GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<זיוה מקונן-דגו: בוועדת החינוך צריך להתקיים דיון על נושא הפערים, וכמה הכפרים מחויבים באמת להוציא את הילדים האלה עם כלים - גם אם לא עם תעודת בגרות, עם כלים מקצועיים כדי שיוכלו להשתלב.
<יוסף חזי: חזי יוסף, מנהל כפר הנוער כנות.
<יוסף חזי: ביקשתי את רשות הדיבור רק כדי לומר משפט אחד: כפרי הנוער של המינהל לחינוך התיישבותי הם רשת הביטחון של החברה הישראלית, ואני מודה לוועדה על שנרתמה לעזור לד"ר בני פישר מנהל המינהל ולפורום הציבורי כדי להוביל את כפרי הנוער למקום עוד יותר טוב; להיות חלק חזק של החברה הישראלית.
<יוסף חזי: תודה.
שמעון סולומון: אעשה את זה קצר.
שמעון סולומון: אל"ף, הצטרף אלינו בני לוין.
שמעון סולומון: כשהזכרנו את בן יקיר – אני הייתי עד אישית, עבדתי שם תקופה, וראיתי איך המקום הזה הפך להיות מבחינה פיזית מקום שנוח לחיות בו בזכות הכניסה שלו לכפר, ובעזרת השם, אני מקווה שיותר ויותר – זקס, את יודעת על מה אני מדבר – שניכנס לאט-לאט לכפרי נוער, להפוך אותם לכמה שיותר נוחים.
שמעון סולומון: גם אבי נאור, כמו ברמת הדסה שביקרתי שם – נדמה לי, יום אחרי ההיבחרות שלי; נדמה לי שהופתעת שהגעת בכלל – רצו לבטל את המפגש, ולי היה ברור ללכת, כי עצם היבחרותי לא מבטלת עשייה – כך אמרתי לך, אני חושב.
שמעון סולומון: לכן אנחנו צריכים ללכת ולראות ולשפר כמה שיותר.
שמעון סולומון: כפרי נוער, אם לא הבנת אותי נכון, ישעיה, אם לא היו כפרי נוער, היה צריך להמציא אותם בשביל תלמידי נעל"ה, כי הם צריכים כפרי נוער.
שמעון סולומון: אז אנחנו מדברים באופן כללי, אבל ברור לנו מי צריך ומי לא צריך, אבל התפישה העקרונית כתפישה, שילד מקומו הוא במשפחה, היא אמירה כללית יותר, ומי שצריך אותה, היא צריכה להיות הכי טובה – זו אמירה.
שמעון סולומון: יש כפרי נוער שהם שיקומי, טיפולי, חינוכי.
שמעון סולומון: אני יודע על מה אתם מדברים, זיווה, וזה דיון אחר.
שמעון סולומון: אנחנו צריכים בוועדת חינוך, פה, להמשיך, כי כשאנחנו בודקים בתוך כפרי נוער, נגיד, איפה עולים כאלה או אחרים נמצאים רובם, אם בשיקומי או בטיפולי, ואיפה בחינוך הנורמלי, יש שם סוגייה שצריך לבדוק אותה ולא צריך להתעלם ממנה, אבל היום זה להצדיע, לומר תודה, כי בסך הכול כפרי נוער, חינוך התיישבותי, פנימיות, יש עשייה, ואנחנו נמשיך לטפל בזה.
שמעון סולומון: זה מספיק גדול כדי שלא נגיד את זה כלאחר יד, אלא לקיים דיון ממש טוב.
שמעון סולומון: יש פה שינוי מגמה מצוין של שר החינוך, שמשקיע מעל 100 מיליון שקל כדי שהתלמידים האלה, איש שנראה גיבור גדול, ראיתי כמה הוא שבור כשהוא ראה את הילדים בקיץ, שאין להם מזגן, ושאין להם תנאים הכי טובים.
שמעון סולומון: דיברנו על זה כמה פעמים.
שמעון סולומון: לכן אני חושב שיצירת תנאים טובים בתוך הכפר – שתהיה אווירה טובה, שיהיה מזגן וחם ונעים, זה לא פחות חשוב מפיזיקה ומתמטיקה, ואני חושב שצריך להדביק את זה כמה שיותר פילנתרופים, שיעזרו עד שהמדינה תיקח 100 אחוז אחריות.
שמעון סולומון: בעיית זהות בקרב יוצאי אתיופיה היא הבעיה הכי מרכזית.
שמעון סולומון: בעיית הזהות משליכה כמעט על הכול, וכשאני מסתובב במאיר שפייה, - - - בתלפיות, נדמה לי גם ברמת הדסה, היום יותר ויותר בכפרי נוער מדברים על בעיית הזהות, ואת זה צריך לחזק.
שמעון סולומון: אני חושב שיש יתרון בחינוך ההתיישבותי יותר מאשר בחינוך בערים, שזה מקום מרכזי, ויש גם הזמן אחר הצהריים, כי אם אנחנו נחזק את הזהות, ונעשה את זה ברור יותר, יהודי, ישראלי, לדעתי, זה רצף.
שמעון סולומון: זה לא או זה או זה.
שמעון סולומון: ורק צריך להבהיר להם, וראינו ילדים שהיו שם וחזרו, עד כמה הם חזקים, כי זה משפיע על הצבא ועל הנשירה, על הכול.
שמעון סולומון: לכן אפשר לקחת את זה כתוכנית ברורה מאוד.
שמעון סולומון: אני מאמין שד"ר בני פישר, כמו שהספקתי להכיר אותו, יצעיד הרבה יותר קדימה.
שמעון סולומון: צריך להקים צוות בין-משרדי, ונעשה ביחד, כי זה לא עניין של משרד אחד אלא של כמה.
שמעון סולומון: אני עומד לרשותכם, ונעשה את זה ביחד.
שמעון סולומון: לגבי אזורי רישום, ב-98' היתה סוגייה כזאת, בעיה גדולה של יוצאי אתיופיה, שרצו להתחנך בקיבוצים, הפרויקט של הקיבוצים, אבל ערים לא רצו לשחרר את הילדים.
שמעון סולומון: תאמין לי, כשהשר רוצה, הכול אפשרי.
שמעון סולומון: פתחנו אזורי רישום – למשל, מבאר שבע לחצרים, לקיבוץ חבל הבשור, לקיבוצים שונים.
שמעון סולומון: אם תרצה לדבר על זה יותר לעומק, נוכל לשבת.
שמעון סולומון: יש תקדים לזה.
שמעון סולומון: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.
יואל רזבוזוב: חברים, אני שמח שקיימנו את הדיון החשוב הזה.
יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת סולומון ולחברי הכנסת.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה והסיור באלתא מערכות בע"מ, חברת-בת של התעשייה האווירית.
יואל רזבוזוב: אני מברך את המנכ"ל נסים הדס, שהזמין את הוועדה לסיור.
יואל רזבוזוב: אנחנו נפגשנו ב-23.7, אחרי דיון בוועדה על מעקב אחר יישום החוק של הרחבת הייצוג ההולם לבני העדה האתיופית בשירות הציבורי ובשירות המדינה, אז נציגי החברה הציגו את מה שאתם עושים לטובת הקליטה של העולים במקום שאתם נמצאים, ואני הדגשתי בדיון שלצברים יש תמיד את הבן דוד, את השכן, את קרוב המשפחה שמושך אחד את השני, ההוא היה בצבא עם זה, ולעולים יש פחות את הפריבילגיה הזאת, ובחברות ממשלתיות, אנחנו הוספנו את כל החברות הממשלתיות, אנחנו רואים פחות עולים ואנחנו לפחות מנסים להשוות את זה לאחוזם היחסי באוכלוסייה.
יואל רזבוזוב: דווקא מאלתא קיבלנו נתונים טובים ואנחנו רוצים לברך אתכם על כך ולשמוע.
יואל רזבוזוב: היום גיליתי, ידעתי שקרוב משפחה שלי עובד בתעשייה האווירית, אבל היום גיליתי שהוא עובד באלתא.
<נסים הדס: אז יש פרוטקציה.
יואל רזבוזוב: אתה רואה?
יואל רזבוזוב: זה בלי פרוטקציה.
יואל רזבוזוב: זה עובד טוב.
יואל רזבוזוב: יש באמת הרבה עובדים איכותיים, עולים מברית המועצות וכמובן עולים גם ממדינות אחרות שנקלטו.
יואל רזבוזוב: בבקשה, רשות הדיבור למנכ"ל.
<נסים הדס: טוב, אז בוקר טוב.
<נסים הדס: אנחנו מאוד שמחים לארח אתכם פה ולהודות לכם על הזמן שמצאתם להקדיש לביקור הזה.
<נסים הדס: אני אנסה פה רק להציג את האנשים בזריזות.
<נסים הדס: מהצד שלנו זה - - -
יואל רזבוזוב: אז סליחה, לפני זה, יושבים פה חברי כנסת נכבדים, חבר הכנסת ליפמן, חבר הכנסת מיכאלי וחבר הכנסת זאב.
יואל רזבוזוב: יש פה נציגים של משרד הקליטה, נציגים של הוועדה, מנהלת הוועדה דנה גורדון.
יואל רזבוזוב: בבקשה, עכשיו לצד השני.
יואל רזבוזוב: (סבב נוכחות).
<נסים הדס: אז שוב בוקר טוב.
<נסים הדס: קוראים לי נסים הדס ואני מנכ"ל אלתא.
<נסים הדס: בעברי אני גם עולה חדש, המשפחה זה הדס, זה משפחת עדס המקורית מחלב ויש לה שורשים ויש לה בית כנסת בירושלים.
אברהם מיכאלי: יש לה הרבה רבנים חשובים וגדולים, לא רק בית כנסת.
<נסים הדס: וגם היו פעם במשרד החוץ, אבל אני לא יודע למצוא את כל העקבות שלהם.
<נסים הדס: עליתי לארץ כשהייתי בן 6 ממצרים, נולדתי במצרים, והגעתי למעברות של יבנה ובהמשך הייתי גר במקום שקראו לו שייח' מוניס, אז זה היה כפר ערבי.
<נסים הדס: ישנו בחדר אחד, חמש נפשות, היינו שם עד 68', שמונה שנים היינו שם ובהמשך עברנו לאזורים יותר טובים.
<נסים הדס: הגעתי לטכניון בגיל 16.5 וסיימתי שתי פקולטות בטכניון.
<נסים הדס: בהמשך התגייסתי לחיל אוויר, בהתחלה הייתי סטודנט חופשי כי לא הייתי בגיל שירות, אבל אחר כך הפכתי להיות עתודאי ובהמשך התגייסתי לשירות בחיל אוויר ומ-1983 אני באלתא.
<נסים הדס: התקדמתי בכל שדרת הניהול עד שהגעתי להיות מנכ"ל.
<נסים הדס: אז מה יש לנו היום?
<נסים הדס: בסדר היום שלנו אנחנו טיפה באיחור.
<נסים הדס: אני אציג את אלתא כללי, אחר כך מנהל משאבי אנוש קצת ידבר על התרומה לקהילה, בהמשך אנחנו ננסה להפגיש אתכם פה עם עובדים.
<נסים הדס: ניסינו להביא את כל הספקטרום של עובדים שמה שמאפיין אותם זה שהם עולים חדשים.
<נסים הדס: הם יוכלו להציג את ההשתלבות שלהם באלתא ותוכלו לשאול אותם בצורה בלתי אמצעית איך הם מרגישים באלתא ומה התרומה שלהם.
<נסים הדס: זה פחות או יותר הסיור.
<נסים הדס: אז נתחיל.
<נסים הדס: קודם כל כדי לקבל היבט מאוד ראשוני על הפעילות של אלתא, שהיא כמו שאמרו חברת בת של תעשייה אווירית והיא חברה בע"מ, חברה עסקית לכל דבר, הנתונים העסקיים של החברה של 2012 רשומים פה, אנחנו עושים קרוב למיליארד דולר מכירות.
<נסים הדס: מכירות, שוב, זה פרמטר שמבטא את ביצוע העבודה שאנחנו עושים במהלך 2012.
<נסים הדס: כפי שאתם רואים, המספרים הם למרות שאנחנו חברה ישראלית ממשלתית.
<נסים הדס: במדינת ישראל המטבע זה שקל, את המספרים שלנו אנחנו מודדים בדולרים ותיכף נראה למה.
<נסים הדס: הזמנות חדשות זה 1.246 מיליארד דולר, זה בעצם מה שקיבלנו במהלך 2012 לביצוע.
<נסים הדס: במהלך 2012 ביצענו את המכירות האלה וזה היה מהזמנות שקיבלנו בשנים קודמות, כולל ב-2012.
<נסים הדס: בדרך כלל פרויקטים הם רב שנתיים, למספר שנים, זה לא שאתה מקבל הזמנה בשנה מסוימת ומבצע אותה, אלא אתה פרוש על פני כמה שנים וביצוע המכירות שביצענו ב-2012 היה פרויקטים שהגיעו ב-2011, ב-2010, 2009, 2008, וגם ב-2012.
<נסים הדס: אלה הזמנות חדשות שהגיעו.
<נסים הדס: חלק מההזמנות בוצעו ב-2012, אבל הרוב זה רב שנתי, בגלל שהפרויקטים שלנו הם רב שנתיים.
<נסים הדס: צבר ההזמנות זה בעצם מה נשאר לנו לביצוע בסוף 2012.
<נסים הדס: אתם רואים שנשאר לנו 2.7 מיליארד דולר, זה אומר שיש לנו שנתיים וחצי-שלוש שנים, שזה אומר הצבר ו - - - פה אתם יכולים לראות את הסיבה למה כל המספרים שלנו הם דולרים.
<נסים הדס: 85% עד 90% מההזמנות אנחנו מקבלים מיצוא.
<נסים הדס: למרות שאנחנו חברה ביטחונית ממשלתית שהסיבה שקמנו היא לתת מענה לצורכי מערכת הביטחון ולמדינת ישראל, היום עיקר הכסף מגיע מיצוא.
<נסים הדס: לא שאנחנו לא עונים לצרכים של ביטחון מדינת ישראל, תיכף נשמע, ואחר כך תראו חלק בסיור, אבל עיקר הכסף מגיע מיצוא.
<נסים הדס: יש לנו נוכחות בלמעלה מ-71 מדינות, זאת אומרת אנחנו מוכרים ציוד לכל העולם.
<נסים הדס: בכל היבשות הציוד שלנו שם דבר בכל המרכיבים.
<נסים הדס: יש לנו 3,500 עובדים, פחות או יותר, אנחנו ממוקמים ב-99.
<נסים הדס: 9% פה במתחם הזה, המתחם הזה הוא קרוב ל-100 דונם ופה יש את כל העובדים.
<נסים הדס: נוסף לעובדים שהם עובדים שלנו יש עובדי קבלן, כשסך הכול נכנסים ויוצאים בשערי אלתא קרוב ל-4,000.
יואל רזבוזוב: אם יש לכם ביקוש של 3 מיליארד ו-3,500 עובדים, לא כדאי להגדיל את כמות העובדים, להגדיל את ההיצע?
יואל רזבוזוב: או שיש פה איזה מגבלות?
<נסים הדס: אין פה מגבלות, אבל אנחנו מנסים לשמור את העובדים ברמה של הייחודיות של הטכנולוגיות ואם יש דברים שאנחנו יכולים להישען על קבלני משנה, אנחנו נשענים הרבה מאוד על קבלני משנה.
<נסים הדס: אתה תראה בהמשך שלמעלה ממיליארד, 1.2 מיליארד שקל, אנחנו מוציאים לקבלני משנה בארץ.
<נסים הדס: כלומר זה עוד עבודה שאנחנו מוציאים לקבלני משנה, ואנחנו רוצים לשמור את הדברים שאנחנו ייחודיים בהם.
<נסים הדס: אתם רואים את המספרים.
<נסים הדס: קודם כל אנחנו מאוד מאוד מושפעים משער הדולר.
<נסים הדס: שער הדולר בעצם אומר כמה יצואן מושפע משער הדולר, כי למעלה מ-40% מההוצאות שלנו הן הוצאות שקליות.
<נסים הדס: המשכורות שאנחנו נותנים לעובדים, התשלומים שאנחנו משלמים לקבלנים בארץ, ארנונה, חשמל.
<נסים הדס: זה אומר שאנחנו צריכים לקחת דולרים ולהמיר אותם לשקלים.
<נסים הדס: כששער הדולר צונח זה אומר שאנחנו צריכים לקחת יותר דולרים כדי להמיר אותם לשקלים לכיסוי ההוצאות השוטפות וזה אומר שאם 400 מיליון דולר, זה בערך ההוצאות השקליות שלנו, אקוויוולנט, ואם שער הדולר יורד ב-40 אגורות לדולר, התחלנו מ-3.9 את שנת 2013 ואנחנו גומרים בפחות מ-3.5, אז ה-40 אגורות על ה-400 מיליון דולר זה 160 מיליון שקל.
<נסים הדס: זאת אומרת ההוצאות, זה בערך עוד 45 מיליון דולר יותר.
<נסים הדס: מ-400 מיליון דולר אנחנו מקבלים 160 מיליון שקל פחות וזה אומר שאנחנו צריכים להמיר עוד דולרים וזה אומר שההוצאות שלנו גדלות בהוצאות הדולריות.
<נסים הדס: למרות זאת אנחנו חברה רווחית בצורה משמעותית, נגיד בעשירון העליון של החברות הביטחוניות והרווחיות.
<נסים הדס: הסיבה לכך, למרות שכולם תמיד אומרים שחברה ממשלתית, יש לה תדמית של חברה ממשלתית, אנחנו חברה שהנושא העסקי והרווח הוא חלק מהגנים של הארגון.
<נסים הדס: יש לנו מאות פרויקטים ואנחנו מבקרים את כל ההוצאות ברמה של פרויקטים.
<נסים הדס: זה לא רק הסתכלות של החברה, אלא שיש פה בקרה עד לרמה של מאות פרויקטים.
<נסים הדס: למה זה בגנים של הארגון?
<נסים הדס: כי ברגע שאתה עושה 90% יצוא אתה לא יכול לבנות על זה שאם חלילה היצוא נפגע מדינת ישראל תכסה לך את ה10%-15%, אם פתאום תגדל ל-60% זה מצב בלתי אפשרי, לכן אתה צריך להצטיין ביצוא.
<נסים הדס: להצטיין ביצוא, זה שאתה חברה ממשלתית זה לא תורם לך, זה לא מזיז כלום.
<נסים הדס: נהפוך הוא, בהרבה מאוד מקרים זה שאתה חברה ישראלית מהווה חיסרון, כי אתה מתחרה עם חברות אמריקאיות, או צרפתיות, או אפילו מזרחיות, הן מביאות הרבה נכסים שמשפיעים על מקבל ההחלטות באותה מדינה להטות את הדבר לטובתם.
<נסים הדס: לכן אתה צריך להצטיין הרבה יותר במוצרים שלך מחברות אחרות, על מנת להמשיך ולשרוד.
<נסים הדס: זה דבר אחד.
<נסים הדס: דבר שני, כשאתה מקבל חוזה ממדינה, כל מדינה, או כל לקוח, אתה נדרש לתת ערבויות, כי בסיכומו של דבר המוצרים שאנחנו מייצרים הם מוצרים שהם טיילור מייד, כלומר אנחנו תופרים אותם, אנחנו לא מייצרים למדף, אנחנו מקבלים הזמנה ומייצרים את המוצר, ולכן אנחנו מקבלים מקדמות והמקדמות האלה מאפשרות לנו לייצר את המוצר.
<נסים הדס: כשאתה מקבל מקדמה אז אתה נאלץ לתת ערבויות בנקאיות.
<נסים הדס: בנקים נותנים ערבויות למי שיש לו כסף.
<נסים הדס: מי שיש לו כסף מקבל, מי שאין לו כסף לא מקבל.
<נסים הדס: לכן אתה חייב להיות חברה רווחית על מנת לקבל את הערבויות הבנקאיות האלה, כי אחרת אתה לא מסוגל לבצע את הפרויקטים.
<נסים הדס: ואתה חייב להיות רווחי ותחרותי, כי אחרת אתה לא תחרותי.
<נסים הדס: זה בשביל להבין למה בלי להיות רווחי ובלי להיות תחרותיים אנחנו פשוט לא שורדים.
<נסים הדס: לכן פה אנחנו מתמודדים ברווחיות שלנו עם חברות פרטיות, ציבוריות, שנמצאות בעולם, בתעשייה הביטחונית.
<נסים הדס: התעשייה הביטחונית בעולם מושפעת מהמצב הכלכלי שקורה בעולם וכמובן שגם אנחנו מושפעים.
<נסים הדס: למרות כל זה עדיין אנחנו יצואן שמביא 1.2 מיליון דולר התקשרויות כל שנה והמגמה הזאת תמשיך ב-2013.
<נסים הדס: עוד לא סיכמנו את 2013 אבל המגמה הזאת באופן כללי נמשכת.
<נסים הדס: כמיצוב שלנו בעולם אנחנו חברה מובילה בעולם בהרבה מאוד אלמנטים, ואנחנו נשמע על זה בהמשך.
<נסים הדס: ככה קיבלתם אוריינטציה של ההיבט העסקי שלנו.
<נסים הדס: דבר ראשון שאני רוצה להגיד זה מה החזון של החברה.
<נסים הדס: החזון זה איזה שהיא הגדרה, כשבעצם אנחנו פועלים לפיו, מהחזון אנחנו גוזרים את התכניות האסטרטגיות שלנו, אנחנו גוזרים את תכניות הפעולה שלנו וזה בעצם כוכב הצפון שמוביל את העשייה בחברה.
<נסים הדס: אז קודם כל אנחנו בחלקת האלוהים הקטנה שלנו לא מתביישים לכתוב שאנחנו חוליה במימוש החזון הציוני במדינת ישראל.
<נסים הדס: אנחנו מתעסקים במערכות מודיעין, מהמובילות בעולם, תיכף נראה השוואות ודברים כאלה, ונושא של מודיעין הוא נושא שתמיד נמצא בחסר בעולם, אנחנו עדים לכל ההיסטוריה של מדינת ישראל בנושא של מודיעין, מלחמות ישראל, לפני למעלה טיפה מ-40 שנה היינו עדים למלחמת יום הכיפורים שהיה בה שם מודיעין, ולאורך כל ההיסטוריה הנושא של מודיעין, כולל מלחמות ישראל בתקופה האחרונה, לבנון, תמיד היה בנושא של חסר ואנחנו רוצים להתעסק בנושא הזה של מערכות מודיעין, להיות מובילים בעולם, על בסיס של מצוינות עסקית, הסברתי למה חשובה המצוינות העסקית, תוך מינוף ומיצוי של כלל היכולות של התעשייה האווירית.
<נסים הדס: אנחנו חברת-בת של התעשייה האווירית ואנחנו רוצים לייצר פתרונות לכלל הטכנולוגיות של התעשייה האווירית ובכך לתרום לביטחון ולכלכלה.
<נסים הדס: ביטחון, אנחנו בצורה מאוד מאוד משמעותית תורמים לביטחון וניגע בזה בהמשך, ולכלכלה, זה המיליארדים שאנחנו מביאים והרווח והפרנסה שנותנים פה לעובדים שנמצאים באלתא ולקבלני משנה.
<נסים הדס: זה החזון.
<נסים הדס: אתם יכולים לראות פה, גם בתוך החזון שמנו נקודות בתולדות העם היהודי, גם בעת העתיקה וגם בעת החדשה.
<נסים הדס: אתם יכולים לראות פה שיש גם אפילו עלייה כחלק מהחזון שלנו.
<נסים הדס: מבחינת ההתעסקות שלנו, יש לנו ארבעה רבדים של התעסקות שכל רובד נסמך על הרובד מתחתיו ויש לנו ארבעה ערכים של לקוח, חדשנות, חברה אחת ואנשים, שזה הערכים של החברה ואני אלך עכשיו ברשותכם ואתאר בקצרה כל אחד מהרבדים.
<נסים הדס: אני אגיד גם מה מייחד אותנו בכל רובד ואיך אנחנו פועלים.
<נסים הדס: הרובד הראשון זה הרובד הטכנולוגי שבו אנחנו מחזיקים את הטכנולוגיה הבסיסית שמאפשרת לנו לבנות את המערכות שלנו.
<נסים הדס: הטכנולוגיה הבסיסית זה רכיבי מיקרוגלים, רכיבים של משדרים.
<נסים הדס: מיקרוגל, כולנו מכירים את המיקרוגל בבית, אבל המיקרוגל בבית בנוי מאיזה שהוא אלמנט שמשדר ובמערכות שאנחנו עושים, במכ"מים שאנחנו עושים, במערכות התקשורת, יש הרבה מאוד אלמנטים שמשדרים וקולטים, ואם, לצורך העניין, מכ"מ כיפת ברזל, יש בו אלפים של מודולים כאלה קטנים, שיש בהם יחידת שידור וקליטה וזה מה שקוראים מיקרוגל.
<נסים הדס: אנחנו רוצים לשלוט בטכנולוגיה הזאת שמאפשרת לנו לבנות את זה בצורה מהירה ובצורה מתקדמת ולהיות חופשיים מכל מגבלות שאם היינו קונים את הטכנולוגיה הזאת מבחוץ, אז היו לנו מגבלות.
<נסים הדס: טכנולוגיות של שו"ב, שליטה ובקרה ואיתור, חיבור ומערכות מידע.
<נסים הדס: ברמה הזו יש לנו למעלה מ-1,000 איש מתעסקים, אנחנו בונים ומתעסקים בטכנולוגיה הזאת לצרכים שלנו.
<נסים הדס: אנחנו לא מוכרים את זה כקו עסקי.
<נסים הדס: למרות שיש מקומות שאתה יכול לקנות, אנשים מתפרנסים מלמכור מיקרוגלים או רכיבים של מיקרוגל, אנחנו מתמקדים, רוצים להיות בחזית העולמית ושזה יעזור לקדם את המערכות שלנו וייתן לנו ייחודיות בפתרונות.
<נסים הדס: זה ה-level הראשון.
<נסים הדס: ה-level השני זה מערכות וחיישנים.
<נסים הדס: ב- levelהזה יש חיישן, מה זה חיישן?
<נסים הדס: מכ"מ של כיפת ברזל זה סוג של חיישן.
<נסים הדס: הוא חש איפה המטרה נמצאת והוא בעצם מחליט לבנות את התהליך.
<נסים הדס: יש לנו ב- level הזה של חיישנים כ-15 קטגוריות של חיישנים.
<נסים הדס: האסטרטגיה שלנו בחיישנים האלה היא להיות בשכבה המובילה בעולם בכל אחת מהקטגוריות.
<נסים הדס: זה לא דבר שמובן מאליו, האם זה טוב או לא טוב, כי אתה אומר, אתה חברה עסקית, אתה רוצה להצטיין, אז אתה לא יכול להיות גם מצטיין במוזיקה וגם מצטיין במתמטיקה וגם מצטיין בהתעמלות, אז למה זה טוב?
<נסים הדס: התשובה לכך נמצאת במספר אספקטים.
<נסים הדס: קודם כל אנחנו במקרים מסוימים בית המכ"מ של מדינת ישראל.
<נסים הדס: מהבחינה הזאת אנחנו מונופול וכמו שראיתם בחזון, אנחנו מחויבים לתת פתרונות למערכת הביטחון.
<נסים הדס: מונופול מבחינתי זה לא רק זכויות אלא הרבה מאוד חובות, לכן אנחנו נדרשים לתת למערכת הביטחון את כל הפתרונות במכ"מים שמערכת הביטחון נדרשת, החל ממכ"מ קטן שעושה הגנת גבולות, המשך במכ"מ גדול שהוא חלק מסוללת החץ, חץ 3 שעשה ניסוי ביום שישי האחרון.
<נסים הדס: דבר שני, אנחנו חברה עם מוטת ייצור שעושים קרוב ל-90% ייצור והדינמיקה בשוק הייצור זה שפעם אחת משהו עולה ופעם אחרת משהו יורד וזה שאתה נמצא בהרבה מאוד קווי עסקים מבטיח לך את היציבות העסקית.
<נסים הדס: כדי להראות שהדבר הזה עמד במבחן המציאות, אז יש משברים כל הזמן בעולם העסקי הזה ואחד המשברים היותר משמעותיים זה שמדינת ישראל החליטה לסגור את פרויקט הפלקון לסין, שאלתא הייתה קבלנית ראשית שלו.
<נסים הדס: זה היה פרויקט במאות מיליוני דולרים, אז זה היה כמעט חצי מהעבודה של אלתא, הפרויקט הזה נסגר בגלל החלטה פוליטית ולמרות שהוא נסגר אלתא המשיכה לשרוד, היא אפילו לא פיטרה עובדים כתוצאה מזה והיא המשיכה ואפילו שימרה גרעין של אנשים שבהמשך הדרך פיתחו וסיפקו מערכות דומות.
<נסים הדס: זה בעצם איזה שהוא מדד לחוסן העסקי של החברה.
נסים זאב: גם הלביא בזמנו שסגרו, לא פיטרתם עובדים, אני זוכר.
<נסים הדס: נכון, לביא זה עוד היה לפני למעלה מ - - - דרך אגב, הג'וב הראשון שלי באלתא היה שהייתי אחראי על המכ"מ של הלביא.
<נסים הדס: יש לנו סנסורים על כל אחת מהפלטפורמות, החל מהפלטפורמות בחלל, פלטפורמות מוטסות, פלטפורמות ימיות ומערכות יבשה.
<נסים הדס: אחד האלמנטים שמאוד אנחנו גאים בו זה מטען שנמצא בחלל, מטען שמבוסס על מכ"מ, זה מטען שמספק אמצעי מודיעין.
<נסים הדס: באמצעי מודיעין יש את המערכות האלקטרו אופטיות ויש את מערכות המכ"מ.
<נסים הדס: היתרון במערכות מכ"מ זה שהוא לא מותנה ביום, לילה, הלוויין מסתובב סביב כדור הארץ, הוא עושה סיבוב פעם ב-90 דקות ובמשך ה-90 דקות האלה כדור הארץ מסתובב גם כן ולכן הוא כל פעם חותך את כדור הארץ במקומות שונים, וזה שהמכ"מ הוא האלמנט שמאיר הוא בעצם לא מותנה ביום ולילה.
<נסים הדס: מערכות אלקטרו אופטיות צריכות את האור של השמש ואם היא נמצאת באזור החשוך אז היא לא רואה.
<נסים הדס: מכ"מ לא מותנה בדבר הזה והוא גם לא מותנה בקיום של עננות.
<נסים הדס: אחד הדברים שרק מראים את הייחודיות של הפתרונות שלנו זה שמערכות כאלה בעולם שוקלות מספר טונות, לוויין עם מערכת מכ"מ.
<נסים הדס: יש לנו לוויין ששוקל 300 קילו והוא כבר נמצא מספר רב של שנים בחלל, הלוויין הראשון שלנו.
<נסים הדס: אנחנו הראינו את הלוויין הזה לאמריקאים.
<נסים הדס: האמריקאים ראו את הלוויין הזה ונאס"א ראתה את הלוויין הזה ובנאס"א יש תכניות מחקר של החלל ואחת מתכניות המחקר של החלל היה לחקור מה קורה בנוגה.
<נסים הדס: נוגה זה כוכב לכת שנמצא קרוב לשמש יחסית לכדור הארץ, אז זמן שנה שלו זה 200 ומשהו יום ומה שמאפיין את נוגה זה שהוא נמצא בטמפרטורה מאוד מאוד גבוהה ויש לו אטמוספרה מאוד מאוד סמיכה.
<נסים הדס: זאת אומרת כל הכוכב הזה מכוסה בעננות, אי אפשר לדעת מה קורה בכוכב הזה בלי אמצעי מכ"מ, כי באמצעים אופטיים אי אפשר לחדור את העננות, ונאס"א התעניינה לקנות את הלוויין הזה, האמריקאים שהמציאו את כל החלל התעניינו לקנות את המערכת הזאת.
<נסים הדס: לדאבוני בסוף הם לא מימשו את זה, כי התכנית בוטלה.
<נסים הדס: אבל הם החליטו שאם בסוף התכנית תצא לדרך והם יחקרו את נוגה הם קונים את המטען הזה ואת הלוויין הזה מאיתנו.
<נסים הדס: היה פה נשיא נאס"א לפני שלוש שנים, הוא היה באירוע של יום הזיכרון של אילן רמון ואני נפגשתי איתו.
<נסים הדס: אז היה 40 שנה, לפני 40 שנה עברנו לאשדוד, אמרתי לו, 'אנחנו פה משנת 69', היה פה חול וחול וחול, לא היה כלום, אתם לפני 40 שנה שמתם בן אדם על הירח'.
<נסים הדס: 40 שנה אחרי זה אנחנו יכולים לדבר אחד לשני בגובה העיניים.
<נסים הדס: יש לנו מטענים על כל הפלטפורמות המוטסות, החל ממטוסי קרב, המשך במל"טים, המשך בבלונים, במערכות על הליקופטרים והמערכות שלנו נמצאות בשוק מבצעי, גם במערכת הביטחון וגם אנחנו מוכרים את זה ליצוא ויש לנו הרבה מאוד פתרונות שנמצאים בכל העולם.
<נסים הדס: כחברה, למשל, אנחנו נמצאים על הכי הרבה סוגי מל"טים שונים.
<נסים הדס: אין לנו את הכי הרבה סנסורים מבחינת הייצור, אבל סוגי מל"טים, יש לנו את הכי הרבה סוגי מל"טים וגם הכי הרבה סוגים של סנסורים.
נסים זאב: הלוויינים שלנו, שהם מחוברים ל - - - כחברות חברות בעצם?
<נסים הדס: כן, הלוויין הזה של נאס"א הוא שלנו.
<נסים הדס: אנחנו ביחד עם הלוויינים, חברת האחות.
<נסים הדס: יש לנו מערכות בנושא ים ויש לנו מערכות בנושא יבשה.
<נסים הדס: אנחנו, כחברה, הסנסורים שלנו על המכ"מים שלנו מעורבים בכל המערכות להגנה בפני כל סוגי הטילים, החל מאורן ירוק, שהוא חלק ממערך החץ, וכמו שאמרתי, ביום שישי האחרון היה ניסוי של החץ, המשך בשרביט קסמים, המכ"מ שלנו הוא חלק מהמערכת של שרביט קסמים, כיפת ברזל, המכ"מ שלנו הוא חלק מכיפת ברזל, פרויקט מעיל רוח שהוא מיגון על טנקים שכבר הוכח מבצעית.
<נסים הדס: היו מספר אירועים שבהם המערכת הזאת הצילה חיים, דברים שהתפרסמו בתקשורת.
<נסים הדס: באותו יום התקשר אליי ראש הפרויקט ואמר לי, 'תשמע, אתה צריך לישון טוב, כי תאר לך שהיה מצב לא הייתה מערכת, אז בארבע משפחות היו מבכים את יקיריהן ועכשיו אנחנו יודעים שהצלנו ארבע משפחות'.
<נסים הדס: ומערכת להגנה בפני טילי ים-ים ומערכות להגנה בפני טילי כתף.
<נסים הדס: זאת אומרת יש לך את כל הספנד של הכול.
<נסים הדס: זה ה-level של ה-safety.
<נסים הדס: ה- levelהבא זה level של מערכות עילית למודיעין.
<נסים הדס: זו מערכת שבה אתה מספק מערכת מוכללת לנושא של מערכות מודיעין.
<נסים הדס: יש לך פה מערכות שהן על מה שאנחנו קוראים מטוסי משימה ומערכות מוכללות, מערכות להיגוי והגנה, מערכות מודיעיניות משולבות.
<נסים הדס: מה זה מטוס משימה?
<נסים הדס: זה מטוס שהבסיס שלו הוא מטוס עסקים, אפילו בואינג, שאנחנו לוקחים אותו ומסבים אותו, לקחת את המערכות שלו ולהפוך להיות מטוס משימה.
<נסים הדס: דוגמה של מטוס משימה זה מטוס AEW.
<נסים הדס: מה זה מטוס AEW?
<נסים הדס: זה airborne early warning, הוא מעין יב"א (יחידת בקרה אזורית) מעופפת, תפקידו לטפל במטרות אוויריות והוא צריך לגלות את המטרות ולאפשר בקרה שלהן.
<נסים הדס: למה צריך מטוס?
<נסים הדס: אנחנו יודעים שכדור הארץ הוא עגול ותמיד אנחנו ננסה לשים את המכ"מים במקומות הכי גבוהים כדי שיראו מעבר לאופק ובשביל זה תמיד מנסים לשים את המכ"מים על פסגות ההרים, אבל גם פסגות ההרים, יש להם גובה מוגבל מול מטוס.
<נסים הדס: מטוס גם יכול להיות נייד, אתה יכול להעביר אותו לזירה אחרת.
<נסים הדס: לכן אתה בונה מטוס.
<נסים הדס: המטוס השני זה מטוס של מודיעין.
<נסים הדס: מה זה אותות?
<נסים הדס: זה יכול להיות תקשורת, זה יכול להיות שידורים של מכ"מ.
<נסים הדס: אתה רוצה לגלות את האותות האלה ולאכן אותם.
<נסים הדס: שוב, למה מטוס?
<נסים הדס: יש לך קו ראייה, אתה יכול לטוס.
<נסים הדס: מטוס זה אחיזת שטח, הוא מטפל במטרות קרקעיות.
<נסים הדס: כשאתה טס, אתה רוצה לראות את המטרות.
<נסים הדס: במטוס סיור ימי אתה רוצה לטפל במטרות.
<נסים הדס: זו קטגוריה מוכרת בעולם, זה לא משהו שאנחנו המצאנו.
<נסים הדס: אם ניקח רק בתור דוגמה את העניין של ה - - - המטוסים האלה, יש לנו פתרונות גם על פלטפורמה מערבית, כמו הגלפסטרים וגם על פלטפורמה מזרחית.
<נסים הדס: החברה שעושה כאלה דברים בעולם, בדרך כלל החברות שמתעסקות במטוסי משימה זה הסופר ג'יינט האמריקאי.
<נסים הדס: למשל באירופה, יש רק חברה אחת, שזה ארבוס, שמתעסקת במטוסי סיור.
<נסים הדס: גם הסופר ג'יינט האמריקאים לא מתעסקים בכל הקטגוריות.
<נסים הדס: חברת בואינג מתעסקת בקטגוריה הזאת, אבל אין לה שום יכולת, לא בזה ולא בזה.
<נסים הדס: הדבר הזה זה חברת רייטון האמריקאית.
<נסים הדס: אנחנו, החברה הקטנה הזאת באשדוד, עושה את כל הקטגוריות האלה.
<נסים הדס: יתרה מכך, אנחנו עושים את זה על כמה סוגי פלטפורמות.
<נסים הדס: למשל ה-AW הזה, שאנחנו עושים אותו, בואינג שהוא המתחרה, נגיד אנחנו ובואינג היחידים בעולם, אז היא עושה את זה על מטוס 737, שהוא היצרן שלו, אנחנו עושים את זה על מטוסים שאנחנו לא היצרן שלהם, גם על מטוס מזרחי וגם על מטוס מערבי.
<נסים הדס: כשאתה מדבר על לעשות את זה, זה לא להתקין, אלא אתה אחראי ללקוח, כולל תחזוקה של המטוס, כולל הגלגלים של המטוס, כולל כל ההיבטים.
<נסים הדס: חברה, שזה לא המטוס שלה, אז מבחינת הלקוח זה איזה שהוא חיסרון מסוים, לא רק שהוא רוצה לקבל תמיכה ותחזוקה, ולמרות כל זה אנחנו מספקים את המערכות והייחודיות של הפתרונות שלנו גוברת על החיסרון שאתה לא יצרן המטוס בסיכומו של דבר.
נסים זאב: מה קורה בעצם מבחינת ההפסדים כאשר אתם הולכים מתוך תקווה, אמונה, אולי הבטחות לפעמים, בעל פה, לא בכתב ומפתחים דבר מסוים ובסופו של דבר אתם נסוגים בגלל שהמדינה מחליטה בסדר העדיפויות שלה שמשתנה משהו?
<נסים הדס: כל המוצרים שלנו, ב90% ומשהו, אלה הזמנות שמקבלים מלקוח.
<נסים הדס: אנחנו לא מפתחים כזה מוצר שעולה מאות מיליוני דולרים מכספנו בלי לקבל הזמנה.
<נסים הדס: אנחנו באים, משכנעים את הלקוח ואז הוא מזמין ואז אנחנו הולכים ומפתחים את המוצר.
<נסים הדס: תמיד לקוח או מדינה, כמו פרויקט הפלקון לסין, מדינה החליטה לבטל את זה, אבל זה לא משהו שאתה מפתח ואומר 'תשמע, אני מקדם' ובסוף מישהו לא קונה.
<נסים הדס: זה לא המצב.
<נסים הדס: זאת אומרת 95% מהדברים שאנחנו עושים הם מוזמנים מהלקוח.
יואל רזבוזוב: מה הייתה הבעיה עם הפרויקט הסיני?
<נסים הדס: זה היה פרויקט בהיקף של מאות מיליונים.
נסים זאב: 300 מיליון זה היה אז.
יואל רזבוזוב: והמדינה הגיעה איתכם להסדר?
<נסים הדס: המדינה פיצתה, אבל הבעיה זה לא ההסדר של הכסף, הבעיה זה הפסד של העבודה.