GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רחל מתוקי: בשכונות עתירות עולים יש תוכנית אחרת להקניית השפה לכיתות א', אבל בשכונות שיש שם ריבוי של ילדי-ילדי עולים.
<רחל מתוקי: בשאר השכונות הם נטמעים.
<רחל מתוקי: אני לא רוצה להיות שיפוטית, כי יש לזה ערך בפני עצמו.
<משה דקלו: בנושא ההיבחנות, אנחנו משמרים את כל ההתאמות הטובות, כל מה שצריך אנחנו שומרים את זה בבחינות הבגרות עם הכללים האלה שהיו עד היום.
<משה דקלו: מבחינתנו, רק השאלון משתנה והקונסטרוקציה, כפי שרחל תיארה, אבל במונחים של תהליכי היבחנות זה נשאר אותו דבר.
<משה דקלו: לא נוגעים.
יואל רזבוזוב: יש כמה בחינות חיצוניות?
<רחל מתוקי: בשונה מבעבר, שבכל מקצוע היתה בחינה חיצונית על כל תוכנית הלימודים, השארנו את מספר הבחינות החיצוניות כפי שהן, רק על 70 אחוז מהחומר.
<רחל מתוקי: הציון הסופי שתלמיד יקבל, 70 אחוז מתוכנית הלימודים הוא יקבל כמו במתכונת הישנה בדיוק, עם בחינה חיצונית וציון הגשה, שמשקלל את סך ההישגים שלו הבית ספרי, אבל 30 אחוז שלו מהציון יהיה על משהו שהיה בית ספרי, שיתכתב עם החוזקות שלו.
<רחל מתוקי: מגוון של חלופות בהערכה.
<רחל מתוקי: זה יכול להיות מבחינה בעל-פה, מצגת, רפרט, עבודת חקר.
יואל רזבוזוב: אבל יהיו פחות בחינות בגרות.
<רחל מתוקי: אנחנו הולכים להוריד 40 אחוז ממספר השאלונים.
<רחל מתוקי: זה אומר שתלמיד עולה, אם פעם הוא היה נכנס 22 או 30 פעם לתוך חדר הבחינה עם הבוחנים, הוא ייכנס בממוצע 60 אחוז מזה.
<רחל מתוקי: זה מאוד משמעותי לאוכלוסייה שהעברית אינה שפת אמו.
<רחל מתוקי: אני מוצאת את התוכנית החדשה כמיטיבה עם אוכלוסיות שיש להם צרכים שונים מהצברים שנולדו וגדלו פה.
יואל רזבוזוב: מה שחשוב לי ב-30 אחוז, שיהיה עדיין מענה לשוני תרבותי, כי אני מקבל המון–המון מקרים.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שגם יש אותן בעיות אצל צברים, שלא מסתדרים עם המורה, אבל יש הוכחות, שיש יותר, בגלל השוני התרבותי בין המורה לתלמיד, והמורה יכול בטעות לא לאהוב את התלמיד, בגלל שוני תרבותי, כי הילד או הילדה עשו משהו שהם רגילים בבית, והוא לא נורמה מקובלת כאן בישראל.
יואל רזבוזוב: זה הפחד, שהילדים האלה ייפגעו ברגע שנתון לשיקול הדעת של המורים, ואני בא מבית של מורים – אשתי ואמא שלי מורות.
יואל רזבוזוב: מחנכים אותי מגיל קטן עד עכשיו.
יואל רזבוזוב: חשוב שתהיה כתובת לפנות, איזה מנגנון שיידע לשקול.
יואל רזבוזוב: האם יש או יהיה דבר כזה?
<רחל מתוקי: ראשית, יש לנו מנגנוני בקרה וליווי את ה-30 אחוז.
<רחל מתוקי: החידוש ברפורמה זה בדיוק מה יקרה ב-30 אחוז.
<רחל מתוקי: התפקיד שלנו הוא, אחד, לדאוג בדיוק שהאוכלוסיות המיוחדות – ביניהן זה אוכלוסיית העולים – לא תיפגענה, ותותאמנה התוכניות ודרכי הלמידה וההערכה, ותהיינה רגישות לתרבות, ויש לנו גם מנגנון במטה, שיושב באגף לחינוך על-יסודי, שאמור לראות במקרו מה קורה ברמה הארצית.
<רחל מתוקי: אגב, אנחנו ביום-יום עונים לעשרות פניות של תלמידים והורים.
<רחל מתוקי: אין תלמיד היום, ובטח השר הנוכחי שלנו, שזמין לכל תלמיד ולכל הורה ולכל מורה, אין ילד או הורה בבואו אלינו, שלא יקבל מענה.
<רחל מתוקי: ואני אומרת לכם גם כמנהלת מחוז וגם כיושבת-ראש המזכירות הפדגוגית – אם צריך, אנחנו יורדים עד לרזולוציה של בית ספר.
<רחל מתוקי: יאמר לך את זה גם משה.
<רחל מתוקי: אם יש תלמיד שמתלונן, אני מוצאת אותו הרבה פעמים גם במחוז שלי מתערב בתוך כיתה מסוימת, שתלמיד אמר שלא ניתן לו מה שמגיע לו.
<רחל מתוקי: נכון שהתלמידים צריכים לדעת מה מגיע להם.
<רחל מתוקי: ככל שהם יידעו יותר, ואנחנו מנחים את המנהלים, שתלמיד באשר הוא עולה, ויש לו התאמות כאלה ואחרות, ומגיעות לו הקלות כאלה ואחרות, הוא צריך לדעת.
<רחל מתוקי: ברגע שהוא יודע, הוא יודע אם קיבל את זה או לא.
<רחל מתוקי: מדובר בתלמידים בוגרים.
<רחל מתוקי: עובדה שחלקם הגדול יודע, כי במבחן המציאות הם מתכתבים אתנו.
<משה דקלו: רחל הזכירה פה את חשיבות העבודה של המנהלים.
<משה דקלו: אנחנו עובדים במערכת אוטומטית.
<משה דקלו: אתם רואים אותי עכשיו, אבל אתמול בחנו 80 אלף ילדים בתנ"ך.
<משה דקלו: ביום חמישי האחרון בחנו רבע מיליון ילדים במתמטיקה.
<משה דקלו: המערכת היא מאוד אוטומטית.
<משה דקלו: חשוב מאוד שהמידע שנמצא במחשב משרד החינוך, בדיווחי מצבת התלמידים, בדיווחי המורים, יהיה מדויק ככל הניתן לפרטי-פרטים.
<משה דקלו: אם אנחנו עסוקים בתקלות, ואני אתמול הסעתי ילד עולה חדש מאופקים לבאר-שבע – שיתה
<משה דקלו: פך העולם, אבל הילד הזה ייבחן, כי מנהל בית ספר פשוט שכח לרשום אותו.
<משה דקלו: מבחינתי זו טרגדיה, כי אני צריך לעקוב שהילד עלה לאוטובוס, ירד מהאוטובוס, הגיע למקום, וגם עשה את הבחינה.
<משה דקלו: יש פה בטלפון שלי מסרונים מהורים בשפה האנגלית, שמודים מאוד, שעברנו את זה בשלום.
<משה דקלו: אם מנהל בית ספר שוכח לדווח ילד כמו שצריך, אנחנו אבודים, כלומר ההורים אבודים, הילד אבוד, ו-וודאי גם מנהל אגף הבחינות עם כל 30 עובדיו – אנחנו לא מסוגלים לתת את השירות.
<משה דקלו: לכן חשוב, אם יושבים פה אנשים ממערכת החינוך- - -
יואל רזבוזוב: אתם אנשים ממערכת החינוך.
יואל רזבוזוב: אתם לא יכולים להעביר את המידע הזה לכל המנהלים בכל הארץ.
<משה דקלו: למשל, אנחנו מבקשים לדעת אם יש לנו שפות אחרות שהילדים מגיעים אתן.
<משה דקלו: אם מנהל בית ספר לא עונה, אנחנו לא יכולים להיערך לזה.
<משה דקלו: כלומר העניין הזה הוא קריטי.
<משה דקלו: שיתוף הפעולה בין בתי הספר, המנהלים ומשרד החינוך ירושלים הוא קריטי כדי שנוכל להושיט את היד לעזרה.
יואל רזבוזוב: נרשם, והיינו רוצים שיתוף פעולה מהמנהלים, אפילו שתצא פנייה למנהלים, להתייחס גם לאוכלוסייה הזאת ולכל הנקודות מבחינת הרגישות.
יואל רזבוזוב: אתם צריכים לדעת איפה הנקודות.
יואל רזבוזוב: אתם באים מהשטח.
<מאיה שריר: זה כתוב בחוזר מנכ"ל.
יואל רזבוזוב: חשוב לרענן, כי לא כולם זוכרים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שדווקא מבחינת העולים, זה ש-30 אחוז על המנהל, על המורה, זה גם נותן דיסציפלינה.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים דיסציפלינות במערכת החינוך שלנו, אבל יחד עם המשמעת כדאי לאותם מקרים, שתהיה כתובת, אפילו אם זה מגיע לוועדה, שיהיה לנו גוף מקשר, שנוכל לפנות אליכם, שתוכלו לבדוק.
יואל רזבוזוב: מאיה שריר, בבקשה.
<מאיה שריר: אנחנו מקבלים גם פניות מהשטח, גם ממשרד העלייה והקליטה, ומנסים לסייע ככל האפשר.
<מאיה שריר: אני רוצה להוסיף שגם בחלק של ה-30 אחוז הערכה חלופית התייחסנו לכל ההתאמות שהתלמידים מקבלים ב-70 אחוז מהמבחן החיצוני, וגם שם הוספנו את ההתאמות.
<מאיה שריר: עיכבנו קצת את הפרסום של חוזר מנכ"ל חדש בהתאמות לבחינות בגרות לתלמידים עולים כדי לעשות סנכרון עם הרפורמה החדשה.
<מאיה שריר: לא היה טעם הרי לפרסם חוזר מנכ"ל חדש, ואחר כך הרפורמה, וצריך שוב להתאים.
<מאיה שריר: לכן החוזר כאן, הוא יפורסם בקרוב מאוד.
<מאיה שריר: גם בהיבט של מעורבות חברתית, שיש בה חלק אישי וחלק קבוצתי, התייחסנו מאוד לתלמידים העולים.
<מאיה שריר: ברור לנו שתלמיד עולה, שרק הגיע לארץ, וגם לא יודע את השפה וגם לא מכיר את התרבות הנהוגה בישראל, יהיה לו קשה לעשות מעורבות אישית התנדבות אישית.
<מאיה שריר: לכן הכנסנו את זה למעורבות החברתית, לשילוב החברתי.
יואל רזבוזוב: חשוב שבסופו של דבר השטח יידע – המנהלים והמורים.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים מה זה חוזר מנכ"ל.
יואל רזבוזוב: אף אחד לא באמת זוכר הכול.
יואל רזבוזוב: דווקא פה אנחנו יכולים ליפול.
יואל רזבוזוב: ילד שבא, זה גם שוני תרבותי, חברתי.
יואל רזבוזוב: הוא יכול ליפול על הנקודה הזאת.
יואל רזבוזוב: לכן גם קיימנו את הדיון הזה, כדי שזה יגיע, כי סך הכול הכוונות של משרד החינוך ברפורמה הזאת, אלה כוונות טובות.
יואל רזבוזוב: אנחנו בעולם גלובלי, שהשתנה מאוד מאז תוכנית החינוך האחרונה.
יואל רזבוזוב: הגיע הזמן לשנות, ואני חושב שהרפורמה אמורה להצדיק את עצמה, אבל הפרט הקטן, אותם תלמידים, מאוד חשובים לנו.
יואל רזבוזוב: חשוב שהמידע הזה יגיע למנהלים ולמורים.
יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת למר פיני כהן, מנכ"ל חוות הנוער הציוני, על שעות התגבור.
יואל רזבוזוב: לא מזמן קיימנו דיון ועדה אצלם בחוות הנוער הציוני, ועלה גם הנושא הזה, להבין את המשמעות של שעות התגבור.
<פיני כהן: אולי לפני כן, מתעוררת בעיה במינהל החינוך ההתיישבותי כולו, שכל ילדי נעל"ה וכל העולים החדשים לומדים בו, שהמינהל דורש בחינת בגרות בחקלאות וביולוגיה, וברגע שאלה מקצועות הבחירה, אנחנו למעשה לא משאירים שום בחירה.
<פיני כהן: ילדים עולים חדשים – על אחת כמה וכמה, ופה חייבים לתת מענה ברור ומיידי, ובשטח לא ברור מה דינם של ביולוגיה וחקלאות, כי הילדים יצביעו ברגליים.
<פיני כהן: לא מקובל עליהם, שזו הבחירה המוכתבת להם, וזו בעיה.
<פיני כהן: זו בעיה של מינהל שלם.
<רחל מתוקי: אני מסכימה אתך לחלוטין.
<רחל מתוקי: הנושא יטופל.
יואל רזבוזוב: אני מבקש לעדכן את הוועדה בנושא.
<פיני כהן: תודה.
<פיני כהן: עוד הערה, לנושא של תנ"ך ולשון.
<פיני כהן: שתי הבחינות האלה, בגרות, יהיו גם לעולים חדשים ב-י"א.
<פיני כהן: ילדים ב-י"א עולים לא מסוגלים לעמוד בבחינות האלה.
<פיני כהן: אני מדבר על תלמידי נעל"ה ועולים חדשים.
<רחל מתוקי: במסגרת האמון והאוטונומיה שאנחנו מעניקים למנהלי בתי הספר, אין יותר הכתבה מגבוה, מתי יהיו בחינות הבגרות – ב-י"א או י"ב.
<רחל מתוקי: ירצה מנהל בית הספר, יהיה סבור שהתלמידים לא מסוגלים לסיים את תוכנית הלימודים בתום י"א, יוכל לעשות את זה בתום י"ב.
<רחל מתוקי: במסגרת האוטונומיה לא עוד אנחנו מכתיבים – אנחנו זה אומר המפמ"רים, מנהלי התחומים של מקצועות הדעת, שיודעים יותר טוב מה קורה בשטח ומתי להגיש את התלמידים.
<רחל מתוקי: מה שיחליט מנהל בית הספר, אם זה יהיה בתום י"א או בתום י"ב, אנחנו- - -
יואל רזבוזוב: השאלה, האם לתת להם עוד שנה ללמוד עברית בשביל לגשת לבחינה, יהיה להם יותר קל, זה יעזור להם, למה לא לעשות איזו הכתבה, המלצה, לעשות את זה ב-י"ב, אם יש לזה השפעה?
<רחל מתוקי: אני סבורה שאין מישהו שיודע יותר טוב מה מצב התלמידים שלו מאשר מנהל בית הספר.
<רחל מתוקי: כל מה שמנהל המוסד החינוכי מחליט- - -
<פיני כהן: אם האפשרות קיימת, טוב לנו.
<רחל מתוקי: הוא בטח רוצה שתלמידיו יצליחו – תלמידיו בכלל ותלמידיו העולים בפרט – אנחנו נכבד.
יואל רזבוזוב: נפנה לישעיהו, שבבתי הספר שלו יש תלמידי נעל"ה, ויש ביקוש, שיפנה, לראות איך המנהלים מגיבים.
<נחמיה חתוכה: זה גם תלמידים עולים של בתי הספר.
<פיני כהן: יש לא מעט ילדים עולים שהם באותה בעיה.
<פיני כהן: ילדי נעל"ה ועולים זה היינו הך לצורך העניין.
<פיני כהן: יש בעיה של סיוע בעברית.
<פיני כהן: אמנם מקבלים שעות עולים, אבל זה קומץ, ואצביע על כמה בעיות שיש לילדים.
<פיני כהן: למשל, ילדים עולים שמאוד אוהבים לעשות עבודות גמר, שזו בעיה בפני עצמה במערכת החדשה, כי עבודת גמר, שתהיה מעבר לשני מקצועות בחירה, לא תירשם כ-5 יחידות.
<פיני כהן: השאלה, אם יהיו ילדים שיעשו עבודת גמר.
<פיני כהן: יש חשש גדול שלא.
<פיני כהן: ואם זה יקרה, זה בדיוק ההפך מהמגמה שמובילה הרפורמה; הרפורמה מנסה ליצור למידה משמעותית, ואם חלילה תצטמצמנה עבודות הגמר, השגנו דבר הפוך.
<רחל מתוקי: זה לא מדויק.
<רחל מתוקי: מי שירצה להמיר מקצוע בחירה בהיקף של 5 יחידות בעבודת גמר, יוכל לעשות זאת, וזה יירשם בחלקה העליון של תעודת הבגרות כציון לכל דבר ועניין.
<רחל מתוקי: נכון שפרט למתמטיקה ואנגלית אנחנו מאפשרים עוד שני מקצועות ברמה של 5 יחידות, כי יש לנו עניין שתלמידים ילמדו פחות מקצועות הרבה יותר בצורה מעמיקה ויותר שעות כל מקצוע.
<רחל מתוקי: בהחלט אנחנו מעודדים, ובחוזר תעודות הסיום יש פרק על עבודות גמר.
<רחל מתוקי: יש לנו עניין שיותר ויותר תלמידים ימירו בחינה בהיקף של 5 יחידות בכתיבת עבודת חקר, כי זו באמת למידה משמעותית.
<רחל מתוקי: אין שינוי, נהפוך הוא.
<פיני כהן: הרצון שלכם – אני שלם אתו.
<פיני כהן: השאלה, מה התוצאה.
<פיני כהן: החשש שלנו, ולא רק שלי, כפי שאני מבין, שבפועל יהיו פחות עבודות גמר, ואז לא חשוב מה היתה הכוונה אלא מה התוצאה.
<פיני כהן: ברור שהכוונה טובה.
יואל רזבוזוב: עוד לא נכנסנו לרפורמה.
יואל רזבוזוב: כשניכנס, נראה את ההשלכות.
יואל רזבוזוב: אם יהיו, תוך כדי הדרך נשמע שיש בעיה שפוגעת, מערכת החינוך היא לא אטומה.
יואל רזבוזוב: נוכל לדבר תמיד ולשנות.
<פיני כהן: לאותו סיוע שאני מדבר במקצועות העבריים, אפילו בעבודת הגמר, כשאתה עובד עם ילד עולה חדש, אתה צריך שיישב אתו אדם, ויעזור לו לנסח בעברית רהוטה את העבודה.
<פיני כהן: זה עבודה שלא נעשית מול ילד ישראלי שנולד בארץ.
<פיני כהן: שעות ומימון שאין התייחסות לזה.
<פיני כהן: נוסף לזה, מקצוע כמו תנ"ך, שלגבי עולה חדש זה עוד שפה.
<פיני כהן: מבחינתו, עברית, גם שהוא שולט בצורה סבירה, תנ"ך זה בבחינת דבר סתום.
<פיני כהן: ההתקשות קשה לו מאוד.
<פיני כהן: ההתקשות הגדולה שלנו בהתמודדות עם עולים חדשים זה דווקא במקצוע כמו תנ"ך, והם לא מקבלים מספיק יותר בהיותם עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: יודעים לחשב כמה שעות חסר?
יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה לשר.
<מאיה שריר: יש שעות ששנה הבאה זה יהיה כמו השנה, רק הקדמנו את כל התאריכים בשנה.
<מאיה שריר: מעבר לזה, דווקא בתנ"ך זו דוגמה נחמדה, כי פיתחנו קורס למידה מרחוק לקראת בגרות לתלמידים עולים, קורס שהוא מאוד ידידותי, והילדים לומדים בו גם במחשב לבד.
יואל רזבוזוב: אתם יודעים על זה?
יואל רזבוזוב: יכול להיות שיש דברים שעושים, והמנהלים לא יודעים.
<מאיה שריר: עובדים עם המפמ"רים פה לתנ"ך.
<מאיה שריר: פיתחנו את הקורס בשיתוף פעולה בין המזכירות הפדגוגית ואגף קליטת תלמידים עולים.
<מאיה שריר: הוא קורס מאוד מוצלח, שלוקח בחשבון את הקשיים שיש לעולים בתנ"ך.
<מאיה שריר: הוא מאוד ידידותי.
<מאיה שריר: יש גם אפשרות בתנ"ך להשתמש בתנ"ך מתורגם.
<מאיה שריר: אנחנו כן מנסים לבוא לקראת כל תלמיד עולה.
<נחמיה חתוכה: אבל איפה התגבור של מקצועות עתירי עברית?
יואל רזבוזוב: בכסף, אני צריך כמה שעות?
<פיני כהן: שעות העולים מספיקות בקושי להקניית השםה העברית.
<פיני כהן: הן לא מסייעות לנו ממש בהתמודדות מול המקצועות האלה.
<מילה ספיבק: אני מנהלת בית הספר יוענה ז'בוטינסקי בנס ציונה.
<מילה ספיבק: יש לי כאלף ילדים בבית הספר.
<מילה ספיבק: מתוכם כ-90 אחוז ילדים עולים או ילדי עולים.
<מילה ספיבק: כל יום אנחנו מקבלים עולים חדשים.
<מילה ספיבק: גם עכשיו התחיל טפטןף חזק מאוקראינה.
<מילה ספיבק: קיבלנו בשבוע האחרון מהונגריה, מקבלים ילדים כמעט כל יום.
<מילה ספיבק: בשנה שעברה היו לי 80 תלמידים עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: שעלו באותה שנה?
<מילה ספיבק: ודאי.
<מילה ספיבק: השעות שאנחנו מקבלים לאולפן א', כי יש לי אולפן א', אולפן ב' ואולפן ג', אבל השעות שאני מקבלת לאולפן א' זה רק לתלמידים שעד שנה בארץ, ואם ילד שנה וחודש, אני כבר לא מקבלת עבורו כסף, אבל ילד שבא, נגיד, לכיתה ז', והיה תלמיד עולה אחד יחיד בכיתה ו', ולא היה לו אולפן, הוא בא אליי ולא יודע לכתוב או לקרוא.
<מילה ספיבק: אני בכל זאת מכניסה אותו לאולפן א'.
<מילה ספיבק: רבותיי, צריך לעשות חישובים מחדש, שעות של אולפן א' ואולפן ב'.
<מילה ספיבק: אנחנו זקוקים לאולפן ב'.
<מילה ספיבק: אנחנו זקוקים לתת שעות לתלמידים עד שלוש שנים בארץ, כי זו חובתנו.
<מילה ספיבק: אני עושה סלטות באוויר.
<מילה ספיבק: שעות פרטניות, שעות שילוב.
<מילה ספיבק: אני בעוז לתמורה ובאופק.
<מילה ספיבק: אני בכל הרפורמות.
<מילה ספיבק: אני עושה סלטות באוויר, אבל בכל זאת זה קשה, כי אני צריכה להוציא ילדים מהכיתה, שעות פרטניות, אבל אותו ילד מתקשה לא רק בשפה; הוא היה עציץ במקצועות האחרים.
<מילה ספיבק: הוא גם לא יודע חשבון, והאנגלית בשבילו בכלל חור שחור.
<מילה ספיבק: לא מספיק שעות לאולפן א'.
<מילה ספיבק: אני מבקשת לחשוב, ותעשו את החישוב מחדש, לעשות, לתת לנו אפשרות לפתוח גם אולפן ב'.
<פיני כהן: זה ממש הכרחי.
<מילה ספיבק: שאני כמנהלת לא צריכה לעשות סלטות באוויר ולחשוב מאיפה אגרד את השעות כדי בכל זאת לתת לילדים האלה שעות.
<מילה ספיבק: דבר שני, אני רוצה לפנות אליך, משה.
<מילה ספיבק: קודם כל, תודה רבה.
<מילה ספיבק: לא היתה לנו אף פנייה אליך.
<מילה ספיבק: גם כתבתי בעצמי המון מכתבים, מה שקשור לכל ההסברים.
<מילה ספיבק: תמיד קיבלתי בזמן את התשובות, ותודה רבה.
<מילה ספיבק: אבל יש כמה נקודות שבכל זאת מטרידות אותי כמנהלת חטיבה עליונה – מדברים עכשיו על חטיבה עליונה.
<מילה ספיבק: יש לי עולים חדשים שהם רק שנתיים או שלוש בארץ, וחוץ משלא מספיקות לי השעות, אני עושה קבוצות לימוד בנפרד, עושה הכול.
<מילה ספיבק: ובכל זאת אני רואה שלילדים האלה קשה.
<מילה ספיבק: שכלית הם לא אידיוטים.
<מילה ספיבק: הם ילדים חכמים, אבל קשה להם עם השפה, ואני כבר פניתי לכמה גורמים, לתת להם אפשרות או להיבחן בעל-פה או שאלונים ברוסית.
<מילה ספיבק: נגיד, את החוזר – אני כבר יודעת אותו בעל-פה, כל שורה ושורה.
<מילה ספיבק: קיבלנו המון הבהרות, מה שקשור למקצועות רב מלל.
<מילה ספיבק: הכול קיבלנו, אבל מדברים על ספרות, נגיד.
<מילה ספיבק: בתי ספר דתיים כן מקבלים תרגום לרוסית.
<מילה ספיבק: בתי ספר ממלכתיים – לא, עולים חדשים.
<מילה ספיבק: לא יודעת.
<מילה ספיבק: הנה, זה כתוב כאן.
<מילה ספיבק: זה דבר אחד.
<משה דקלו: זה לא שלי.
<משה דקלו: זה של משרד החינוך.
<משה דקלו: אני לא חתום על חוזר מנכ"ל.
<מילה ספיבק: דבר שני, יש תרגום באזרחות, ותודה רבה.
<מילה ספיבק: באמת, זה עוזר לילדים חבל על הזמן.
<מילה ספיבק: הילדים מקבלים את הציונים הגבוהים ביותר.
<מילה ספיבק: בהיסטוריה, למשל, לא.
יואל רזבוזוב: תגידי מקצועות שאין לנו תרגום וצריכים תרגום.
יואל רזבוזוב: היסטוריה, ספרות.
<מילה ספיבק: היסטוריה זה מאוד חשוב, כי ילדים יודעים היסטוריה, ויכולים להיבחן בעל-פה, אבל אין להם אפשרות, כי המפמ"ר לא מוכן לעשות את זה.
<מילה ספיבק: ודבר נוסף, זה גם קשור ללשון.
<מילה ספיבק: אין מבחן בעל-פה בלשון ומבחן מותאם.
<מילה ספיבק: הדבר הכי בעייתי זה מקצוע לשון, ובלי לשון תלמידים לא יכולים לקבל גם תעודה טכנולוגית.
<מילה ספיבק: אם אפשר במקום לשון, להחליף נגיד לספרות, למשהו אחר, כי יוצאים מבית ספרנו הרבה ילדים שכל המקצועות שלהם ממש מעולים.
<מילה ספיבק: יש לי דוגמה של תלמיד שעולה לכיתה י"ג, עדיין לא יכול לעבור את הלשון.
<מילה ספיבק: אולי בתעודה הטכנולוגית כדאי להחליף בין לשון, אולי לספרות.
<מילה ספיבק: זה יקל על הילדים להמשיך.
יואל רזבוזוב: אני מציע, כי יש פה מידע שבא מהשטח, ואני לא בטוח שיודעים, שתשבו ביחד ותעלו את כל הנקודות הבעייתיות, כי אני רואה שיש פה נקודות הגיוניות וניתנות לשינוי.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שלמערכת החינוך לא תהיה בעיה לשנות.
יואל רזבוזוב: למשל, נתתי כבר את הדוגמה, שבכיתה ז' הגיעו לאמא שלי לשיעור פרטי שני ילדים שישבו בהקבצה ג'.
יואל רזבוזוב: אחרי השיעור אמרה לי: הם גאונים.
יואל רזבוזוב: בכיתה ט' הם סיימו בגרות 5 יחידות, בכיתה י"ב סיימו תואר ראשון בטכניון, הם המציאו מערכת גדולה, מכרו אותה, עשו אקזיט, ופשוט לא ידעו "חוצה זווית" בעברית.
יואל רזבוזוב: אנחנו יותר ויותר נתקלים בזה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שצריך לצאת מסמך למנהלים, למורים, להתייחס ולראות שבאמת יש תלמידים עולים שבגלל השפה, הם מתביישים, הם נזרקים, הם אוטומטית בהקבצות נכונות.
יואל רזבוזוב: המורים, אני לא מכליל, אבל יש מקומות שהם נופלים סתם.
יואל רזבוזוב: חשוב שזה יעבור למנהלים, שישימו לב.
יואל רזבוזוב: אם נבחן את העולים שנמצאים בהקבצה ג', נעשה סקר ונראה אם מבחינת הרמה הם תואמים לשם, אני חושב שנופתע.
יואל רזבוזוב: חשוב לבדוק את זה.
יואל רזבוזוב: חנה מנור, מנהלת מקיף א' אשדוד, בבקשה, בקצרה.
<חנה מנור: אני רוצה לחדד כמה נקודות.
<חנה מנור: ראשית, לגבי הקניית שפה.
<חנה מנור: אצלי יש כיתת קלט, שיושבים בה ברמות שונות תלמידים, מכיתה ז' עד י"א.
<חנה מנור: אני עושה את זה כי כך יש לי איגום משאבים וכך אני יכולה לתת באופן רציני שעות ללימוד עברית לתלמידים.
<חנה מנור: אני מתייחסת לחטיבה העליונה ולבגרויות, כי שם הנקודה הכואבת.
<חנה מנור: לגבי מקצועות החובה, יש לנו מקצועות רבי המלל - לא מתמטיקה ולא אנגלית, כי זה לכולם פחות או יותר אותו דבר, ויש להם שם תרגום וזה בסדר.
<חנה מנור: קיבלנו כבר חוזרים של המפמ"רים עם הנחיות לרפורמה של ה-30 ו-70 אחוז.
<חנה מנור: אין התייחסות בחוזרים, לפחות במה שיש לי כרגע, לעולים החדשים.
<חנה מנור: אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה ש-30 אחוז מהלמידה צריכה להיות למידה אחרת וכו', אם הילד צריך לעשות עבודת חקר, והוא צריך להתעסק בעברית, וזה ילד שלא עלה בכיתה ח' לארץ אלא בכיתה י"א, והשארנו אותו עוד שנה בכיתה י"א, כי - היום קיבלתי ילד בכיתה י"א.
<חנה מנור: בשנה הבאה הוא יהיה שוב ב-י"א.
<חנה מנור: הוא לא יכול לעשות בשנה הבאה שום בגרות.
<חנה מנור: זה הופך את זה לבלתי-אפשרי לילדים האלה.
<חנה מנור: אני מורה לאזרחות, וגם מגישה את העולים באזרחות, ועובדת כבר שנה שנייה בתוכנית פילוט של מט"ח באזרחות, וזו תוכנית ידידותית.
<חנה מנור: אני חושבת שאפשר לגזור משם משהו, שייחשב ל-30 אחוז של הילדים, ולהקל עליהם מאוד.
<חנה מנור: אני יודעת שלמט"ח יש תוכנית כזו גם בתנ"ך, ויש בכוונתי לאמץ את התוכנית הזו בשנת הלימודים הבאה בבית הספר, כי זה מקל על הילדים.
<חנה מנור: זה הרבה יותר ידידותי.
<חנה מנור: אני לא יודעת מה יקרה לתוכנית של אזרחות בשנה הבאה, עוד אין תשובה.
<מאיה שריר: התוכניות שלנו, של המזכירות הפדגוגית עם אגף קליטת תלמידים עולים, מט"ח פיתחו עבור המשרד - על התוכנית הזאת דיברתי בתנ"ך.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים שתהיה כתובת.
יואל רזבוזוב: רחל, אולי תחליטו מי ייפגש עם המנהלים, תשמעו את הבעיות.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר כולנו רוצים לעשות טובת העולים, יחד עם משרד הקליטה.
<נחמיה חתוכה: - - -
יואל רזבוזוב: עבודת חקר, אני מבין.
<רחל מתוקי: אני מציעה, שנקיים קבוצת מיקוד של מנהלים, שמנהלים בתי ספר עתירי עולים.
<רחל מתוקי: נלמד ונעשה את ההתאמות.
<רחל מתוקי: אני חושבת שהרפורמה נותנת לנו הזדמנות אדירה לטפל בשונות, בשונה מבעבר, שכולם נבחנו בבחינות אחידות על הכול.
<רחל מתוקי: בואו נשמע אתכם.
<רחל מתוקי: חלק מהדברים אני מודה שאני שומעת לראשונה.
<רחל מתוקי: פגישה אחת אני אעשה.
<רחל מתוקי: מי שאמון על האוכלוסיות המיוחדות זה מאיה, שהיא מנהלת האגף.
<רחל מתוקי: פגישה אחת נעשה יחד עם המפמ"רים של מקצועות רבי המלל עם משה דקלו, מנהל אגף הבחינות, עם מאיה, עם אגפי הגיל.
<רחל מתוקי: נלמד, נבוא עם תובנות.
<ברנדה הורוביץ: דבר אחד שאני רוצה להתייחס אליו זה נושא ההיבחנות בשפת האם.
<ברנדה הורוביץ: כרגע, אנחנו בית ספר דתי, אנחנו מחויבים לעשות תושב"ע, ואחר כך איזו מגמה שהם רוצים.
<ברנדה הורוביץ: אנחנו הכנסנו היבחנות באמהרית.
<ברנדה הורוביץ: הורים באו אליי, ישבו בחדר שלי ובכו, אמרו: זו פעם ראשונה שאני יכול לעזור לבת שלי במשהו.
<ברנדה הורוביץ: כרגע, אם אנחנו רוצים שיהיה להם תושב"ע ועוד משהו לבחירתם, אני לא רוצה לפספס את ה-5 יחידות בשפת האם שלהם.
<ברנדה הורוביץ: נגיד, באמריקאים אין בעיה – יש אנגלית, אבל לצרפתים, לרוסית, אמהרית.
יואל רזבוזוב: אנחנו זולגים לדיון המקצועי, שלא כולנו צריכים להיות שותפים לו.
יואל רזבוזוב: כפי שביקשתי, תהיה קבוצת מיקוד.
יואל רזבוזוב: מאיה תוביל אותה יחד עם משרד הקליטה, יחד עם המנהלים, יחד עם המפמ"רים.
יואל רזבוזוב: אני מבקש מכם, המנהלים, כי כאן יש מנהלים שיש להם בתי ספר מרובים בעולים, להכין דף עם נייר עמדה, עם כל הבעיות.
יואל רזבוזוב: להגיע לרזולוציה הכי נמוכה והכי גבוהה.
יואל רזבוזוב: לקחת את הניואנסים הקטנים כדי שהפגישה הזאת תהיה יעילה.
יואל רזבוזוב: משם נוכל לצאת עם משהו.
יואל רזבוזוב: אלי, משפט אחד, בבקשה.
<אלי זרחין: אני לא יכול במשפט אחד.
<אלי זרחין: אתה קבעת את נושא הישיבה: השפעת הרפורמה.
<אלי זרחין: לאיזו רפורמה התכוונת?
<אלי זרחין: יש אופק חדש בחטיבת הביניים- - -
יואל רזבוזוב: התכוונתי בדיוק לנושא הזה, התכוונתי לטובת העולים.
יואל רזבוזוב: אני לא רוצה עכשיו פה פרובוקציות.
יואל רזבוזוב: אני יודע למה עשיתי את הדיון הזה – כדי לעזור לאותם עולים.
יואל רזבוזוב: מה שאנחנו יוצאים מכאן, הקבוצה הזאת, שנלמד ונשפר את התנאים לטובת העולים, זה מה שרציתי לצאת.
יואל רזבוזוב: לכן היה הדיון.
יואל רזבוזוב: משפט אחד, בבקשה.
<אלי זרחין: משרד החינוך קבע נוהלי בחינות בגרות לעולים.
<אלי זרחין: משרד החינוך קבע בהוראות החוק שעולים עד שלוש שנים בארץ רשאים להיבחן בשפת אם בחמש שפות.
<אלי זרחין: בא משה דקלו השנה, בניגוד לחוות דעת של מפמ"רים, ביטל היבחנות.
<אלי זרחין: מפמ"רית היסטוריה אומרת: יש לי מלא מורים דוברי רוסית, אבל משה דקלו לא שאל ולא מאשר היבחנות ברוסית.
<אלי זרחין: חוזר מנכ"ל קובע שלעולים- - -
<משה דקלו: אפשר לראות את זה בכתב, את מה שאתה אומר?
<אלי זרחין: בהחלט.
יואל רזבוזוב: תכין נייר עמדה.
יואל רזבוזוב: אני מבטיח לך שתקבל תשובה.
<משה דקלו: תפסיק עם רפש, קודם כל.
יואל רזבוזוב: אנחנו נכנסים לרזולוציה.
יואל רזבוזוב: אני מבטיח לך שעל נייר העמדה שלך אבקש התייחסות.
יואל רזבוזוב: תגיש אותו למאיה.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שיש שם גם דברים, מה שהמנהלים לא הביאו מהשטח, אז יתייחסו, נשנה.
יואל רזבוזוב: הרפורמה היא לא נגד העולים; היא לטובת ילדי ישראל.
יואל רזבוזוב: הגיע הזמן לשנות, ואם יש ניואנסים, שלא לקחו אותם בחשבון, ייקחו אותם בחשבון עכשיו.
יואל רזבוזוב: לכן אנחנו מקיימים את קבוצת המיקוד הזאת יחד עם משרדי הקליטה, החינוך ונציגים מהשטח.
יואל רזבוזוב: אתה כנציג מהשטח, גם אתה מוזמן להגיש דף עמדה, ונבחן.
<נחמיה חתוכה: לא נגעת בשקילת ציוני הבגרות.
יואל רזבוזוב: נכון, בגרות מחו"ל.
<ברנדה הורוביץ: באוניברסיטה שאלו אותי אם עשיתי בגרות באמריקה.
<ברנדה הורוביץ: אמרתי: כן.
<ברנדה הורוביץ: אמרו: בסדר.
<נחמיה חתוכה: ארצות מערב אירופה ואוסטרליה, ציוני הבגרות שקילים לאוניברסיטה.
<נחמיה חתוכה: לעומת זאת, מי שמגיע מארצות הברית או מארצות אחרות, הציונים אינם שקילים.
<נחמיה חתוכה: צריך לראות איך פותרים את הבעיה הזאת של שקילת בחינות הבגרות או הבחינות האחרות שעושים, את מבחן - - - למשל לכניסה לאוניברסיטה.
<משה דקלו: קודם כל, שקילה של תעודות מחו"ל הן לא באגף הבחינות.
<משה דקלו: זה לא באחריות שלי.
<נחמיה חתוכה: לא פניתי אליך.
<משה דקלו: יש יחידה לשקילת תארים ודיפלומות מחו"ל.
<משה דקלו: בעיה שנייה היא בעיית האוניברסיטאות, והבעיה הזאת דו-כיוונית.
<משה דקלו: פעם האוניברסיטאות בארץ רוצות לדעת מה משרד החינוך אומר על תעודות של חו"ל, ופעם האוניברסיטאות בחו"ל פונות אליי באופן שוטף, להסביר את הרפורמה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה שווה דיון נוסף, שקילת התארים, להביא את המל"ג ואת כולם לכאן, ולראות איך האוניברסיטאות ילכו לקראת העולים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה.
יואל רזבוזוב: היום שמענו על אוניברסיטת תל-אביב שעשתה לעדה האתיופית תוכנית טובה.
יואל רזבוזוב: יש תוכניות.
<משה דקלו: להביא לנו שעות קשר לממשק עבודה, כי יש לנו ממשק עבודה.
יואל רזבוזוב: נזמן אתכם לדיון בוועדה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, היה דיון מצוין.
יואל רזבוזוב: אני רק רוצה לקבל תאריך לקבוצת המיקוד.
יואל רזבוזוב: הוועדה מייחדת היום דיון דחוף לנושא איום הסגירה של מרכז הקליטה מבשרת ציון.
יואל רזבוזוב: לאחרונה הגיעו לידי פניות ממספר גורמים מחשש סגירתו, ובאמת דאגה לכ-1,300 עולים חדשים המתגוררים בו.
יואל רזבוזוב: ישנם מספרים; אומרים לי 1,300; אומרים קצת פחות, יותר; אנחנו עוד מעט נתמקד במספרים המדויקים.
יואל רזבוזוב: בנוסף, פנה אליי חברי, חבר הכנסת שמעון סולומון, וכתוצאה מכך החלטתי לכנס את הוועדה בדחיפות לדון בנושא, כאמור מתוך דאגה לעולים החדשים השוהים במקום, ובמטרה לצאת עם פתרון שימנע פגיעה בעולים.
יואל רזבוזוב: בשביל זה נועדה הוועדה הזאת.
יואל רזבוזוב: חשוב להבהיר כי מאחר שנציגי דיירי מרכז הקליטה פנו לבית המשפט המחוזי מנועה הוועדה מלדון בפרטי התביעה.
יואל רזבוזוב: עם זאת, תפעל הוועדה ככל יכולתה למנוע פגיעה בכ-1,300 עולים, דיירי מרכז הקליטה, ולהבטיח כי יוצע להם פתרון הוגן – מה שאנחנו נסכים: או כאן, בוועדה, או אחרי הוועדה.
יואל רזבוזוב: הובא לידיעתי כי הקרקע עליה שוכן מרכז הקליטה הינה בבעלות הקופה לתגמולים והפנסיה של עובדי הסוכנות היהודית, ומשרד העלייה והקליטה שוכר את המקום ממנה, מאז 2009, למשך חמש שנים, וחוזה השכירות עומד להסתיים בסוף שנה זו.
יואל רזבוזוב: אני דאגתי להזמנה לכל הגורמים הרלוונטיים לנושא.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיש לנו כאן את נציגי כל, באמת, כמו שאמרתי, הגורמים הרלוונטיים.
יואל רזבוזוב: הבוקר נתקבל בוועדה פקס שנשלח מיושב ראש הדירקטוריון של קופת התגמולים והפנסיה של עובדי הסוכנות היהודית, מר צביקה ברק, המציין כי הוא בחוץ לארץ ולכן לא יוכל לבוא לדיון בוועדה.