GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמעון לייני: אין לנו בעיה עם זה, אנחנו עובדים, אין בעיה של שעות עבודה, אנשים עובדים יומם ולילה ואם צריך עוד ועוד גיוס אנחנו נעשה.
<שמעון לייני: אם יהיה תקציב נעשה.
<שמעון לייני: יש אפשרות שנכשיר בבית הספר, אבל זה התקציב שקיבלנו, יש לנו 140 עובדים בכל שנה, אם יהיו עוד 100, נגייס עוד 100.
אברהם מיכאלי: איפה בא לידי ביטוי השירות האזרחי וגם המתנדבים מקרב הנוער?
אברהם מיכאלי: הגדלתם את הסיוע מהם?
אברהם מיכאלי: זה בעצם תקציב נוסף.
אברהם מיכאלי: לדעתי יש היום מגמה להגדיל את זה.
<שמעון לייני: יש מגמה להגדיל.
<שמעון לייני: לשר יש יד גדולה מאוד להגיע למעלה מ- 10,000 מתנדבים, אנחנו בכיוון.
<שמעון לייני: ישנן הרבה יחידות מתנדבים שהוקמו ובהרבה מאוד מקומות יש יחידות מתנדבים, יש לנו המון מתנדבים באזור יהודה ושומרון.
<ליאוניד שיימן: אנחנו גם תומכים בהם, אנחנו נותנים לכל יחידה כזאת רכב, ציוד.
יואל רזבוזוב: איך נראית יחידת מתנדבים כזאת?
<ליאוניד שיימן: יחידה היא בערך 20 איש.
<ליאוניד שיימן: היא נמצאת במקום שאין בקרבתו תחנת כיבוי.
<ליאוניד שיימן: הם עוברים אצלנו הכשרה.
<ליאוניד שיימן: אנחנו מציידים את כולם בציוד כיבוי, ציוד מיגון תקני וקונים להם רכב.
<ליאוניד שיימן: כלומר, את התגובה הראשונה, באירוע, שרפה או אירוע אחר הם נותנים - - -
אברהם מיכאלי: מדובר בכ- 400 איש.
אברהם מיכאלי: מתנדבים הם מבוגרים, והסיוע הם בני נוער.
אברהם מיכאלי: אני מניח שזה מסייע לכם בעניין כוח אדם.
<שמעון לייני: זה מקל ללא ספק, אבל אנחנו עדיין מדברים על תומכי לחימה במקומות מרוחקים שנותנים את המענה הראשוני עד שמגיעים צוותי הכיבוי המיומנים.
אברהם מיכאלי: כמה קלטתם משירות אזרחי בשנים האחרונות?
<שמעון לייני: משירות אזרחי מעט.
אברהם מיכאלי: אני יודע שהיום המדינה, הממשלה מוכנה להביא כמה שיותר אנשים שמתגייסים לשירות אזרחי בכבאות.
<שמעון לייני: יש לנו קרוב 50 מהשירות האזרחי, זה מעט מאוד.
<שמעון לייני: לצערי מרביתם הם בני מיעוטים בצפון.
<שמעון לייני: הייתה לנו קבוצה של דתיים באשדוד שסיימה.
<שמעון לייני: היא עזרה בתחום המניעה.
<שמעון לייני: אנחנו שעשינו המון מפגשים, ניסינו מספר פעמים למנף את הנושא עם שר שלום ג'רבי.
אברהם מיכאלי: אני ידוע כי בזמנו הייתה פנייה אלינו וביקשו שנעזור בקטע הזה.
אברהם מיכאלי: לדעתי יש גם נכונות.
<ליאוניד שיימן: שמענו גם על שירות לאומי.
<שמעון לייני: אנחנו פתוחים וערוכים לעניין הזה.
<שמעון לייני: כרגע יש לנו, בעיקר בני מיעוטים בצפון - - -
אברהם מיכאלי: לכם משתלם להכשיר?
אברהם מיכאלי: הם לא באים לשרת 20 שנה, כמה זמן הוא ישרת?
אברהם מיכאלי: אתה מכשיר, אתה משקיע בו, המדינה מתקצבת, האם זה כדאי?
<שמעון לייני: בתחילת הדרך הוצעו לנו 200 תקנים כאלה והעניין לא מטפס למרות שעשינו כמה מפגשים וניסנו לעודד.
<מרק טובלם: אני ראש ענף תקציבי הכנסות ברשות הכבאות.
<מרק טובלם: רציתי לציין עוד מספר דברים - - -
אברהם מיכאלי: אחר כל המהפך המחירים השתנו?
<מרק טובלם: האגרה.
אברהם מיכאלי: מטפס כלפי מעלה, מסכן האזרח מישהו הזעיק לו כבאי והוא צריך - - -
<מרק טובלם: האגרה קיימת עם אותם המחירים למעלה מעשרים שנה במסגרת תקנה בחוק, כמובן עם הצמדה וכדומה.
<מרק טובלם: אלו אותם מחירים שנקבעו בזמנו.
<מרק טובלם: במשך זמן לא קטן אנחנו עושים עבודה כדי לעדכן את האגרות.
<מרק טובלם: המטרה הסופית היא לשקול ביטול חיוב אגרות מבצעיות.
<מרק טובלם: הנושא הזה עדיין בעבודה, בסופו של דבר נגיע גם לוועדת הכספים של הכנסת כדי לקבל אישור.
<מרק טובלם: עדיין אנחנו לא שם, אנחנו עדיין בתהליך.
<מרק טובלם: אני רוצה להדגיש נקודה אחת כדי להגדיר את הבעיה התקציבית ברשות הכבאות.
<מרק טובלם: אכן נכון שעם חתימת "חוק הכבאות החדש" אושר תקציב של 1,250 מיליארד, זה נשמע סכום עצום לפרק זמן של שש שנים, אבל הסכום הזה כשפורטים אותו לפרוטות מבינים שרק תהליך קליטה של 140 עובדים שכולל עובדי מינהלה ורוב מוחלט של לוחמים, מדובר על 840 עובדי כבאות חדשים במסגרת התר"ש.
<מרק טובלם: עלות ההעסקה של למעלה מ- 840 איש היא למעלה מ- 500 מיליון שקל במצטבר בשש שנים.
<מרק טובלם: כלומר בתקציב של 1,250 מיליארד בפועל הכולל גם בינוי, תוספת כמה תחנות, הצטיידות, החזקת התחנות חדשות, השלמת פערים – למעשה מדובר בסכום שהוא מתחת ל- 700 מיליון.
<מרק טובלם: הנקודה השנייה, אותה ציין ליאונד שיימן בנוגע לחוסר בכבאיות.
<מרק טובלם: במסגרת התר"ש בטווח שש שנים אנו מתכוננים לקנות כ- 150 כבאיות.
<מרק טובלם: רק כדי לשבר את האוזן, אותן כבאיות יחד עם כמה רכבים לבנים שאנחנו צריכים למניעת דליקות, מדובר בלמעלה מ- 400 מיליון שקל רכש.
<מרק טובלם: אתם מבינים את סדרי הגודל עליהם מדובר?
<מרק טובלם: בינוי התחנות, גם זה נושא שעלה בוועדת הפנים, לפי אותה עבודה של הטכניון נמצא שיש צורך בכמעט 240 תחנות.
<מרק טובלם: היום, עוד לפני הרפורמה, התחלנו ב- 105 תחנות.
<מרק טובלם: מתוכנן בתר"ש, באותו כסף שיש לנו, אנחנו מדברים על תוספת של 34 תחנות.
<מרק טובלם: אנחנו עדין רחוקים מהיעד.
<מרק טובלם: זו בעצם תשובה למה שציינת קודם לגבי הפערים, אנחנו מתקרבים ליעד, אבל עדיין לא מגיעים למטרה לא בתר"ש הזה וכנראה גם לא בתר"ש הבא.
<מרק טובלם: נקודה נוסף שכדאי לציין, תקציב הכבאות בחלקו הגדול, בערך כ- 40% ממנו, מותנה בהכנסה.
<מרק טובלם: חלק אחד זה אותן אגרות וחלק השתתפות הרשויות שהיה במבנה איגודי ערים שאותן רשויות השתתפו.
<מרק טובלם: כמובן שעם אישור החוק השתתפות הרשות הולכת ופוחתת בחמש השנים הקרובות עד שתבוטל לגמרי.
<מרק טובלם: בעצם "האוצר" לוקח את ההשלמה של התקציב שהיה מהרשויות.
<מרק טובלם: צריך לזכור שהתקציב הזה מותנה בהכנסה ועל כן נדרשת פעילות מאומצת גם מול הרשויות לגבייה וגם במסגרת האגרות ופעילות המניעה.
<מרק טובלם: ללא התקציב הפעילות שלנו תפחת – צריך לממן אותה.
יואל רזבוזוב: תודה, אני מבין שהעלתם את הנקודה הזאת בוועדת הפנים ובעצם השר יודע, תפקידו ללכת לשר האוצר ומשם לקבל.
יואל רזבוזוב: נכון שאמרת שהסכום נשמע גדול, אבל בסופו של דבר הוא פרוס לשש שנים, ויש לכם משימות ויעדים לשש שנים, זה לא מספיק.
יואל רזבוזוב: ברור שזה לפי סדר עדיפויות.
יואל רזבוזוב: אם יש דברים נקודתיים תמיד נעמוד לרשותכם.
<אסתי איוב: אני נציגת הסוכנות היהודית.
<אסתי איוב: ראשית אני מברכת על היוזמה, על ההתכנסות.
<אסתי איוב: שנית, אני מצדיעה לאנשי כבאות והצלה, כי זה לא עוד מקום עבודה, לפעמים זה לקפח חיים.
<אסתי איוב: אני מצדיעה על כך.
<אסתי איוב: אני רואה שיש כ- 31 מהקהילה האתיופית.
<אסתי איוב: אני חושבת שזה לא מספיק.
<אסתי איוב: אני לא אומרת שתעשו הפלייה מתקנת, אך יחד עם זאת הקהילה מונה 140 אלף ורובם צעירים ורובם ותיקים משנות ה-80 וה-90.
<אסתי איוב: יתכן שהם לא ניגשו, אני לא יודעת כמה הגישו מועמדות, אולי בגלל שההורים שלנו הם לא אנשים יוצאי צבא, אחרי תואר ראשון או שני, יכול להיות שהם לא חשופים לתקשורת, לא לכתובה ולא לאלקטרונית והטלוויזיה, כדי להגיש מועמדות.
<אסתי איוב: אני בטוחה שמתוך ה- 140 יש גם לוחמים וגם אקדמאיים.
<אסתי איוב: אני בטוחה שלא רק לוחמים אתם צריכים אלא גם אנשי מינהלה, מנהלי חשבונות ובכלל פקידות אתם צריכים.
<אסתי איוב: לדעתי 31 איש מהקהילה זה לא מספיק.
<אסתי איוב: אם אתם צריכים עזרה בגיוס אנשים, כמובן מתאימים, אנחנו נשמח לעזור.
אברהם מיכאלי: כשמתפרסם מכרז אתם מפרסים גם באמהרית?
<שמעון לייני: לא.
אברהם מיכאלי: זה כשל.
<שמעון לייני: גם בפרסום של נציבות שירות המדינה, בעברית.
<אסתי איוב: אני מדפדפת לפעמים ואני לא רואה, אבל יש רדיו באמהרית וגם טלוויזיה באמהרית.
יואל רזבוזוב: רצוי שתרשמו את זה לפניכם.
אברהם מיכאלי: היום זה קל, זה לא בלתי אפשרי לקחת את המודעה שאתם מפרסמים ולפרסם אותה גם באמהרית, אגב ברוסית אתם כן מפרסמים.
<אסתי איוב: אמרת קודם שהם באמת לא עברו את מבחן נציבות המדינה, וקיבלתם אישור.
<אסתי איוב: יחד עם זאת אני בטוחה שיש מוכשרים אחרי תואר ראשון ושני שיכולים להיקלט, אבל הם לא חשופים לתקשורת, לא לכתובה ולא האלקטרונית.
יואל רזבוזוב: כמו שציינתי, החבר'ה שמתגייסים הם בדרך כלל חבר'ה צעירים, חבר'ה צעירים אחרי צבא והשליטה בשפה טובה.
יואל רזבוזוב: אבל יש משרדים שאנחנו מכריחים לפרסם בשפות שונות לעולים.
יואל רזבוזוב: כאן זה לא בהכרח.
יואל רזבוזוב: כאן איפה שאתם מזהים, אתם דינמיים, אנחנו לא מכתיבים כי בסופו של עניין המגמה חיובית, אומנם עדיין לא מספיקה.
יואל רזבוזוב: אני מסכים שגם עולים יוצאי אתיופיה וגם יוצאי ברית המועצות המגמה היא טובה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה נעקוב אחרי זה, בסופו של דבר יש גופים שלהם אין שום אינטרס ולא עושים דבר.
יואל רזבוזוב: שם אני מזהה בעיה.
יואל רזבוזוב: פה אני רואה גוף עם אינטרס וקולט.
<אסתי איוב: אני רק אחדד.
<אסתי איוב: אני מתייחסת לחבר'ה צעירים שיודעים עברית, הם יודעים עברית הם אחרי צבא, אחרי תואר ראשון וגם אחרי תואר שני, אבל בגלל ההישרדות היומיומית, העבודה, הם חוזרים מאוחר, אין להם חשיפה.
<אסתי איוב: אבל אם זה יופיע באמהרית האישה תוכל לומר לו, ההורים, השכן והוא ייחשף יותר לעניין.
יואל רזבוזוב: קיבלו כאן את ההערה.
<שמעון לייני: ראשית אני מקבל את ההערה, אבל בו נסתכל גם על הנתונים.
<שמעון לייני: מתוך ה- 31 שיש לנו, 13 גויסו רק בגיוס - - -
יואל רזבוזוב: ביחס למספרם באוכלוסייה, יוצאי ברית המועצות למשל - -
<שמעון לייני: את צודקת בהחלט.
<שמעון לייני: ביום ראשון ראינו, היו לפחות עשרה וחלקם היו אקדמאיים, אנשים מאוד מוכשרים, יוצאי יחידות קרביות.
<שמעון לייני: להערכתי הם גם יתקבלו.
אברהם מיכאלי: צריך להגביר את המודעות, את צודקת.
יואל רזבוזוב: אני יוכל לומר לך שיוצאי אתיופיה ביחס לשיעורם באוכלוסייה נמצאים מעל, העולים יוצאי ברית המועצות הם אלה שנמצאים מתחת.
יואל רזבוזוב: לא נתמקד בזה עכשיו.
יואל רזבוזוב: ניתן ללוחמים לומר כמה מילים, בבקשה תאמרו כמה מילים, איפה אתם משרתים?
<אילן פרברזב: אני עובד בתחנה אזורית נתניה השייכת לאזור מרכז.
<אילן פרברזב: אני כבאי, 'לוחם אש' חדש, אני עובד במערך כשנתיים.
<אילן פרברזב: נכנסתי אחרי הרפורמה, אחרי אסון הכרמל.
<אילן פרברזב: עברתי את כל התהליך.
<אילן פרברזב: קודם הייתי ספורטאי - -
אברהם מיכאלי: כספורטאי לא הייתה לך תעסוקה נוספת?
<אילן פרברזב: הייתי ספורטאי, לאחר מכן הייתי בחו"ל, חזרתי ונכנסתי למערך הכבאות.
<אילן פרברזב: עברתי את כל התהליך עליו דובר כאן, החל מוועדת קליטה הכוללת מבחן, וועדה רפואית, וועדת קבלה של כל המפקדים.
<אילן פרברזב: לאחר מכן עברנו קורס של ארבעה חודשים.
<אילן פרברזב: לדעתי זה קורס חשוב מאוד כי הוא נותן את האמצעים ההתחלתיים לעבוד במערך הזה.
<אילן פרברזב: לאחר מכן התחלתי לעבוד בשירות בתחנה עצמה.
<אילן פרברזב: מה שחשוב בעבודה הזאת הוא הניסיון והידע.
<אילן פרברזב: את הניסיון ואת הידע אנחנו רוכשים יום-יום בעבודה שלנו.
<אילן פרברזב: אני רוצה לציין את מפקד התחנה שלי ואת מפקד המשמרת שלי שמולם אני עובד.
<אילן פרברזב: חשוב מאוד לציין שיש המשכיות, יש דרך ואני מרגיש בעצמי שהם כן רוצים ללמד, כן רוצים לקדם כבאים חדשים שמגיעים.
<אילן פרברזב: אנחנו עשרה שהגיעו מכל האזורים.
<אילן פרברזב: יש את הנכונות ולנו החדשים חשוב להרגיש את זה כדי לקדם הלאה.
<דורון לוי: שים לב שהוא אמר חדשים ולא עולים חדשים, חדשים, כי זה חלק בלתי נפרד.
יואל רזבוזוב: האינטגרציה והקליטה טובים.
יואל רזבוזוב: הם ביחד.
<אילן פרברזב: זה כמו משפחה.
<אילן פרברזב: אני רוצה לומר שהכבאי עובד 24/48.
<אילן פרברזב: אני 'לוחם אש' העולה היחידי בתחנה אצלנו.
<אילן פרברזב: אני רוצה לומר מילה טובה למפקדים שלי בתחנה באופן אישי על הקבלה שלי.
יואל רזבוזוב: זו תחנה ששולטת על אזור נרחב.
<שמעון לייני: ב-11 בדצמבר הוא סיים את תקופת הניסיון וקיבל מינוי לא מזמן.
<שמעון לייני: פיודור רק מתחיל מהיום את תקופת הניסיון שלו לשנתיים הקרובות.
<שמעון לייני: אנחנו כאן שני דורות.
<פיודור סובולב: סיימתי עכשיו את הקורס, כביכול.
<פיודור סובולב: הייתי לוחם ב- 669 חילוץ והצלה.
<פיודור סובולב: עניין החילוץ קרוב אלי.
<פיודור סובולב: מבחינת הקליטה באמת כל הכבוד גם לסגל שעבד וטרח, הם לא הרפו במבחנים, אבל כל הזמן עזרו בין אם היה צורך בסיוע בשפה ובדברים אחרים.
<פיודור סובולב: ממש לא הייתה בעיה.
<פיודור סובולב: עליתי בשנת 1997 מסיביר.
<פיודור סובולב: כעת אני גר עם חברה לבד.
<פיודור סובולב: אמא ואחים כאן בארץ.
<פיודור סובולב: דיברו כאן הרבה בעניין הכספים והייתי רוצה גם אני לגעת בנושא, יש עניין מאוד חשוב בבית הספר.
<פיודור סובולב: בסך הכל ההתרשמות הראשוני של מי שמתגייס וגם של מי שמגיע היא מבית הספר.
<פיודור סובולב: הגיבוש הראשוני שאנחנו מתחילים מבית הספר, חשוב לציין שהוא הולך על שביל של סופרלנד, יש כביש פתוח, הריצה של 2,000 מתחילה בכביש הפתוח.
<פיודור סובולב: זו נקודת דגש שחשוב לציין שיש צורך להזיז או להסדיר מסלול מסודר לכל הגיבושים ולאימונים העתידיים.
<פיודור סובולב: המסלול מאוד קטן ביחס לכל המערך.
<פיודור סובולב: אני מאוד גאה להיות חלק מהמערך ונכנסתי אליו בלב שלם ובתקווה שלאורך שנים אזוז קדימה.
<פיודור סובולב: אני מציין את עניין בית הספר כי זה מה שראיתי בתקופה של ארבעה וחצי חודשים.
<פיודור סובולב: בית הספר הוא מאוד קטן גם לקליטת כל האנשים, גם בעניין מסלול הריצה, אין שם מקום לרוץ.
<פיודור סובולב: המבחן מתבצע בעצם בכביש פתוח שרכבים עוברים בו.
<שמעון לייני: אם אנחנו מדברים על מהפך, ויש פה את הותיקים, אם היה קורס אחד-שניים היום כבר לא עומדים בקצב הקורסים.
<שמעון לייני: לצערנו, אנחנו מבזבזים כסף כדי למצוא מקומות בחוץ כדי לעשות קורסים במקביל.
<שמעון לייני: יש קורסים שנעשים במקומות אחרים.
אברהם מיכאלי: מי עושה את הכשרת הספורט?
<פיודור סובולב: גם לגבי הספורט יש לי כמה הערות.
<פיודור סובולב: נושא הספורט בבית הספר כרגע חלש, אני בעצמי רץ גם במרתונים, אני מתאמן ואוהב ספורט, אבל אין תכנית ספורט מסודרת.
<פיודור סובולב: אין קצין ספורט בבית הספר, בכל פעם הינו הולכים מכאן לשם.
<פיודור סובולב: פעם היה מתנדב מראשון לציון והוא גם זה שעשה לנו את הבדיקות.
יואל רזבוזוב: עכשיו אני עושה שינוי מערך של הספורטאים המצטיינים בצבא, אני כן רוצה לשלוח אותם כדי שיתרמו במקום שגירפו עלים.
יואל רזבוזוב: כל הספורטאים שיכנסו - - -
<שמעון לייני: יש לנו וועדת ספורט ויש שם הרבה מאוד נציגים.
<שמעון לייני: חבר'ה מצוינים.
יואל רזבוזוב: שלום וברכה, מצטרף שחר איילון.
<שחר איילון: יש לנו את מפקד 669, יש הרבה חבר'ה מצוינים.
יואל רזבוזוב: קיבלתם הרבה מחמאות.
<פיודור סובולב: בתור אחד המייצג את הקורס וסיים את בית הספר.
<פיודור סובולב: חוץ מבית הספר עדיין לא ראיתי דבר, לכן הנושאים שעומדים כרגע לנגד עיניי הם מסלול מסודר בבית הספר לבטיחות של האנשים כי אנחנו רצים על כביש פתוח, מתקנים נוספים כמו המתקן בעכו שיש בו מסלול הלוך-חזור שאפשר לעשות בבית הספר בלי לצאת וכדי לעלות את המקצועיות של הלוחמים, זה גם יראה הרבה יותר טוב שלא נהייה במקום קטן.
<פיודור סובולב: יש עוד כמה דברים הנוגעים ללוגיסטיקה, שכל הציוד יהיה בבית הספר ושלא נצטרך לקחת בכל פעם מהתחנות רכב או ציוד כשצריכים.
<פיודור סובולב: בית הספר מייצג את עצמו והוא מערך שגדל.
<פיודור סובולב: הפנים הראשונות שאני רואה כשאני מגיע זה בית הספר והוא הפנים של המערך.
<פיודור סובולב: שבית הספר יראה כמו שצריך.
<שחר איילון: אנחנו עשינו תחרות של ארבעה משרדי אדריכלים גדולים על איך יראה המתחם.
<שחר איילון: זה לא רק המבנה של אולם הספורט או המגורים או הסימולטור, אלא לראות את כל המתחם באופן כללי.
<שחר איילון: קיבלנו את העבודות.
<שחר איילון: כעת אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה איזה משרד אדריכלים יוביל אותנו להיתר הבנייה.
<שחר איילון: אנחנו מתוכננים לבנות את המתחם החדש בתוך חמש שנים.
<שחר איילון: אי אפשר לבנות אותו ביום אחד כי בניית המבנים היא בנייה הדרגתית.
<שחר איילון: בסופו של דבר, אני מעריך שתוך חמש שנים יהיה בית ספר ברמה שתעמוד באופן מלא ברמה אירופאית, רמה אמריקאית.
<שחר איילון: זה מיועד להיות בראשון לציון ששם יש לנו 14 דונם שקיבלנו מהעירייה, זה בדרך לים, במערב.
<שחר איילון: בכניסה לעיר זו התחנה.
<שחר איילון: אנחנו מקבלים את הקרקע, מוציאים היתרי בנייה ולמעשה יוקם בו סימולטור, מרכז מבקרים לחינוך הדור הצעיר, מוזיאון, יהיה אולם ספורט ומבנה מגורים של 200 לוחמים, אודיטוריום ואנדרטה שלנו, סימולטור מודרני, שם יהיה מטה הנציבות יחד עם בית הספר, מטה בית הספר, כיתות וכל מה שקשור.
יואל רזבוזוב: וזה בתקציב הרפורמה?
<שחר איילון: מתוך 1,250 מיליון.
אברהם מיכאלי: יש לכם הרבה משימות.
אברהם מיכאלי: שמענו כאן על הרכש שאתה מבצע, על התקנים והרכישות.
<שחר איילון: יש לנו כסף, כי אנחנו החתמנו, והכנסת עודדה, יושב ראש וועדת הפנים דאג לכך שהאוצר יחתום איתנו הסכם לחמש שנים, עד 2018.
<שחר איילון: אנחנו מוגנים ולכן התקציב מוכר לנו, הוא מתוכנן עד 2018.
<שחר איילון: אנחנו יודעים כמה תחנות כיבוי יהיו, כמה כבאיות יהיו, כמה לוחמים.
<שחר איילון: אנחנו מוספים עוד 840 אנשים, אנחנו יודעים בדיוק איך יראה מערך הכבאות בשנת 2018 כולל מתחם בית הספר.
<שחר איילון: מה שצוין זה דבר נכון, המתקנים שלנו הם מתקנים בסיסיים, לא מתאימים לכבאות מודרנית, לא מתאימים לאימונים כמו שצריך.
<שחר איילון: ההערה היא הערה נכונה והיא לא רק הערה, אם מדברים על עולה חדש כמו 'לוחם אש' - - -
יואל רזבוזוב: הוא דיבר שהוא בתוך קבוצה, אילן בתחנה בנתניה והוא מרגיש שם כמו משפחה.
יואל רזבוזוב: אתה לא מרגיש את עצמך עולה, אתה לא מרגיש את עצמך מיוחד.
יואל רזבוזוב: נגעתי דווקא בנושא של הספורט, זה נושא שאני אוהב.
יואל רזבוזוב: הלכנו על איזו תכנית, בדקתי בעולם וזה מקובל.
יואל רזבוזוב: ספורטאים אחרי שהם פורשים הם פורשים עם פציעות ומינוס בבנק לא נשאר להם כלום, בעולם מקובל שהם משתלבים במשטרה, במערך הכבאות וכדומה.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שאתם תקלטו כמה תקנים כאלה כל שנה וזה ישפר לכם את עניין הכושר הגופני.
<שחר איילון: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
<שחר איילון: ראשית ארגון העובדים ואנחנו, יש לנו נבחרת שאיתה אנחנו יוצאים באוגוסט לאולימפיאדת הכבאים בארה"ב.
<שחר איילון: יש לנו עשרות אנשים שמתאמנים גם במקצועות יחידניים כמו ריצה, סייף, פינג-פונג ודברים אחרים וגם נבחרת כדורגל.
<שחר איילון: יש חדר כושר ברוב התחנות.
<שחר איילון: אנחנו נעשה חדר כושר בכל תחנה.
<שחר איילון: אלוף ישראל לקרב 10 הוא כבאי, הוא גויס בקורס הקודם, היום הוא כבאי מן השורה והספורטאים שלנו מובילים.
<שחר איילון: אנחנו מתחרים בתחרות "איש הברזל" זה נקרא "איש הברזל של הכבאות".
<שחר איילון: יש כזה מקצוע.
<שחר איילון: הנושא לא פשוט ואני חושב שהספורט הוא חלק מהכישורים הפיזיים של הלוחמים.
<שחר איילון: אי אפשר להיות 'לוחם אש' טוב מבלי שיש לך כישורים פיזיים וכושר גופני מעולה.
<שחר איילון: במילה אחת לגבי עולים חדשים, אנחנו מעודדים כניסה של עולים חדשים.
<שחר איילון: אני גם מוכן לתת תקנים שיהיו רק לעולים חדשים.
<שחר איילון: צריך לחבר כאן גם את הסוכנות שתביא את האנשים.
<שחר איילון: רק תביאו אותם, אני מוכן לתת תקנים רק לעולים חדשים, תביאו אותם.
<שחר איילון: למשל, יש לנו עכשיו עולה חדש שהיה כבאי בניו-יורק, אמרתי 'תנו לו יתרון' הוא היה כבאי שנתיים בניו-יורק ועלה.
<שחר איילון: אני לא יודע אם אתם יודעים, יש לנו למעלה מ- 230 מתנדבים שהם כבאים בארה"ב שבאים אלינו כל שנה במחזורים, מתאמנים ובזמן חירום הם באים אלינו.
<שחר איילון: יש כבאים יהודים, אגב אין הרבה כבאים יהודים, זה לא מקצוע שיהודים אוהבים אותו בכל העולם, אבל יש כבאים יהודים.
<שחר איילון: אנחנו בהחלט נשמח שאם עולה עבד בחו"ל במקצוע, נעשה לו קליטה ישירה אלינו.
יואל רזבוזוב: נמצאת איתנו נציגת הסוכנות, חשוב שתפני לכל הגורמים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מחפשים דווקא עלייה ממוקדמת, אדם עולה, עובר הכשרה ויש לו עבודה.
<שחר איילון: אני מוכן, מול הסוכנות, לשים תקנים משוריינים לקליטת עולים חדשים, לא חשוב מאיפה.
<שחר איילון: יש לנו יתרון לאתיופים.
<שחר איילון: האתיופים למשל מקבלים נקודת תעדוף בגיוס.
<שחר איילון: הם מקבלים הפליה מתקנת על פי הנחיית המדינה.
יואל רזבוזוב: זה צוין כאן.
יואל רזבוזוב: אמרתי גם שהלוחמים הם אחרי צבא והם חבר'ה שמדברים את השפה, וכדאי לפרסם מכרזים בשפה האמהרית וברוסית לדוגמה.
יואל רזבוזוב: עלתה כאן נקודה שהם לא מספיק חשופים כי עובדים ואז קוראי השפה שלהם בבית יחשפו אותם למידע.
<אסתי איוב: כדאי לחשוב איך לחשוף אותם כמה שיותר.
<אסתי איוב: לפעמים יש עולים שנמצאים שהם אקדמאיים שהם עדיין שנתיים במרכזי קליטה.
<אסתי איוב: הם יודעים את השפה והם אחרי שירות צבאי ובכל זאת לא נחשפים.
<אסתי איוב: אני אחזור, כדאי לחדד את החשיפה לצורך.
<שחר איילון: את מייצגת את הסוכנות.
<שחר איילון: אם הסוכנות תיתן לנו במקביל לכניסה למערך הכבאות גם אולפן, כך שהם ישלימו את העברית - - -
יואל רזבוזוב: זה משרד הקליטה והעלייה.
<שחר איילון: כך שבמקביל הם ילמדו עברית ויוכלו להשתלב.
<שחר איילון: אני מוכן לשים תקנים ולקלוט אותם, אבל הם צריכים תמיכה.
<אסתי איוב: בעיקר ממדינות אחרות, לאו דווקא מאתיופיה, אנחנו עושים ניפוי ונביא את מי שמעוניין לעבוד.
<אסתי איוב: כולל כבאים.
אברהם מיכאלי: האם הסוכנות יכולה לפרסם בחו"ל לכבאים?
אברהם מיכאלי: מי שהיה כבאי יש לו יתרון.
<ברוך שמעון: אני מהמשרד לקליטה ועלייה, אני אתחיל מהמשפט האחרון שלכם.
<ברוך שמעון: במשרד הקליטה והעלייה יש אגף תעסוקה והכשרה מקצועית.
<ברוך שמעון: אנחנו עושים פרויקטים גדולים עם ארגונים, בין אם ארגונים ציבוריים, ממשלתיים ובין עם אחרים, עם ארגונים ממשלתיים בנושא רפואה, איתור רופאים, אחיות ועוד.
<ברוך שמעון: אנחנו מאתרים צורך בארץ ומגייסים ומעודדים עלייה של עולים פוטנציאלים לתחום הספציפי.
יואל רזבוזוב: זה תחומים שיש צורך, כאן יש 140 משרות.
<ברוך שמעון: ארגון שמוכן ללכת על קליטה בסוף התהליך.
<ברוך שמעון: התהליכים שציינת בנושא אולפנים, הם מקבלים אולפנים וגם הכשרה מקצועית בשיתוף אותו ארגון.
<ברוך שמעון: ההכשרות המקצועיות נעות על טווח של חצי שנה-שנה כך שהעולה עסוק רק בהכשרה.
<ברוך שמעון: אנחנו ממנים לו את דמי הקיום במהלך ההכשרה, כך שהוא רגוע ועסוק רק בלימודים.
<ברוך שמעון: ההצלחה היא הצלחה מאוד יפה.
<ברוך שמעון: בסוף שרשרת התהליך האנשים עובדים ומאוד מרוצים.
<שחר איילון: אתה תממן לנו את הכבאי חצי שנה?
<ברוך שמעון: אם הולכים למהלך גיוס בחו"ל למטרת הכבאות, כן ויש אפשרות לקבל מימון של דמי קיום.
<ברוך שמעון: את עלות ההכשרה מישהו צריך לקחת על עצמו, או אתם.
<ברוך שמעון: לרוב אנחנו עובדים עם משרד הכלכלה שממן את תקופת ההכשרה לנו ואת תקופת ההכשרה עצמה.
<שחר איילון: אין לנו בעיה.
<שחר איילון: אם אתה תאתר קבוצה בחו"ל אנחנו נוציא אדם שלנו לחו"ל כדי לשבת איתם להתחיל את כל הפעולות ואת ההכנה בארץ המוצא.
<ברוך שמעון: מצוין.
<ברוך שמעון: אם יש תקנים בטווח ארוך יותר שבעוד שנה או שנה וחצי יש 15 מקומות פנויים לכבאות, נשמח ללכת על זה.
<שחר איילון: שמעון, צריך לסגור את הפרויקט הזה, לקרוא לו 'פרויקט עידוד עליה' לתת שם 15-20 תקנים ולקלוט עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: זו הייתה אמורה להיות ישיבה קצרה, היא נמשכה כי היא הייתה מעניינת.
יואל רזבוזוב: הציגו לנו את כל העשייה שלכם.
יואל רזבוזוב: יום זה הוא יום הוקרה.
יואל רזבוזוב: אין הרבה ימי הוקרה לכל המקצועות במשק, ודווקא לכבאים ציינו יום הוקרה.
יואל רזבוזוב: לדעתי אתם ראויים לכך.
יואל רזבוזוב: העבודה שאתם עושים היא עבודה חשובה והאנשים שלכם הם אנשים איכותיים.
יואל רזבוזוב: את חלקם אני מכיר, הייתי גם חבר מועצת העיר בנתניה, הכרתי הרבה חבר'ה מהתחנה.
יואל רזבוזוב: חברים בסוף כל דבר טוב קורה אחרי דבר רע, אחרי אסון, אבל יש רפורמה ויש עניין ומדיניות שמשנים את כל המערכת.
יואל רזבוזוב: המערך מתחיל להיות מקצועי ואיכותי.
יואל רזבוזוב: עלתה כאן שאלה, בסופו של עניין הם אזרחים.
יואל רזבוזוב: מדים ואזרחים, אזרח עובד מערך הכבאות.
<שחר איילון: זאת הייתה החלטה שהתקבלה יחד עם המערך, רצו לשמור על צביון של ארגון עובדים, ההסתדרות התנגדה שהוא יהיה גוף בטחוני.
<שחר איילון: אצלנו שמחים ליהנות משני העולמות.
יואל רזבוזוב: כל הכבוד לכם.
יואל רזבוזוב: יישר כוח ותודה שהגעתם.
יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות, בנושא ילדים חסרי מעמד במשפחות עולים.
יואל רזבוזוב: זה נושא מאד חשוב וגם חשוב להדגיש שהם ממשפחות עולים, כי הוועדה אמונה על בעיות עולים ואנחנו לא גולשים לתחומים אחרים, למרות שכולם ילדים.
יואל רזבוזוב: הנושא קשה, משום שמדובר בילדים שחיים בארץ ללא מעמד חוקי כלשהו, משמעות הדבר היא שהם לא זכאים לזכויות המוקנות לפי חוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
יואל רזבוזוב: ועדת העלייה דנה בנושא מספר רב של פעמים, אפילו קיימה דיון בנושא עם ראש הממשלה לשעבר, אריאל שרון, ב-11 באוגוסט 2004.
יואל רזבוזוב: ידוע לי, שמשרד החינוך מצא דרך לטפל בבעיה באמצעות מתן מספר זהות פיקטיבית, מספר רישום, כדי לאפשר להם ללמוד כמו כל תלמיד ולגשת לבחינות הבגרות.
יואל רזבוזוב: ישנם מסמכים, אמנם ישנים, אנחנו לא בדיוק יודעים על איזו כמות מדובר.
יואל רזבוזוב: עיקר הקושי מתבטא בכך שאין להם ביטוח בריאות.
יואל רזבוזוב: גם אם הם גדלים בארץ ומרגישים ישראלים לכל דבר, הם אינם מגויסים לצה"ל, גם אם הם רוצים בכך.
יואל רזבוזוב: הם חיים באי שקט נפשי כי הם יודעים שיבוא יום ויגרשו אותם.
יואל רזבוזוב: גם כאשר אין להם אף אחד בארץ המוצא, מהיכן שהם עלו והבנתי שיש כאלה גם שנולדו בארץ ואין להם לאן לחזור.
יואל רזבוזוב: הם פשוט חיים ללא שום מעמד בשום מדינה.
נסים זאב: כמה ילדים כאלה יש?
יואל רזבוזוב: אמרנו שלא ידוע המספר, ישנן השערות.
<אלי זרחין: ב-2003 משרד הפנים פרסם הודעה, שבמשפחות עולים יש 83,000 ילדים כאלה, במגזר הערבי יש 270,000.
<אלי זרחין: ב-2004 ישראל מימון, מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוציא הוראה מהממשלה למשרד הפנים, לא לשתף יותר במספרים.
<אלי זרחין: לכן מאז לא מפרסמים מספרים.
<יצחק קדמן: יש לנו מספרים.
יואל רזבוזוב: קבלתי המון נתונים ואני עדיין לא מצליח להצליב את המידע שקבלתי, נתחיל מאנשים שיציגו בפנינו את הבעיות ואז ניתן לנציגי המשרדים לענות, כי שמעתי מידע כזה ומידע כזה.
יואל רזבוזוב: נתחיל עם דוקטור יצחק קדמן, מנכ"ל המועצה לשלום הילד בבקשה.
<יצחק קדמן: תודה רבה אדוני היושב ראש.
<יצחק קדמן: עשית דבר מאד נכון לקיים פגישה בנושא הזה.
<יצחק קדמן: כפי שאמרת, הנושא הזה נדון בוועדה הזו כבר בקדנציות רבות, זו לא פעם ראשונה.
<יצחק קדמן: המצב לא השתפר, אני אשתף אתכם במספרים שידועים לנו, בדוגמאות שמגיעות אלינו וגם במשמעות העניין, שעל חלקו עמדת, של היעדר מעמד אזרחי פה בישראל לילדים הללו.
<יצחק קדמן: נתחיל במספרים, לפי הנתונים שקבלנו ממשרד הפנים, במרץ 2013, התאריך האחרון שיש ממנו נתונים, שהו בישראל 85,684 ילדים ללא מעמד חוקי כלשהו.
<יצחק קדמן: שהם חסרי מעמד, גם לא א-5, גם לא תושב קבע, גם לא אזרחות.
<יצחק קדמן: חסרי מעמד כלשהו.
<יצחק קדמן: לא כולם עולים.
<יצחק קדמן: רובם הגדול נמצאים פה במעמד שנקרא: תיירים שתוקף האשרה שלהם פג.
<יצחק קדמן: אבל אני רוצה מיד להדגיש, לא מדובר בתיירים שבאו לביקור באילת אלא מדובר על ילדים, שהגיעו לבד, או עם המשפחות שלהם, קבלו אשרת תייר לצורך כניסתם לישראל, כי לא היו זכאים לאשרה אחרת, ונשארו פה בארץ, כי הם לא באו לטיול ולא באו לסיור, האשרה שלהם פגה והם נשארים פה ללא מעמד.
נסים זאב: באיזה גילאים מדובר, כשאדוני מדבר על ילדים?
<יצחק קדמן: עד גיל 18.
<יצחק קדמן: המספר הזה כולל גם ילדי עובדים זרים, גם ילדים שהגיעו מחו"ל בגפם ואני אתעכב על זה בהמשך, גם ילדי מבקשי מקלט, אבל גם מספרים גדולים מאד, שאנחנו מעריכים אותם באלפים רבים מאד, של ילדים ממשפחות עולים.
<יצחק קדמן: אני אתן דוגמה לסיטואציות שונות, שתסברנה לנו במה מדובר.
<יצחק קדמן: אנחנו בקשר עם משרד הפנים, לא חיכינו עד הוועדה, יושבת פה מזל כהן, אנחנו בקשר עם אמנון בן עמי ועם כל אנשי משרד הפנים שמטפלים בכך.
<יצחק קדמן: כך שאין פה שום דבר מפתיע.
<יצחק קדמן: אתן דוגמה: לפני 7 שנים, הגיע הנה מקזחסטן, רב חב"ד ואתו ילדה קטנה.
<יצחק קדמן: היא הייתה אז בת 10.
<יצחק קדמן: אגב, שאלה מאד רצינית שאדוני צריך להקדיש לה ישיבה נפרדת, זה איך נכנסים לארץ ילדים, שלא באים עם ההורים שלהם.
<יצחק קדמן: יש לא מעט מקרים כאלה.
<יצחק קדמן: הודות לוועדה הזו, הוקמה לפני 7 שנים ועדה מיוחדת בין-משרדית, לדון בעניין של כניסה ויציאה של ילדים לישראל, שבאים ללא ההורה שלהם.
נסים זאב: הבוגר שמגיע אתם מקבל עליהם אחריות?