GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טלי ריינברג שחורי: אפשר לראות את זה בצורה טובה מאוד, למשל, דווקא באוניברסיטת בן-גוריון, שם אנחנו פועלים דרך דיקנט הסטודנטים, והוא יודע לנהל את המשאבים המשותפים.
<טלי ריינברג שחורי: דיברת על המוסדות האקדמיים.
<טלי ריינברג שחורי: אני מסכימה אתך, אוניברסיטת בן-גוריון היא אחד המרכזיים בסיפור הזה.
<טלי ריינברג שחורי: אנחנו עובדים עם בן-גוריון כבר שמונה שנים בצורה מאוד צמודה על הנושא.
<טלי ריינברג שחורי: אנחנו מימנו משך שנתיים את הרכזת של יוצאי אתיופיה.
<טלי ריינברג שחורי: כשאנחנו נסוגונו מהמימון, הם ראו שאי-אפשר בלי זה, והמשיכו לממן בעצמם.
<טלי ריינברג שחורי: אנחנו מרגישים שנטענו שם הרבה מהערכים שצריך לטפל באופן ייחודי באוכלוסייה, כמו גם באוכלוסיות אחרות.
<טלי ריינברג שחורי: כן יש סטודנטים שנמצאים היום באוניברסיטה, שאילולא הדחיפה שלנו הם לא היו משתלבים, כי למרות שהאוניברסיטה כן עושה את המאמצים לאתר את האנשים, ולתת להם, אם צריך, את ההעדפה המתקנת, הרבה פעמים הם מפספסים על הדרך, והרבה מהתמיכה שלנו היתה הכרחית שם.
יואל רזבוזוב: תודה, חברים.
יואל רזבוזוב: היה לי חשוב לקיים את הדיון הזה כדי להעלות למודעות שיש עוד גוף.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שיש עוד גופים בארץ שעובדים, ועובדים טוב.
יואל רזבוזוב: מההיכרות, מהסיור בבאר-שבע כשהיינו, ראיתי ואהבתי.
יואל רזבוזוב: לכן אנחנו גם מקיימים עכשיו את השולחנות העגולים, כדי לראות איך כולם יושבים ומשתלבים, כי הגוף הזה יכול לסייע לכם, וגם אתם יכולים לסייע לו, כי המטרה היא אחידה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו כוועדה ממליצים שיהיה ממשק עם כל המשרדים, שאולי עד עכשיו פחות הכירו אתכם, היום יותר מכירים אתכם.
יואל רזבוזוב: שבו בשולחנות העגולים.
יואל רזבוזוב: אפשר ללמוד הרבה ממה שאתם עשיתם.
יואל רזבוזוב: אני גם מסכים לכך שאני לא אוהב כפילויות.
יואל רזבוזוב: אני מכיר את זה מכל מיני תחומים אחרים.
יואל רזבוזוב: דווקא לקחת את הצדדים שאתם מביאים, ויש לכם כבר גוף שתומך בכם, המשפחה משיקגו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שגם כדאי למדינה להתממשק ולעבוד יחד.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא נוותר, כל עזרה שמגיעה, ויש לה כוונה טובה, אנחנו בעד.
יואל רזבוזוב: אני מציע שתיקחו פרטים, וכשיהיו השולחנות העגולים, אתם תזומנו ותציגו את זה שם.
יואל רזבוזוב: שם לומדים על כל התוכניות הטובות.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שאתם יכולים להיות חלק מהתוכניות הטובות שעובדות ולהתקדם הלאה למטרה.
יואל רזבוזוב: כל הכבוד לכם על זה שאתם עושים.
יואל רזבוזוב: זה לא מובן מאליו, ויש הרבה מתנדבים וחבר'ה טובים שמתגייסים למטרה טובה.
יואל רזבוזוב: הצלחה לכולם.
יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נכין היום לקריאה שניה ושלישית את הצעת החוק הממשלתית להגדלת הסיוע לניצולי שואה.
יואל רזבוזוב: זה הוא חוק חשוב שייטיב עם ציבור הזכאים בקרב נפגעי השואה, כמו שאני אומר – יש הרבה קבוצות.
יואל רזבוזוב: חלק יגדיל את המענק השנתי לו זכאים נכי המלחמה בנאצים ונכי רדיפות הנאצים וכן את הקצבה הבסיסית שלהם.
יואל רזבוזוב: בנוסף, הוא ייטיב עם האלמנים ואלמנות שלהם, שעד עתה קיבלו קצבה רק במשך 36 חודשים, ומעתה יקבלו עד סוף חייהם.
יואל רזבוזוב: עומדת לרשותנו בדיוק שעה וננסה להספיק כמה שאפשר, אנחנו רוצים לסיים היום את הפרקים שמתייחסים לוועדה שלנו.
יואל רזבוזוב: לוועדה עברו כאמור סעיפים ג' ו-ד' הדנים בנכי המלחמה בנאצים ובנכי רדיפות הנאצים.
יואל רזבוזוב: כמו כן הועברה לוועדה הצעת החוק פרטית – הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון - תגמול לבן זוג של נכה שנפטר), התשע"ג-2013, ביוזמת חבר הכנסת דוד צור וקבוצת חברי כנסת.
יואל רזבוזוב: נבצר מחבר הכנסת דוד צור להגיע כך שתציג את ההצעה שלו חברת הכנסת יפעת קריב, ותבקש שהוועדה תמזג אותה עם הצעת החוק הממשלתית, תוך הצהרה שהמציעים מוכנים להתיישר עם הצעת החוק הממשלתית.
יפעת קריב: בשם חבר הכנסת דוד צור וקבוצת חברי כנסת אני מבקשת למזג את הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון - תגמול לבן זוג של נכה שנפטר), התשע"ג-2013, ובעצם אנחנו מתייחסים לכל נושא השאירים.
יפעת קריב: למעשה, כשבן זוג ניצול שואה נפטר, אנחנו רוצים שבן הזוג שלו ימשיך לקבל קצבה גם לאחר שלוש שנים.
יפעת קריב: מה שקרה עד היום, שהם קיבלו קצבה במשך שלוש שנים, ואז היא נפסקה בבת אחת.
יפעת קריב: המטרה היא בעצם לתת להם, עד יומם האחרון, איזשהו סכום של כסף, כי ברור לנו שהאנשים שבהם מדובר, שהם בני 80 ו-90 ובאמת מאד מבוגרים, לא יקבלו הכנסות נוספות, ואנחנו לא רוצים לתת להם איזושהי הרעה בתנאים בימים האחרונים.
יפעת קריב: רוצים לתת להם ביטחון כלכלי שירגיע אותם, כי זה יכניס באמת לאיזשהו סטרס ומצוקה מאד גדולה את אותם אנשים שיישארו בחיים.
יפעת קריב: לכן אנחנו מבקשים לעשות הצמדה להצעת החוק הזו כחלק מהחוק הגדול.
יואל רזבוזוב: אתם מוכנים להתיישר עם הצעת החוק הממשלתית?
יפעת קריב: כן, מוכנים להתיישר, והצעת האוצר מקובלת עלינו.
<מירב תורג'מן: אז הוועדה תצביע על המיזוג בהתאם לסעיף 84(ד) לתקנון הכנסת.
<דנה גורדון שושני: חברת הכנסת רינה פרנקל תצביע במקום חבר הכנסת ליפמן.
<מירב תורג'מן: אני רק אציין שהמיזוג הוא בכפוף, כמובן, לאישור ועדת הכנסת מיד בתום הישיבה נעביר פניה ליושב ראש ועדת הכנסת על מנת שיאשרו את המיזוג הזה.
<מירב תורג'מן: גם אציין שהנחת הצעת החוק תהיה, כמובן, בכפוף לאותו אישור שאנחנו מדברים עליו בנוגע למיזוג.
יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על מיזוג הצעות החוק.
יואל רזבוזוב: בעד – רוב
יואל רזבוזוב: תודה, הצעת המיזוג אושרה פה אחד.
יפעת קריב: תודה בעד האישור ולהגיד גם מילה טובה על כך שאנחנו מקיימים כאן את הדיון, היום, וכל הכבוד שהגעתם להסכמות בכלל, כי זה חוק מאד חשוב, והנושא של השאירים שעליו דיברנו עכשיו, הרבה מאד שנים ניסו להעביר אותו.
יפעת קריב: היו להם הרבה הישגים היסטוריים אבל זו ההתחלה.
יפעת קריב: אז – ברכות על כך.
יואל רזבוזוב: זו הצעת חוק מאד גדולה וצריך לברך הרבה אנשים שעמלו, וקשה, ויש צורך של דחיפות, ממש משתדלים, אני חושב שכולם התגייסו כדי להעביר את החוק הזה כמה שיותר מהר, כך שיציגו לנו את כל הסעיפים של החוק, אז רק למי שיש הסתייגויות – נדבר עליהן.
יואל רזבוזוב: ברכות נשאיר למקום אחר.
רינה פרנקל: אני רוצה לומר שזו באמת הצעת חוק מאד מאד חשובה, אלי ללשכתי הגיעו מספר פניות של אנשים שבאמת זקוקים לקצבה שקיבלו עבור בן הזוג, ופתאום הקצבה נפסקת, אז אני חושבת שזו הצעה מאד חשובה ואני מברכת על כך גם את הוועדה וגם את השר שאפשר להעביר את זה
יואל רזבוזוב: חברת הכנסת לשעבר, קולט אביטל, יושבת ראש מרכז הארגונים של ניצולי השואה.
קולט אביטל: אין לי מה להגיד על הצעת החוק הזו.
קולט אביטל: יש לי להגיד אחר כך על נושא אחר, שלא כלול בחוק.
יואל רזבוזוב: אנחנו נתייחס בהמשך.
יואל רזבוזוב: עורכת הדין גליה מאיר מהרשות לניצולי השואה במשרד האוצר תציג את נוסח הצעת החוק הממשלתית.
<גליה מאיר  אריכא: הצעת החוק, שכוללת גם פרקים שיידונו בוועדת העבודה והרווחה, מהווה יישום של תכנית לאומית לסיוע לניצולי שואה שאושרה בממשלה ביום 27 באפריל, ובמסגרתה הוחלט על חבילת צעדים שכוללים, בנוסף להגדלת הסיוע לניצולי שואה שמוכרים כיום לפי החוקים השונים גם הרחבה של היקף הזכאים והכרה באוכלוסיות נוספות.
<גליה מאיר  אריכא: במסגרת פרקים ג' ן-ד' מוצע להגדיל את סכום המינימום לתגמול החודשי המשולם לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, וחוק נכי המלחמה בנאצים, מוצע לקבוע מענק שנתי לנזקקים מקרב הנרדפים ומוצע לקבוע תשלום לבני זוג של נכים שנפטרו, למשך כל החיים.
<מירב תורג'מן: את רוצה גם להסביר בכמה מילים מה ההסדר הכולל?
<גליה מאיר  אריכא: כן.
<גליה מאיר  אריכא: במסגרת פרקים ב' ו-ה' שיידונו בוועדת העבודה והרווחה יידונו שלושה צעדי סיוע עיקריים: האחד, השוואת זכויות ותנאים של ניצולי שואה יוצאי מחנות וגטאות שעלו לאחר 1.10.53, שזה מועד קובע בחוק נכי רדיפות הנאצים, לזכויות ולתנאים שניתנים לניצולים שמוכרים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, שזה החוק העיקרי שמסדיר את הזכויות וההטבות לניצולי שואה.
<גליה מאיר  אריכא: כן מוסדר מתן מענק שנתי לניצולי שואה שלא מקבלים קצבה חודשית בשל הנרדפות שלהם מכל מקור שהוא, ושלמעשה עד היום לא זכו לסיוע ישיר מהמדינה.
<גליה מאיר  אריכא: בנוסף תידון החרגה של הקצבאות הניתנות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים במבחן הכנסה שנערך על ידי המוסד לביטוח לאומי לצורך הזכאות לגמלת סיעוד.
יפעת קריב: אתם כבר נערכים ליישם את זה, נכון?
יפעת קריב: כי אנחנו מקווים להעביר את זה, כמו שאמר היושב ראש, בצעד הכי מהיר, חקיקה הכי מהירה שהועברה בכנסת.
יפעת קריב: מה שמאד חשוב זה היישום.
יפעת קריב: אז השאלה היא האם גם אתם, כרשות לניצולי שואה נערים ליישום, כי אין טעם שהחוק יעבור בלי יישום מהיר.
<גליה מאיר  אריכא: בהחלט, אנחנו כבר נערכים גם במקום שבו הזכאות מותנית בהגשת בקשה לקביעת זכאות, אנחנו נעשה הגעה, נשחר לפתחם של הזכאים הפוטנציאליים, באמצעות רשימות שנקבל גם מוועדת התביעות, נגיע לכל אותם זכאים פוטנציאליים ונודיע להם לגבי הזכאות שלהם.
יפעת קריב: זה המפתח, שהם יגיעו אליהם, ולא עכשיו אנשים יצטרכו לראות שהם עונים על החוק הזה, למשל.
יפעת קריב: אנחנו נבוא אליהם ונגיד להם שהם עונים על החוק הזה, ומגיע להם כך וכך.
<גליה מאיר אריכא: יש לנו הצלבות עוד לפני הצעת החוק, שעשינו עם משרד הפנים.
<גליה מאיר אריכא: בנינו מנוע, יש לנו מאגר של כל הזכאים הפוטנציאליים לפי כל זכאות, ואנחנו נגיע אליהם.
<גליה מאיר אריכא: צריך לציין שעם תוקף החלטת הממשלה יש זכאויות נוספות שלא מעוגנות בהצעת החוק ושיינתנו בעיקר לאוכלוסייה שתקבל, לאוכלוסייה שלראשונה תעוגן במסגרת הצעת החוק, ותקבל את המענק.
<גליה מאיר אריכא: הם יקבלו גם פטור מלא מדמי השתתפות עצמית, ברכישת תרופות מרשם שכלולות בסל שירותי הבריאות, וכן מימון טיפול פסיכולוגי למי שיזדקק לו וירצה בכך.
<מירב תורג'מן: נושא התרופות הוא כבר בביצוע?
<מירב תורג'מן: נחתמו הסכמים עם קופות החולים?
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו עכשיו לקראת סגירה עם קופות החולים.
רינה פרנקל: מתי זה אמור להיות כבר, בפועל?
<גליה מאיר  אריכא: אני צריכה לברר עם הגורמים במשרד האוצר שמקדמים את הנושא.
יואל רזבוזוב: יש פה כוחות משולבים, גם האוצר וגם הכנסת.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים כאן מבחינת התשלומים, אני מאמין שכבר לקרת יולי ומבחינת התרופות הם עושים את הסגירות האחרונות, ואני מאמין ש - - -
רינה פרנקל: אנשים שלא קיבלו, למשל, והם חושבים שהם זכאים איך זה עובד?
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו נפרסם, כמובן, ומעבר להגעה אישית לאנשים אנחנו כמובן נבצע פרסום לגבי הזכאויות החדשות בכל דרך אפשרית, דרך אמצעי התקשורת, באתר האינטרנט והכתובת היא כמובן – הרשות לזכויות ניצולי שואה במשרד האוצר, כל הפרטים נמצאים שם.
רינה פרנקל: ואז הם פונים לשם?
<גליה מאיר  אריכא: יש לנו מרכז מידע לאומי, שאפשר להתקשר אליו.
יפעת קריב: אני ממש מבקשת ממך, היושב ראש – שאנחנו נגיע אל האנשים, ושהאנשים לא יצטרכו להגיע אלינו.
יפעת קריב: אנחנו יודעים כמה קשה לניצולי השואה להבין את הצעת החוק הזו.
יפעת קריב: אני בטוחה שכל מי שיושב כאן בחדר יהיה לו מאד מורכב להבין את הצעת החוק.
יפעת קריב: אנחנו חייבים להגיע אליהם, זה ההישג הכי גדול שהיה לנו ביישום של הצעת החוק הזו.
יואל רזבוזוב: נרשם לפרוטוקול.
יואל רזבוזוב: אני מאמין שכל הצדדים, גם משרד האוצר, יעשו, גם הארגונים - - -
<גליה מאיר  אריכא: בהחלט, אני רוצה לציין שיש לנו לעניין הזה שיתוף פעולה של ועדת התביעות שמוכנה להעמיד לרשותנו את הרשימות.
רינה פרנקל: גם ועדת התביעות וגם ארגונים של ניצולי שואה - - -
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו – החקיקה היא גדולה וחשוב שבאמת כולם יתגייסו, כמו שהתגייסנו להעביר את זה מהר.
יואל רזבוזוב: אין לנו הרבה זמן חברים, אנחנו צריכים להתחיל בהקראת הסעיפים.
<מירב תורג'מן: אני רק אציין ואומר שהתחילה המתוכננת של הצעת החוק בכל מקרה תהיה ה-1 ביוני, 2014, דהיינו אתמול, רטרואקטיבית, כך שגם אם החוק יאושר במליאת הכנסת ויפורסם במועד מאוחר יותר, עדיין מועד חישוב ההטבות יהיה ה-1 ביוני.
<גליה מאיר  אריכא: אני קוראת: "חוק להגדלת הסיוע לניצולי שואה (תיקוני חקיקה), התשע"ד–2014 פרק א': מטרה מטרת החוק 1.
<גליה מאיר  אריכא: מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרים להגדלת הסיוע הניתן לניצולי שואה החיים בישראל".
<מירב תורג'מן: אני רק אציין ואומר שסעיף 1 למעשה מתייתר עקב הפיצול של הצעת החוק, שחלקה נידון בוועדת העבודה והרווחה וחלקה – כאן.
<מירב תורג'מן: אז הצעת החוק תיראה כתיקון לחוק נכי רדיפות הנאצים, עם תיקון עקיף לחוק נכי המלחמה, כך שלמעשה אין לנו צורך בסעיף המטרה.
<מירב תורג'מן: אז אני מבקשת מאדוני לא להצביע על הסעיף הזה, משום שאין בו צורך.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא מצביעים.
<גליה מאיר  אריכא: ממשיכה בקריאה: "פרק ג': תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים 3.
<גליה מאיר  אריכא: בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז–1957‏ – (1) בסעיף 3, ברישה, במקום "שלושה" יבוא "כל";
<מירב תורג'מן: סליחה שאני קוטעת אותך.
<מירב תורג'מן: אנחנו נדון פסקה פסקה.
<מירב תורג'מן: תקראי פסקה, תסבירי וככל שיהיו הערות נדון, ואז נעלה להצבעה.
<גליה מאיר  אריכא: סעיף 3 לחוק נכי רדיפות הנאצים – כעיקרון מדובר בתיקון טכני.
<גליה מאיר  אריכא: סעיף 3 זה הסעיף שקובע מי הוא נכה הזכאי לתגמולים לפי החוק ובין היתר הוא מונה שני תנאים.
<גליה מאיר  אריכא: מאחר שהתנאי השלישי בעבר בוטל, מוצע להתאים את הנוסח כך שבמקום שייכתב "נתקיימו בו שלושה אלה" ייכתב – "נתקיימו בו כל אלה".
יואל רזבוזוב: אנחנו מעלים להצבעה.
יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?
יואל רזבוזוב: אין הסתייגויות?
יואל רזבוזוב: בעד – 2
יואל רזבוזוב: פסקה (1) אושרה.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (2) בסעיף 4, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) סכום התגמול החודשי המשולם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,200 שקלים חדשים.
<גליה מאיר  אריכא: "; סעיף 4 לחוק נכי רדיפות הנאצים קובע את גובה התגמול החודשי המשולם לפי החוק ואשר נגזר בכלל מדרגת הנכות של הניצול.
<גליה מאיר  אריכא: כיום, גובה התגמול המינימאלי לדרגת נכות של 25%, שהיא דרגת הנכות המינימאלית הנדרשת החוק, עומד על 1,825 שקלים.
<גליה מאיר  אריכא: בסעיף 3(2) אנחנו מתקנים את סעיף 4 לחוק נכי רדיפות הנאצים.
<גליה מאיר  אריכא: כפי שציינתי, זה הסעיף הקובע את גובה התגמול החודשי לפי החוק שנגזר מדרגת הנכות, כאשר הסכום המינימלי עומד על 1,825 שקלים.
<גליה מאיר  אריכא: פה מוצע לקבוע כי התגמול לא יפחת מסכום של 2,200 שקלים.
יואל רזבוזוב: אין הערות?
יואל רזבוזוב: אני חושב שהסעיף מאד חיובי.
<מירב תורג'מן: עלתה השאלה אם לא צריך למדד את הסכום, מבחינת הצמדה למדד.
<גליה מאיר  אריכא: אני מציעה, בהקשר הזה, לעבור לפסקה שמדברת על כך, ואז תעלי את הנושא לדיון.
<גליה מאיר  אריכא: אז אני מציעה לעבור לסעיף 3(4).
<גליה מאיר  אריכא: שקובע: "בסעיף 4ה, בסופו יבוא "לרבות הסכום האמור בסעיף 4(א1)"; סעיף 4(ה) לחוק נכי רדיפות הנאצים קובע את סמכותו של שר האוצר באישור ועדת הכספים להעלות את שיעורי התגמול המשולמים לפי החוק.
<גליה מאיר  אריכא: במסגרת הזו מוצע להרחיב את סמכותו של שר האוצר בהעלאת שיעורי התגמול, כך שהיא תחול גם על סכום המינימום שהצענו לקבוע כעת על אותם 2,200 שקלים.
<גליה מאיר  אריכא: אני רק אציין שככלל, התגמולים לפי החוק מעודכנים כפי שמעודכנים התגמולים הניתנים לנכי צה"ל ואשר מוצמדים למדד שנקרא "מדד השירותים הקהילתי" שכולל דמי שקלול של כל תוספות השכר במשק, וזה מדד שהוא יחסית מדד מטיב ביחס, למשל, למדד המחירים לצרכן.
<מירב תורג'מן: טוב.
<מירב תורג'מן: אפשר להעלות להצבעה את פסקה (2) ואת פסקה (4).
יואל רזבוזוב: מי בעד?
יואל רזבוזוב: בעד פסקה (2) ו-(4) – 2
יואל רזבוזוב: הסעיפים התקבלו פה אחד.
יואל רזבוזוב: עוברים לפסקה (3).
<גליה מאיר  אריכא: (3) אחרי סעיף 4ג1 יבוא: "מענק הטבות לנכה הזכאי לתגמול לפי הכנסה או לתגמול מוגדל לפי הכנסה 4ג2.
<גליה מאיר  אריכא: (א) לנכה הזכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה ולנכה הזכאי לתגמול לפי הכנסה ישולם, עד 10 בפברואר של כל שנה, נוסף על האמור בסעיפים 4א או 4ג1, לפי העניין, מענק הטבות שנתי בסכום של 2,000 שקלים חדשים; הסכום האמור יעודכן ב-1 בדצמבר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה – "מדד" – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בדצמבר 2014"; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
<גליה מאיר  אריכא: (ב) מי שהוחלט לגביו לפי סעיף 4א כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או מי שהוחלט לגביו לפי סעיף 4ג1 כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת תגמול לפי הכנסה, יהיה זכאי למענק הטבות שנתי לפי סעיף זה בעד התקופה שבה מתקיימים בו התנאים האמורים, החל ב-1 בינואר של אותה שנה שבה הגיש את הבקשה לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או תגמול לפי הכנסה, לפי העניין.
<גליה מאיר  אריכא: ;" בסעיף זה מוצע להוסיף זכאות למענק הטבות שנתי בסכום של 2,000 שקלים למקבלי תגמול לפי הכנסה, ותגמול מוגדל לפי הכנסה, שזה תגמול בחוק נכי רדיפות הנאצים שכולל רובד סוציאלי מיוחד, לנזקקים מקרב הנרדפים.
<גליה מאיר  אריכא: ככלל, בחוק יש תגמול עיקרי, שלא כפוף למבחן הכנסות, בנוסף יש תגמול מוגדל שכן כפוף למבחן הכנסות.
<גליה מאיר  אריכא: לאוכלוסייה הזאת מוצע להוסיף הטבה שעניינה, כמובן, בנוסף לתגמולים שניתנים להם, מענק הטבות שנתי.
<גליה מאיר  אריכא: בהתאם להחלטת ממשלה המטרה שבהוספת המענק הזה היא לתת, בין היתר, מענה ישיר, במקום הסיוע שניתן עד היום באמצעות ארגונים חוץ ממשלתיים, כגון הקרן לרווחת נפגעי השואה, סיוע שהיה מותנה עד היום בהגשת בקשות ובהמצאת קבלות, ופה מוצע לבטל את הביורוקרטיה ולשלם את המענק ישירות - - -
יפעת קריב: זאת אומרת שבמקום המענק שניתן עד היום דרך הקרן לרווחה, פעם בשנתיים, של 4,000, יקבלו כל שנה 2,000 אוטומטית.
<גליה מאיר  אריכא: אוטומטית, ישירות לחשבון הבנק.
יואל רזבוזוב: זה יידון בוועדת העבודה והרווחה.
יואל רזבוזוב: אין, אז נעבור להצבעה על פסקה (3).
יואל רזבוזוב: בעד פסקה (3) – 2
יואל רזבוזוב: פסקה (3) התקבלה פה אחד.
<מירב תורג'מן: את פסקה (4) אישרנו קודם.
<מירב תורג'מן: נעבור לפסקה (5).
<גליה מאיר  אריכא: "(5) בסעיף 9, אחרי "תשי"ד–1954" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 9 לחוק מסדיר את הזכאות להגיש ערר על החלטה של ועדה רפואית שקובעת את דרגת הנכות, ערר בפני ועדה רפואית עליונה.
<גליה מאיר  אריכא: כיום, לפי התקנות, פרק הזמן להגשת ערר עומד על 30 יום.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך ל-60 ימים.
יואל רזבוזוב: בעד פסקה (5) – 2
יואל רזבוזוב: פסקה (5) התקבלה פה אחד.
יואל רזבוזוב: עוברים לסעיף הבא.
<גליה מאיר  אריכא: (6) בסעיף 9א, אחרי "משפטית בלבד" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 9א מסדיר את הזכאות להגיש ערעור על החלטה של ועדה רפואית עליונה בפני בית משפט מחוזי.
<גליה מאיר  אריכא: היום פרק הזמן עומד על 30 ימים.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך את התקופה ל-60 ימים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מצביעים.
<מירב תורג'מן: ככלל, אולי כדאי לציין שאתם מבקשים להאריך את כל המועדים, הן להגשת בקשה והן להגשת ערעור, מכך שבמקום 30 ימים יעברו 60 ימים.
<גליה מאיר  אריכא: נכון.
<גליה מאיר  אריכא: כך גם לגבי החוק הנוסף שלא יידון כאן, שיידון בוועדה הבאה – חוק להטבות לניצולי שואה.
<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מאריכים את המועדים מ-45 ימים ל-60 ימים.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: "(7) בסעיף 10(א), במקום "עם תום כל שנה מיום שנקבעה לאחרונה דרגת הנכות" יבוא "עם תום שישה חודשים מיום שנקבעה לאחרונה דרגת הנכות, או במועד מוקדם יותר אם אירעו נסיבות חדשות, הנתמכות במסמכים רפואיים, שיש בהן כדי להשפיע על דרגת הנכות של הנכה"; סעיף 10(א) לחוק כנוסחו היום מאפשר לניצול לדרוש לקבוע את דרגת נכותו מחדש, בתום שנה מהמועד שבו נקבעה לאחרונה דרגת נכותו.
<גליה מאיר  אריכא: מוצע כאן לקצר את פרק הזמן ולהעמיד אותו על חצי שנה או מוקדם יותר, אם הראו נסיבות חדשות שיכולות להשפיע על דרגת הנכות.
<עפרה רוס: זה מה שדיברנו ביום השואה.
<עפרה רוס: העליתם - - -
יפעת קריב: זה ממש סעיף חשוב ביותר.
יפעת קריב: גם תמיד אני אומרת: להקל עליהם, להקל עליהם, ולהכיר בדרגות כמו שצריך.
יואל רזבוזוב: אז אני מבין שאין הסתייגויות.
יואל רזבוזוב: זה סעיף חשוב מאד.
יואל רזבוזוב: פסקה (7) התקבלה פה אחד.
<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (8) בסעיף 11א – (א) בסעיף קטן (א), בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "ובכפוף לשינויים" יבוא "בתום התקופה האמורה תשולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, קצבה חודשית בסכום של 2,000 שקלים חדשים"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) סכום התגמול המשתלם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,000 שקלים חדשים; סכום זה וכן סכום הקצבה החודשית המשתלם לפי פסקה (1) של הסעיף הקטן האמור יעודכנו בהתאם לשינויים שיחולו בתוספת היוקר בלבד."; סעיף 11א לחוק נכי רדיפות הנאצים הוא הסעיף שקובע הוראות לגבי תשלום תגמול לאחר פטירת הניצול.
<גליה מאיר  אריכא: הסעיף קובע שבמקרה שבו הניצול בחייו את התגמול הבסיסי העיקרי, שלא כולל את הרובד הסוציאלי, ישולם לבן זוגו למשך 36 חודשים את אותו התגמול בשיעור שהיה משתלם למנוח למשך 36 חודשים ממועד הפטירה.
<גליה מאיר  אריכא: פה מוצע להאריך את הזכאות ולקבוע אותה למשך כל החיים, באופן שישולם סכום של 2,000 שקלים מתום אותם 36 חודשים.
<גליה מאיר  אריכא: בנוסף, הסעיף קובע לגבי ניצול שהיה זכאי בחייו - - -
יפעת קריב: שיהיה ברור לפרוטוקול: זה לא רטרואקטיבית, זה רק מיום כניסת החוק לרישום.
<גליה מאיר  אריכא: מיום כניסת התוקף, אבל זה יחול לגבי נכים שנפטרו החל מ-36 חודשים שקדמו ליום התחילה.
יפעת קריב: זה מאד משמעותי, הנקודה הזו.
<גליה מאיר  אריכא: גם איש שנפטר במהלך שלושת השנים שקדמו ליום התחילה, הזכאות של בן הזוג - - -
יואל רזבוזוב: מה זה התוספת יוקר?
יואל רזבוזוב: דיברנו על מדד ו- - -
<גליה מאיר  אריכא: בעיקרון, תוספת יוקר זו הדרך שבה מעודכנת הקצבה כיום, ואנחנו לא שינינו מהעניין הזה.
<גליה מאיר  אריכא: מדברים פה על בני זוג של ניצולי שואה, שנפטרו.
<גליה מאיר  אריכא: המדד שעליו דיברתי קודם נוגע לתגמול שמשולם לניצול השואה עצמו.
<דנה גורדון שושני: פנתה אלינו גב' רונית מקובר, וציינה שחוק נירדפי הנאצים לוקה בחסר מבחינת ההגדרות שלו.
<דנה גורדון שושני: כתוב שם: אלמן או אלמנה יקבלו 36 חודשי קצבה.
<דנה גורדון שושני: "עליכם לעדכן את החוק לגבי הגדרה קטגורית של "אלמן" או "אלמנה" כיוון שיש ניצולים רבים שלא מתגוררים ביחד, חיים בנפרד, ואף גרוע מכך.
<דנה גורדון שושני: בפועל, כאשר ניצולת שואה נפטרת, ובעלה הופך להיות אלמן אוטומטית, גם אם לא התגורר בצוותא, הוא מקבל פרס מהמדינה, למעלה מ-200 אלף שקל בגין 36 חודשי קצבאות.
<דנה גורדון שושני: יש לשנות ולהוסיף בתעודה הציבורית של משרד הפנים ורישום "אלמן" ברישום מושג הקיים, אך לא נעשה בו שימוש.
<דנה גורדון שושני: עליכם להשוות את החקיקה לביטוח הלאומי – קצבת שאירים, שם מסייגים קבלת קצבת שאירים שזה עובר לפטירת האדם או האישה, באם בן או בת הזוג שלו ניהלו חיים משותפים כבני זוג ולא אם כתוב להם בתעודה "אלמן".
<דנה גורדון שושני: אתם מעוניינים לתת סיוע כספי, אבל אני מקווה שאתם לא רוצים במקביל גם ליצור עיוותים ולתת כספים לאלמנים או אלמנות פיקטיביים".
<דנה גורדון שושני: היא כותבת שהיא מדברת מניסיונה.
<עפרה רוס: אולי הניסיון האישי של הגב' מקובר, מי שפסק במקרה שלה - - היא, באמת, הודיעה לנו שאביה ואימה לא חיים יחד, ולא שילמנו אוטומטית לאבא, לבעל, לבן הזוג של הגברת מקובר - - -
<מירב תורג'מן: אם אפשר – פחות עם פרטים אישיים.
<עפרה רוס: נכון, סליחה.
<מירב תורג'מן: נכון, היא העלתה את זה, אבל אם אפשר עם קצת פחות פרטים אישיים.
<מירב תורג'מן: אבל זו סוגיה עקרונית של בני זוג ש - - -
<עפרה רוס: מה שרציתי להדגיש – שבמקרה הזה, בית המשפט פסק לשלם לבן הזוג.
<עפרה רוס: זאת אומרת, אנחנו, כאשר אנחנו יודעים, ואפשר להכניס את זה לחוק, אין לנו בעיה – כאשר אנחנו יודעים שהם לא חיים ביחד, ולא תמיד אנחנו יודעים, אבל במקרים שאנחנו יודעים, אנחנו - - -
יפעת קריב: אפשר להציע את זה כהסתייגות, ואז – כבדיקה והכי הרבה, נמשוך את זה.
יואל רזבוזוב: השאלה שאני מעלה כאן לדיון: האם זו לא עוד ביורוקרטיה שאנחנו נטיל על - - -
קולט אביטל: זה לא - - -
יפעת קריב: אם אתה רוצה, אני יכולה להציע את זה כהסתייגות, נבדוק את זה, ואז נוכל – או למשוך את ההסתייגות או לקבל אותה.
<מירב תורג'מן: הסתייגות שהיא – מה?
<מירב תורג'מן: להסדיר בחוק שהיא תיבחן?
יפעת קריב: הלא כל הרעיון של הסעיף הזה בא ואומר שאם שני בני זוג חיו ביחד, בבית, והיתה להם הכנסה בסך הכל של 5,000 שקלים, נניח, ואחד מבני הזוג נפטר, ההכנסה לא תרד פתאום ל – 3,000 שקלים כי האישה הרי לא תצא עכשיו לעבוד ותשלים את הסכום.
יפעת קריב: הוצאות הבית נשארות אותן הוצאות.
יפעת קריב: אבל אם הם באמת לא חיים ביחד, אז אין להם בעצם שום הוצאות משותפות.
יפעת קריב: בעצם, אם מישהו חי במקום אחר, שווה לעשות פה בדיקה קטנה.
יפעת קריב: אני מציעה להגיש את זה כהסתייגות – נבחן את זה היום, שבאמת הכסף הזה מועיל ומחזק את האדם שזה ניתן לו.
יפעת קריב: יכול להיות שאין שום קשר
<גליה מאיר  אריכא: לנו אין בעיה להוסיף - - -
קולט אביטל: בדיקת כתובת זו לא בעיה.
<מירב תורג'מן: השאלה היא אם באמת מדובר בבדיקת כתובת או בבחינה מהותית האם בני הזוג חיו וניהלו משק בית משותף.
רינה פרנקל: זה באמת ביורוקרטיה.
<מירב תורג'מן: השאלה היא – אם באמת כל אדם, כל מבקש בקשה, כל זכאי יצטרך היום לבוא ולהוכיח, אחרי שאותו בן זוג נפטר, האם הם חיו יחד.
<מירב תורג'מן: השאלה אם אנחנו באמת יוצרים פה איזשהו נטל מיותר.
<עפרה רוס: אני בעד למנוע, ככל שניתן, ביורוקרטיה מיותרת.
<עפרה רוס: אנחנו גם לא שוטרים.
<עפרה רוס: אם אנחנו יודעים – אנחנו לא משלמים.
<עפרה רוס: אפשר להכניס את הפסקה הזו לחוק – שאם ידוע - - -
יואל רזבוזוב: אם ידוע.
יואל רזבוזוב: תהיו יותר ערניים לשים לב.
יואל רזבוזוב: אבל לא להכניס עכשיו.
<מירב תורג'מן: יש פה עניין חוקי.
<מירב תורג'מן: מתוקף מה אתם לא משלמים כשאתם יודעים שהם לא ניהלו משק בית משותף?
<מירב תורג'מן: כי אם הוא אלמן או אלמנה הוא זכאי לקבל.
<עפרה רוס: אם בן או בת באים ואומרים לנו שההורים לא חיו יחד, אז זה משהו שכפי הנראה ידוע.
רינה פרנקל: ולא התגרשו?
<עפרה רוס: ולא התגרשו.
<מירב תורג'מן: אבל מתוקף מה אתם לא משלמים?
רינה פרנקל: אין הרבה מקרים כאלה, לדעתי זה סתם להקשות על החוק.
<מירב תורג'מן: אני לא מכירה את פסק הדין.
<מירב תורג'מן: השאלה מתוקף מה פסק בית המשפט - את אומרת שבית המשפט פסק שהאלמן לא יקבל - - -
<עפרה רוס: יקבל.
<עפרה רוס: לא אמרתי שלא יקבל, אמרתי בדיוק את ההפך.
<מירב תורג'מן: כי אין פה הסמכה חוקית, אין הסמכה חוקית.
<גליה מאיר  אריכא: החוק קובע – אישה, לרבות ידועה בציבור.
<גליה מאיר  אריכא: לכן, כל מי שרשום במשרד הפנים כבן זוג מקבל את התגמול הזה.
יפעת קריב: את יכולה לעשות את הבדיקה עם האוצר - - -הם לא נמצאים פה?
יפעת קריב: גיא הרמתי לא נמצא פה?
יפעת קריב: איך הם לא נמצאים פה?
<מירב תורג'מן: אין פה נציג מהאוצר?
<קריאה: הרשות היא מהאוצר.
<מירב תורג'מן: איפה נציג משרד המשפטים?
<מירב תורג'מן: אפשר לקרוא לו?
יואל רזבוזוב: אני מאמין שאם יש תצהיר ממקור מהימן שהם לא חיים ביחד, אז לפי אותו תצהיר אפשר לשלול.
רינה פרנקל: כל מקרה לגופו, אין צורך לשנות כאן משהו בחוק.
<גליה מאיר  אריכא: לא, לא, סליחה.
<גליה מאיר  אריכא: צריך לשנות בחוק, כי החוק קובע "...
<גליה מאיר  אריכא: אישה, לרבות ידועה בציבור", לכן, כל מי שרשום במשרד הפנים כבן זוג, אנחנו צריכים לשלם.
<גליה מאיר  אריכא: אם רוצים לקבוע אחרת צריך לתקן את החוק.
יפעת קריב: לגבי הנושא של בני זוג בנושא השאירים.
יפעת קריב: האם מתן קצבה לאחר שאחד מבני הזוג נפטר הוא מתן קצבה אוטומטית או שבאמת צריך לבדוק אם באמת בני הזוג ניהלו משק כלכלי ביחד וחיו ביחד.
יפעת קריב: כרגע החוק אומר – אוטומטית ואז אנחנו אומרים שיכול להיות שאין בכלל שום קשר, למרות שהם נשואים בתעודת הזהות כנשואים.
יפעת קריב: אנחנו לא יודעים מה לעשות.
יפעת קריב: השאלה האם להעלות על זה הסתייגות ולבחון או זה, או לאשר את זה כמו שכתוב בחוק.
<גליה מאיר  אריכא: החוק קובע שבן זוג זה "אישה, לרבות ידועה בציבור, כך שאני לא חושבת שיש פה מקום לפרשנות.
<שי סומך: אני חושב שעורכת הדין גליה מאיר היא המומחית לנושא.
<שי סומך: היא עוסקת בדברים האלה יום יום.