GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אנחנו פחות מ-30 יום לפטירתו של פרופסור פויירשטיין, ובעת ניחום האבלים שמעתי שם את בנו, שהיום הוא סגן מנהל המכון, שבאוניברסיטת בר אילן יצרו פרויקט שמכניס סטודנטים ללא הפסיכומטרי עליו השלום, במבחן אחר שהוכיח שהאינטליגנציה של העדה האתיופית היא ייחודית, מיוחדת, והוא הצביע על אינטליגנציה גבוהה מאד, והצלחה של סטודנטים בכל הפקולטות, ואני חושב שזה יכול גם להוות אתגר לקבלתם לעבודה, אם הוא ייקח אתגר של בחינה ייחודית לקבלתם בכל הרשויות הממשלתיות וכו'.
שמעון סולומון: דרך אגב מוטי, מדובר על מקצועות מאד מאד קשים.
שמעון סולומון: מקצועות שלא בקלות מתקבלים אליהם.
מרדכי יוגב: כן, כן, אני יודע.
מרדכי יוגב: הגיעו לשם נבחרת של תואר שני במשפטים וכו' וכו', תארים גבוהים גם בפיזיקה.
מרדכי יוגב: והדבר השלישי, אני רוצה לשמוע את הנתונים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע את הנתונים.
יואל רזבוזוב: זו הערה שתירשם בפרוטוקול.
יואל רזבוזוב: כמו שבאמת שמעתי, חברת החשמל העבירו את ההחלטה בדירקטוריון, אז הייתי רוצה לבקש/לדרוש/להמליץ – בכל מילה – מכל החברות להעביר את זה בדירקטוריון.
יואל רזבוזוב: אולי רק כך החוק יישום, כי עוד פעם, החברות אומרות – כן, כן, כן – יש כאלה שעושות, יש באמת כאלה שעושות - - -
פנינה תמנו: הגיעו חברות?
אופיר אקוניס: וודאי.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם נעביר את ההמלצות של הוועדה לכל החברות, דרך הנציבות.
יואל רזבוזוב: מר רונן שפירא, ראש אגף בכיר תכנון אסטרטגי מנציבות שירות המדינה, בבקשה.
<רונן שפירא: קל לי להתחיל ממה שאמר חבר הכנסת המכובד.
<רונן שפירא: אני נפגשתי עם הרב פויירשטיין אחרי שהוא קם מהשבעה, כחלק מהתהליכים שאנחנו עושים, וזה באמת כדי להתאים את מבחני הכניסה לתוך שירות המדינה, עם הרב פויירשטיין.
<רונן שפירא: כל זה כמובן בעזרתו המכובדת של אמיר ממשרד הקליטה, שיושב לצידי, אנחנו עושים תהליכים.
<רונן שפירא: גם את יום הסמנכ"לים הבא אנחנו נעשה בסימן ייצוג הולם וניתן שם חשיפה גם של תרבויות שונות ותהליכים שונים וקשיים וכו' וכו'.
אופיר אקוניס: מתי זה?
<רונן שפירא: בחודשיים-שלושה הקרובים.
<רונן שפירא: אנחנו עושים את זה אחת לרבעון ונציב שירות המדינה סיכם שהיום הקרוב יהיה ברוח הזו, ואנחנו כמובן גם את זה עושים בשיתוף עם משרד הקליטה.
<רונן שפירא: כך שאנחנו עושים לא מעט תהליכים.
<רונן שפירא: לגבי הנתונים, אני אשתדל לעשות את זה בקצרה.
<רונן שפירא: קודם כל הדו"ח המפורסם הוא הדו"ח של שנת 2012, אני מניח שכולכם ראיתם אותו, ושם נכון לדו"ח, כשהוא יצא, היו 913 יוצאי אתיופיה בשירות המדינה, שהיוו 1.38%.
פנינה תמנו: יש פה דו"ח.
<רונן שפירא: הדו"ח מפורסם באינטרנט, חברת הכנסת.
<רונן שפירא: אני רק אתן לכם נתונים, הגם שהדו"ח עוד לא יצא.
<רונן שפירא: הוצאנו אתמול נתונים ממערכות - - -
פנינה תמנו: אנחנו נשמח לקבל את הדו"ח, אם מישהו יכול להוציא אותו בינתיים.
יואל רזבוזוב: יש לנו עוד ישיבה על זה, אנחנו נעבור גם על הדו"ח הזה וישנו עוד דו"ח, אבל בואו נשמע נתונים באופן כללי.
יואל רזבוזוב: יש לנו עוד הרבה נתונים ועוד הרבה דוברים, ואנחנו - - -
שמעון סולומון: אבל גם צריך לראות האם יש שינוי מהפעם הקודמת.
אופיר אקוניס: אז הוא יאמר לך.
<רונן שפירא: אולי תתנו לי לדבר?
יואל רזבוזוב: רגע, אנחנו רוצים לשמוע את המגמה.
<רונן שפירא: אז אני בדיוק על זה רוצה לדבר.
<רונן שפירא: תודה רבה על השאלה, חברת הכנסת.
יואל רזבוזוב: רגע, היועצת המשפטית רוצה לשאול.
<מירב תורג'מן: אדוני, לפני שאתה ממשיך, אני רק אבקש להבהיר הבהרה לפרוטוקול.
<מירב תורג'מן: נציבות שירות המדינה אינה מחויבת לדווח לוועדת העלייה והקליטה, אלא לוועדת חוק חוקה ומשפט.
<מירב תורג'מן: מי שמחויב לדווח לוועדת העלייה והקליטה אלה רשות החברות הממשלתיות וכן משרד הפנים.
פנינה תמנו: אבל זה לא משנה.
יואל רזבוזוב: רונן שפירא, בוא תן לנו את המגמה.
<רונן שפירא: אין לנו במה להתבייש במה שאנחנו עושים, בטח כשהמגמה, אני חושב שהיא מגמה חיובית, ונציב שירות המדינה עוסק בעניין הזה באופן אישי.
<רונן שפירא: אז אני רוצה, הגם שהדו"ח עוד לא יצא, הנתונים נכונים לאתמול בבוקר, ממערכות המיכון הממשלתיות, ונכון לאתמול בבוקר יש 1,074 יוצאי העדה שמועסקים בשירות המדינה, שמהווים 1.46% מתוך עובדי המדינה.
<רונן שפירא: על יד זה אני אתן עוד נתון אחד.
<רונן שפירא: נכון לרגע זה יש - - -
אופיר אקוניס: זאת אומרת זה פרומיל.
אופיר אקוניס: עליה של פרומיל – מ-1.38% ל-1.46%.
<רונן שפירא: מ-913, נכון.
<רונן שפירא: אם אני לא טועה אמרת שהאחוז באוכלוסייה הוא 1.6.
<רונן שפירא: אני רק ברשותך, סגן השר, אומר עוד משפט אחד.
<רונן שפירא: נכון לרגע זה יש 115 משרות מסומנות בשירות המדינה לבני העדה, פנויות לאיוש.
<רונן שפירא: אם גם אותן נוסיף ל-1,074, הרי שהגענו ל-1.62%.
<רונן שפירא: יתרה מזו, אתמול בערב סיכם נציב שירות המדינה, זה עוד לא יצא בכתובים, אנחנו עדיין מכינים את ההחלטה שלו, אנחנו הולכים לסמן עוד 1 מכל שלוש משרות שיפורסמו בשירות המדינה, שיהיו פתוחות לאיוש לבן העדה האתיופית, או לנשים, סליחה, לאנשים עם מוגבלות או לערבים.
<רונן שפירא: שלוש האוכלוסיות שכרגע על פי חוק נציב שירות המדינה חייב לתת להן העדפה מתקנת.
<רונן שפירא: את הנשים נשים רגע בצד.
שמעון סולומון: איך זה הולך להתבצע?
שמעון סולומון: הבעיה שלנו זה הביצוע.
שמעון סולומון: תאמין לי, יש החלטות כל כך טובות.
שמעון סולומון: אנחנו רוצים לשמוע איך זה הולך להתבצע הלכה למעשה, כדי שבפעם הבאה, שנה הבאה, לא נשב פה ונגיד החלטנו אבל זה לא יושם.
<רונן שפירא: קודם כל מה שאני מנסה לומר זה שהחלטנו וזה התיישם.
פנינה תמנו: אז זהו, בהמשך לשאלה שלו, כדי שלא תצטרך לענות פעמיים – תראה, אתה מצביע פה על עלייה, כולל מה שמוצע, של 200 מקומות, משהו כזה, סדר גודל.
פנינה תמנו: השאלה האמיתי היא, כי מה שקורה זה שאנשים מדווחים לי שהם עושים את כל המסלול, מגיעים כמעט עד הסוף, ואם זה לא מאויש על ידי בן הקהילה, זה חוזר למאגר הרגיל.
פנינה תמנו: עכשיו, אתה דיברת על 1,074 שזה כבר אחרי ההשמה, נכון?
פנינה תמנו: אז דיברנו על כך ש-90% מהמקצועות הם עובדי עזר.
פנינה תמנו: אז ביקשנו שיהיה ניתוח גם של איזה עבודות, כדי לראות את האיכות, שזה דבר מאד מאד חשוב, ואני מאמינה שגם יש לך, וגם אם לא עכשיו, בעזרת השם לקראת הפגישה הבאה, חשוב שתכוונו למקומות של איכות גם.
פנינה תמנו: הדבר השני, אותן 100 משרות, 112, אני חושבת שבמקום שהן תהיינה פזורות באתר מסורבל כזה או אחר, ואז אני הצעתי לכם את זה, אלף לפרסם אותן כמאגר שהוא נגיש ורואים את הרשימה כולה.
פנינה תמנו: ואז אומרים לו – כדי לגשת למכרז הזה, תכנסו למשרד ההוא וההוא.
פנינה תמנו: להפנות אותם למכרז.
פנינה תמנו: אבל כרגע, כשזה מפוזר ואנשים באים וזה מסורבל להם ולא מכירים ועד שהם יודעים ועד שהם מוצאים זה כבר חוזר למאגר המלא, ושם זה פשוט נבלע.
פנינה תמנו: זה הצעות ייעול.
פנינה תמנו: אבל אני מברכת.
פנינה תמנו: אם זו עלייה, אני מברכת, אבל אני חייבת לראות את זה - - -
אופיר אקוניס: רונן, אולי תספר לוועדה איך יידעו על המשרות, על ה-115 משרות המסומנות האלה.
אופיר אקוניס: איך הם יידעו?
פנינה תמנו: באתר הנציבות יגידו לך.
אופיר אקוניס: זאת אומרת צריך להיכנס באופן אקטיבי לאתר של הנציבות?
<רונן שפירא: כמו כל משרה בשירות המדינה, סגן השר, היא מפורסמת באתר נציבות שירות המדינה.
<רונן שפירא: היא מסומנת.
אופיר אקוניס: פה יש בעיה לדעתי, שרוב האוכלוסייה איננה מגיעה לאתר נציבות שירות המדינה, ולכן אם אפשר להשתמש, כל עוד רשות השידור לא נסגרה, ואני מקווה שגם לא תיסגר, נמצא כאן מנהל הרדיו ואפשר להשתמש בשירות שידורי הרדיו באמהרית.
<מיקי מירו: אני הרגע אמרתי את זה לפנינה.
פנינה תמנו: הוא ממש עכשיו אמר שהוא מוכן להתגייס לכך.
אופיר אקוניס: להשתמש בשירותים של השידורים באמהרית.
<מיקי מירו: אני כבר מודיע לכם שזה יהיה.
אופיר אקוניס: יופי, זה מצוין, כי זה קהל מסומן למשרות מסומנות.
<מיקי מירו: אגב, בכל הרשתות.
אופיר אקוניס: יופי.
יואל רזבוזוב: רונן, תמשיך.
<רונן שפירא: כן, ברשות
<רונן שפירא: כם אני רוצה לומר עוד שני משפטים.
<רונן שפירא: את הדו"ח בפילוח לאקדמאים וכו', זה כבר יהיה בדו"ח הכללי, הגם שהנתונים פה הם עוד מפוזרים.
<רונן שפירא: זה יהיה ממש לא רציני להציג את זה.
<רונן שפירא: אני אענה בשני דברים.
<רונן שפירא: האחד, כל המשרות כולן בשירות המדינה, פתוחות כמובן לכולם, כולל לבני העדה האתיופית.
<רונן שפירא: כך שאם הם מגיעים למכרז ועוברים את התהליך והם מגיעים לשלושה-ארבעה-חמישה האחרונים, מקבלים העדפה מתקנת בוועדת הבוחנים.
<רונן שפירא: חוץ מזה, יש את המשרות המסומנות וחוץ מזה אנחנו מנסים לקדם לאקדמאים.
<רונן שפירא: אני כולי תקווה שהאקדמאים יודעים להיכנס לאתר נציבות שירות המדינה ולהגיש מועמדות.
<רונן שפירא: אנחנו מזהים את הפער שאנשים לא ניגשים.
<רונן שפירא: בזה אנחנו עוסקים, אנחנו מנסים לתת לזה מענה – חלק בעזרת עמותות כאלה ואחרות, חלק בעזרת מעגלים אחרים, חלק בעזרת - - -
פנינה תמנו: האם אתם מוכנים לפרסם אותן כמקשה אחת?
פנינה תמנו: זו השאלה.
<רונן שפירא: הם כולם מפורסמים - - -
פנינה תמנו: כמקשה אחת.
פנינה תמנו: לא נעים להיכנס ולעשות חיפוש אתיופי.
פנינה תמנו: בוא תן לנו את כל המשרות – אני מוכנה לפרסם בכל העמותות שליוצאי אתיופיה, ואחר כך אנחנו נעשה מעקב כמה באמת יפנו ואיזה סוג, איזה איכות.
<רונן שפירא: בבקשה.
<רונן שפירא: יותר מאשר אשמח לתת לך את כל המשרות - - -
פנינה תמנו: נו, באמת, למה אנחנו מסרבלים את החיים?
יואל רזבוזוב: הנה, קיבלת תשובה, יתנו לך.
<רונן שפירא: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לרונן שפירא מנציבות המדינה.
יואל רזבוזוב: עכשיו אני רוצה לתת את רשות הדיבור למר מוני מעתוק, סגן מנהל אגף כוח אדם ושכר ברשויות המקומיות, משרד הפנים, בבקשה.
<מוני מעתוק: שלום וברכה.
<מוני מעתוק: אנחנו, בשונה מהנציבות, לא המעסיק הישיר של העובדים, אני רוצה להזכיר לכולם.
<מוני מעתוק: הנציבות היא המעסיק הישיר והיא יכולה לקבל החלטות לגבי עובדיה.
<מוני מעתוק: אנחנו רגולטור שאמון על מה שקורה ברשויות המקומיות, אבל אני בהחלט לא יכול לכפות, ללא כלים שמוגדרים בחוק, תמריצים או סנקציות על רשויות מקומיות לפעול.
<מוני מעתוק: החוק הגדיר את משרד הפנים כזה שאוסף את הדו"חות ומעביר לשלושה גורמים שונים.
<מוני מעתוק: את זה אנחנו משתדלים לעשות.
<מוני מעתוק: הדו"ח הוגש רק אתמול לוועדה, לאור היענות נמוכה מאד של הרשויות המקומיות בהגשת הדו"חות ומתן הערכה - להגיש אותן עד ה-20 במאי.
<מוני מעתוק: לצערנו הרב, למרות מספר תזכורות שנשלחו לרשויות המקומיות, נכון להיום הגישו רק 36 רשויות מקומיות את הדו"ח.
<מוני מעתוק: אם אנחנו מנטרלים רשויות מהמגזר הערבי – עוד 80 – חסר לנו 150 רשויות שיגישו את הדו"חות.
<מוני מעתוק: זו ירידה גם מהשנה הקודמת.
<מוני מעתוק: אני חוזר ואומר, אין לי כלים – לא תמריצים ולא סנקציות – להפעיל כנגד רשויות שלא מעבירות את הדו"חות או לא מממשות את ההעדפה המתקנת.
<מוני מעתוק: לקראת השנה הבאה אנחנו בהחלט פועלים להטמעת הדו"ח כחלק מדו"ח המצבת השנתי שרשויות חייבות להגיש במסגרת הדו"חות הרבעוניים והשנתיים, ומקווים שזה יעלה את אחוז הגשת הדו"חות, אבל גם אז אני מזכיר – אין לנו שום כלי – לא סנקציה ולא תמריץ – להפעיל כנגד רשויות מקומיות שלא פועלות ליישום החוק או להגשת הדו"חות.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה לשר הפנים שייסע לנו עם הרשויות המקומיות.
יואל רזבוזוב: אני, כאחד שהייתי חבר מועצה, אני כן מכיר את הנושא, את הסוגיה.
יואל רזבוזוב: אני מתייחס עכשיו לעיריית נתניה, ישנם שם הרבה עובדים, אבל הם היו על בסיס תכנית החומש והיום, ברגע שמפסיקים את התכנית, הם פתאום מוצאים את עצמם ללא משרה, ואני מדבר על כ-70 מבני העדה.
שמעון סולומון: אני חייב לספר לך, השבוע הייתי ביהוד, ומספרים לי על כמה בעיות וכו' וכו'.
שמעון סולומון: אני שואל – כמה יוצאי אתיופיה עובדים אצלכם?
שמעון סולומון: אף אחד.
שמעון סולומון: כלומר, אתה יודע, יש איזו שהיא מגמה שכשהם מטופלים אז הכל בסדר, אבל אצל חלק מהעולים הבושה הכי גדולה הייתה שאמרו לי – בוא תעזור לנו לגייס תקציב בשביל משרה עבור יוצאי אתיופיה.
שמעון סולומון: לא להאמין.
<מוני מעתוק: אני רוצה לומר עוד דבר אחד חשוב, שבסופו של דבר יש לנו 257 רשויות מקומיות.
<מוני מעתוק: אחוז ניכר מהרשויות המקומיות הן לא בעלות אמצעים ויכולת לייצר משרות נוספות - - -
פנינה תמנו: לא, אתה לא אמיתי שאתה אומר את זה, סליחה על הביטוי.
<מוני מעתוק: שנייה, תני לי רגע לסיים.
פנינה תמנו: אתה רוצה להגיד לי שאין עובדים בעיריות, נו באמת?
פנינה תמנו: מתוכם אנחנו מבקשים ייצוג מסוים.
פנינה תמנו: אתה אומר לי – 250 רשויות, הרבה מתוכן לא יכולות לייצר משרות?
<מוני מעתוק: לא, אני אמרתי משהו אחר.
פנינה תמנו: תסלח לי, עדיף שתציג מה אתם עושים אקטיבית.
פנינה תמנו: במקום להעביר, אתה יודע - - -
<מוני מעתוק: אני רק רוצה לומר שהכי פשוט לכתוב חוק.
<מוני מעתוק: בשביל - - -
פנינה תמנו: לא חוק, אני שואלת אותך מה אתה עושה אקטיבית.
פנינה תמנו: את זה תשאיר לנו, לכתוב חוקים.
<מוני מעתוק: אבל בשביל ליישם אותו צריך כלים.
יואל רזבוזוב: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, בואי שבי לידי, כדי שאני אוכל - - -
פנינה תמנו: טוב לי פה ליד מנהל קול ישראל ברדיו.
<יצחק דסה: סליחה, זה נשמע מגוחך שנציג משרד הפנים אומר שהחוק - - -
<מוני מעתוק: לא, זה לא מגוחך.
<מוני מעתוק: אמרו את זה לפני פה על הרבה חוקים שנכתבו ואין להם שום יכולת יישום והם כתובים על הקרח.
<מוני מעתוק: אבל אני - - -
<יצחק דסה: בוודאי שאתם יכולים.
יואל רזבוזוב: רגע, בוא נציג אותך, עורך הדין איציק דסה.
יואל רזבוזוב: התכוונתי לתת לך את רשות הדיבור.
יואל רזבוזוב: עורך דין איציק דסה הוא נציג הציבור ליישום החלטות הממשלה לגיבוש המדיניות, יחד עם משרד הכלכלה.
<יצחק דסה: קודם כל תודה על התואר.
<יצחק דסה: אני גאה גם לומר שאני חבר בוועד המנהל של טבקה ואני יזם חברתי ופעיל חברתי בתחומים נוספים, מעבר למה שנאמר.
<יצחק דסה: אני רק אומר, תשמעו, יש פה בעיה מאד אקוטית, אני גם רואה את הדו"חות.
<יצחק דסה: בחלק מהמקומות, חלק מהגופים מתפארים בזה שיש להם איקס אתיופים.
<יצחק דסה: נניח שאנחנו מדברים למשל על החברות הממשלתיות, נסתכל למשל על נמל אשדוד.
<יצחק דסה: יש להם שני עובדים שנקלטו לפני החוק - - -
מרדכי יוגב: יש עכשיו מקום לעוד 15.
<יצחק דסה: שאותם אני מכיר באופן אישי.
<יצחק דסה: עכשיו, חשוב גם לעדכן לגם תקנים ייעודיים.
<יצחק דסה: יש בעיה שאנחנו חייבים להצביע עליה.
<יצחק דסה: יש לי חברים בגופים כאלה ואחרים, שהם אחראים גם על קליטה של עובדים במגזר הציבורי.
<יצחק דסה: מה שקורה, שבחלק מהמקרים התקנים הייעודיים משמשים כמפלט למי שלא רוצה ליישם את הייצוג ההולם, במובן הזה שאם יש להם עובד כבר, שהוא בתקן רגיל ויש להם תקן ייעודי פתוח, הוא מועבר מהתקן הרגיל לתקן הייעודי.
<יצחק דסה: בדו"חות שאנחנו מקבלים אנחנו לא מצליחים לראות מי הם העובדים שהתקבלו בשנים האחרונות ומי העובדים שנקלטו בשנים קודמות, ואנחנו גם לא יכולים לדעת אם העובדים-.
<יצחק דסה: ניקח למשל את העניין של חברת החשמל.
<יצחק דסה: בחברת החשמל זיהינו בעיה אקוטית כל הזמן, שמה שקורה זה שחלק מהאנשים שהיו אמורים להפוך להיות עובדים קבועים, הם נפלטים אחרי תקופה מסוימת.
<יצחק דסה: אז זה לא חכמה שאנחנו קולטים עכשיו, אבל אנחנו פולטים מנגד את העובדים שהתקבלו לפני כן.
<יצחק דסה: יש פה בלבול לדעתי בין העניין של הייצוג ההולם לעניין ההעדפה המתקנת.
<יצחק דסה: הייצוג ההולם מדבר לדעתי, על להסתכל עלינו כחברה שהיא נטולת גזענות ותו לא.
<יצחק דסה: אם אנחנו מדברים על העדפה מתקנת, אנחנו חייבים לראות איך אנחנו מיישמים את זה.
<יצחק דסה: יש פה בעיה באופן היישום.
<יצחק דסה: עכשיו, אם אנחנו אפילו פונים במכתב לנציבות שירות המדינה, למשה דיין והוא אפילו לא מגיב למכתבים שלנו, אז אני בספק.
<יצחק דסה: אם יש פה טענה שאומרת סליחה, אבל לא פונים אלינו מספיק אקדמאים, אז יש פה בעיה באופן שבו המשרדים השונים מיישמים את החוקים הרלבנטיים.
<יצחק דסה: יש פה בעיה ברגולציה.
<יצחק דסה: עכשיו, משרד הפנים, עם כל הכבוד, אם אין לו יכולת לנקוט בסנקציות נגד אלה שלא נותנים את הדו"חות האלה, ואני לא יודע מי הם שלושת הגופים שדיברת עליהם קודם, שאליהם בעצם מועברים הדו"חות.
<יצחק דסה: אם אין לנו אפשרות לפקח מקרוב מה נעשה בכל סוף שנת ומה קורה נניח אם רשות מקומית לא יישמה את מה שהיא צריכה ליישם – סליחה, החוק לא רלבנטי.
<יצחק דסה: אם הכנסת מחוקקת חוק, אני בטוח שהיא יודעת שגם ניתן ליישם אותו.
<יצחק דסה: לא יכול להיות - - -
<קריאה: לא תמיד.
<יצחק דסה: יכול להיות, אבל כן חשוב - - -
יואל רזבוזוב: לאחר שאנחנו קיבלנו עכשיו דיווח, לשר הפנים יש לו מעט יכולות וסנקציות שהוא יכול להטיל על רשויות מקומיות שלא מדווחות.
<מוני מעתוק: אני אשמח להבין אותן.
<מוני מעתוק: אין סנקציות כאלה, זה לא נכון.
<מירב תורג'מן: לא סנקציות ספציפיות לגבי - - -
<מוני מעתוק: לא נכון.
<מירב תורג'מן: אלא יש לו לא מעט כלים כדי להתמודד עם אותם - - -
<מוני מעתוק: אפילו מענק איזון לדו"חות הכספיים הוא לא יכול לעצור.
<מוני מעתוק: זה לא נכון.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה לשר הפנים גדעון סער ו - - -
<יצחק דסה: אני רק אסיים ואומר, יש מקומות שיש חשיבות רבה גם לנגישות לשירותים, שהגופים השונים נותנים לייצוג ההולם הרלבנטי.
<יצחק דסה: אני מדבר כרגע על שני גופים, שלפחות אני, כמשפטן, יודע שהם שני גופים רלבנטיים וחשוב שהם כן יהיו, שבעצם אחד זה הסיוע המשפטי של המדינה, שמספר העובדים לעומת כמות האנשים שפונים לקבל את השירותים האלה, הוא שואף לאחוזים מאד קטנים.
<יצחק דסה: בסיוע המשפטי יש כארבעה עובדים מתוך 200 עובדים במגזר הזה.
<יצחק דסה: כאשר אנחנו ננתח כמה יוצאי אתיופיה פונים לסיוע משפטי לקבל את השירותים האלה, אנחנו רואים שיש פה בעיה רצינית מאד.
<יצחק דסה: אין נגישות לשירות.
<יצחק דסה: גם בסנגוריה הציבורית - לעומת האנשים שפונים לקבל את הסיוע של הסנגוריה הציבורית, אין עורכי דין יוצאי אתיופיה שהם סנגורים ציבוריים.
<יצחק דסה: כל התיקים שבעצם מתהדרים בהם, זה תיקים שלמעשה מוצאים אל עורכי דין שהם עצמאים ומקבלים את התיקים ותו לא.
יואל רזבוזוב: עורך דין איציק דסה, ממש עוד משפט אחד תסכם, יש לנו עוד הרבה דוברים, אנחנו לא עומדים בזמנים.
<יצחק דסה: אני רק אומר שלדעתי, ואני מפנה את זה לחברי הכנסת, אני חושב שצריך בעצם להסתכל עוד הפעם על החוק עצמו ולראות אם האופן שבו הוא מיושם כרגע מצריך תיקון חקיקתי או לא.
<יצחק דסה: כי אני אומר ללא תיקון חקיקתי, ללא בדיקה של איך אפשר ליישם את זה – אני אומר שגם שנה הבאה אנחנו נשב פה והיישום לא יהיה יישום.
<יצחק דסה: אני חושב שצריך לעשות תיקון שיחייב באופן אקטיבי את הגופים הרלבנטיים, לפעול ליישום של החוקים האלה.
שמעון סולומון: עורך דין יצחק דסה, על זה אנחנו מדברים.
שמעון סולומון: יש חוק טוב, אבל היישום, לא רק בדבר הזה, היישום לוקה בחסר.
<יצחק דסה: יש חוסרים בחוק.
<יצחק דסה: יש לו כמה לקונות שצריך לתקן אותן.
שמעון סולומון: אין לו שיניים.
<יצחק דסה: וללא תיקון של החוק הספציפי - - -
יואל רזבוזוב: בסדר, אני מציע שתשבו על התיקון ואנחנו נשמח לעזור עם זה.
יואל רזבוזוב: חברים, אני מבקש לקצר, יש הרבה דוברים אנחנו באמת לא נספיק.
יואל רזבוזוב: עורך דין אסף נועם מהלשכה המשפטית במשרד המשפטים יציג את דו"ח שרת המשפטים על יוצאי אתיופיה בתאגידים שהוקמו בחוק לשנת 2013.
<אסף נועם: שלום.
<אסף נועם: אנחנו העברנו אתמול ממשרד המשפטים את הדו"ח של שרת המשפטים, בהתאם לחובה שלה למסור דיווח על הייצוג ההולם בתאגידים סטטוטוריים, תאגידים שהוקמו בחוק ומונים מעל 50 עובדים.
<אסף נועם: יש 22 תאגידים כאלה.
<אסף נועם: הדו"ח מתייחס לשנת 2013, ובהשוואה לדו"ח של שנת 2012, משנה שעברה, בסך הכל, בממוצע המשוקלל לא ראינו איזה שהוא קידום, זה נשאר על ייצוג של 1.3%.
<אסף נועם: בתאגידים ספציפיים כן ראינו שיש עליה.
<אסף נועם: אני יכול למנות את רשות העתיקות, רשות שדות התעופה, המועצה להסדר ההימורים בספורט, שירות התעסוקה ורשות הטבע והגנים, שבהם היה שיעור גבוה מאשר באוכלוסייה, אבל אנחנו ביקשנו גם בדיווח הזה, לעומת הדיווח הקודם, להתמקד באמת בפילוח של המשרות, בהתאם גם למשרות ניהוליות או משרות שמוגדרות אקדמאיות.
<אסף נועם: ובהיבט הזה באמת התוצאה הייתה מאכזבת והשיעורים היו מאד נמוכים.
פנינה תמנו: אז מה, אז היו שם רק מנקות ומאבטחים?
<אסף נועם: לא, למשל ברשות העתיקות, שיש להם 17 עובדים, הם אמרו שאחד עובד כארכיאולוג ושניים כמנהלי חפירות והיתר חופרים.
<אסף נועם: ושוב, לכל תאגיד באמת היו הסברים אחרים ונימוקים.
<אסף נועם: איפה שכן ראינו שיפור זה בפירוט הצעדים שהם נוקטים.
<אסף נועם: למשל אפשר לציין את מד"א, שהשיעור שם נמוך, הוא עומד על 0.4, אבל הם ציינו שבשנה האחרונה הם בעצם פתחו קורס ייעודי לפרמדיקים יוצאי העדה האתיופית, יש להם מלגות.
<אסף נועם: וכך יש עוד כמה גופים, כפי שפרטנו בדו"ח, שהצביעו על צעדים ספציפיים ויעדים שהם קבעו.
פנינה תמנו: יש להם דד-ליין?
<אסף נועם: לא, אין דד-ליין.
<אסף נועם: גם בחוק בעצם אין.
פנינה תמנו: לא, אבל אפשר לתמרן קצת, למשל כמו שעשה יושב ראש הוועדה.
פנינה תמנו: ברגע שהוא קבע תאריכים נקובים של סדרה של דיונים, אז ברור שזה מתמרץ.
יואל רזבוזוב: אבל בינתיים היכולות שלנו, איך שאני רואה את זה, זה לקבוע ממש כל שלושה חודשים דיון וכל הזמן לשבת על החברות, על התאגידים, לשבת וכמו שאומרים להצליף, כדי שבאמת יישמו את החוק.
יואל רזבוזוב: אני חושב שעם הכלים שלנו בינתיים זה עובד.
יואל רזבוזוב: אני כן שומע בחלק מהמקומות שיש איזו שהיא מגמה חיובית.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא רואים כאן מגמה שלילית, אבל כמובן שאנחנו נשתמש בכל הכלים שיש לנו, כמו פניה לכל הגורמים הרלבנטיים כדי שבאמת יעזרו לנו ביישום החוק – כמו שר הפנים.
פנינה תמנו: אני חושבת שאחד הצעדים גם ששרת המשפטים עשתה, בהמשך למכתבים שאתה הוצאת, השרה הוציאה מכתבים.
פנינה תמנו: השאלה כל כמה זמן אתם באמת מאתרים את אלה שלא מיישמים את החוק, ומוציאים להם מכתבים על אי עמידה בחוק.
<אסף נועם: כן, אז בעצם שרת המשפטים הוציאה מכתבים גם למשרדי הממשלה, לשרים הרלבנטיים, שיפעלו בתחום אחריותם בנושא.
<אסף נועם: המכתב הזה היה הפעם הראשונה שהוא יצא, והוא יצא בעקבות הדו"ח הקודם, בהתייחס לשנת 2012.
<אסף נועם: אנחנו כמובן גם בהתאם למה שיעלה בוועדה, בוועדות הבאות, נפעל שוב לפניות מצד שרת המשפטים, אבל מעבר לזה חשוב להדגיש שלשרת המשפטים אין בעצם את הסמכויות להתערב כמובן בשיקול הדעת של אותם תאגידים סטטוטוריים, מעבר לתזכורות, ואנחנו כן רואים שיש לזה איזה שהוא אפקט – אמנם איטי – אבל יש.
שמעון סולומון: תשמע, מגן דוד, כמו שציינת, זה אפס אחוז.
שמעון סולומון: זה אפס אחוז.
שמעון סולומון: זה כאילו משהו שלא מסתדר.
שמעון סולומון: עכשיו, אני אומר עוד פעם, יהיה סיכום ואנחנו נדבר על הסיכום ומה יהיה בו, אבל אני אומר לכם שמה שחסר פה זה שפשוט מצפצפים על החוק.
שמעון סולומון: יש צפצוף מאד מאד גדול.
שמעון סולומון: בישיבות פה אנחנו בכלל נצטרך לחשוב בסופו של דבר איזה שיניים אנחנו נותנים.
שמעון סולומון: כי אמרו לי כמה פעמים, יש הרגשה כאילו עושים טובה.
שמעון סולומון: אנחנו מדברים על חברות שצריכות לקלוט.
שמעון סולומון: תראה, מד"א אולי פוחדים שהם גם יתרמו דם.
שמעון סולומון: אני לא יודע.
שמעון סולומון: אולי בגלל זה הם לא רוצים לקלוט אותם, אבל לא יכול להיות שיש שם אפס אחוז.
שמעון סולומון: אנחנו צריכים לחשוב על השיניים, איך - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע את מד"א, הם כאן.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעבור עכשיו בבקשה למר עמית אברקוביץ, סגן מנהל אגף משאבי אנוש בחברת החשמל.
יואל רזבוזוב: הוא יציג לנו שלושה שקפים.
יואל רזבוזוב: בבקשה, עמית.
יואל רזבוזוב: עד שאתה מכין את השקפים, אנחנו ניתן לגברת רויטל ניזרי מחברת מקורות את זכות הדיבור.
יואל רזבוזוב: תני לנו איזו סקירה קצרה על מקורות.
שמעון סולומון: הזכרתי את מקורות מקודם, כי הם הבטיחו בפעם הקודמת שיש להם תכנית לקלוט 1 מתוך 5 שיוצאים לגמלאות.
שמעון סולומון: לכן הזכרתי אותם, זכרתי מהישיבה הקודמת.
פנינה תמנו: למען הגילוי הנאות, בעלי עובד במקורות, אז אני לא אגיב בשלב הזה, כמה שקשה.
<רויטל ניזרי: אז הולך להיות לי קל, אני מבינה.
<רויטל ניזרי: לגבי הנתונים של מקורות, בסך הכל בחברת מקורות יש 1,621 עובדים.
<רויטל ניזרי: שיעור השתתפות האתיופים במקורות – יש לנו 22 עובדים.
<רויטל ניזרי: מכלל החברה אנחנו נמצאים עם 1% וקצת יותר, אבל זה בהתפלגות גם לחברות הבנות שלנו.
<רויטל ניזרי: יש במקורות חברת בת שנקראת שחם מקורות ביצוע, ששם יש 531 עובדים, ושיעור ההשתתפות של האתיופים שם הוא 12 עובדים, זה אומר שאנחנו עומדים בחברת הבת על 2.25%, שזה גבוה משיעור ההשתתפות שלהם במדינה.
<רויטל ניזרי: לגבי פעילויות שאנחנו נוקטים – אנחנו שריינו בשנה שעברה, צבענו תקן בלשכת הדוברות שלנו, כתוצאה מאותו דיון שהיה פה, ואנחנו גם הצהרנו בשעתו שעם פרישתה של אותה עובדת שהייתה, לכשיופשר התקן הוא יאויש, ואני אומרת פה שבחודשיים הקרובים התפקיד יופשר והוא יאויש בהתאם להתחייבות שלנו.
<רויטל ניזרי: אני שוב פעם אומרת, זה תפקיד שהוא בלשכת הדוברות שלנו, בתחומי התקשורת והוא צבוע לעובד מהעדה האתיופית.
<רויטל ניזרי: בנוסף לזה אנחנו מקיימים תכניות נוספות של עתידים לתשתיות, ושם אני יכולה לומר לכם שאני באופן אישי מגיעה לטכניון, מנסה לאתר באופן אישי יוצאי אתיופיה, שבאים מתחומי המים.
<רויטל ניזרי: תחום הליבה של מקורות הוא מים.
<רויטל ניזרי: אנחנו מחפשים אקדמאים בתחומי המים.
<רויטל ניזרי: הם לא נמצאים שם בשיעור השתתפות גבוה, מעטים מאד.
<רויטל ניזרי: בשנה שעברה, סטודנט אחד שאותר שם קיבל מלגה מאיתנו לאורך כל התואר, תוך התחייבות שעם סיום לימודיו הוא ייקלט בחברה.
שמעון סולומון: כמהנדס?
<רויטל ניזרי: כמהנדס.
יואל רזבוזוב: בסדר, זה צעדים יזומים וזה יפה מאד.
<רויטל ניזרי: דבר נוסף שאני רוצה להגיד שסמנכ"ל כוח אדם במקורות זה אלי כהן, מי שכיהן בעבר כמנכ"ל העלייה והקליטה בסוכנות היהודית, ואני לא צריכה לבוא ולומר באמת מה הייתה הפעילות שלו למען העדה ועד היום.
פנינה תמנו: תשאל כמה קבועים וכמה לא.
פנינה תמנו: זו הבעיה העיקרית.
שמעון סולומון: אז שמחים שהוא לא התקבל בבית שמש כראש עיר.
<רויטל ניזרי: אני חושבת שגם משם הוא היה ממשיך לעשות.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לגברת רויטל ניזרי, ואנחנו שמחים ש - - -
מרדכי יוגב: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה מנועה מלשאול.
מרדכי יוגב: היא שואלת כמה קבועים וכמה ארעיים.
<רויטל ניזרי: הנתונים שקיימים אצלי כרגע לא מפולגים בהתפלגות הזאת, אבל אנחנו נשמח להעביר אותם.
פנינה תמנו: להעביר לוועדה כדי שנוכל לראות.
פנינה תמנו: זה מאד חשוב, כי אחרת זה בעייתי.
יואל רזבוזוב: זה בדיון הבא, אבל אנחנו שמחים בעקבות הוועדה אתם מיישמים.
יואל רזבוזוב: עמית אברקוביץ, סגן מנהל אגף משאבי אנוש בחברת החשמל, בבקשה.
<עמית אברקוביץ: ראשית אני אציג את שקף מספר 6.
<עמית אברקוביץ: שמי עמית אברקוביץ, סגן סמנכ"ל תכנון ופיתוח.
<עמית אברקוביץ: אנחנו תחת הכותרת ותחת המגמה שלנו לעבור מדיבורים למעשים – החלטנו שהדבר הנכון ביותר הוא להעביר החלטת דירקטוריון, שהתכנית היא לא תכנית לשנה-שנתיים אלא תכנית חומש, ובחלק מהנושאים היא גם תכנית עד סוף העשור.
<עמית אברקוביץ: מה שאנחנו רואים כאן, שבכדי להגיע ליעדים – הן בקליטות, הן במעמד והן בהיקף עובדים קבועים בחברה – אנחנו הצבנו יעדים שהם פי שניים משיעורים באוכלוסייה, כדי לקדם את הגיוס ואת הקביעות.
<עמית אברקוביץ: אנחנו בכל שנה נקלוט 20 עובדים מבני העדה האתיופית, לשאלתך עורך הדין המכובד, מעבר לגריעות השוטפות.
<עמית אברקוביץ: לא כל העובדים בחברת החשמל עוברים לקביעות, זה נכון, אבל מבין יוצאי העדה האתיופית שלא יועברו לקביעות, אנחנו נקלוט על מקומם ובנוסף עוד 20 עובדים בכל שנה.
<עמית אברקוביץ: לגבי השקף הבא, לא זו אף זו, גם בנוגע להעברתם למעמד קבוע, אנחנו מתחייבים פה על יעדים כמותיים.
<עמית אברקוביץ: המצגת היא לא מצגת איכותית, היא מצגת כמותית.
<עמית אברקוביץ: אנחנו מדברים על מספר ספציפי של 57 עובדים קבועים עד שנת 2020, ובכך אנחנו נגיע לשיעור של פי שניים מהמצב הקיים היום בחברה.
<עמית אברקוביץ: זאת אומרת היום אנחנו סדר גודל של 0.4-0.5 – חמישה עובדים קבועים.
<עמית אברקוביץ: נגיע לאחוז עובדים קבועים - - -
פנינה תמנו: סליחה, כמה עובדים קבועים כרגע?
<עמית אברקוביץ: 0.44.
<עמית אברקוביץ: אני תיכף אראה את זה גם בטבלה כמותית.
<יצחק דסה: רגע, אבל זה ריאלי מכמות העובדים שיש לכם כרגע?
<יצחק דסה: הרי יש לכם שנה מסוימת שבעצם מזכה אותם למעשה ביכולת להיות עובדים קבועים.