנה שהם מתכוונים למכור את זה?
יואל רזבוזוב: שהם מוכרים את זה?
<חביב קצב: קופת הגמל אמרו שרוצים למכור.
<חביב קצב: יתרה מזאת, חודשיים לפני המכרז באו ואמרו שרוצים לפרסם מכרז למכירה למגרש מגרש.
<חביב קצב: לא רצו למכור את זה בבת אחת, רצו למכור את זה מגרש-מגרש.
נסים זאב: זאת אומרת, 74 מגרשים?
<חביב קצב: ובאנו ואמרנו להם: אם יש עולים באמצע.
<חביב קצב: הם מודעים שיש עולים באמצע.
<חביב קצב: אלה שישבתי איתם הם נציגי קופת התגמולים, מודעים שיש עולים באמצע.
<חביב קצב: ואז אמרו לי: בבקשה, לך תבדוק את האפשרות לפינוי בשלבים.
<חביב קצב: מה קרה להחלטה שלהם, למכור את הכול ביחד?
<חביב קצב: זה לא נושא שלי.
<חביב קצב: אני לא מעורב בו.
<חביב קצב: אני אמרתי שקראתי על זה בעיתון.
<חביב קצב: על אף כל מה שאני אמרתי, אני גם ביחד עם השותפים שלי בסוכנות היהודית, שהם יושבים פה, אנחנו ממשיכים לבדוק את האפשרות; אני לא יודע אם זה יתאפשר או לא יתאפשר, וייתכן ולא יתאפשר; נמשיך לבדוק את האפשרות לפנות את העולים, בשיתוף פעולה כמובן, עם כל הגורמים, בשלבים.
<חביב קצב: זה הקו שלנו.
<חביב קצב: זאת ההצעה שלנו.
איציק שמולי: לאן?
<קריאות: לאן?
<קריאה: לדימונה?
יואל רזבוזוב: רגע, שנייה, חברים.
יואל רזבוזוב: בכלל, מרכז קליטה, עשינו כבר, כבר עשינו כאן דיון על מרכזי קליטה.
יואל רזבוזוב: מרכז קליטה זאת תחנה - - -
<חביב קצב: זו תחנה זמנית.
יואל רזבוזוב: תחנה זמנית, - -
יואל רזבוזוב: - - והעולים צריכים לצאת - -
יואל רזבוזוב: - - ושתהיה אינטגרציה לתוך הקהילה.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא אמורים גם להיתקע 20 שנה במרכז קליטה, אנחנו דיברנו על זה כבר.
יואל רזבוזוב: לא ניתקע.
יואל רזבוזוב: לא נאפשר.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא רוצים כאן עולים שיהיו פה 100 שנה במרכז קליטה.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים הרי - - -
<קריאה: גם העולים לא רוצים.
<קריאה: גם העולים לא - - -
<קריאה: גם העולים לא - - - לא רוצים.
<קריאה: אדוני היושב-ראש, גם העולים רוצים לעזוב.
<קריאה: - - - לא נשאר במרכז הקליטה.
<קריאה: במרכז הקליטה יש הרבה בעיות.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים שלא יהיו בעיות.
<קריאה: - - - להעביר אותם למרכז קליטה אחר.
<קריאה: - - - למקום אחר.
יואל רזבוזוב: רגע, שנייה, אדוני.
יואל רזבוזוב: אז כמה שנים אנחנו צריכים עכשיו בשביל לעשות כדי שאותם עולים; הרי כמה שנים העולים צריכים להיות במרכז קליטה?
<חביב קצב: - - - אני הודעתי כשישבתי עם נציגי קופת התגמולים ביחד עם - - - הסוכנות היהודית, אני דיברתי על שלוש שנים.
יואל רזבוזוב: שלוש שנים.
<חביב קצב: פינוי בשלבים.
<חביב קצב: יש - - -
יואל רזבוזוב: השאלה עכשיו, אותם העולים שנמצאים שם עכשיו, מתי נגמר הזמן שלהם?
יואל רזבוזוב: התקופה שהם צריכים לשהות שם, במרכז הקליטה.
<חביב קצב: חלק נגמר כבר, חלק ייגמר בתהליך הקרוב, חלק ייגמר בעוד שנה.
<חביב קצב: - - -.
<חביב קצב: אנחנו רוצים להגיע לתיאום, לפינוי, שכל אחד ימצא את הפתרון שלו וייצא.
<חביב קצב: אנחנו נעמיד את מה שאנחנו יכולים על פי כל האפשרויות.
<חביב קצב: אנחנו מנהלים לא רק מרכז קליטה אחד, אנחנו מנהלים 16 מרכזי קליטה.
<חביב קצב: יש למעלה מ-7,000 עולים מאתיופיה, נמצאים.
<חביב קצב: העולים מאתיופיה ממשיכים להגיע לארץ.
<חביב קצב: העלייה לא הסתיימה, לידיעת כולנו.
<חביב קצב: שאנחנו נדע את זה.
<חביב קצב: כל מקום שמתפנה בשאר מרכזי הקליטה אנחנו אמורים גם לשמור אותו להמשך, לאותם אנשים שאמורים להגיע.
<חביב קצב: אנחנו נצטרך לדאוג להם לקורת גג.
<חביב קצב: כי אנחנו יודעים שכבר בינואר, אדוני היושב-ראש, כשקיימנו דיון אצלך על הנושא הזה, העולים מאתיופיה זו הקבוצה היחידה שמגיע ישירות למרכזי הקליטה בגלל הטיפול המיוחד שהם מקבלים.
<חביב קצב: אנחנו נמשיך באותו מסלול.
<חביב קצב: אם אנחנו רצים להגיע למצב שהעולים יתפנו בדרך הנכונה, בקצב הנכון, אני כבר דיברתי לפני שנה עד היום; אני מדבר על אפשרות של המשך לשלוש שנים של עבודה.
<חביב קצב: לדעתי זה סביר.
<חביב קצב: מרכז הקליטה זה רחובות, מי שמכיר את המקום.
<חביב קצב: זה לא בניינים רבי קומות.
<חביב קצב: אפשר לעבוד בשיטה של רחובות, לפנות, ואז כולם יהיו מרוצים.
יואל רזבוזוב: רגע, אני גם רוצה להחליף את המושג הזה "לפנות".
יואל רזבוזוב: הרי בסוף אנחנו אומרים: מרכז קליטה זאת תחנה שהעולים מגיעים ואז משתלבים לתוך החברה.
יואל רזבוזוב: אז אותם עולים ששוהים שם מספיק זמן ובאמת צריכים להשתלב לתוך החברה, אנחנו לא נקרא לזה לפנות.
יואל רזבוזוב: זו אינטגרציה טבעית.
<חביב קצב: - - - לסייע גם להם.
<חביב קצב: אנחנו נסייע גם להם - - -
יואל רזבוזוב: מה שאתה אומר, לדעתך, אנחנו צריכים שלוש שנים בשביל שאותם אנשים, היום, המשפחות שיש להן זכאות למשרד העלייה והקליטה, ייקח להן שלוש שנים לצאת ולהשתלב.
<חביב קצב: לא כולם.
<חביב קצב: בשלבים.
יואל רזבוזוב: בשלבים.
יואל רזבוזוב: עכשיו, השאלה היא כזאת: אנחנו אומרים שיש לנו עוד גלי עלייה.
יואל רזבוזוב: האם בכלל שווה למכור את הנכס הזה כשיש לנו כבר מקום, מרכז קליטה?
<חביב קצב: אדוני, ברשותך, משרד העלייה והקליטה יכול לחתום על חוזה - - -
יואל רזבוזוב: אני שואל אותך כייעוץ, אני לא שואל אותך אם אתה קובע.
יואל רזבוזוב: זה לא אתה קובע לקופת הגמל.
<חביב קצב: בהנחה שיש דיון משפטי כרגע - - -
מרדכי יוגב: לא, לא, הוא שואל נתונים, אם יש צורך בעוד מרכזים - - -
יואל רזבוזוב: אם יש צורך בעוד מרכזי קליטה.
איציק שמולי: ברור שיש צורך.
איציק שמולי: מה, הוא אומר שיש עוד עולים.
<חביב קצב: יש צורך במרכזי קליטה, תלוי כמה עולים אמורים להגיע.
<חביב קצב: אם הולכים להגיע 4,000 או 5,000 או 1,500 או 7,000.
<חביב קצב: המספר הוא קובע.
<חביב קצב: אנחנו עובדים – עד רגע זה קלטנו, בהתאם להחלטת ממשלה קודמת שאנחנו סיימנו, סיימנו את הביצוע של ההחלטה, קלטנו כמעט כ-7,000 נפש שהגיעו מבני הפלשמורה, וקלטנו אותם בכל מרכזי הקליטה הקיימים.
<חביב קצב: פתחנו בנוסף לזה מרכז קליטה איבים ליד שדרות.
<חביב קצב: אבל גם מרכז הקליטה איבים, אנחנו אמורים לפנות אותו על פי החלטת הממשלה במהלך 2015, עד אמצע 2015.
<חביב קצב: זאת אומרת, שנבין מבחינת הזמנים.
<חביב קצב: אבל אם נחזור לנושא, אדוני, של מרכז הקליטה מבשרת ציון, אני חושב שעד שלוש שנים זה זמן נכון להגיע לפינוי בשלבים, מכובד, מתואם, על דעת כל הגורמים, והכי חשוב בקצב הנכון שהעולים יכולים לממש את הרכישות ולעבור לפתרונות דיור הקבע.
<דורון תשתית: זאת אומרת שגם אתם נגד המכירה המהירה והחפוזה הזאת.
יואל רזבוזוב: רגע, רגע, לא נתנו רשות דיבור.
יואל רזבוזוב: בבקשה, חברי כנסת.
איציק שמולי: אני רק שאלת הבהרה, ברשותך: ברור שהתכנית שלכם והדבר המועדף זה פינוי בשלבים.
איציק שמולי: זו התכנית המועדפת עליכם.
איציק שמולי: יש לכם PLAN B?
איציק שמולי: כלומר, אם בסופו של דבר זה יוצא לדרך, מה האלטרנטיבות שמשרד העלייה והקליטה יכול להעמיד במקומות אחרים?
<חביב קצב: אין לי אלטרנטיבות כרגע.
איציק שמולי: אוקיי.
איציק שמולי: אין אלטרנטיבות.
איציק שמולי: אדוני היושב-ראש, שמעת?
מרדכי יוגב: אדוני היושב-ראש, שמעת?
מרדכי יוגב: תשובה חשובה.
מרדכי יוגב: אין אלטרנטיבות למשרד העלייה והקליטה.
איציק שמולי: שאלתי אותו מה קורה אם התכנית שלו לא עובדת ואין פינוי בשלבים – מפנים את כולם בבת אחת.
איציק שמולי: האם יש אלטרנטיבות?
איציק שמולי: הוא אמר באופן חד - - -
<חביב קצב: יכול להעביר, נבקש להעביר למרכזי קליטה אחרים, אדוני, ואז - - -
איציק שמולי: לא, אני לא מפנה אצבע מאשימה אליך.
איציק שמולי: אני רק שאלתי.
<חביב קצב: אני מסביר.
יואל רזבוזוב: שאלה פשוטה: אני שמעתי להעביר למרכזי קליטה אחרים.
יואל רזבוזוב: אני כבר שמעתי את זה – אנחנו נעביר.
יואל רזבוזוב: הבעיה, כמו שאמרו, אנשים עובדים ואנשים לומדים, ולנתק אותם זה לא פשוט.
<חביב קצב: זה לא רק.
<חביב קצב: זה, אדוני, גם המשך העלייה.
<חביב קצב: העלייה ממשיכה להגיע.
יואל רזבוזוב: אז זה מה ששאלתי אותך לפני.
יואל רזבוזוב: אם העלייה ממשיכה להגיע האם בכלל אנחנו - - -
<חביב קצב: כיוון שהעלייה ממשיכה להגיע נצטרך לשמור מקומות פנויים.
<חביב קצב: אין לי כרגע ב-PLAN B, להגיד לך שיש לי מקומות חלופיים.
<חביב קצב: אין לי.
<קריאה: בשבוע שעבר הגיעה קבוצה.
<קריאה: אז ממשיכה העלייה.
<קריאה: תימשך העלייה.
<קריאה: אנחנו לא רהיטים, עוברים ממקום למקום.
יואל רזבוזוב: רגע, רגע, שנייה, חברים.
יואל רזבוזוב: תנו לנו, בבקשה.
איציק שמולי: אתה אומר שאם התכנית הזאת יוצאת אל הפועל, למעשה למשרד העלייה והקליטה, בכלים שיש לו היום, אין מענה ל-1,200 או ה-1,300 אנשים שנמצאים שם היום.
<חביב קצב: לכמעט 1,000 נפשות.
<חביב קצב: אני מסכים אתך.
יואל רזבוזוב: טוב, חברים, בואו נשמע את נציג הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, שאנחנו נבין, יש קופת גמל, שהנציגים לא הופיעו, ויש כאן את הסוכנות היהודית, נציגת הסוכנות היהודית.
<איילת שילה תמיר: שלום לכולם.
<איילת שילה תמיר: אני אתחיל אולי - - -
יואל רזבוזוב: תציגי את עצמך לפרוטוקול, בבקשה.
<איילת שילה תמיר: שמי איילת שילה תמיר, אני המשנה למנכ"ל של הסוכנות היהודית.
<איילת שילה תמיר: אני אתחיל אולי בשורה התחתונה, ובהקשר הזה אני חושבת שמה שמר חביב קצב אמר הוא הדבר הנכון: הפתרון הרצוי פה – אני תיכף אתייחס ליחסים בין קופת הפנסיה לסוכנות היהודית – אבל הפתרון הרצוי פה הוא הפתרון של הקיום של השהות בשלבים, באופן שיאפשר לאותם עולים שנמצאים בתקופת הזכאות שלהם, 18 חוקית – אנחנו היום מדברים על שלוש שנים מעשית – לסיים בהדרגה את השהות שלהם במרכז הקליטה ולעבור לדיור קבע.
<איילת שילה תמיר: לא כל ה-1,000 נמצאים באותו סטטוס.
<איילת שילה תמיר: חלקם למעלה מחמש שנים במקום, חלקם עדיין בתקופת הזכאות.
<איילת שילה תמיר: ולגבי אותם אלה שזכאים, וחשוב לתת להם את מעטפת הקליטה, העמדה שלנו הייתה ברורה ונאמרה בצורה חד משמעית מהרגע הראשון: מעטפת הקליטה לעולים הזכאים צריכה להישמר במלואה.
<איילת שילה תמיר: אני אגיד יותר מזה: רצוי במבשרת ציון.
<איילת שילה תמיר: אם רק ניתן יהיה להגיע להסכם, רצוי במבשרת ציון.
<איילת שילה תמיר: אני חושבת שהעמדה שמר חביב קצב הציג פה, של הפינוי הנדל"ני, לא הפינוי של האנשים, אלא עם היציאה ההדרגתית של האנשים בתום תקופת הזכאות שלהם, להעביר את הנכס.
<איילת שילה תמיר: זו העמדה שאנחנו צריכים לשאוף אליה.
<איילת שילה תמיר: זה הפתרון שצריך לשאוף אליו, והוא חשוב מבחינת מעטפת הקליטה לעולים.
<איילת שילה תמיר: והוא חשוב מכיוון שכל נושא הקליטה של עולי אתיופיה הולך ונמשך: מרכזי הקליטה ממשיכים לעבוד.
<איילת שילה תמיר: אנחנו עוד לא יודעים מה תהיה ההחלטה של ועדת החריגים, וכן הלאה.
<איילת שילה תמיר: אנחנו צריכים להיערך לעניין הזה.
<איילת שילה תמיר: אז זאת האמירה.
<איילת שילה תמיר: היא אמירה חד משמעית שנאמרת על ידי הסוכנות היהודית לאורך כל המהלך, ונאמרת שוב עכשיו.
<איילת שילה תמיר: המטרה שלנו להגיע לפתרון בשלבים, ולהעניק לכל אותם עולים שנמצאים בתקופת הזכאות את פתרון המעטפת.
<איילת שילה תמיר: יש קבוצה של עולים שנמצאת מעבר לתקופת הזכאות.
<איילת שילה תמיר: חלקה עם בעיות מהותיות ובאמת, בעיות שהוועדה הזאת מכירה; חלקה אפילו גם זה לא, ואפילו נמצאת בהליכים משפטיים.
<איילת שילה תמיר: זאת קבוצה אחרת, אני לא מתייחסת אליה כרגע.
<איילת שילה תמיר: עכשיו, יש פה מורכבות, ואני חושבת שחשוב להציג אותה.
<איילת שילה תמיר: המורכבות היא, ואני אתחיל אולי בהגדרת המעמד של קרן הפנסיה למען הסר ספק, כדי שיהיה פה ברור: קרן הפנסיה היא גוף עצמאי.
<איילת שילה תמיר: היא קרן פנסיה של עובדי הסוכנות היהודית.
<איילת שילה תמיר: היא קרן ותיקה.
<איילת שילה תמיר: היא כבר סגורה מזה קרוב ל-20 שנה, מאז, אם אני לא טועה, 1995.
<איילת שילה תמיר: העובדים הנוכחיים של הסוכנות היהודית, רובם, אפילו לא חברים בה.
יואל רזבוזוב: כמה אנשים יש בקרן הזאת?
<איילת שילה תמיר: כמה אלפים.
<איילת שילה תמיר: אלה עובדי הסוכנות היהודית.
יואל רזבוזוב: נראה לי שיש להם הרבה כסף מכל העסקאות האלה.
<איילת שילה תמיר: לא, לא, אלה גמלאי הסוכנות היהודית.
<איילת שילה תמיר: אני מניחה, אם יורשה לי, שכמו שגופים ציבוריים אחרים ובכלל, עשו עבודה בתחום ההתיישבות, בתחום העלייה, קלטו עלייה, יצאו לפנסיה – זכאים לפנסיה שלהם.
<איילת שילה תמיר: זה תפקידה של הקרן הזאת.
<איילת שילה תמיר: היא עובדת בפיקוח צמוד מאוד של אגף הביטוח במשרד האוצר.
<איילת שילה תמיר: הדירקטוריון שלה הוא דירקטוריון ציבורי.
<איילת שילה תמיר: ומחויבותה של הקרן הזאת – אני לא מדברת בשמה, אבל להבנתי, כמי שמסתכל על העניין מבחוץ – מחויבותה של הקרן הזאת היא לעמיתים שלה, וטוב שכך.
<איילת שילה תמיר: זה תפקידה.
<איילת שילה תמיר: אנשים שחסכו לפנסיה.
<איילת שילה תמיר: והעמיתים הם - - -
<איילת שילה תמיר: ולכן הקרן הזאת פועלת באופן שמחייב אותה לפעול – כך אנחנו מבינים – לטובת העמיתים, והיא פועלת באופן עצמאי.
<איילת שילה תמיר: וזה חשוב להבהיר.
<איילת שילה תמיר: הקרקע – הסיפור הזה נמצא בדיון משפטי.
<איילת שילה תמיר: הקרקע הועברה לפני עשרות שנים לקרן הפנסיה.
<איילת שילה תמיר: עשרות שנים.
<איילת שילה תמיר: זה לא דבר חדש.
<איילת שילה תמיר: היא הועברה לפני עשרות שנים.
<איילת שילה תמיר: התורמים, למען הסר ספק, כשהם תורמים לפעילות הם תורמים גם לשכר העובדים, וכשהם תורמים גם לשכר העובדים הם תורמים גם לפנסיה.
<איילת שילה תמיר: זה חלק מתנאי השכר שלהם.
<איילת שילה תמיר: המגביות שתרמו את הכספים לפני 40 שנה ו-50 שנה תרמו לכלל פעילות הסוכנות היהודית, ומצופה, אני חושבת, מכל גוף אחראי גם לדאוג לפנסיה של העובדים שלו, וכך נעשה.
<איילת שילה תמיר: למען הסר ספק, הכול כדת, הכול כדין, בתשלום.
<איילת שילה תמיר: אבל הנושא הזה נמצא בדיון משפטי, אז כולנו - - -
איציק שמולי: בכמה כסף?
<איילת שילה תמיר: אל"ף, אין לי את הפרטים פה.
<איילת שילה תמיר: ובי"ת, כאמור, כמו ששמעת, הנושא הזה נמצא בדיון משפטי - - -
איציק שמולי: מה "בדיון משפטי"?
איציק שמולי: בכמה כסף עבר הנכס מהסוכנות היהודית לזה?
איציק שמולי: מה הקשר לדיון המשפטי?
איציק שמולי: זה עובדתי.
<איילת שילה תמיר: אין לי את הפרטים.
<איילת שילה תמיר: למיטב ידיעתי - - -
נסים זאב: אבל - - - זו על 250 מיליון שקל, לא?
<איילת שילה תמיר: אני אגיד כך: כל נושא מעמד הסוכנות היהודית - - -
<איילת שילה תמיר: יושב פה עורך הדין חגי אדורם, בחר - - -
איציק שמולי: אל תפזרו לנו פה מסך עשן.
איציק שמולי: תעשו לי טובה.
<איילת שילה תמיר: בחר עורך הדין חגי אדורם ללכת להליך המשפטי.
<איילת שילה תמיר: הבר פלוגתא הראשי שלו היא קרן הפנסיה, ואנחנו נתייחס לעניין הזה ככל שיידרש בהקשר הזה.
איציק שמולי: את יכולה להסביר לי בכמה כסף עבר הנכס ממקום אחד למקום שני?
איציק שמולי: מה את אומרת לי "דיון משפטי"?
איציק שמולי: מה זה קשור בכלל?
איציק שמולי: את לא צריכה לפזר פה מסך עשן.
איציק שמולי: על כל השאלות הקשות את תגידי: זה בדיון משפטי?
איציק שמולי: אתם בצד אחד מתנערים מזה שאתם הסוכנות היהודית.
איציק שמולי: מתי קראת לאחרונה את החזון של הסוכנות היהודית?
איציק שמולי: אני קראתי אותו לפני הדיון הזה, ואין שום קשר בין התיאור של חזון לסוכנות היהודית לבין מה שאת מתארת עכשיו.
איציק שמולי: מפרקת כמו עורכת דין מאוד-מאוד מקצועית את התמונה, פאזל-פאזל-פאזל-פאזל, ובסופו של דבר זאת לא המציאות.
איציק שמולי: איך הסוכנות היהודית יכולה בצד אחד להגיד שהיא דואגת לעולים, ובצד שני לנתק את עצמה מכל הדיון על קרן הפנסיה?
איציק שמולי: איך?
<ג'וש שוורץ: חבר הכנסת איציק שמולי, תן לי להתייחס בבקשה.
<ג'וש שוורץ: אנחנו רכשנו את הנכס הזה וזה נרכש לפני שלושה עשורים על ידי הקופה.
<ג'וש שוורץ: הנכס הזה לא בבעלותנו כרגע.
<ג'וש שוורץ: אתמול נפגשנו עם הקופה, דרשנו מהם למצוא פתרון.
<ג'וש שוורץ: אנחנו לא הבעלים.
איציק שמולי: מי הבעלים של הקופה?
<ג'וש שוורץ: הבעלים – קופת הגמל של עובדי הסוכנות היהודית, שזה קופת גמל ותיקה שנסגרה ב-1995 בפיקוח משרד האוצר.
<ג'וש שוורץ: אנחנו שלושה עשורים לא הבעלים.
<ג'וש שוורץ: אנחנו דרשנו מהם למצוא פתרון.
<ג'וש שוורץ: טובת העולים לנגד עיני הסוכנות היהודית.
<ג'וש שוורץ: קופת הגמל זה לא הסוכנות היהודית.
<ג'וש שוורץ: אנחנו לא שולטים בה.
<ג'וש שוורץ: זה לא אנחנו.
<ג'וש שוורץ: אנחנו יחד עם משרד העלייה והקליטה מבקשים מהם למצוא פתרון.
מרדכי יוגב: מי הבעלים - - -
איציק שמולי: מי בעלי המניות?
<ג'וש שוורץ: בעלי המניות, יש - - -
<קריאה: יש פה חוזה משנת 1999 ישירות של הסוכנות היהודית עם מינהל מקרקעי ישראל.
<קריאה: חוזה חכירה משנת 1999.
<קריאה: רק ב-2005 זה עבר.
איציק שמולי: מי הבעלים?
<ג'וש שוורץ: הבעלים של הקופה זה 50% ועד העובדים של הסוכנות היהודית, ו-50% זה הסוכנות היהודית.
איציק שמולי: אז איך אתה אומר לי דבר כזה?
<ג'וש שוורץ: אבל לענייני השליטה, יש תשעה דירקטורים, ולסוכנות היהודית יש שני דירקטורים.
<ג'וש שוורץ: אנחנו לא בעלי השליטה.
איציק שמולי: מה שאמרתם בחלק הראשון, בכל הכבוד, אני יש לי הרבה מאוד הערכה לך, מר ג'וש שוורץ, אבל מה שאמרת בחלק הראשון של הדברים שלך סותר לחלוטין את מה שאמרת בסוף המשפט.
איציק שמולי: אתם לא - - -
<ג'וש שוורץ: ממש לא.
איציק שמולי: טוב, אוקיי.
יואל רזבוזוב: אתם לא יכולים לקבוע לקופה אי מכירת נכס?
יואל רזבוזוב: אתם יכולים לקבוע - - -
<ג'וש שוורץ: אנחנו לא יכולים לקבוע לקופה, היא גוף עצמאי.
<ג'וש שוורץ: נכון, אנחנו יושבים שם בדירקטוריון.
<ג'וש שוורץ: מתוך תשעה דירקטורים ארבעה מתמנים על ידי ועד העובדים, שניים מתמנים על ידי הסוכנות היהודית, ויש שלושה דירקטורים מטעם הציבור.
<ג'וש שוורץ: הקופה הזאת, שהיא לא הסוכנות היהודית, נדרשה על ידי אגף שוק ההון במשרד האוצר להפחית את רמת הנדל"ן בתיק ההשקעות שלה מ-30% ל-15%.
<ג'וש שוורץ: הם הגישו תכנית מכירה של נכסי הנדל"ן שלה, והם הגישו את זה למשרד האוצר ומשרד האוצר אישר אותה.
<ג'וש שוורץ: אנחנו - - -
איציק שמולי: בעולם מתוקן אתה היית מנהל יחד איתם את המלחמה מול משרד האוצר, ולא עם משרד האוצר נגדם את המלחמה.
<איילת שילה תמיר: בוא ננהל את המלחמה עכשיו.
<ג'וש שוורץ: אני מסכים אתך.
<ג'וש שוורץ: אנחנו מסכימים עם, רוצים למצוא פתרון - - -
<איילת שילה תמיר: אנחנו הראשונים שאומרים שהפתרון הוא - - - את כולם - - -
איציק שמולי: המבחן זה במעשה, לא בדיבורים.
איציק שמולי: זה העניין.
<איילת שילה תמיר: בבקשה.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מוטי יוגב, בבקשה.
מרדכי יוגב: תראו, מתוך הערכה רבה לפעולת הסוכנות היהודית לאורך שנים, ובהמשך לדברים שנאמרו פה גם על ידי חבריי, ואני אומר, מר ג'וש שוורץ, קצת למדנו, באמת בהערכה רבה, אני מרגיש פה ממש רע אבל שמח שהגעתי.
מרדכי יוגב: איך להגיד?
מרדכי יוגב: על פניו, בלא ידיעות מקדימות לפרשה, חוץ מהכרת המרכז שנים – ילדים שלי שהיו שם בשירות לאומי או בהתנדבות – נראה שיש פה דבר, הייתי מגדיר, חמור מאוד בצדדים, ואני לא יודע להגיד.
מרדכי יוגב: וסליחה אם אני, אני לא חייב בסוביודיצה ולא בקי בעניין.
מרדכי יוגב: נראה שיש פה דבר שגובל בפלילים, חמור יותר מהפרשות של הולילנד ודומיהן.
מרדכי יוגב: אני לא מאשים אתכם, חס ושלום.
מרדכי יוגב: אבל מישהו מהעוסקים במלאכה, בקופת הגמל או במקומות האחרים, וזה החל מההעברה של נכס ציבורי.
מרדכי יוגב: כבר אמרו פה קודמיי, שנתרם על ידי תורמים.
מרדכי יוגב: ואני מקבל אמירה שיכולה להיות של הסמנכ"לית שתרומה היא גם כדי שעובדים יוכלו לעבוד ואחר כך גם לפרוש.
מרדכי יוגב: אני מקבל.
מרדכי יוגב: אבל זה קצת לא נראה טוב.
מרדכי יוגב: ועל פניו, אני חושב אם אני כולל מאוד-מאוד לא נראה טוב הסיפור של התאריכים שחשף חבר הכנסת נסים זאב, שבאפריל יוצא מכרז, ב-14 או לא משנה מתי, וב-1 למאי כבר מפורסמות דירות למכירה.
מרדכי יוגב: וייתכן שזה הקודמים, אם זה מהנדס מועצה.
מרדכי יוגב: לא יכול להיות דבר כזה.
מרדכי יוגב: בתים בהדמיה, זה חייב לעבור מהנדס מועצה, זה חייב לעבור ועדה מקומית לתכנון ובנייה.
מרדכי יוגב: ואני רוצה לומר ארבעה דברים בקצרה, שהם נראים לי יותר מדי פשוטים: אחד, אני חושב שצריך לפתוח פה חקירת משטרה, ובמחלקה לפשעים - - -.
מרדכי יוגב: רק צריך לעבור למחלקה לפשעים חמורים ולא למחוז.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מוטי יוגב, זה עובר, זה בטיפול.
יואל רזבוזוב: בוא נגיד, עכשיו, בימים האלה, יכול להיות מלפני, זו התפתחות שלי, ממש לפני כמה ימים, זה עובר ליחידה הכלכלית, ושם - - -
מרדכי יוגב: אז אני באופן אישי, מה שאני יודע לעשות באופן אישי זה לבקש מהשר לביטחון פנים שזה יעבור למחלקה לפשעים חמורים.
מרדכי יוגב: יש פה מאות מיליונים שמקבלים גם ערכים אחרים, כפי שאמר חבר הכנסת איציק שמולי, בהערכת הנכס ובכמה הוא עובר מיד ליד.
<קריאה: לעצור את המכרז.
מרדכי יוגב: הדבר השני, זו בדיקה.
מרדכי יוגב: לבקש ממבקר המדינה שייכנס לסוגיה הזאת במיידית, והוא יודע לעשות דברים כאלה במיידית.
מרדכי יוגב: והדבר השלישי זה להקפיא את המצב, בכל מצב ובכל מקרה, כולל לחייב שלא יהיו פרסומים ששום; כי יש פה הונאה גדולה, גם כלפי, אינני יודע.
מרדכי יוגב: - - - שהבת שלי או הבן שלי היו שמים פה 50 אלף שקל על קרן הצבי, על דבר שאיננו ברור, אז אני חושב שגם כל החברות האלה יש בהן הונאה וגם לשם המשטרה צריכה להכניס את ידה.
מרדכי יוגב: כי יכול להיות שיש חיבור.
מרדכי יוגב: אני מרשה לעצמי לומר שיש חיבור בין מי שמפיץ הודעות כאלה על מכירה לבין מי שחבר אליו, כי הוא יודע לעשות את זה יום לאחר אותו סיפור.
מרדכי יוגב: והדבר הרביעי הוא מה שנאמר פה על ידי הסוכנות היהודית ועל פי החזון שלה, שגם אם המרכז הזה, למרות שמשרד העלייה והקליטה אמר שיזדקקו עוד למרכזי קליטה, אנחנו נשמח מאוד שיהיו פה גלים מאוקראינה וגלים מצרפת וגלים מכל מקום בעולם.
מרדכי יוגב: זה המשך החזון הציוני שמקבץ נדחי ישראל לא נפסק.
מרדכי יוגב: ונקבל את כולם בברכה, בין אם יצטרכו מרכזי קליטה, בין אם תהיה להם קליטה ישירה ביישובים.
מרדכי יוגב: אז הבטחה שאיש מהעולים לא ייצא בכל מקרה עד שאין לו פתרון סדור של אותה התחשבות, ואני בזה לא נכנס כרגע – יש פה את משרד העלייה והקליטה ויש אחרים שהם בקיאים ועוסקים בכך: הגדלת משכנתאות, פתרונות אחרים.
מרדכי יוגב: אני חושב שארבעת הדברים האלה הם נכס צאן ברזל.
מרדכי יוגב: אני את המעט שלי בפנייה לשר לביטחון פנים.
מרדכי יוגב: אני מניח שהוועדה תפנה גם למבקר המדינה.
מרדכי יוגב: זה המינימום הנדרש.
מרדכי יוגב: זה פשוט נראה רע.
מרדכי יוגב: יש פה מי שעושה פה הרבה כסף, כמו שאמרו פה: כרישי נדל"ן.
מרדכי יוגב: אם אמרה גם המועצה - - - את זה לבני מבשרת ציון, אם כבר.
מרדכי יוגב: אבל אני לא הולך ל"אם כבר" הזה.
מרדכי יוגב: ה"אם כבר" הזה זה שלב ב' בסיפור.
מרדכי יוגב: שלב א' זה הקפאת מצב, זה חקירה פלילית.
מרדכי יוגב: ויכול להיות שמנכ"ל קופת הגמל, אינני יודע מיהו ולמה הוא לא הגיע.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה לתלות גם בו, אבל גם זה חמור.
מרדכי יוגב: אז אולי אני אעצור את עצמי פה במשפט כדי - - -
יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת מוטי יוגב.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו בדעה אחת, כל חברי הכנסת, שבאמת צריכים פה חקירה פלילית, וזה אכן מתבצע.
יואל רזבוזוב: אני שמעתי כאן משפט והוא די צרם לי, שאנחנו לא רהיטים שמפנים אותם, ואני חושב שזה משפט חזק, כי זה אזרחי ישראל.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים כאן על אזרחי ישראל.
יואל רזבוזוב: במיוחד שאנחנו מדינת עלייה, שהם גם עלו, ובאמת עברו לא מעט קשיים.
יואל רזבוזוב: ואני חושב שאותה קופת גמל בסופו של דבר לפני 20 שנה, 30 שנה, היו עובדי הסוכנות היהודית, ואני חושב שדווקא להם, הייתי מצפה מהם להכי רגישות.
יואל רזבוזוב: לא בטוח שהם יהודים, אותם כמה אלפי אנשים, איך הכול מתבצע.
יואל רזבוזוב: אנחנו כמובן צריכים להעביר את זה גם למבקר המדינה, וגם, כמו שאמרתי, דיברתי עם משרד האוצר, ואנחנו מבינים שקופת גמל זה גוף פרטי, ואנחנו גם לא יכולים להורות להם יותר מדי, ואנחנו צריכים בכל מקרה להקפיא את כל - -
נסים זאב: את המכרז הזה.
יואל רזבוזוב: - - את המכרז, את הפרסומים, ובאמת עד שנדע מה הפתרונות האמיתיים.
יואל רזבוזוב: אני גם קורא לכל הגופים הרלוונטיים שקשורים לנושא לשבת ביחד ולפתור את הנושא הזה - - -
<יורם שמעון: נקבעה פגישה כבר עם - - -
יואל רזבוזוב: כולל ראש המועצה, הסוכנות היהודית, הקופה, משרד העלייה והקליטה, נציגי הדיירים.
יואל רזבוזוב: חשוב, חשוב מאוד שתהיו מעורבים ותדעו.
יואל רזבוזוב: ואנחנו גם כוועדה נהיה בתוך זה, ואנחנו נשמע ונדע.
יואל רזבוזוב: רציתי לתת את רשות הדיבור.
יואל רזבוזוב: ממש, אנחנו לקראת סיום.
יואל רזבוזוב: הגברת זיוה מקונן-דגו, בבקשה.
<זיוה מקונן-דגו: ראשית, תודה על ההתכנסות הדחופה, אדוני היושב-ראש, אבל אני רוצה לציין כמה נקודות שלא עלו.
<זיוה מקונן-דגו: אני מסכימה עם רוב הדברים.
<זיוה מקונן-דגו: אחת: אני מאוד שמחה שהמועצה מגיעה לוועדה, אבל מרכז הקליטה הזה היה פח האשפה של המועצה הזאת.
<זיוה מקונן-דגו: הדבר היחיד שנעשה זה שהביאו בגדים משומשים וזרקו.
<זיוה מקונן-דגו: כי החינוך, תלמידים יצאו מהמועצה הזאת ופוזרו, ונוסעים עדיין עד כפר אדומים, עד מודיעין, ושום שירות המועצה לא נותנת לעולים האלה עד היום.
<זיוה מקונן-דגו: והסוכנות היהודית השכירה את המקום הזה לעוד גוף כדי שייתן שירות של חשמל, מים וכולי וכולי.
<זיוה מקונן-דגו: אז כך שהעולים האלה הם החפץ שמזיזים אותו לפה ומזיזים אותו לשם.
<זיוה מקונן-דגו: מה שכן, לבחירות הסיעו אותם ברכבים כדי שישימו בקלפי ולהיבחר.
<זיוה מקונן-דגו: אז חברי המועצה, ראש המועצה, תיקח אחריות על הדבר הזה.
<זיוה מקונן-דגו: הדבר השני, הנושא של הסוכנות היהודית.
<זיוה מקונן-דגו: הסוכנות היהודית, ואללה, עשיתם קופה מאוד-מאוד יפה על חשבון העולים האלה במשך 20 שנה, 30 שנה.
<זיוה מקונן-דגו: כי זאת הייתה פינת החי הנחמדה שלכם, שכל מי שהגיע לארץ עבר דרך הפינה הזאת כדי לראות כמה המקום הזה מוזנח, כמה האנשים האלה מסכנים אומללים, ולתת, ולפתוח את הכיס שלהם ולתת, ועוד מהקופה הזאת אתם גוזרים ועושים עוד כסף.
<זיוה מקונן-דגו: ביזיון, ביזיון, ביזיון.
<זיוה מקונן-דגו: שלוש: משרד העלייה והקליטה.
<זיוה מקונן-דגו: משרד העלייה והקליטה, האחריות הבלעדית, ואני מסכימה עם חברי, דוקטור אברהם נגוסה, משרד העלייה והקליטה, האחריות שלכם על העולים האלה, לדאוג ולהעביר אותם לדיור הקבע.
<זיוה מקונן-דגו: לא יכול להיות שיש אנשים עשר שנים שם.
<זיוה מקונן-דגו: אני רוצה לתת לכם עובדה מסוימת: ב-2010, במרכז קליטה בטבריה, מרכז קליטה "רסיטל", משרד העלייה והקליטה סגר את החוזה איתו ופינה את העולים ופיזר אותם לכל מרכזי הקליטה.
<זיוה מקונן-דגו: חלק מהם הגיעו למבשרת ציון ועדיין נמצאים שם, ויעבירו אותם עוד תחנה.
<זיוה מקונן-דגו: לא מספיק שהיו שבע-שמונה-עשר שנים באתיופיה בהמתנה, נמצאים גם פה חמש, שש, שבע שנים במרכזי קליטה.
<זיוה מקונן-דגו: האנשים האלה רוצים לצאת, חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
<זיוה מקונן-דגו: הם רוצים לצאת ממרכזי הקליטה.
<זיוה מקונן-דגו: הם רוצים לצאת ולהיות אזרחים מן המניין, ולא תלויים ונזקקים של אף אחד, ואת זה תאפשרו להם בזה שבאמת באמת תתייחסו ותראו, תתנו מענה לכל אחד ואחד.
<זיוה מקונן-דגו: תסתכלו מי הנציגים של העולים שיושבים פה: או צעירים או קשישים.
<זיוה מקונן-דגו: מהם הפתרונות שיש לכם לקשישים, אדוני, מר חביב קצב ממשרד העלייה והקליטה?
<זיוה מקונן-דגו: מהם הפתרונות שיש לכם לבודדים?