GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידו דניאל: בטוויטר אדולף היטלר קם לתחייה.
<עידו דניאל: את צילום המסך הזה לקחתי אתמול.
<עידו דניאל: 252,000 איש, מעל לרבע מיליון אנשים עוקבים אחרי היטלר, הוא מצייץ כביכול מחייו האישיים.
<עידו דניאל: אני רוצה להראות דוגמה.
<עידו דניאל: הוא אומר לאן הוא הולך, כאילו הוא ממש חי איתנו היום.
<עידו דניאל: זו דוגמה לאחד מהדברים, 'עוד יום בעבודה', עם תמונת השער של בירקנאו.
<עידו דניאל: אני לא יודע אם יש נציגים של אי-ביי.
יואל רזבוזוב: אין כאן נציגים.
<עידו דניאל: אין כאן נציגים של אי-ביי, חבל מאוד.
<עידו דניאל: ספרות אנטישמית קלאסית ומודרנית, אפשר להגיד, אפשר למצוא באי-ביי.
<עידו דניאל: אלה חלק מהדוגמאות שאפשר למצוא.
<עידו דניאל: אני ניסיתי להזמין אותם כאן לארץ.
<עידו דניאל: יכולתי להזמין את מיין קמפף, לשלם ולקבל אותו בדואר אליי הביתה, כמו כל אחד בעולם.
<עידו דניאל: דבר אחרון, וזה יוטיוב.
<עידו דניאל: בחודשים האחרונים מתגלגלת איזה שהיא עלילת דם שאנחנו זיהינו אותה בתכנית, עלילת דם חדשה ישנה.
<עידו דניאל: יש את הווידיאו, אין זמן להראות אותו, אני אתאר בקצרה.
<עידו דניאל: עומד אדם, כביכול משדר תכנית רדיו, מעלה אותה תמיד ליוטיוב, זה בעשרות עותקים ביוטיוב, תמיד באותו שם, על הקנוניה של יהדות ארצות הברית עם מקדונלדס.
<עידו דניאל: אני מתנצל על הפרטים, אבל אני חושב שחשוב להגיד אותם.
<עידו דניאל: עולה לשידור כביכול רב בשם אייב פינקלסטיין ומספר לו כיצד יהדות ארצות הברית חוטפת ילדים לא יהודים מבתי ספר, על מנת לעשות זבח פסח מדמם.
<עידו דניאל: הוא מתאר בגרפיות כיצד היהודים בארצות הברית מרוקנים את דמם של הילדים, תולים את הגופות שלהם לאחר מכן בבית מטבחיים ומוכרים את זה אחר כך לרשתות מזון מהיר כמו מקדונלדס וזה מתערבב עם בשר בקר ובשר חזיר, וכך הם מסתירים את הפשעים שלהם.
<עידו דניאל: אני חשבתי בהתחלה שזו פרודיה, אני מודה.
<עידו דניאל: אני חשבתי שמישהו מראה לי פרודיה, כי זה פשוט לא להאמין לראות את הדברים האלה.
<עידו דניאל: ואז ראיתי את התגובות מתחת לסרטון הזה והסרטון הזה גדל ב-2,000 עד 3,000 צפיות ביום.
<עידו דניאל: התגובות שם נוראיות, אנשים אמריקאים, אזרחים אמריקאיים צופים בזה ומאמינים ואומרים 'מישהו צריך לעשות משהו נגד היהודים הללו לפני שייקחו גם לנו את הילדים', אלה התגובות שם.
<עידו דניאל: משפט אחרון.
<עידו דניאל: כשאנחנו מנסים להרים דגל מול פייסבוק ומול כל הרשתות החברתיות ששולטות היום ברשת ומתיימרות לשלוט ברשת, אנחנו מקבלים את ההודעה הבאה, אם זה לא שם, זה לא קיים.
<עידו דניאל: זה מין פתרון הפוך לפתור את הבעיה, פשוט בכלים שהרשתות החברתיות מאפשרות לנו להוריד תוכן מסית מהרשת, הן פשוט מתעלמות ממנו לחלוטין ומורידות אותו מצפייה באזור או במדינה.
<עידו דניאל: יוטיוב עושה את זה וזו מדיניות של גוגל וזו מדיניות גם של טוויטר וזו מדיניות גם של פייסבוק.
<עידו דניאל: ברגע שאני לא אוכל לצפות בזה בישראל, בגרמניה ובארצות הברית עדיין יוכלו לצפות בזה, הם לא באמת מורידים תוכן מהרשת.
<עידו דניאל: לדעתנו, אנחנו חושבים שהסיפור הזה הוא אולי לב לבו של עניין ההסתה ברשת ואני אגיד יותר מזה, חברות האינטרנט וחברות הרשתות החברתיות, גודל ופייסבוק וטוויטר, משתפות פעולה עם האנטישמיות בכך שהן לא מונעות את זה.
יואל רזבוזוב: תודה לעידו דניאל.
יואל רזבוזוב: חברים, אני חושב שהנתונים האלה לא רק מדאיגים, הם גם הופכים לי את הקיבה, כי אנחנו רואים פה, וזה לא בעשרות, אנחנו רואים בעשרות אלפים ובמאות אלפים, וזה כל יום הולך וגדל.
יואל רזבוזוב: אני באמת מנסה פה לשבת ולחשוב.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על פייסבוק, אנחנו יודעים מי עומד בראש של כל הקונצרן הענק הזה, איך הוא נותן לדבר כזה שיקרה?
יואל רזבוזוב: אני לא מצליח להבין, ואני בטוח שיש לנו בהנהלה הבכירה אנשים יהודים שיושבים שם, איך הם לא עוצרים את זה?
יואל רזבוזוב: בתום הדיון הזה אנחנו צריכים להוציא מכתב לכולם.
יואל רזבוזוב: גם אי-ביי, שלפני שלושה שבועות ביקרנו שם עם שר האוצר, לא יכול להיות שיש פה את צוות הפיתוח העיקרי שממחשב ובונה את החנויות האלה, יושבים כאן בארץ, אלה חבר'ה ישראליים, חבר'ה מהדור שלנו, שרובם היו קצינים בצה"ל, והם מרשים לדבר כזה לקרות.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה פשוט לא עולה על הדעת.
יואל רזבוזוב: בשל חשיבות הנושא ולאור הפעילות החשובה של התאחדות הסטודנטים, הייתי גם מנסה לרתום את תלמידי התיכון לנושא מיגור האנטישמיות.
יואל רזבוזוב: יש פה נציגים של משרד החינוך?
יואל רזבוזוב: אם אפשר להגיד לפרוטוקול, מה אתם עושים בנידון, מה התכניות שלכם.
<רוני דיין: אני אתחיל וגלעד ימשיך.
<רוני דיין: כפי שידוע לכולם, זירת האינטרנט היא זירה מאוד מורכבת, יש בה הרבה דברים חיוביים ויש בה גם הרבה דברים שליליים.
<רוני דיין: אנחנו שנים רבות בארץ מתמודדים קודם כל עם סוגיית הגלישה הבטוחה ונתנו את דעתנו תקופה מאוד ארוכה לנושא הזה, אבל זה לדיון אחר.
<רוני דיין: בשנים האחרונות ראינו שהתרבו אתרים, בתקופה שהאינטרנט היה מרובה במידע ואתרים ולא בתקשורת, מה שקרה בשנים האחרונות, התווספו מרכיבים של תקשורת, שקצת שינו את הזירה הזאת, לכן ההתמודדות הקודמת שלנו הייתה עם תלמידים שכתבו ערכים על ישראל ובנו אתרים והפיצו אותם בעולם, כדי שיהיה יותר מידע על ישראל, דבר שלא שהיה בעבר.
<רוני דיין: בשנים האחרונות, כשנכנסה התקשורת בצורה יותר דרמטית, התחילו להיות פעולות כמו שראינו בטוויטר ובכלים שבהם אפשר לצייץ ולכתוב כל מיני ערכים כאלה ואחרים במהירות ולהפיץ אותם, ואנחנו חשבנו שאנחנו צריכים להתמודד בהיבט ההסברתי ולהעביר תכניות פעולה לתלמידים כדי שקודם כל יבינו את המשמעויות שמסתתרות, ועל זה גם גלעד תיכף ירחיב, אבל הנושא של התכניות הוא נושא אחד.
<רוני דיין: הנושא ההסברתי הוא אחר.
<רוני דיין: אנחנו רוצים להתחיל להקים צוותים של תלמידים בתיכון, כאלה שהם מתחום מדעי המחשב, כאלה שהם מתחום לימודי ההיסטוריה ולחבר אותם למעשה לצוות משימה שיהיה אמור בעצם להגיב בתוך המערכת.
<רוני דיין: כמו שראינו בנתונים, במחקר שהציגו לנו פה, שלמעשה אלה ששאלו אותם אם הם הגיבו, הם אמרו מראש שהם כמעט ולא הגיבו.
<רוני דיין: כלומר היה מיעוט של אנשים שהגיבו.
<רוני דיין: כלומר בתהליך החינוך שלנו אנחנו גם צריכים ללמד את התלמידים ולהכין אותם למשימה, שלא רק יפיצו מידע חיובי על ישראל, אלא גם יידעו איך להגיב כשהם ייפגשו או יפגשו כאלה מסרים שהם בעייתיים.
יואל רזבוזוב: מי בונה את המסרים של התגובה?
יואל רזבוזוב: האם אתם מקבלים מ - - -?
<רוני דיין: אנחנו קודם כל נקים צוות של מומחים אצלנו בתוך המשרד, כדי שיישב ביחד ויעביר את ההדרכות האלה לתלמידים.
<רוני דיין: אנחנו נשתף פעולה גם עם ארגונים בינלאומיים, גם יהודיים וגם אחרים, שאנחנו משתפים איתם פעולה בעולם, וכמו שהקמנו צוותי משימה בנושא של גלישה בטוחה ברשת, נעשה את אותו דבר בנושא של התמודדות עם האנטישמיות.
<רוני דיין: אני חושב שכדאי לתת לגלעד שהוא ירחיב קצת על תכנית הלימודים בנושא הזה, אבל בעיקרון זה הכיוון שאנחנו יכולים כרגע להתמודד איתו, מצד אחד בצד הערכי החינוכי, ובצד השני, ההסברתי, שבו נכין את התלמידים להתמודד.
<רוני דיין: יש להם סיי לא קטן בתוך המערכת והם יכולים בהחלט להביע דעות מאוד נחרצות נגד אלה שאומרים את מה שהם אומרים.
<רוני דיין: לכיוון הזה אנחנו מכוונים.
יואל רזבוזוב: גלעד מניב, בבקשה.
יואל רזבוזוב: מדריך ארצי של מפמ"ר היסטוריה.
יואל רזבוזוב: בקצרה, אם אפשר.
<גלעד מניב: אני גם נציג המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך.
<גלעד מניב: אנחנו עוסקים בנושא של אנטישמיות בשלושה ערוצים, בהעברת התכנים, הערוצים עוסקים נכון לעכשיו בעיקר בקונטקסט ההיסטורי, כי עלילות דם, כפי שראינו פה, יש להם כמובן הדים בהיסטוריה, אז אנחנו עוסקים בזה בשלושה ערוצים.
<גלעד מניב: אחד זה בתכנית הלימודים הרגילה, לבחינות הבגרות.
<גלעד מניב: אנטישמיות, לא צריך להגיד פה, שנאת ישראל קיימת פחות או יותר מאז שיש יהודים, אז אנחנו עוסקים בזה גם בעת העתיקה, גם בימי הביניים, גם בראשית העת החדשה.
<גלעד מניב: אנחנו עוסקים בזה בכל היבשות, בכל הקהילות, בכל העולם היהודי, במערב אירופה, במזרח אירופה, חושפים את התלמידים לנושא אנטישמיות גם כנושא בפני עצמו וגם כאחד הגורמים לצמיחת הציונות.
<גלעד מניב: אנחנו עוסקים לא מעט בנושא של החידוש, האנטישמיות המודרנית שמוסיפה את הממד הגזעני.
<גלעד מניב: מכאן עוברים כמובן, חלק מרכזי, לנושא השואה וכל מה שקשור בעליית הנאצים לשלטון וכו', ובשנים האחרונות עוסקים באנטישמיות בארצות האיסלם, במחצית השנייה של המאה ה-20, ואנחנו עוסקים, שוב, באנטישמיות כאחד הגורמים לצמיחת הציונות בשלושת העשורים האחרונים של המאה ה-20, גם בחבר המדינות וגם באתיופיה.
<גלעד מניב: זה ערוץ אחד בתכנית הלימודים.
<גלעד מניב: הערוץ השני זה דרך שיעורים מקוונים שאנחנו עושים לתלמידים, ולמורים כמובן אבל קהל היעד הוא תלמידים.
<גלעד מניב: שיעור מקוון כזה, סינכרוני, קיימנו ביום השואה הבינלאומי האחרון, ב-27 בינואר.
<גלעד מניב: את השיעור הזה חיברנו לנושא השנתי, האחר הוא אני, ופה, במטרה להציג בפני התלמידים מודל חיובי של התייחסות, השיעור התמקד בנושא של חסידי אומות עולם שבחרו להילחם באנטישמיות ובגזענות, גם אם זה היה במחיר של סיכון עצמם.
<גלעד מניב: דבר מעניין שהיה תוך כדי השיעור הזה, והיה לו המשך לאחריו, פתחנו קבוצת פייסבוק לתלמידים, שבה הם התבקשו להציע רעיונות למדינת ישראל, לעם היהודי, להתמודד עם אנטישמיות היום.
<גלעד מניב: אני כתבתי פה כמה הצעות.
<גלעד מניב: לא ראיתי שם נכון לעכשיו יצירתיות מאוד גדולה, אבל בפירוש חלק מהתלמידים גם מדברים על זה שקשה מאוד לנצח במערכה הזאת, אבל יש גם אחרים.
יואל רזבוזוב: איך אנחנו רותמים ערוצים והסברה בתוך מערכת החינוך?
יואל רזבוזוב: ובאמת זה דבר מצוין, זה אלמנט חינוכי, איך אנחנו יכולים לרתום את אותם התלמידים בתיכונים, שהם מומחים בסמרטפונים הרבה יותר מכולם?
יואל רזבוזוב: הם מתקתקים הודעות טקסט, בשניות אלפי מילים, זה יכול להיות כלי נשק חזק ביותר.
יואל רזבוזוב: השאלה איך מעבירים להם מסרים ומי משגיח על איך שהם עושים את זה.
<גלעד מניב: אז קודם כל זה נוגע גם בדברים שרוני דיבר עליהם.
<גלעד מניב: אנחנו נבנה ביחד צוות שיבנה את המסרים האלה ויגייס את התלמידים בתכניות שונות.
<גלעד מניב: זה בא לביטוי גם בערוץ השלישי שרציתי לדבר עליו, זה הנושא של עבודות גמר, עבודות חקר, שעכשיו מאוד פופולרי והולך להיכנס יותר ויותר.
<גלעד מניב: כל שנה נכתבות כמה מאות עבודות גמר בתחומים שונים, בין 20% ל-20% אחוז מהן, ואנחנו צריכים לנצל גם את הערוץ הזה, להעלאת המודעות קודם כל ואז ביחד עם הנושא של התקשוב באמת גם להתמודד עם זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כבר דיברנו כאן על סקר שערכה הליגה נגד השמצה בקרב בני נוער ישראלים, חשיפת בני נוער ישראלים לאנטישמיות ברשת, אני אבקש מקרול נוריאל שתציג בפנינו את המצב.
<קרול נוריאל: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
<קרול נוריאל: בחודש אוקטובר ערכנו סקר בנוגע לחשיפה לאנטישמיות ולשנאת ישראל באינטרנט בקרב בני נוער בישראל.
<קרול נוריאל: אני רוצה לציין שלפני כמה שנים ערכנו סקר בנושא אנטישמיות באופן כללי בקרב בני נוער בישראל, מה הם יודעים על אנטישמיות.
<קרול נוריאל: כמובן במשך השנים המדיומים השתנו והשתלט עלינו היקום המקביל הזה שהוא האינטרנט והיום אנחנו רואים את כל המסרים האלה באינטרנט.
<קרול נוריאל: אני רוצה לציין שהסקר הזה מבודד את בני הנוער הישראליים ומראה לנו למעשה איך הם צריכים לעבור למגננה בהיבט הזה של אנטישמיות.
<קרול נוריאל: אם בעבר היינו רואים אנטישמיות רק בקרב העמיתים שלהם בתפוצות, היום גם הם כבר נחשפים לאנטישמיות באמצעות המדיום הזה.
<קרול נוריאל: שני נתונים מדהימים ובכך אני אתמצת את הסקר.
<קרול נוריאל: אחד מכל שלושה בני נוער בישראל היה חשוף להתקפות באינטרנט על רקע היותו ישראלי, חרמות, חסימת גישה לאתרים, איומים לפגיעה פיזית, וזה גם ממשיך.
<קרול נוריאל: 1 מכל 3 בני נוער, כמו שאמרתי, 36% מבני הנוער, חשופים להתקפות באינטרנט על רקע היותם ישראלים.
<קרול נוריאל: בנוסף לזה, מבחינת התקפות אנטישמיות, שאני חושבת שזו כבר עליית מדרגה, אנחנו מדברים כבר על שני שלישים של בני הנוער בישראל, שניים מתוך שלושה, 70% מבני הנוער בישראל, נחשפו לאנטישמיות ברשת ובראש הדברים אנחנו רואים חשיפה לקריקטורות, סמלים אנטישמיים, ביטויים אנטישמיים, סרטונים.
<קרול נוריאל: דיברנו כאן על בני נוער ועל מה הם עושים בעניין.
<קרול נוריאל: אני רוצה לציין משהו שהוא כן מעודד.
<קרול נוריאל: כמות מאוד גדולה, 37% מבני הנוער, פנו, דיווחו להנהלות הרשתות החברתיות או האתר וביקשו להסיר את התוכן האנטישמי של האתר וזו פעילות מעודדת.
<קרול נוריאל: 20% נוספים ביקשו מחבריהם לעשות את זה.
<קרול נוריאל: זאת אומרת אנחנו רואים פה בכל זאת איזה משהו מעודד, יש פה גישה פרו-אקטיבית, הבנה שהם תחת איזה שהיא מתקפה, מתקפה שהיא לא צודקת והם עושים משהו בעניין.
<קרול נוריאל: ממש לסיכום, האינטרנט כזירה שהיא לא מפוקחת, שבה נפגעים גם בני נוער בישראל ולא רק בתפוצות, שבוודאי חובה לטפל בה, אין כללים באינטרנט, אין חוקים, יש מקסימום נורמות והנורמות האלה ככל הנראה לא חלות על מי שרוצה להפיץ ביטויי שנאה.
<קרול נוריאל: המידע הזה מגיע ללא סינון לבני הנוער, הוא מאוד נגיש ויש לו השפעה אינטואיטיבית ומיידית על תפיסת המציאות של בני הנוער ועל הדרך שבה הם מגבשים דעות ורעיונות.
<קרול נוריאל: אנחנו בליגה נגד השמצה נתקלנו, עידו, בהקשר לדבריך, במשהו קצת שונה.
<קרול נוריאל: אנחנו עובדים באופן מאוד מאוד צמוד עם הפלטפורמות המרכזיות באינטרנט, אנחנו מדברים על פייסבוק, בארצות הברית יש פלטפורמה מאוד נפוצה, גו דאדי, שמארח המון אתרי אינטרנט.
<קרול נוריאל: אני יכולה להגיד שבהיבט הזה הייתה לנו הצלחה לא מבוטלת.
<קרול נוריאל: גו דאדי מודעים לזה שנשארו להם עוד אתרים אנטישמיים שהם מארחים, יחד עם זה הם הורידו מתוך 50 וכמה בשנה שעברה 30 וכמה.
<קרול נוריאל: זאת כמות לא מבוטלת.
<קרול נוריאל: אז בהחלט יש שיתוף פעולה וכשיש דיאלוג עם הפלטפורמות האלה ובאמת בהיבט של חינוך והסברה, גם הם צריכים שיסבירו להם מה ההבדל בין אנטישמיות לאנטי ישראליות, מה לגיטימי ומה לא לגיטימי, וכשעובדים על הדברים האלה בשיתוף פעולה יש מידה של הצלחה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, קרול.
יואל רזבוזוב: הנתונים.
יואל רזבוזוב: עכשיו נבקש לשמוע נציגה מטעם איגוד האינטרנט הישראלי.
<מיטל קרייזר: לא ביקשתי לדבר.
יואל רזבוזוב: הלאה.
יואל רזבוזוב: מנהלת תכנית שגרירים ברשת באוניברסיטת חיפה, גב' מורין חיו-חמו.
<מורין חיו-חמו: צהריים טובים, אני מאוניברסיטת חיפה, מנהלת תכנית שגרירים ברשת.
<מורין חיו-חמו: התכנית שלנו, שגרירים ברשת, מכשירה סטודנטים להתמודד עם תופעות של דה לגיטימציה, אנטישמיות וחרמות, כמו שנאמר פה, ברשת.
<מורין חיו-חמו: יש לי כמה דברים קצרים להגיד.
<מורין חיו-חמו: הדוגמאות שראינו פה, של האנטישמיות ושל עלילות הדם, אני חושבת שזה הקשה שבקשה, אבל גם מה שהכי ברור, ה-obvious, מה שניתן לזהות, אבל יש תופעות של אנטישמיות ברשת שמאוד קשה לזהות אותן.
<מורין חיו-חמו: כשזמרת פופ מאוד גדולה בעולם, מיילי סיירוס, אומרת 'אף איש עסקים יהודי לא יגיד לי מה לשיר', האם אנחנו יודעים לזהות את זה כאנטישמיות?
<מורין חיו-חמו: האם הסטודנטים שלי יודעים לזהות את זה כאנטישמי?
<מורין חיו-חמו: אז אני חושבת שגם החינוך הזה, של לזהות אנטישמיות מודרנית, ועידו עושה עבודה מאוד גדולה - - - יש איזה שהיא תופעה של צלב קרס חדש שמצטלמים איתו, התנועה הזאת, שהוא לא הזכיר את זה - - -
יואל רזבוזוב: מועל יד הפוך.
<מורין חיו-חמו: בדיוק, העניין של המודעות לאיך נראית אנטישמיות מודרנית ברשת ואיך היא מתבטאת, צריך לחקור את זה, לבחון את זה, להכשיר לזה.
<מורין חיו-חמו: אני נתקלת הרבה בסטודנטים, אם אנחנו כבר בוועדת העלייה והקליטה, שעלו לארץ בשנים האחרונות, ואני שואלת אותם, להם הרי יש יותר חברים מחו"ל, 'אתם נתקלים בתופעות?' והם מהססים, הם לא יודעים לענות לי בוודאות, כי הם ראו משהו, אבל הם לא בטוחים לגמרי אם מותר להם בכלל לבוא ולהצביע ולהגיד 'אתה אנטישמי', או 'מה שאמרת זו אנטישמיות'.
<מורין חיו-חמו: אז בעיקר החינוך של איך לזהות אנטישמיות מודרנית ואיך לזהות אותה גם כשהיא לא הקריקטורה מהדר שטירמר המוכרת לנו, בעיקר.
יואל רזבוזוב: עכשיו אני מבקש לשמוע את נציגי משרד החוץ, קודם גדעון בכר, מנהל מחלקת מאבק באנטישמיות בתפוצות.
<גדעון בכר: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<גדעון בכר: אני מברך מאוד על הכינוס של הדיון הזה, אני חושב שזה חשוב ביותר להציף ולהעלות את הנושא של האנטישמיות באינטרנט כמה שיותר.
יואל רזבוזוב: להציף, להעלות וגם לנסות להגיע לאיזה שהם פתרונות.
יואל רזבוזוב: אני מבין שזה לא קסם ולא בהנפת מקל קסמים, אבל אני כן בעד שמישהו ייקח ויוביל את זה בצורה אגרסיבית, כי זה עניין של הישרדות שלנו.
<גדעון בכר: אני מסכים איתך במאה אחוז.
<גדעון בכר: אני חושב שיש גורמים היום ברשת שהמטרה שלהם זה פשוט לא פחות מאשר דה לגיטימציה של העם היהודי, בן אדם כמו דיודונה שפשוט עושה הגחכה מדהימה של השואה, הכחשת שואה בנזקים עצומים.
<גדעון בכר: לפני שבועיים הייתי בבריסל, שמה התוודעתי לחבר פרלמנט מהימין הקיצוני שבמהלך ישיבת הפרלמנט עשה מועל יד הפוך, מעלה סרטונים אנטישמיים לאינטרנט והוא זוכה למאות אלפי צפיות.
<גדעון בכר: אנחנו בהחלט מזהים את האינטרנט היום, לדעתי, כמקור המרכזי לאנטישמיות וזה ויראלי.
<גדעון בכר: יחד עם זה יש דברים שניתן לעשות וניתן לפעול.
<גדעון בכר: שמענו חלק מהגורמים, אנחנו משתפים פעולה עם לא מעט גורמים ואנחנו גם רואים הצלחות.
<גדעון בכר: לצערי, בקצב שבו האינטרנט מתפתח והפלטפורמות השונות שאפשר להעביר בהן אנטישמיות הן כל כך רבות שקשה מאוד להתמודד עם זה וזה מאבק מתמיד כל הזמן.
<גדעון בכר: הטלפונים הניידים, היום הם גם מקור להפצת אנטישמיות.
<גדעון בכר: בהקשר לזה, סיפור הצלחה.
<גדעון בכר: בשנה שעברה העלו לאינטרנט אפליקציה, כיצד ניתן להוריד את הפרוטוקולים של זקני ציון בערבית ובשיתוף פעולה של כמה ארגונים הדבר הזה ירד.
<גדעון בכר: בצרפת ארגון הסטודנטים היהודי פנה לערכאות בבית המשפט והורידו האשטאג מהטוויטר ששמו 'יהודי טוב' ואחד אחר ששמו 'יהודי מת'.
<גדעון בכר: אז כן ישנם סיפורי הצלחה.
<גדעון בכר: אני חושב שהמאבק מחייב שיתוף פעולה, הן של גורמים ממשלתיים, ארגונים לא ממשלתיים, ואני שמחתי להכיר הרבה גורמים ישראלים שעוסקים בנושאים האלה, אבל גם מדינות.
<גדעון בכר: אנחנו בקשר עם האיחוד האירופאי, בחודשיים האחרונים הייתי פעמיים בבריסל, פעמיים העליתי את הנושאים האלה של אנטישמיות באינטרנט.
<גדעון בכר: גם עידו, הייתה לו הזדמנות להציג בדיאלוג רשמי עם האיחוד האירופאי את הנושא של אנטישמיות באינטרנט, במשך כשעה הוא הציג את הסרטים ואת התמונות, ישנה הבנה הולכת וגדלה בנושאים האלה.
<גדעון בכר: אחת הפעילויות שאנחנו עושים זה הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות.
<גדעון בכר: חילקנו, לא לכולם, חלק מה-action plans, אחת מקבוצות העבודה, עוסקת באנטישמיות באינטרנט.
<גדעון בכר: בעמוד 22 ניתן לראות את ההמלצות שלה, כיצד ניתן להיאבק באנטישמיות באינטרנט.
<גדעון בכר: יש לנו מפת דרכים כיצד לעבוד, צריך לתאם ולאגם משאבים וכוחות לצורך זה.
<גדעון בכר: אני רוצה להוסיף עוד שני דברים.
<גדעון בכר: אחד, בסקר שעשתה, הזכרנו אותו פה בישיבות הקודמות, הסוכנות לזכויות יסוד של האיחוד האירופאי בקרב יהודי אירופה 75% מהיהודים שנשאלו אמרו שהאנטישמיות מהווה בעיה או בעיה גדולה בארצותיהם ו-73% אמרו שהאנטישמיות באינטרנט התגברה בחמש השנים האחרונות.
<גדעון בכר: זה סקר עמדות בקרב קהילות יהודיות.
<גדעון בכר: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד זה שמשרד החוץ מכנס כל שנה את הפורום הישראלי למאבק באנטישמיות.
<גדעון בכר: לאור הבעייתיות של האנטישמיות באינטרנט אנחנו החלטנו לייחד את הכינוס הבא, שיהיה ב-27 במרץ, עוד חודש וחצי, לדרכים אפקטיביות למאבק באנטישמיות באינטרנט.
<גדעון בכר: אנחנו מזמינים את כל מי שנוכח פה, ואחר כך גם ניקח את הפרטים, נשלח הזמנות, זה פורום גדול מאוד, שבו נוכל לראות איך אנחנו מתאמים ויוצרים סינרגיה ושיתוף פעולה בין הגופים השונים.
יואל רזבוזוב: גדעון, זה מה שאמרתי בהתחלה, עדיין חסר לי, הרבה גופים עושים, אבל בסופו של דבר אנחנו רואים את התוצאות.
יואל רזבוזוב: אני מבין שהתופעה הולכת וגוברת וקשה לנו ואנחנו רודפים, אז אולי נשים את זה בסדר עדיפות לאומי.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני רואה את זה, ובאמת מכל הנתונים שקיבלתי וכאן ראינו, אנשים שלא ידעו מה זה ישראל, כספורטאי לשעבר ביקרתי בהרבה מקומות בעולם, יש אנשים שלא יודעים מה זה ישראל, אתה מסביר להם, הם לא מבינים מה ההבדל בין ישראל למדינה אחרת, אבל בזכות האינטרנט ובזכות התופעה הזאת שמתגברת הם פתאום מבינים, שומעים על ישראל, אבל לא בצדדים שאנחנו היינו רוצים שישמעו.
יואל רזבוזוב: הם שומעים רק את הדברים הרעים, שאנחנו אשמים בכול ושצריך לחסל את היהודים וצריך לגמור את התופעה הזאת, וזה נורא מפחיד.
יואל רזבוזוב: לא סתם אנחנו מקיימים את הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: אמרתי לפני כמה דקות, שיש דיון בוועדת הבריאות, בנושא מאוד מאוד חשוב, אבל כאן אנחנו לא נזדקק לדיונים האלה יותר, כי צריך להבין את הנושא, שזה הולך ומתגבר וכמו שאמרת, אנחנו לא מספיקים.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו לא מספיקים בסוף הגל הזה יכסה אותנו.
יואל רזבוזוב: מר יורם מורד, מנהל המחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית, בבקשה.
<יורם מורד: שלום לכם.
<יורם מורד: בעיקרון גדעון דיבר על הדברים הכלליים ועל הפעילות שאנחנו עושים, אני רק רוצה להוסיף שני דברים שמתחברים לדבריו של כבוד היושב ראש.
<יורם מורד: אני רוצה לדבר על קהל יעד ועל הקשר, וגם שני הדברים האלה מתחברים.
<יורם מורד: אנחנו מדברים על הפעילות שקיימת.
<יורם מורד: אנחנו יכולים להגיד, בלי להיכנס לאחוזים, האם זה מיעוט מבוטל או מיעוט לא מבוטל, אלה הקיצוניים.
<יורם מורד: הפעילות שקורית כדי לתקוף אותם בחזרה וכדי להפריע להם בעבודתם היא מבורכת והיא חשובה והיא קדושה ממש, אבל אנחנו מדברים פה מבחינה מסוימת על הסימפטומים, אז שני דברים.
<יורם מורד: אחד, קהל היעד שאנחנו צריכים להתמקד בו בעיקר, מעבר לפעילות המסכלת, הוא קהל היעד של אלה שכבוד היושב ראש תיאר כאן, אנשים שלא יודעים על ישראל.
<יורם מורד: זאת אומרת שהפעילות שלנו כמדינה שאכפת לה, כחלק מהעם היהודי, צריכה להתמקד גם בצורה הרבה יותר רצינית במאמץ לדאוג לזה שאנשים שלא נמצאים בקצוות הקיצוניים, כלומר לא אלה שממש מכירים אותנו ואוהדים אותנו, ולא אלה שלא יעזור שום דבר, הם שונאים אותנו, זה צריך לבוא גם מהזווית של מה שאנחנו קוראים לו מיתוג או הסברה, או לא משנה מה, המטרה שלנו צריכה להיות שכמה שיותר אנשים בעולם יכירו אותנו כמו שאנחנו.
<יורם מורד: פה אנחנו כבר מרחיבים את המעגל, לא לפעילות ספציפית, אולי אפילו כירורגית נגד פעילות אנטישמיות ברשת, אלא חוזרים, מה לעשות, לעניין של איך אנחנו יכולים להציג את ישראל ואת הישראלים יותר טוב ברחבי העולם, גם דרך הרשת, אם אנחנו מתכנסים לכיוון האינטרנט.
<יורם מורד: זה דבר אחד.
<יורם מורד: הדבר השני, ופה אולי זה מעבר לוועדה הזאת, אבל שוב, מדובר בסימפטום ואם תוקפים את העניין הזה, אז צריך לתקוף אותו באמת בכל המערכות ומנסים לפתור את הבעיה גם בכלים אחרים שנמצאים בידיים אולי של גורמים אחרים בממשלת ישראל, של עבודה מול מדינות אחרות.
<יורם מורד: זה לא בעיה רק של ישראל, זו בעיה הומנית, ואולי אפשר גם לעשות איזה שהוא מאמץ נוסף מול מדינות ומול ארגונים וכמו איגודים כמו האיחוד האירופי למשל, כדי שבחקיקה אפשר יהיה להיעזר בדברים האלה ולדאוג לזה שגם דרך החקיקה, בין אם זו חקיקה של האיחוד האירופי או של ארצות הברית וכן הלאה, יהיה סעיף שמתייחס גם לדברים האלה.
<יורם מורד: חשוב מאוד ליצור קשר ולהיות בקשר עם הגופים החזקים החדשים בעולם, דהיינו פייסבוק וגוגל, אבל אסור לזלזל עדיין ביכולת ובחשיבות של המדינות עצמן.
<יורם מורד: תודה.
יואל רזבוזוב: השאלה באמת היא תמיד שאלה שנשאלת בנושא החקיקה.
יואל רזבוזוב: אנחנו פועלים פה ברמה המדינית ומנסים לגרום למועצת אירופה לחוקק חוקים נגד האנטישמיות, ובאמת ראיתי כמה מהלכים ברוכים בנושא של דיודונה, שגם בצרפת וגם בבריטניה לא נתנו לו להיכנס, זה מאוד מבורך, אבל השאלה אם זה לא עושה גם תופעה הפוכה וזה מציף את זה יותר.
יואל רזבוזוב: כאן זו באמת שאלה של רגישות.
יואל רזבוזוב: יעקב חגואל, בבקשה.
יואל רזבוזוב: מההסתדרות הציונית העולמית.
<יעקב חגואל: תודה, אני מברך על הדיון.
<יעקב חגואל: אני רוצה לספר שהייתי בשבוע שעבר בכנס אדיר שארגנה קרן קימת לישראל בצרפת, שהגיעו מעל 10,000 יהודים, ואני אספר כמה דברים על העניין.
<יעקב חגואל: אחד זה התחושה הלא נעימה להיות בתוך כנס אדיר כזה עם אבטחה אדירה, ואני נמצא בהרבה כנסים, לא ראיתי הרבה כאלה בעבר.
<יעקב חגואל: זה רק אומר איפה אנחנו נמצאים.
<יעקב חגואל: הדבר השני, על פאנל מדהים שהשתתפתי בו, בהשתתפות של 1,000 אנשים מהקהילה הצרפתית, שזה מאוד עניין אותם.
<יעקב חגואל: הם מילאו את האולם מפה לפה ויש להם ציפייה, גם אלינו כישראלים, הם מסתכלים גם עלינו, איך אנחנו תורמים ואיך אנחנו נרתמים אל המאבק הזה.
<יעקב חגואל: אני רוצה מהמקום הזה לספר שאנחנו בהסתדרות הציונית העולמית מטפלים בשנים האחרונות בתחום האינטרנט.
<יעקב חגואל: אין לנו ספק שמה שהיה פעם רק גרפיטי בחוצות העיר, הפך להיות חלון הראווה של העולם וזה האינטרנט וזה הכפר הגלובלי שמכניס את המסרים האנטישמיים לכל אחד ואחד הביתה, אל המכשיר הסלולרי ואל הלפטופ ואל הילדים שלנו האישיים, הפרטייים, שנחשפים לזה לא רק ברחובות פריז, אלא פה בתוך הבית אצלנו בארץ.
<יעקב חגואל: מה שאנחנו עושים עם זה בהסתדרות הציונית העולמית, עשינו מספר מהלכים, ואתה דיברת, אדוני היושב ראש, על מהלכים אופרטיביים, אז אני רוצה לגעת בכמה דברים אופרטיביים.
<יעקב חגואל: אחד, הקמנו לפני כשנתיים מרכז תקשורת למאבק באנטישמיות, שמטפל בעניין של הניו מדיה, של הרשתות החברתיות, בשש שפות שונות.
<יעקב חגואל: יושבים איתנו פה איתן בכיר שהוא מנהל המרכז, ויש פה מתנדבים שנמצאים איתנו, סטודנטים שנמצאים פה בתכניות שונות, גם של הסוכנות היהודית, של מסע, וגם תכניות אחרות, שנרתמים להתנדב איתנו בתוך מרכז התקשורת.
<יעקב חגואל: גילינו, גם דרך הסקר הזה וגם דרך מידעים אחרים, שאת הקהל הישראלי המאבק באנטישמיות מאוד מעניין.
<יעקב חגואל: אנחנו פותחים בעוד שבועיים קורסים למאבק באנטישמיות באינטרנט, לישראלים.
<יעקב חגואל: נפתחים שני קורסים כאלה בשבועיים הקרובים, כפיילוט, ואין לנו ספק שזה ירתום אחריו עוד קורסים אחרים.
<יעקב חגואל: הדבר הנוסף שעשינו, הנהגנו דבר שנקרא אי-מייל אדום, לאנשים, לדווח לנו על אירועים אנטישמיים.
<יעקב חגואל: לצערנו אנחנו מדוּוחים כל יום על אירועים אנטישמיים דרך האי-מייל האדום הזה.
<יעקב חגואל: הדבר האחרון שאנחנו יוצרים, דרך כל הדברים האלה ביחד, איזה שהיא רשת פעילים למאבק באנטישמיות העולמית דרך פלטפורמה אינטרנטית שבנינו לעניין הזה.
<יעקב חגואל: ואני רוצה לחלוק על מה שאמרת, אדוני היושב ראש, אני לא רואה אותנו מנצחים את הקרב, אבל אני חושב שבמערכות האלה אנחנו נותנים מלחמה שערה וזה מספיק חשוב.
<יעקב חגואל: אני חושב שאם לפני כמה שנים היינו אומרים בואו ננסה להילחם, או בואו ננסה להיאבק באנטישמיות, היו מרימים גבה, היום הבאנו את זה למודעות הציבורית, גם בישראל וגם בקהילות היהודיות בעולם, שצריך לתת מלחמה שערה, וזו אמירה מספיק חשובה שצריכה לצאת מהוועדה הזו.
יואל רזבוזוב: תודה, יעקב חגואל מההסתדרות הציונית העולמית.
יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך שבקרב הזה קשה לנצח, אבל לא יכול להיות שאנחנו לא מצליחים להתמודד איתו.
יואל רזבוזוב: אני אשתמש במטפורה, הגל הזה עולה ועולה והוא ממשיך לעלות ואנחנו חייבים לעשות עם זה משהו, ואם לא נעשה כלום, אני בא מהספורט, אם לא נשאף לנצח בטוח לא ננצח.
יואל רזבוזוב: מיס סוזט ברונקהורסט, בבקשה.
<סוזט ברונקהורסט: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום לעברית) אני מזכ"ל של רשת בינלאומית, המונה כיום 23 מדינות והיא פועלת נגד הפצת השנאה ברשת האינטרנט.
<סוזט ברונקהורסט: במאבק הזה, יש להתרכז בשלושה גורמים: המפיצים – כאן יכולים להסתייע ברשת הפייסבוק, אני יכולה להעיד על עצמי שאני מאוד קצרת רוח כאשר מדובר בפייסבוק.
<סוזט ברונקהורסט: בשבוע שעבר, קיימנו בפריז מפגש עם אחד מבכירי קובעי המדיניות של רשת הפייסבוק, שאני חייבת לומר שהם מתחילים לפעול אבל הם צריכים זמן כדי לפעול בתוך החוגים שלהם.
<סוזט ברונקהורסט: כיום, הטיפול בתלונה שמועברת לפייסבוק תלוי רק באדם שמקבל את התלונה, אין להם תהליך אחיד לטיפול בתלונות, אבל הם פועלים לקביעת תהליך הטיפול וקבלת ההחלטות, מה שיהיה מועיל מאוד.