GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אירית כפיר: משפטים זה דוגמה כמו רפואה, הרישוי הוא בעייתי.
<אירית כפיר: אבל כל ההיי טק, אפילו משרדים ממשלתיים, יש מקומות שאפשר.
<חנן אחיטוב: איפה שפחות נחוץ שליטה בשפה.
<נעמי בן עמי: ואין מגבלות של רישום.
יואל רזבוזוב: התעשייה.
<רונן רפאל: גם משרדי ממשלה.
<רונן רפאל: עם נציבות שירות המדינה כבר אישרנו והם הוציאו פרסום שהם מוכנים שגם במשרדי ממשלה יקלטו אותם.
<אירית כפיר: רשויות מקומיות.
<אירית כפיר: סתם עבדתי בעיריית תל אביב, אז נשארו לי שם עוד כמה מקורבים, אז נכנסות לנו משרות.
<אירית כפיר: רשויות מקומיות מחזיקות אלפי משרות.
<נעמי בן עמי: חבר'ה, אני לא יכולה לעזור, אני סך הכול עבדתי במשרד החוץ.
יואל רזבוזוב: אבל גם כאן בארץ, אנחנו ראינו בשבוע, על אחוז האבטלה שהולך וגדל, אז יש לנו גם בעיה פה, ואם אנחנו מביאים - - -
<אירית כפיר: אבל זה לא תקינה, הם לא תופסים משרה.
<רונן רפאל: זה יתרון למעסיק, הוא לא ישלם משכורת וזה בנוסף.
יואל רזבוזוב: הוא מקבל מישהו וזהו, אבל יש לו איזה שהיא התחייבות להעסיק אותם?
<אירית כפיר: לא, אין שום דבר.
<אירית כפיר: זה לא תקינה, זה לא שכר, כמו שפתחתי ואמרתי, זו ציונות ובאמת לפתוח את הלב.
יואל רזבוזוב: בסדר, זה מעניין, כן דרך מסע נגיד לתעשייה.
יואל רזבוזוב: לתעשייה למשוך, אני חושב שהרבה - - - אני חושב שבוועדה הזאת נצטרך להעלות את הנושא הזה, להביא את תנובה, שטראוס, ורטהיימר מגיע, הוא כבר אמר שהוא בפנים, להביא כמה גדולים ו - - -
<רונן רפאל: הזיקה בוועדה הזאת, זה שהיא יכולה לבדוק, זה בין התכניות האלה לכמה מיישמים אחרי זה עלייה.
<רונן רפאל: הדברים שמוצגים כאן, הפוסט שמדברים עליו, הם באמת מחברים את האנשים כדי ליישם עלייה.
יואל רזבוזוב: רק שאנשים יבואו, יעבדו, ינצלו אותם קצת, ואנחנו מכירים את המדיניות שיש לנו בארץ, ינצלו אותם ועוד יזרקו אותם ומה אנחנו עושים איתם אחרי זה.
<אירית כפיר: אז אנחנו שומרים שזה לא יקרה, הניצול.
<אירית כפיר: תראה, קודם כל זו בחירה אישית של הפרט, שבאים בלי קנסות, בתחום העיסוק שהוא הכשיר את עצמו, וללמוד.
<אירית כפיר: אנחנו בודקים את המעסיקים, אנחנו לא - - -
יואל רזבוזוב: אז הם לא עוברים כאן הכשרה, הם באים מוכנים?
<אירית כפיר: הם מוכנים.
<נעמי בן עמי: תראה, זה מאפשר להם עדיין את האפשרות לחפש עבודה בצורה נינוחה בארץ, אם הם מתכוונים להשתקע פה.
יואל רזבוזוב: מחר יש לי פגישה עם יושב ראש חברת חשמל ואני כן שומע שיש בעיה עם מהנדסים - - -
<נעמי בן עמי: חברת חשמל זה מצוין.
יואל רזבוזוב: כי העלייה מברית המועצות לשעבר תרמה הרבה בנושא והיום אנחנו עוד פעם ירדנו.
<אירית כפיר: כי הם יצאו לפנסיה, כמו הרופאים.
יואל רזבוזוב: ויש פה בעיה גדולה של מהנדסים בארץ.
<חנן אחיטוב: בקרב האוכלוסייה שמגיעה לכאן, גם בשנים האחרונות, לא חסרים מהנדסים ולא חסרים רופאים, רק צריך למצוא להם פתרון.
<נעמי בן עמי: לתת להם את ההזדמנות.
אברהם מיכאלי: היו לנו ישיבות בכנסת שפנו מספר מעסיקים גדולים וביקשו את כוח האדם הזה.
יואל רזבוזוב: צריך לראות איפה הביקוש ולעבוד עם זה.
יואל רזבוזוב: כל הנושא הזה שווה דיון, מה הביקוש ומה אנחנו יכולים לשלוף משם תמורת הביקוש ואז אנחנו - - -
<אירית כפיר: וזה יהיה מאוד נכון גם להרחיב למסלול הזה את הגיל, לפחות ל-40.
<אירית כפיר: אדם צעיר בן 32 הוא עדיין עם מספיק שנים לעבוד.
<חנן אחיטוב: גם בגיל 40.
יואל רזבוזוב: הכול עלות ותועלת, אז צריך - - -
<אירית כפיר: הפעילות האחרונה היא פעילות ממוקדת, לאוכלוסייה מאוד ספציפית, מנהיגות בכירה.
<אירית כפיר: אנחנו השכלנו להגיע לאנשים שהם כבר בנו את עצמם בתוך סביבת החיים שלהם, הארגונית, הקהילתית, אנשים מאוד מאוד בכירים מכל תחומי החיים, האקדמיה, העסקים וגם המדינה עצמה ואתגרנו אותם באמת להיות, הגדירה את זה קודם ראש נתיב, נאמני המרכז.
<אירית כפיר: דרך אגב הם נמצאים פה בסמינר מאוד בכיר, של שבוע ימים, אחר כך אנחנו ממשיכים את העבודה איתם בשטח.
<אירית כפיר: בלי עבודה בהמשך לא עשינו כלום, באמת חבל על הכספים של כולנו, של מדינת ישראל, וזה שם.
<אירית כפיר: הם אחר כך הופכים להיות כאלה שמסייעים לנו כידידי ונאמני המרכזים להפעיל את כל הפעילות הזאת ולהוביל אותה קדימה.
<נעמי בן עמי: אני רק אגיד מילה אחת על העתיד.
<נעמי בן עמי: אנחנו זיהינו צורך להביא לפה ילדים בגילאים סביב ה-15-16, כי הבנו שזה הגיל שאפשר אולי להראות להם, לאתגר אותם במשהו, לפני שההורים יחליטו בשבילם איפה הם הולכים ללמוד.
<נעמי בן עמי: אכן אני חושבת שהצלחנו, כי לפחות שליש מתוך הטכניון האקדמי, התכנית החדשה שפתחנו עכשיו בטכניון, באים מתוך האוכלוסייה הזאת, ואנחנו מאוד מקווים להמשיך עם זה ובאמת להראות להם את ההשכלה הגבוהה בישראל בצורה אטרקטיבית ומיטבית - - -
אברהם מיכאלי: באיזה מסגרת את מביאה אותם?
<נעמי בן עמי: המסגרת שלנו.
<נעמי בן עמי: לחלוטין שלנו.
<אירית כפיר: אגב, בחודש הבא נוחתת פה עוד קבוצה.
<אירית כפיר: זה סמינר שאנחנו בונים, עם אחריות כוללת שלנו.
<נעמי בן עמי: אם תרצו לראות אותם, אנחנו נביא אותם לכנסת.
<נעמי בן עמי: בשמחה.
<אירית כפיר: הם יהיו פה בירושלים.
אברהם מיכאלי: השאלה היא, ההורים מסכימים שהם יבואו?
אברהם מיכאלי: אני אגיד לך למה, כי יש את הבעיות האלה גם בנעל"ה, ההורים לא כל כך ששים.
אברהם מיכאלי: מצד שני הצלחה של התכניות האלה - - -
<נעמי בן עמי: הם קצת יותר גדולים מנעל"ה.
<נעמי בן עמי: זה כבר לקראת לימודים אקדמיים.
<רונן רפאל: לקראת השכלה גבוהה וברוסיה המצב הולך ופחות טוב, ההורים, להיפך, דוחפים.
<נעמי בן עמי: לא דיברנו על זה, זו סקירה בפני עצמה, אבל יש שינויים שם שכנראה אולי בתקווה זה - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו מסכמים?
<נעמי בן עמי: אתם תצטרכו לבוא לסיור נוסף לראות איך עובדת המחלקה הקונסולרית.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבוא בשמחה.
<נעמי בן עמי: כדי שנבדוק אתכם.
יואל רזבוזוב: בסדר גמור, אין בעיה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבוא בשמחה, נבדוק, ניבדק.
יואל רזבוזוב: אני חושב שיש פה באמת הרבה פעילות ברוכה שאתם עושים.
יואל רזבוזוב: אני פחות הכרתי.
יואל רזבוזוב: שמעתי תמיד נתיב, נתיב, נתיב, ועכשיו אני רואה בעיניים שלי.
יואל רזבוזוב: תמיד אנחנו מדברים על לעלות לעלות, החלום של הציונות, אני מאוד מאמין, אבל גם אלה שנשארים בתפוצות ולא עולים, כי הם לא רוצים או לא יכולים או לא זה, יש מספיק סיבות למה, אז אנחנו צריכים לחזק את הקשר איתם.
יואל רזבוזוב: מבחינת העלייה, בשביל להעלות חבר'ה טובים ומוכשרים, מה שאנחנו באמת רוצים, אנחנו רוצים פה את כל היהודים, אבל יש לנו מקצועות ביקוש ואנחנו רוצים למשוך, אז אני חושב שהתכניות הממוקדות הייעודיות זה הדבר הכי נכון, לזהות פה בארץ מה שאנחנו צריכים וממש בתכניות האלה להביא לכאן.
יואל רזבוזוב: אני גם מתכוון לעשות ישיבת ועדה בנושא של הצלחה של אותם עולים בארץ, הצלחה במובן הפיננסי, גם להביא את שר האוצר ולהראות כמה כסף בסוף כל עולה תורם למדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: יש נתונים גם במשרד הקליטה ועוד כמה ארגונים מתכוונים לתת לנו את הנתונים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שכל עולה למדינה, במיוחד שהוא עולה צעיר ועם יכולת, מאוד מועיל למדינה, זה רק יתרון.
יואל רזבוזוב: ברור שאנחנו רוצים את כולם.
יואל רזבוזוב: בנושא של החיזוק של התפוצות.
יואל רזבוזוב: כן אני רואה שיש לכם נציגויות ומחלקות, מה שכן קצת עדיין מפריע לי, זה לא קשור אליהם, קשור בכלל לזה שנכנסתי לתפקיד, כמו שיש מיליון קונגרסים יהודיים, שאני כבר מתבלבל איזה קונגרס מה הוא עושה ועל מה הוא אחראי, אז אותו דבר הרבה מתעסקים בתפוצות, יש לנו את משרד התפוצות, יש לנו את הסוכנות וחב"ד עושים יופי של עבודה ובאמת שאני מאוד מאריך מה שהם עושים, עכשיו גם נתיב פועל, ואין חיבור, כל אחד לוקח איזה נישה ולכל אחד יש את המספרים ובאמת, אני לא יודע אם אני אוכל להביא את זה ולחבר את כולם, אבל שיהיה גוף אחד שאחראי, כי הרי בסוף אם יש בעיה אז רוצים לבוא ולבקש ממישהו אחד שיהיה אחראי וייתן הסבר.
יואל רזבוזוב: או הפוך, אם יש הצלחה.
יואל רזבוזוב: אבל להצלחה יש תמיד הרבה אבות, אז כולם - - -
מרדכי יוגב: אתה לא זוכר מה השורה התקציבית של התפוצות, שיצאה מעלייה וקליטה?
מרדכי יוגב: כי זה היה עלייה, קליטה ותפוצות.
מרדכי יוגב: זה הלך עכשיו ל - - -
יואל רזבוזוב: היה את משרד התפוצות וההסברה, את ההסברה לקחו לרה"מ.
<נעמי בן עמי: אני חייבת לציין, אנחנו משתפים פעולה עם כולם, משום שאנחנו למעשה הגוף הממשלתי היחיד, חוץ כמובן ממשרד החוץ, עם נגיעה לנושאים האלה, שעובד בקרב יהדות ברית המועצות לשעבר בחו"ל.
<נעמי בן עמי: מטבע הדברים אנחנו משתפים פעולה עם כולם ואנחנו כן מודעים לאותן הנישות שכל אחד מתמחה בהן, זאת אומרת אין לנו תחרות עם חב"ד, אין לנו תחרות מטבע הדברים גם עם גופים אחרים, אין לנו תחרות גם עם הסוכנות, עובדה שאנחנו משתפים פעולה.
<נעמי בן עמי: לגבי אותם המשרדים שציינת - - -
יואל רזבוזוב: יש משרד של סוכנות נגיד?
יואל רזבוזוב: נגיד בעיר דנייפרופטרובסק, יש משרד של סוכנות, הייתי אפילו שם פעם, עוד כשהייתי ספורטאי, לפני הרבה הרבה שנים, הייתי מתחרה של המועדון, ייצגתי אותם באירופה, היה מאמן יהודי אז הוא לקח אותי, ושם, אני זוכר, במלון, קומה רביעית, במרכז, היה משרד שלדעתי זו הסוכנות.
יואל רזבוזוב: ראיתי שגם לכם יש.
יואל רזבוזוב: אז למה כולם מפוזרים, אם אנחנו יכולים לחסוך כסף?
יואל רזבוזוב: אני מבין שיש שם הרבה - - -
<נעמי בן עמי: סוכנות זה ממשלת העם היהודי, אנחנו קשורים רק לממשלת ישראל, לא העם היהודי כולו.
אברהם מיכאלי: הם יותר יושבים בשגרירויות, לא יושבים בסוכנות.
יואל רזבוזוב: אתם יושבים בשגרירות?
<נעמי בן עמי: הסוכנות זה לא גוף ממשלתי.
יואל רזבוזוב: אני יודע.
<אירית כפיר: פה זה מדינת ישראל והאחריות של - - -
<נעמי בן עמי: יש הבדל מהותי שהוא בעצם מה שנקרא לא - - -
יואל רזבוזוב: אבל יש עוד.
יואל רזבוזוב: הייתי בלטביה, יש 28 ארגונים יהודיים, וכל אחד מושך את השמיכה אליו.
<נעמי בן עמי: אבל זה לא קשור, זה ממש לא קשור.
יואל רזבוזוב: ברור שלא, אני לא אומר שקשור אליכם ישירות, מה שלי מפריע בקונספט, שהכול - - -
<נעמי בן עמי: לא, ככה זה, זה יהודים, זה בסדר.
<נעמי בן עמי: זה מבורך.
<נעמי בן עמי: אנחנו רגילים לזה.
<נעמי בן עמי: כך אנחנו חיים.
<חנן אחיטוב: זה כמו שאחד בונה שני בתי כנסת.
<חנן אחיטוב: יש את הבדיחה הזאת, באחד הוא יבקר בשני הרגל שלו לא תדרוך שם.
<נעמי בן עמי: למחמירים זה שלושה, אחד זה לימי חול, אחד לשבתות ואז - - - בכל אופן, אתה ציינת את משרד התפוצות, שכרגע הם לא פועלים בחו"ל למעשה, לא שידוע לנו, ומשרד הקליטה - - -
מרדכי יוגב: זה כותרת.
מרדכי יוגב: סליחה שאני אומר את זה פה, לא יותר מדי, אבל זה נתון לבחינה, בהזדמנות, שווה.
מרדכי יוגב: כי בפועל גם המנכ"ל הוא מנכ"ל שעוסק בירושלים, זה שווה בחינה מה הפונקציה של זה, אם זה אצלנו.
יואל רזבוזוב: מה משרד התפוצות?
מרדכי יוגב: בוא נעשה את זה יותר מאוחר.
מרדכי יוגב: בוא קח שנה ותשאל מה עשיתם בשנה.
מרדכי יוגב: בסדר?
מרדכי יוגב: לא אמרתי כלום.
<נעמי בן עמי: לא שמענו.
מרדכי יוגב: הוועדה מוגדרת כן ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
<נעמי בן עמי: אם זה היה לא לפרוטוקול אז הייתי עוזרת לכם.
<נעמי בן עמי: אתה רוצה?
<נעמי בן עמי: תיקחו אותי כיועצת.
יואל רזבוזוב: נרשם, כי אמרתי באמת שהתפוצות, אני עדיין לא מצליח להבין מה - - - בינתיים אני רואה באמת מה - - - כולם הזמינו אותי וביקשו להראות מה שהם עושים, מהתפוצות עדיין לא קיבלנו הזמנה.
<נעמי בן עמי: לגבי משרד הקליטה, אז משרד העלייה והקליטה, אז אין להם שליחים בחו"ל, זאת אומרת הם פועלים בחו"ל דרך הזרועות שלהם שזה גם השגרירויות וגם אנחנו.
<נעמי בן עמי: אז פה אין שום - - -
יואל רזבוזוב: וקהילות יהודיות, אתם בקשר?
<נעמי בן עמי: אנחנו בקשר עם כל הקהילות היהודיות ואנחנו גם עובדים עם כולם.
<נעמי בן עמי: זו המדיניות שלנו, לכן אמרתי גם, הקשר שלנו גם עם יהדות דתית, עם חב"ד, עם כולם, יש לנו דלת פתוחה, לנו לכולם וגם הפוך, משום שאם חס וחלילה קורה משהו אז בדרך כלל יודעים למי לפנות.
<נעמי בן עמי: ככה לפחות היה.
יואל רזבוזוב: אז אם אני צריך נתונים על קהילות יהודיות, כי עכשיו נפגשתי ואומרים 'אנחנו לא מקבלים מספיק', לא תמיכה, לא כלום, 'הכרה בנו', מבחינת מדינת ישראל, אז חשבתי אולי להזמין את כולם, את כל ראשי הקהילות ולהראות שבאמת אכפת לנו ואנחנו רוצים.
יואל רזבוזוב: הם צריכים הרבה פעמים יחס.
יואל רזבוזוב: אז את הנתונים האלה, אם אתם עובדים - - -
<נעמי בן עמי: אנחנו נשמח מאוד, בוודאי.
אברהם מיכאלי: תראה, הפוליטיקות הפנימיות בכל קהילה זה בשביל להחזיק את הקיום שלהם שם, ואני מבחינתי לא אתמוך באף ארגון שם, שיעלו לארץ.
אברהם מיכאלי: מי שרוצה להישאר שם, בלי תמיכה שלנו, עם כל הכבוד.
אברהם מיכאלי: במובן הארגוני, לא במובן של צריך לעזור.
אברהם מיכאלי: לעזור צריך ואני - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לחזק אותם שם, כי יהודים בתפוצות, גם אלה שלא עלו - - -
<נעמי בן עמי: אנחנו לא נותנים לאף אחד כסף כמובן, אנחנו מוכנים לעבוד במסגרת הפעילויות שלנו, שמקדמות את האינטרסים של מדינת ישראל ובתוך זה אנחנו גם משתפים פעולה.
<נעמי בן עמי: זה לא שאני אבוא ואתן תמיכה לקהילה, זה בוודאי שלא.
<נעמי בן עמי: אין דבר כזה.
<חנן אחיטוב: לפעמים קהילה זה שני אנשים.
<נעמי בן עמי: וכאשר אני באה לראש הקהילה והוא אומר לי שהוא רוצה ממני רק כסף, כי בעצם אותם לא מעניין הקשר למדינת ישראל, אז סליחה, באמת תודה רבה, אני לא כועסת עליו, אבל אני גם לא...
אברהם מיכאלי: נעמי, את לא אחראית על כל הבעיות שיש לנו.
אברהם מיכאלי: אני אומר לך, מרוב ההתעסקות שלנו אנחנו מגלים שהמצב מידרדר לפחות מבחינה יהודית בהרבה מאוד מקומות.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להביא את בני הנוער לארץ, את הסטודנטים להביא לארץ, המבוגרים, מצדי שיישארו שם.
אברהם מיכאלי: מה אני יכול לעשות?
אברהם מיכאלי: אני משכנע אותם - - -
<נעמי בן עמי: אז אתה יכול להגיד את זה, אני זהירה בלהגיד - - -
אברהם מיכאלי: אמרתי להם את זה ולא התביישתי.
אברהם מיכאלי: עם שר החוץ, כשהייתי שם לפני שבועיים, אמרתי להם את זה בפנים, 'את הילדים שלכם צריך להציל, אם לא, הם יצטערו על זה אחר כך ויהיה מאוחר'.
<נעמי בן עמי: נכון.
<חנן אחיטוב: אנחנו מטפלים בכולם, כולל חולים, כולל - - -
אברהם מיכאלי: חנן על כל חולה עושה לי פרצוף.
אברהם מיכאלי: איזה קשר יש לו למדינת ישראל, חוץ מלבוא לנצל אותנו.
<חנן אחיטוב: אבל זה המצב, מה לעשות.
<חנן אחיטוב: אבל אנחנו מאשרים אותם.
<חנן אחיטוב: לא, כשאתה אמרת רק צעירים ויפים ועשירים, לא.
יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה, אנחנו מבטיחים לבוא לסייר.
יואל רזבוזוב: אני לפחות מבטיח.
אברהם מיכאלי: אחרי שהם עברו לירושלים קל לנו לבוא.
אברהם מיכאלי: כל שבוע יהיה פה סיור.
יואל רזבוזוב: צהריים טובים לכל המשתתפים.
יואל רזבוזוב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
יואל רזבוזוב: אני מעריך שהגעתם לפה, לירושלים המושלגת.
יואל רזבוזוב: יש לנו איחור בישיבה.
יואל רזבוזוב: לקח לי שעתיים וחצי להגיע לכאן.
יואל רזבוזוב: עשיתי הרבה תמונות.
<קריאה: מאין?
יואל רזבוזוב: מנתניה.
יואל רזבוזוב: ה-waze לקח אותי דרך מסלולים משונים.
ישראל חסון: מרמת בית הכרם לפה שעה וארבעים.
יואל רזבוזוב: מצד אחד הייתה חוויה, ומצד שני הרבה זמן אנחנו שורפים בדרך.
יואל רזבוזוב: אבל באמת כל מי שהגיע לפה, אנחנו מאוד מעריכים.
יואל רזבוזוב: אני מתכנסים כאן היום כדי לבחון יישום חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מחודש פברואר 2011 בדבר התאמה והנגשה לשונית ותרבותית של שירותי בריאות לעולים.
יואל רזבוזוב: כמובן, הכוונה היא לגרום לכך שכל מערכת הבריאות תהיה זמינה וברורה לכל העולים, במיוחד לאלה שאינם דוברים עברית.
יואל רזבוזוב: הדבר מתבקש הן מהיותנו מדינה קולטת עלייה והן מתוקף חוק זכויות העולה.
יואל רזבוזוב: בחוזר המנכ"ל ניתנו למערכת הבריאות שנתיים להתארגן וליישם את השינוי הדרוש.
יואל רזבוזוב: על כן אנו עורכים דיון זה כדי לבדוק כמה השתנה מאז פרסום חוזר המנכ"ל וכיצד ניתן להמשיך ולשפר.
יואל רזבוזוב: במקרה לפני שבועיים הייתה לי פנייה מאישה מבוגרת חולה מאוד.
יואל רזבוזוב: יש לה כליה אחת, ריאה אחת, והיו לה כאבי בטן חזקים והיא הייתה צריכה ללכת לגסטרולוג, והיא לא דוברת עברית.
יואל רזבוזוב: היה תור בעוד שלושה חודשים לרופא דובר רוסית, והיא אמרה שהיא לא יכולה לחכות שלושה חודשים.
יואל רזבוזוב: היא שאלה, מה היא עושה.
יואל רזבוזוב: לא היה לי פתרון בשבילה.
יואל רזבוזוב: נעזרתי באופן אישי דרך אנשים.
יואל רזבוזוב: מישהו התלווה אליה ותרגם.
יואל רזבוזוב: הם קבעו אצל רופא אחר.
יואל רזבוזוב: אבל בטח יש לא מעט מקרים כאלה.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שמשרד הבריאות פועל.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לשמוע ולקבל דיווחים מה נעשה במשך שנתיים, ונראה איפה הפערים ואיך אפשר להשתפר.
יואל רזבוזוב: נשמע את ד"ר טוביה חורב, מנהל אגף ביטוח בריאות במשרד הבריאות.
<טוביה חורב: שלום.
<טוביה חורב: התואר הרשמי שלי הוא סמנכ"ל לתכנון אסטרטגי וכלכלי במשרד הבריאות.
<טוביה חורב: קודם כול אקדים ואומר שהחוזר הוא יוזמה של משרד הבריאות מתוך מטרה לענות בדיוק על הצרכים שאתה מדבר עליהם, כלומר הצרכים לגשר על פערים תרבותיים ולשוניים בתוך מערכת הבריאות.
<טוביה חורב: אכן החוזר הציב תאריך יעד.
<טוביה חורב: ייתכן שהתאריך היה אופטימי מדי, אבל צריך לזכור את הדבר הבא: מערכת הבריאות היא מערכת מאוד מורכבת, עם מכלול גדול מאוד של ארגונים, ושינוי ארגוני כמו זה שאנחנו מובילים בתוך מערכת הבריאות אין לו אח ורע במגזרים ממשלתיים אחרים, לדוגמה; השינוי הארגוני שאנחנו מובילים כאן הוא שינוי שחוצה את נותני השירות בתוך המשרד.
<טוביה חורב: כלומר גם בתי-חולים, גם קופות חולים, גם מערכות פרטיות, מערכות ציבוריות וכן הלאה.
<טוביה חורב: כך שזה לא דבר שניתן לעמוד עם סטופר ולראות איפה אנחנו עומדים מול כל אחד ואחד מהסעיפים בחוזר.
<טוביה חורב: על מה, לדעתי, אנחנו צריכים לשים את הדגש?
<טוביה חורב: אנחנו צריכים לראות האם יש כאן באמת שינוי מגמה – האם באמת משרד הבריאות, מעבר למילה הכתובה מוביל כאן תהליך של שינוי.
<טוביה חורב: אחר כך נדבר על לוח זמנים וכדומה.
<טוביה חורב: לגבי השאלה האם אנחנו מובילים תהליך של שינוי אני בהחלט יכול לומר שכן.
<טוביה חורב: אני אתן כמה דוגמאות לתחומים שיזמנו ושהשינוי ניכר במערכת.
<טוביה חורב: דבר אחד שיזמנו – ואני מוכרח לומר מילה טובה ל"טנא בריאות" שהרימו מוקד לתרגום טלפוני לאמהרית.
<טוביה חורב: הרמנו כמשרד מוקד לשירותי תרגום לשפות: רוסית, ערבית ואמהרית.
<טוביה חורב: המוקד הזה הופעל כפיילוט במשך השנה הזאת.
<טוביה חורב: דהיינו, בתחילת השנה זה היה בכמה בתי-חולים.
<טוביה חורב: במהלך השנה נכללו בו כלל בתי-החולים הממשלתיים.
<טוביה חורב: בשלב הזה כל עוד הוא פיילוט לא את כל המחלקות בכל בתי החולים, אבל מחלקות נבחרות בכל אחד מבתי-החולים, לשכות מחוזיות של משרד הבריאות ושתי קופות חולים שהצטרפו גם הן לפיילוט כפיילוט פנימי שלהן למרפאות מוגבלות וכן הלאה.
יואל רזבוזוב: מה הפיילוט אומר?
יואל רזבוזוב: אם אני לא דובר את השפה?
<טוביה חורב: אני מיד משיב.
<טוביה חורב: מ-1 בינואר 2014 אנחנו עוברים כבר משלב הפיילוט.
<טוביה חורב: הפיילוט, למעשה, מסתיים ב-31 בדצמבר, ואנחנו עוברים להפעלה מלאה של המוקד הזה.
<טוביה חורב: המוקד נותן אפשרות לנותן שירות שאותה גברת שלא דוברת את השפה מגיעה אליו, ואותו רופא מסוגל להתקשר למוקד טלפוני עם מספר שידוע לו מראש ולנהל שיחה שיש לה שלושה שותפים: הרופא מול המטופל והמתורגמן שיושב במוקד הטלפוני.
<טוביה חורב: הדבר הזה עובד.
<טוביה חורב: בנובמבר כ-450 שיחות התקבלו במהלך החודש מגורמים שונים ובשפות שונות.
<טוביה חורב: מדובר על מתורגמנים שעברו הכשרה ייעודית לנושא הזה, כך שיש להם גם הידע השפתי וגם ידע בסיסי בתרגום רפואי ולא סתם תרגום בצורה חובבנית.
<טוביה חורב: זאת דוגמה אחת לפעילות שהקצינו לה תקציב ייעודי.
יואל רזבוזוב: כמה אנשים עבדו בפיילוט?
<טוביה חורב: הפיילוט נתן את השירות 24 שעות ביממה, לא כולל שישי-שבת.
<טוביה חורב: נכון יותר לומר – עד יום שישי ב-13:00 בצהריים, ובמוצאי שבת מצאת השבת ואילך.
<טוביה חורב: יש מתורגמן אחד לכל שפה, למעט שני מתורגמנים לרוסית.
<טוביה חורב: אנחנו, כמובן, מגיבים ונגיב ככל שיתקדם ויעלה הצורך במתורגמנים נוספים לאור השימושים.
<טוביה חורב: ב-1 בינואר באופן הדרגתי אנחנו נכניס את כל היחידות של משרד הבריאות, כולל בקהילה, דהיינו בלשכות מחוזיות, טיפות חלב, שירותים פסיכיאטריים וכן כל בתי החולים והיחידות השונות בתוך בתי החולים של המשרד – כולם ייכנסו לפיילוט.
<טוביה חורב: קצב הכניסה שלהם החל מ-1 בינואר 2014 יהיה מותנה בתהליך של הטמעה כי הארגון עצמו צריך קודם כול להכיר את המסגרת הזאת.
<טוביה חורב: אנחנו מגיעים לכל ארגון כזה, נותנים הרצאות כדי שנותני השירות בתוך הארגון יבינו מה טיב השירות ולמי לפנות.
<טוביה חורב: אני צופה שבמהלך הרבעון הראשון של השנה אנחנו נסיים את ההליך של התקשוב, של המופעים אצל נותני השירות השונים, ונוכל בצורה כזאת להכניס את כולם כבר במהלך 2014.
יואל רזבוזוב: יש תקציב צבוע מראש לקלוט תקנים?
<טוביה חורב: היה תקציב ייעודי גם בשנת 2013 שזה התקציב שהפעיל את השירות כפיילוט.
<טוביה חורב: התקציב הזה כבר הגיע להיקף של מיליון שקל.
<טוביה חורב: אנחנו מדברים על תקציב של כ-2 מיליון שקל למשרד הבריאות עצמו במהלך השנה הקרובה.
<טוביה חורב: אנחנו מקווים גם במהלך שנת 2014, כהחלטה פנימית של המשרד, להיות במצב שנוכל לסבסד קופות שהצטרפו ונותני שירותים אחרים שהצטרפו למסגרת הזאת.
<טוביה חורב: אנחנו עדיין בודקים את זה.
<טוביה חורב: לנו היה עניין לצרף קופות לפיילוט.
<טוביה חורב: לכאורה מרגע שבו מסתיים הפיילוט יכולה הקופה להחליט שהיא מעוניינת למצוא נותן שירות אחר בשפות השונות.
<טוביה חורב: היא לא חייבת ללכת לנותן שירות שצבר את הניסיון אתנו, אבל באיזשהו מקום אנחנו מרגישים שנכון יהיה לתמרץ את הקופות להצטרף למוקד טלפוני כלשהו.
<טוביה חורב: לכן אנחנו אומרים, אם אתם תבואו אלינו יהיה איזשהו סבסוד, ותוכלו לנצל את כוח הקנייה שלנו מול נותן השירות.
יואל רזבוזוב: הוכח שהפיילוט עובד, נכון?
<טוביה חורב: הוא עובד.
<טוביה חורב: יש ביקוש.
<טוביה חורב: כרגע דיברתי אתך על היקף של למעלה מ-450 שיחות רק בחודש נובמבר, וזה הולך וגדל ככל שהנושא הזה מוטמע.
יואל רזבוזוב: לדעתי, אנשים פשוט לא יודעים.
יואל רזבוזוב: גם בתקציב הזה צריך להיות תקציב של שיווק.
<טוביה חורב: אני מסכים אתך.
<טוביה חורב: אני אגיד שתי מגבלות.
<טוביה חורב: לחיוב אני אומר שבכל אחד מהמוסדות שבהם הכנסנו את השירות הזה יש כרזות גדולות בשלוש שפות שאומרים, תדרוש כי יש לך כאן את האפשרות לקבל את השירות הזה.
<טוביה חורב: לא יצאנו עם זה ארצית לתקשורת כי חששנו ממצב שבו אנחנו כרגע בשלב של פיילוט, ויהיה ביקוש במקומות שבהם הפיילוט לא ניתן; תהיה אכזבה של נותני שירות, וזה יפגע אחר כך גם במאמצים להכניס את זה בצורה מסודרת.
<טוביה חורב: לכן החל מינואר נצא בפנייה גם לציבור וגם לנותני שירות כדי שתהיה מודעות לעניין הזה.
<טוביה חורב: אבל אני אומר את זה שוב, זאת דוגמה אחת.
<טוביה חורב: דוגמה אחרת: אנחנו נמצאים במהלך של תרגום ויצירת בנק טפסים מתורגמים.
<טוביה חורב: יש טופסי הסכמה מדעת שעליהם מבוטח צריך לחתום.
<טוביה חורב: רוב הטפסים כיום הם כבר מתורגמים, בין השאר בגלל פרויקט שגם ההסתדרות לרפואת שיניים יזמה בנושא הזה, וצריך לתת לה קרדיט.
<טוביה חורב: אנחנו עושים עכשיו מהלך יחד עם המרכז הרפואי "איכילוב" בתל-אביב להרחיב את המעגל לא רק לטופסי הסכמה מדעת, אלא גם לטפסים נוספים שהם בשימוש של בתי-חולים וגם בקהילה בהמשך כדי שהצרכנים והמבוטחים המטופלים יוכלו לקבל את המידע הזה.
<טוביה חורב: הוצאנו בסוף שנת 2012 חוברת זכויות מרוכזת לפי אוכלוסיות יעד, כולל קשישים ואחרים.
<טוביה חורב: אנחנו נמצאים עכשיו במהלך של תרגום של החוברת הזאת, למעלה מ-180 עמודים, לשפות שונות.
יואל רזבוזוב: מזל ש-20 שנה אחרי העלייה עושים את הדברים האלה.
<טוביה חורב: אני תכף אתייחס גם למשפט הזה, ואני מאוד מסכים.
<טוביה חורב: דבר נוסף: אנחנו יכולים כרגולטור, אחרי שהוצאנו חוזר כזה, להסתפק כרגולטור בבקרות.
<טוביה חורב: נצא לשטח, נראה מה קורה, ונרים אצבע מאשימה כלפי אלה שלא מסתדרים.
<טוביה חורב: אנחנו לא מסתפקים בכך.
<טוביה חורב: לדעתנו, יותר חשוב מהבקרות לרכז את המאמץ בהקניית כלים לנותני השירות, למבטחים בשטח כדי שהם יוכלו למלא את מה שנדרש בחוזר.
<טוביה חורב: נתתי לך דוגמה אחת של מוקד התרגום.
<טוביה חורב: יכולתי לצפות שאחרים יגידו, למה לא יצרתם קשר.
יואל רזבוזוב: אני חוזר למוקד התרגום.
יואל רזבוזוב: אם יש ביקוש איך הגעתם להכפלת התקציב ל-2-1 מיליון שקל?
יואל רזבוזוב: אולי צריך 5 מיליון שקל?
יואל רזבוזוב: כי אם נפרסם את זה בכל הארץ אז יבואו אנשים ויתנפלו כי יש בזה צורך.
<טוביה חורב: השאלה במקומה.
<טוביה חורב: אני רוצה שיהיה ברור שכשנכנסנו לפיילוט הזה אנחנו לקחנו חברה חיצונית שמתמחה בייעוץ ניהולי וארגוני בנושאים הספציפיים האלה, שצברה ניסיון בייעוץ ארגוני וניהולי של הפעלת מוקדים טלפוניים.
<טוביה חורב: החברה הזאת ליוותה את הפרויקט הזה מתחילת התכנון שלו דרך כל הפיילוט, בדקה את השימושים, לפי השימושים האלה עשתה גם שימושים חזויים בהמשך, ולפי זה תפרנו גם את ההערכה התקציבית.
<טוביה חורב: אנחנו לא צופים בעיה בעניין הזה.
<טוביה חורב: זה דבר אחד.
<טוביה חורב: אגב, צריך לזכור שיכול להיות שכרגע מספר המתורגמנים הוא כזה שגם אם תהיה הכפלה של מספר השיחות עדיין המתורגמנים האלה יוכלו לענות לשיחות.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יכולים לדעת.
יואל רזבוזוב: אם עשרה אנשים ברחבי הארץ באותו זמן יהיו אצל רופא לא יספיקו לא אחד, לא שניים ולא שלושה, ואנחנו ניתקע.
<מרינה זמסקי: הרופא לא ירצה לחכות בזמן המצומצם שיש לו.
יואל רזבוזוב: מרינה, אנחנו ניתן לך עוד מעט להתייחס לזה, בסדר?
<טוביה חורב: זה כרגע התקציב, בוא נראה שאנחנו ממצים.
<טוביה חורב: היקף השיחות הוא כזה שאנחנו לא עומדים בתוך התקציב הזה, ואז נוכל לראות האם ובאיזו דרך נגדיל את הדבר הזה.
יואל רזבוזוב: צריך לעשות עדכון אם יהיה שוב ביקוש, ויהיה פרסום, ואנשים יצטרכו את השירות.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שכן כי כמו שאמרתי, במקרה לפני שבועיים טיפלתי בבעיה, ואני בטוח שיש הבעיות האלה בכל הארץ.
<טוביה חורב: אני רק אומר משהו במרומז.
<טוביה חורב: יש מערכות שבהן הבעיה הזאת לא קיימת כי אין מוקד שירות כזה.
<טוביה חורב: השאלה היא לא האם מה שיש הוא מספיק.
<טוביה חורב: השאלה היא אם עושים את זה בצורה שיטתית, ואנחנו עושים את זה בצורה שיטתית עם גורמים מקצועיים שמלווים את זה, עם הערכה תקציבית בכל שלב.
<טוביה חורב: כל פעם שנראה שאנחנו צריכים להרחיב את מסגרת השירות ולהיערך בהתאם לביקושים נוספים שיהיו מעבר לצפוי, ניערך לכך.
יואל רזבוזוב: איפה המוקד?
<טוביה חורב: בקריית מלאכי.
יואל רזבוזוב: אני מתכוון, באיזה מסגרות?
יואל רזבוזוב: בבתי-חולים?
יואל רזבוזוב: - -
<טוביה חורב: בכל בתי החולים הממשלתיים כרגע עדיין כפיילוט.
יואל רזבוזוב: אבל בבתי חולים זה פחות.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים פה יותר על קופות חולים.
<טוביה חורב: אז תכף נדבר על זה.
<טוביה חורב: יש כאן נציגים גם של "מאוחדת", של "כללית" ושל "מכבי", והם יוכלו לתת את הפירוט.
יואל רזבוזוב: אם אני פציינט, ואני רוצה ללכת לרופא.
יואל רזבוזוב: אם אני אזמין רופא סביר להניח שזה דרך הקופה, נכון?
יואל רזבוזוב: אני לא אלך לבית-חולים, אני אלך לרופא מומחה בקופה.
יואל רזבוזוב: שם זה קיים?
יואל רזבוזוב: כי הצורך הוא פחות בבית החולים, ויותר בקופה.
<טוביה חורב: כמו שאמרתי הקופות יצטרפו לפיילוט, וכרגע זה מסגרת של פיילוט בקופות.
<טוביה חורב: לכן כרגע זה לא שירות אוניברסלי בקופות החולים.
<טוביה חורב: החל מינואר, מהרגע שבו יש נותן שירות, אנחנו מצפים מקופות החולים להיכנס לתהליך הזה ולהרחיב את מסגרת הפיילוט שהם השתתפו בו עד כה, בין אם על-ידי נותן שירות מטעמם ובין אם על-ידי - -
יואל רזבוזוב: חוזר מנכ"ל זה לא חובה?
יואל רזבוזוב: קופת חולים חייבת ליישם את זה?
<טוביה חורב: המענה לתרגום לשפות שונות לא חייב להיות חובה במסגרת של מענה טלפוני במסגרת החוזר.
<טוביה חורב: אם בא נותן שירות ואומר שמבחינתו במרפאה כלשהי הוא לא צריך להשתמש במוקד טלפוני כי יש לו צוות מטפל שדובר את השפות, והוא ארגן אותו; או שיש לו מגשרים דוברי שפות, והוא משתמש במגשרים מתוך הקהילה – זה מספיק טוב.
<טוביה חורב: זה לא חייב להיות אוניברסלי כשימוש במוקד לשירותי תרגום טלפוני.
<טוביה חורב: זה המענה לשאלה שלך.
<טוביה חורב: אני רוצה לצאת מהנושא הנקודתי של מוקד התרגום, הוא רק דוגמה אחת למהלך שעשינו.