GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרגריטה רודינצקי: מנכדים זה אפשר, אבל ילדים לאימא או אבא אי אפשר.
יואל רזבוזוב: נבדוק ונאפשר לגברת ממשרד הבינוי והשיכון להתייחס.
יואל רזבוזוב: אנחנו נטפל במקרה שלך.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שלום אדוני יושב הראש.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אתחיל מעניין הקשישים העולים ולאחר מכן אעבור לכללי באופן כללי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: משרד הבינוי והשיכון באופן כללי נותן סיוע בשכר דירה לזכאים, כמובן שהם צריכים לענות להגדרה של זכאים, בתנאי והם שוכרים דירה בשוק הפרטי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: יוצאים מן הכלל הרחב הזה הם עולים קשישים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: למה הכוונה?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בשנת ה-90 עם העלייה הגדולה של יוצאי ברית המועצות לשעבר, המדינה הייתה צריכה לפתור את בעיית הדיור לעולים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: המדינה ניסתה למצוא מספר פתרונות לבעיית הדיור במקביל, כדי להקל המשפחות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אחת ההקלות הייתה היצע תכניות הדיור השונות כדי שיבנו כמה שיותר דירות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: למשרד הבינוי והשיכון לקשישים היו שתי תכניות, האחת שהובילה למשכנתאות והשנייה לקצבאות בשכר דירה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אם רצו לקנות דירה אפשרנו לכמה משפחות עולים לצרף יחד זכאות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הדוגמה שלה, היא בעצם יכלה ללכת עם הבן לקבל הלוואת זכאות שכללה מענקים פלוס הזכאות האישית של הבן, לצרף את הזכאות ולקנות דירה אחת משותפת איפה שהם רוצים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני חייבת להסביר שהתכנית הזאת לא הייתה קיימת לאף וותיק בארץ.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זו פריווילגיה שניתנה - -
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינה קולטת עלייה ומגיעות לכל העולים כל הפריווילגיות.
יואל רזבוזוב: אני לא מסכים, אין בעיה וזה לא רלוונטי לסוגיה הזאת.
יואל רזבוזוב: נתמקד בנושא שלנו.
<ברונית גדוליאן-מוכתריאן: בנוסף לכך, אדם שלא רצה להיכנס לעול של משכנתאות הייתה ויש לו אפשרות לקבל קצבה בסיסית.
יואל רזבוזוב: נתמקד בעניין.
יואל רזבוזוב: מי שמקבל סיוע בשכר דירה הוא מי שיש לו קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: או נפגעי המלחמה על ידי הנאצים – עד 49%, סוג נזק 1,2,3, עדיין לפי החוק הם עונים על הקריטריונים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הייתה פריווילגיה, נקרא לזה פריווילגיה, היא לא ניתנה לקשישים הוותיקים, שבאה ואמרה שהקצבה הבסיסית, שהיא מרב הקצבה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אם מדובר על יחיד ניתן להגיע מ- 600 עד 900 שקל או למשפחה- מ-800 שקל עד 1,200 שקל תלוי גילאים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הם עדיין יכולים לקבל את הסכום כקצבה ולא משנה איפה הם גרים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כלומר, אותו קשיש יכול לגור אצל בן משפחה ולקבל קצבה.
יואל רזבוזוב: סיוע בשכר דירה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לא.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ההבדל המשמעותי, את הקצבה ניתן לקבל מבלי שהוא ממציא חוזה שכירות, מבלי שהוא ממציא דבר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אנחנו מכירים אותו כקשיש שעלה לארץ והוא נתמך, אנחנו נותנים לו את הקצבה כמו שהוא מקבל קצבת המוסד לביטוח לאומי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה הדבר האחד.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אחזור ואומר שאת הדבר הזה אין לאף משפחה אחרת, לא לנכה, לא לנתמך ולא לזכאי דירה ציבורית ולא למשפחה חד-הורית.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כל השאר - - -
יואל רזבוזוב: לדעתי כל נתמך שחי על קצבת קצבה והבטחת הכנסה יש לו סיוע לשכר דירה ולא קשור מאיפה הוא.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הם כן צריכים לשכור דירה בשוק הפרטי כדי לקבל סיוע בשכר דירה.
יואל רזבוזוב: ואם יש לו אפשרות לגור עם המשפחה?
<אספיר סושנסקי: הוא צריך תעודת זכאות ממשרד הבינוי והשיכון.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אנחנו מדברים באופן כללי, לכל מי שזכאי לסיוע לשכר דירה ממשרד הבינוי והשיכון צריכה להיות דירה, את צודקת לגמרי ואני מסכימה איתך.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כל עוד הם נמצאים בארץ והנתונים שלהם לא משתנים, כלומר לא רכשו דירה, או שהם לא התחתנו עם ישראלי שיש לו דירה וכדומה, הם יכולים לקבל את הקצבה הזאת והם לא צריכים להמציא חוזה שכירות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הם יכולים לגור אצל הבן, הם יכולים לגור איפה שבא להם, אצל הדודה או הדוד והם יקבלו את הקצבה, 90% מהקצבה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בנוסף, קשיש עולה שכן שוכר דירה בשוק הפרטי, אנחנו אומרים שמאחר ויש לו עול נוסף, מגיעה לו תוספת מגורים ללא קרוב משפחה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לאחרונה, במאי 2012, בעקבות וועדת טרכטנברג היו עדכונים והם קיבלו תוספת.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני חייבת לציין, קשישים מבין כל האוכלוסיות שאנחנו מעניקים להם סיוע, הם מקבלי הסיוע המרבי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: למשל קשיש יחיד מקבל הבטחת הכנסה ששוכר דירה בשוק הפרטי מקבל כמעט 800 שקל ולעומתו נכה עם אי כושר ועם מוגבלות מקבל 700 שקל.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה כדי לשים את הדברים - - -
יואל רזבוזוב: כדי לשים את הדברים יש לי פה הרבה מה לומר.
יואל רזבוזוב: דירה עולה 2,500 שקל.
רוברט אילטוב: אנחנו כבר מרגישים לא נוח עם הנתונים האלה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אתה צודק, גם אני לא מרגישה בנוח, כי בעצם יש פער מאוד מאוד גדול בין שכר הדירה שהמדינה נותנת לבין שכר הדירה בפועל.
רוברט אילטוב: את מציעה להוריד להם?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ממש לא.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני מציינת שהיה עדכון.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: נקודה אחת בנוגע לתכנית שעליה דיברה הגברת.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בעקבות העלייה הגדולה, בשיתוף משרד העלייה, ולאור שהיה זמן המתנה מאוד מאוד ארוך לדירות בשיכון הציבורי, במשרד העלייה והקליטה יצאה תכנית שבאה ואומרת שבנוסף לקצבה ובנוסף לתוספת מגורים ללא קרוב משפחה שהקשיש זכאי לקבל, יש אפשרות לקבל אקסטרה "תוספת עיר", תלוי באיזו עיר האיש שוכר את הדירה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כמובן שאנחנו תחת ההגבלה התקציבית של משרד האוצר, בהתאם לתקציב שאנחנו מקבלים אנחנו נותנים את הסיוע.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: איך הודענו לאנשים?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: – לפני שהתכנית התחילה שלחנו מכתב בשפה הרוסית לכל הקשישים הביתה, הסברנו להם "אלו הכללים": שאתה חסר דירה ואתה 5 שנים בתור של ממתינים לדיור ציבורי ואתה גר ללא שותפים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הכללים הם שאתה לא יכול להשכיר מקרוב משפחה וגם הגדרנו מיהו קרוב משפחה.
יואל רזבוזוב: מאיפה כללים?
רוברט אילטוב: מתוקף איזה חוק בדיוק?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הסיוע לשכר דירה ניתן על פי תקנות ולא על פי חוק.
רוברט אילטוב: תקנות נגזרות מחוק.
רוברט אילטוב: הן לא יכולות להיות המצאה, תקנות לא יכולות להיכתב מדברים לא מוגדרים בחוק.
רוברט אילטוב: גברתי אלו נהלים ואני מבקש לדעת מתוקף איזה חוק.
יואל רזבוזוב: אני אבקש לדעת מאיזו שנה הנהלים.
יואל רזבוזוב: מי היה שר הבינוי והשיכון כשהוצאו הנהלים?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: התכנית התחילה עוד לפני שהשר נתן שרנסקי כיהן כשר הבינוי והשיכון.
יואל רזבוזוב: הנהלים החדשים?
יואל רזבוזוב: הנוהל החדש שלא ניתן להשכיר - - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הנוהל, גם משנות ה-90 הוא קיים, בעצם אי אפשר להשכיר דירה מקרוב משפחה כדי לקבל את הסיוע בשכר דירה, כי זה משאב.
יואל רזבוזוב: למה כתוב: "עולים קשישים זכאים לקבל סיוע גם אם הם מתגוררים עם קרוב משפחה".
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני מסכימה איתך שמה שהסברתי לכם כאן לא רשום במפורש באתר המשרד.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הכוונה של מי שכתב את זה אומרת שאת הקצבה הבסיסית תקבל כשתגור איפה שאתה רוצה ואז ניתן לקבל את הקצבה.
רוברט אילטוב: אז מה הבעיה?
רוברט אילטוב: את אומרת שאת תוספת הקצבה אפשר, את אומרת שיש תוספת.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: את הקצבה הוא יכול לקבל.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: קשיש עולה יכול לקבל את חלק הקצבה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: נגדיר, אם אני אומרת למשל שהקצבה היא 1,000 שקל , 800 יכול הוא לקבל כקצבה ולא משנה איפה הוא גר, את התוספת של ה-200 שקל הוא צריך להוכיח שהוא משכיר בשוק הפרטי.
רוברט אילטוב: אצל הגברת התוספת הגיעה ל-78 אלף שקלים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני אסביר איך הגענו לסכום הזה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לא נגענו בקצבה שלה, אני מבטיחה לך.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בדקתי את זה.
רוברט אילטוב: זה קנס על קנס על התוספת.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בעניין הגברת, בכל פעם שהייתה התכנית שלחנו מכתב בשפה הרוסית על הקריטריונים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: איש שרצה להצטרף החתמנו אותו על כתב התחייבות בשפתו, בעברית, רוסית, שמסביר את הכללים הללו.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הבהרנו ,רצינו להבהיר כשאדם מוותר על חמש שנים לדיור ציבורי, גם הקריטריונים הנוספים היו רשומים שם.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: משנת 2000 מדי חודש וחודשו הגברת קיבלה את הקצבה הבסיסית, תוספת מגורים ללא קרוב משפחה ותוספת עיר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אם תסכם את החוב הוא בעצם בגין התוספת, בגין המגורים לבד פלוס תוספת עיר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הקצבה הבסיסית של 800 שקל.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בגדול אומר, אנחנו לא לוקחים ממנה, אין לנו זכות לקחת ממנה, אין לנו מנדט לקחת ממנה, אף אחד לא - - -
רוברט אילטוב: איך הגיעו לסכום הזה?
רוברט אילטוב: למה לקחתם ממנה את הסכום כשהיא חיה לבד?
רוברט אילטוב: היא חיה עם מישהו אחר?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שוב, את התוספת ללא קרוב משפחה אפשר לקבל אם אתה שוכר דירה בשוק הפרטי.
רוברט אילטוב: היא לא שכרה בשוק הפרטי.
רוברט אילטוב: היא שכרה מבנה ובנה קנה את הדירה בשוק הפרטי והדירה ברמה המשפטית נמצאת בשוק הפרטי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בשוק הפרטי, שוב, יש מגבלה שאומרת שאי אפשר לקבל - -
רוברט אילטוב: המגבלה הזאת לא באה כתוצאה מחקיקה ראשית.
רוברט אילטוב: אתם המצאתם.
רוברט אילטוב: גם ממה שאת אומרת יש סתירה, את סותרת את עצמך מפה עד להודעה חדשה.
רוברט אילטוב: כשאת אומרת שהיא יכולה לחיות אצל המשפחה והיא עדיין תקבל ללא קשר לשום דבר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: את הקצבה הבסיסית.
רוברט אילטוב: זה לא אומר שהיא לא יכולה.
רוברט אילטוב: כשהיא כביכול חיה לבד בדירה של משפחה, את עדיין לוקחת לה את הכסף - - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לא אדוני, הסברתי, זה לא, לא.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: רק את התוספת.
רוברט אילטוב: יש לו 800 שקל קצבה בסיסית.
רוברט אילטוב: התוספות מגיעות ל- 300 עד 400 שקלים לדוגמה.
רוברט אילטוב: את ה- 300 או ה- 400 שקלים לוקחים.
יואל רזבוזוב: סליחה, אבקש לעשות סדר בעניין.
יואל רזבוזוב: יש כאן תוספת של 300-400 שקל בחודש, כביכול יש קריטריון שהיא חיה לבד, לבד הכוונה בן זוג ולא משפחה - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לבד כשהיא שוכרת לבד שלא מקרוב משפחה, היא גם שוכרת בשוק הפרטי ללא שותפים וגם שוכרת שלא מבן משפחה.
רוברט אילטוב: מה מקור האיסור החוקי?
רוברט אילטוב: אילו המצאות וקריטריונים שמישהו החליט.
רוברט אילטוב: מה המקור החוקי של ההחלטה שלכם שקשיש לא יכול לגור אצל בן משפחה?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה לא רק קשיש.
רוברט אילטוב: את יכולה לומר עשרים פעם "לא נכון", אני שואל מה המקור.
רוברט אילטוב: שיתנו לי תשובה.
רוברט אילטוב: עדיין אני לא לא מקבל תשובה, מה לא נכון?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הנהלים שמשרד הבינוי ומשרד ומשרד - - -
רוברט אילטוב: מה המקור החוקי לנהלים אלה?
רוברט אילטוב: זאת השאלה שלי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: סיוע בשכר דירה לא נקבע בעקבות איזה חוק, הוא נקבע בנהלים שנקבעו יחד עם משרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר במקרה שעלה בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: תוספת האקסטרה היא מטעם משרד העלייה והקליטה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ישבו כאן שותפים שאמרו שסיוע בשכר דירה הוא משאב שהוא מוגבל תקציבית.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בעצם הוא נועד לתת לאנשים את העזרה לשכור דירה בשוק הפרטי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אם בנאדם שוכר מקרוב משפחה, מדובר על קרוב משפחה בקרבה הראשונה.
יואל רזבוזוב: אבקש להבין איך הגיעו לסכום של כ- 70 אלף קנס.
רוברט אילטוב: הבעיה היא בהחלטה שהתקבלה.
רוברט אילטוב: גברתי, כל הסכומים, כל התקציבים, כל התמיכות הם נגזרת של חקיקה ראשית.
רוברט אילטוב: כל הדברים האלה מגיעים לוועדת הכספים של הכנסת ולוועדות הרלוונטיות לאישור.
רוברט אילטוב: אתם אומרים "החלטנו, שלושה שותפים בלי אישור הכנסת".
רוברט אילטוב: בעצם אין לכם מקור לעשות את הדבר הזה, מקור חוקי אין לכם.
רוברט אילטוב: איך אתם עושים את הדבר הזה בכלל?
רוברט אילטוב: לא הגעתם לכנסת, לא אמרת 'אלו הדברים, אנחנו רוצים אישור התקנות, רוצים אישור הנהלים'.
רוברט אילטוב: אתם לא יכולים להחליט החלטה כזאת גם אם מדובר בתקציבים.
רוברט אילטוב: אני חבר וועדת הכספים, בכל שבוע מגיעים אלינו נושאים.
רוברט אילטוב: ברגע שהאוצר או שותפים של משרדים שונים רוצים לקבל החלטה מסוימת הם מעבירים את זה לדיון.
רוברט אילטוב: זה תחת ביקורת ומעקב.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: גם אצלנו סיוע שכר דירה עבר בוועדת הכספים.
רוברט אילטוב: איפה עבר?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לפני שלושה שבועות היה בוועדת הכספים הגדלת - - -
רוברט אילטוב: את הגברת חייבתם על מספר שנים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אתה שואל אותי אם הכספים שמשרד הבינוי והשיכון משלם כשכר דירה עוברים אישור של וועדת הכספים, אני אומרת לך שכן.
רוברט אילטוב: והנהלים גם?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אלו שני דברים שונים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הנהלים בוועדה אחרת וכספים משהו אחר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: וועדת הכספים מאשרת כל שקל סיוע לשכר דירה שמשלם משרד הבינוי והשיכון.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: נקודה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הנהלים הם נהלים פנימיים של המשרד והם משותפים למשרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: המקרה שלה הוא יחד עם משרד העלייה והקליטה כפי שאמרתי.
רוברט אילטוב: אישרתם את זה בכנסת?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: לעולם לא אישרנו אותם בכנסת.
<דנה גורדון שושני: את התקנות חייבים לאשר בוועדה - - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני אוכל לומר שמשנות ה- 90 אנחנו משלמים סיוע בשכר דירה בהיקף של כמה מיליארדי שקלים ועל פי זה אנחנו מתנהלים.
רוברט אילטוב: אנחנו מסייעים או לא מסייעים או לא גובים מיסים, הכול עובר דרך הוועדות וכל הדברים הללו הם בפיקוח הכנסת.
רוברט אילטוב: את אומרת שאתם החלטתם על נהלים מסוימים שהם לא תחת פיקוח הכנסת.
רוברט אילטוב: זה לא הגיע אלינו בכלל.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: "חוק הדיור הציבורי" שמתבסס על מחירי הדירות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כל תקנה עוברת בוועדת הכספים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אנחנו לא עוברים על החוק, אין כאן מקום לעבור על החוק.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אנחנו משרד ממשלתי, פקידים ממשלתיים שעובדים על פי הכללים.
רוברט אילטוב: אני שואל אותך גברתי, איך הגעתם להחלטה?
רוברט אילטוב: מאיזה תוקף חוק?
רוברט אילטוב: זאת שאלתי.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה מתוקף נהלים, לא מתוקף חוק.
רוברט אילטוב: מתוקף איזה חוק אתם קובעים שאסור לאנשים להשכיר מבני משפחה?
רוברט אילטוב: זאת הנקודה.
רוברט אילטוב: אני מבקש לדעת מה מקור החוק, כי אני רוצה לשנות את החוק.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: נהלים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הם לא חוק.
רוברט אילטוב: את לא יכולה לעשות נהלים שאינם קשורים לחוק, לחקיקה ראשית, את לא יכולה.
יואל רזבוזוב: נהלים או חוק, אנחנו נוציא המלצות מהוועדה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה רשאים להגיש לכנסת את מה שאנחנו רוצים.
יואל רזבוזוב: השאלה, האם הסכום של 78 אלף שקלים הוא על תוספת של 300 שקל.
רוברט אילטוב: אדוני גם אם יורידו לה את הקנס ב70% או 80% הגברת לא יכולה לשלם.
<מרגריטה רודינצקי: יותר משנה לא קיבלתי אף אגורה לשכר דירה.
רוברט אילטוב: איך היא יכולה לחיות?
<מרגריטה רודינצקי: רונית, תגידי לי בבקשה, את ממשרד הבינוי והשיכון.
<מרגריטה רודינצקי: אני יודעת על משפחה ששוכרת דירה מהילדים שלהם שעברו לארה"ב, הם משלמים את המשכנתא שלהם בסביבות 3,00 שקל והם לא יכולים להיכנס לתכנית הזאת.
<מרגריטה רודינצקי: למה?
<מרגריטה רודינצקי: אני גרה לבד, איזו משמעות יש לזה?
<מרגריטה רודינצקי: אילו בדקתם שאני לא גרה לבד או שאני עשיתי משהו, רוברט אליטוב שאל אותך מאיפה זה?
<מרגריטה רודינצקי: הכל בסדר צריך להיות לבד.
<מרגריטה רודינצקי: שכחת שאני ניצולת שואה, יש לי עוד תוספת.
<מרגריטה רודינצקי: את אומרת שאני חתמתי על משהו, כולכם אומרים.
<מרגריטה רודינצקי: ראשית איך אנחנו חותמים, את זה כל אחד יודע, "תחתום פה ותחתום פה".
<מרגריטה רודינצקי: יש כאן דוגמה על מה שחתמתי בעברית, אני מבינה עברית?
<מרגריטה רודינצקי: אולי חתמתי ברוסית, אני לא יודעת.
<מרגריטה רודינצקי: אפילו אם חתמתי - - -
יואל רזבוזוב: סליחה, לא פתחנו ויכוח פה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן כדי לעזור, לשנות.
יואל רזבוזוב: גברתי סליחה.
יואל רזבוזוב: ראשית צריך להבין אם מדובר בנהלים או תקנות, השר רשאי לקבוע תקנות, אם זה נהלים?
יואל רזבוזוב: - על ידי מי זה נקבע?
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר הוועדה הזאת ואנחנו כחברי כנסת רוצים לעשות לטובת הציבור.
יואל רזבוזוב: אני לא רואה היגיון בשלוח אנשים להשכיר דירות בשוק החופשי כשיש להם הזדמנות לשכור מקרוב משפחה מדרגה ראשונה, יכול להיות שהוא משכיר להם יותר זול בטיפה.
יואל רזבוזוב: הרווח שלנו הוא שלאותו קשיש יש יותר כסף לקיום.
יואל רזבוזוב: רוברט אליטוב דיבר על יוקר המחייה ומחירי דירות.
יואל רזבוזוב: אנחנו חוסכים במספר הדירות הנצרכות, מדובר על ביקוש והיצע.
יואל רזבוזוב: כמדינה אנחנו מרווחים הרבה דברים.
יואל רזבוזוב: היא לא גרה עם שותפים, היא גרה לבד בדירה והיא משלמת עליה.
יואל רזבוזוב: אולי להחליף נהלים, אם אתם כבר מחליפים נהלים ותקנות, אולי תכנסו את זה לנהלים.
יואל רזבוזוב: רשמי בבקשה לשר, אנחנו נוציא מהוועדה מכתב ואם לא נלך לחקיקה.
חנא סוייד: לא צריך להיתמם.
חנא סוייד: משרד הבינוי והשיכון קובע את הנהלים שלו, הוא חושד שאנשים שוכרים שגרים אצל המשפחות שלהם, שיש כאן עסקאות לא נקיות.
חנא סוייד: זה כאילו החשש.
חנא סוייד: אני צודק בהשערה שלי?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אסביר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הכמות היא מאוד קטנה, לכן כמות הקטנה הזאת, לדעתי גם אתם מסכימים איתי, הכמות הזו לא משפיעה על השוק, זה לא מה שיתקן את העיוות בשוק.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שנית, גובה שכר הדירה שאנחנו משלמים, גם הגברת יכולה להגיד, זה לא שהיא שכרה, הרי השכר דירה שלנו - - -
יואל רזבוזוב: ראשית זה יתקן את מצב האנשים, של מה מאות .
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הסכום המקסימאלי שאנחנו משלמים הוא 1,400 שקלים.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הוא מאוד רחוק משכר דירה בשוק, כך שזה לא מה - - -
חנא סוייד: אבל זאת לא סיבה.
חנא סוייד: גם המספר קטן וגם וגם את רוצה להגביל יותר.
חנא סוייד: זו לא סיבה.
חנא סוייד: את מנסה לומר מכיוון שזה קטן זה לא עסק גדול.
יואל רזבוזוב: האם את זו הממונה עכשיו על הדבר הזה?
יואל רזבוזוב: את יכולה לקבוע נוהל חדש ולגשת לשר ולהמליץ.
יואל רזבוזוב: השר מקשיב לגורמים המקצועיים.
יואל רזבוזוב: למשל, יש לכם את התקנות, מי ששוכר מקרוב משפחה מדרגה ראשונה זכאי לקבלת הקצבה פלוס התוספת כי הוא גר לבד ואין לו שותפים.
יואל רזבוזוב: האם את מסכימה לזה?
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על כמה עשרות או כמה מאות מקרים.
יואל רזבוזוב: המדינה לא תתרסק מזה ואנחנו מאוד נעזור לאוכלוסייה נזקקת.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שכר הדירה ניתן כסיוע לאנשים שאין להם אפשרות בקרבה של המעגל הראשוני שלהם לשכור דירה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני כאשת מקצוע חושבת שאם יש לי קרוב משפחה והוא ביחסים מאוד מאוד קרובים אלי ואין יחסי שוכר משכיר בפועל באמת, אני לא חושבת שהסיוע צריך ללכת לכיוון הזה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני אומרת את זה באמת, אם אתה שואל את חוות הדעת המקצועית - - -
יואל רזבוזוב: להרבה קשישים שעדיין יש להם משפחות שגם כביכול עוזרות להם, כמו שהאימא שלי שעוזרת לסבתא שלי ואין בעיה.
יואל רזבוזוב: כולנו יודעים שהמחיר שהמדינה נותנת הוא מחיר לא גבוה.
יואל רזבוזוב: הקשישים האלה מתקשים, כאן יש הזדמנות לעזור.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לעזור.
רוברט אילטוב: אני רוצה להתייחס.
רוברט אילטוב: הגישה המקצועית יתכן והיא נכונה, אבל היא לא רלוונטית.
רוברט אילטוב: כשאת מראש מגבילה את הקבוצות האלה לא לעשות את זה, הם מראש עושים את זה.
רוברט אילטוב: יש כאלה שאומרים 'אתה יודע מה?
רוברט אילטוב: קיבלתי או לא קיבלתי'.
רוברט אילטוב: יש כאלה שגם לא הבינו ולא קיבלו.
רוברט אילטוב: גם הסוגיה שבאים אחרי מספר שנים ואומרים 'יש לקנס ולא מיד' זו תקלה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: צריך לעלות על המקרים האלה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה צנעת הפרט.
רוברט אילטוב: איך עלית על המקרים האלה?
רוברט אילטוב: אתה יכולה לעלות על המקרים.
רוברט אילטוב: לא ניכנס לויכוח, עלית על המקרים.
רוברט אילטוב: היית עולה על זה חודש אחרי זה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: הקשיש ידע וחתם בשפה שלו יחד עם זאת אמר 'אני לא חייב'.
רוברט אילטוב: פניתי למשרד השיכון, החתימה על מסמך בשפה הרוסית היא לא, עם כל הכבוד.
רוברט אילטוב: העתק המסמך החתום השלה בשפה הרוסית לא נשלח לה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אין בעיה, אתן לך העתק עכשיו.
<מרגריטה רודינצקי: יש לי כאן העתק, תסתכלי על מה אני חתמתי.
<מרגריטה רודינצקי: אני מבינה עברית.
חנא סוייד: יש הליך שאתה לא צריך לקבל את האישור של - - -
רוברט אילטוב: השר יכול להוריד?
חנא סוייד: יש סוגים כאלה ויש כאלה.
יואל רזבוזוב: ישב אצלי כאן נציג משרד התחבורה והוא מיד החליף נהלים לגבי האפשרויות לעולים.
יואל רזבוזוב: באותה ישיבה הוא אמר שלא צריך תיאוריה אחרי שני טסטים.
יואל רזבוזוב: זה לטובתו.
יואל רזבוזוב: אני מצפה שגם כאן בדיון בוועדה הזאת, הרי לא ישתמשו בזה מאות אלפים חדשים של אנשים כדי לרמות את המדינה.
יואל רזבוזוב: אני לא מצליח עדיין להבין למה אנחנו לא יכולים לפעול לטובת כמה עשרות אנשים, אני לא בטוח שיש יותר מכמה מאות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אדוני היושב הראש, למה משפחה נכה או משפחה שחיה מהבטחת הכנסה - - -
יואל רזבוזוב: אני לא מתעסק בזה כעת ויכול להיות שבוועדת הרווחה אפשר לעלות את הנושא הזה.
רוברט אילטוב: בסופו של דבר זה הולך למחייה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: בוודאי, ולכן אנחנו נותנים את זה כקצבה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: 80% מהסכום הולך כקצבה כמו שמקבלים קצבת ביטוח לאומי שעולה מדי שנה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על תוספת.
יואל רזבוזוב: פה יש מקום להליכה לחקיקה לנושא התוספת ולהוכיח שאותו קשיש ששוכר דירה מקרוב משפחה מדרגה ראשונה, אין בזה הבדל אם הוא לוקח דירה בשוק החופשי.
רוברט אילטוב: לפנות למשרד השיכון שהמשפחה יכולה לתמוך ויש לה את ההזדמנות.
רוברט אילטוב: זה מה שאת אומרת?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אומרת, זה משאב קטן ומצומצם שבא לעזור למשפחות שבאמת מתקשות לשכור דירה.
רוברט אילטוב: את חושבת שהמשפחה הזאת ממש מרוויחה הרבה מאוד כסף ועושה על מדינת ישראל סבוב.
רוברט אילטוב: זאת הכוונה שלך.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אדוני, אתה מוציא את הדברים שלי מהקשרם, אז אני כבר לא אתייחס.
רוברט אילטוב: את תתייחסי כי הזלזול שאת מעבירה כאן לא מקובל עלי.
רוברט אילטוב: ברגע שלא נוח לך את לא עונה.
רוברט אילטוב: עם כל הכבוד, אני אומר לך שהמשפחה הזאת היא קשת יום, הגברת הזאת בקושי סוגרת את החודש ואולי לא סוגרת את החודש.
רוברט אילטוב: את באה ואומרת שהמשפחה שעוזרת לה, שיש לה את הסיכוי ואת היכולת לעזור לה, היא לא זכאית לתוספת העזרה הזאת.
חנא סוייד: האם בעקבות הדיון הזה תשקלו את הפעלת הנוהל החדש?
חנא סוייד: אומנם השר יכול לשנות נהלים ומבלי לחזור לכנסת, נכון שלפעמים יש מצבים כאלה ויש אחרים.
חנא סוייד: כנראה שבמקרה הזה משרד הבינוי והשיכון יכול לשנות את הנהלים מבלי לקבל את אישורה של הכנסת או של אחת מוועדות הכנסת.
חנא סוייד: יחד עם זאת, כשמציעים נוהל חדש ורוצים להפעיל איזה קריטריון חדש, צריך לראות מהן השלכות הרוחב שלו, לבדוק האם הוא פוגע באנשים חלשים, האם הוא מגביר את חוסר השוויון, האם מעמיד משפחות במצב אבסורדי לחלוטין.
חנא סוייד: יש לבחון גם את ההיבטים הללו.
חנא סוייד: לכן בשורה התחתונה אני מבקש לומר, אולי תשקלו את הקריטריונים הללו מחדש.
חנא סוייד: האם בעקבות הדיון הזה, אני מניח שבוודאי שמעתם גם הרבה הערות לגבי הנוהל החדש, האם אתם הולכים לחשוב על כך מחדש?
רוברט אילטוב: קודם כל זה נוהל חדש, שתבין.
רוברט אילטוב: קנס - - -
חנא סוייד: אני רואה את המצוקה של הגברת.
<מרגריטה רודינצקי: מזל שאני עובדת כאן, אילו לא עבדתי במקצוע שלי, ברוך ה' יש, זה לא הרבה כסף, 4,000 שקל.
<מרגריטה רודינצקי: בלי זה אני לא יודעת איך אני יכולה להתקיים.
<מרגריטה רודינצקי: אני מבינה, אבל קודם כל גברת - - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: משפט אחד לדברייך.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ההנחיה אומרת שמי שכן שכר דירה מקרוב משפחה שאינו בקרבה משפחתית מדרגה ראשונה, כלומר אח ואחות וקרובים שהם רחוקים, הוא יכול להמשיך לעד ולשכור דירה מאותו מעגל משפחתי הרחב.
רוברט אילטוב: כאן זה מעגל ראשון.
רוברט אילטוב: הכללים רשומים, אלו ההנחיות.
רוברט אילטוב: למה האח שלי רחוק ממני יותר מהבן שלי?
חנא סוייד: לא רק האח שלך, גם בן האח שלך.
<מרגריטה רודינצקי: מהנכדים אפשר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: כעת אתם חוזרים אחורה למה אנחנו לא הרחבנו לאחים ואחיות.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שוב, אמרנו שאנחנו מדברים על קרבה הכי ראשונה והכי צמודה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: על זה מדובר - - -
רוברט אילטוב: ידוע שעולים חדשים מוכרים דירות, לדעתי זה היה מיועד לפגוע, אין דרך, אין לי שום סיבה אחרת מדוע המציאו את הנוהל הזה.
רוברט אילטוב: אח ואחות לא ונכד כן.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני לא מסכימה איתך שזה לא משהו שנולד בעקבות העלייה של יוצאי ברית המועצות לשעבר.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אלו הנחיות שהיו עוד הרבה לפני העלייה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ממש לא נכון.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: ההנחיה שאסור לשכור מקרוב משפחה בדרגה ראשונה, - - -
רוברט אילטוב: גברתי, אח ואחות הם קרבה ראשונה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שוב, אמרנו שאם אח רוצה להשכיר לאח או אחות אין בעיה.
רוברט אילטוב: מה ההבדל בין בן לאימא?
רוברט אילטוב: איפה הבעיה?
רוברט אילטוב: זו אותה קרבה גברתי.
יואל רזבוזוב: כפי שאת טוענת שהמטרה היא לתת לנזקקים ביותר, אני לא חושב שהאנשים האלה הם פחות נזקקים.
יואל רזבוזוב: אבל אם מאח ואחות כן מותר, למה לא להוסיף לרשימה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני אקח את ההמלצה של יושב הראש, נעביר אותה הלאה כדי להגיד מה בעצם הוועדה כן מבקשת לעשות.
יואל רזבוזוב: נתכנס לסיכום הוועדה.
יואל רזבוזוב: הוועדה מבקשת להתייחס לעניין זה.
יואל רזבוזוב: הוועדה מבקשת שתוך שבועיים נקבל תשובה בכתב להכרה באנשים אלו כזכאים לתוספת.
יואל רזבוזוב: הוועדה אינה רואה שום היגיון לפסול אותם.
רוברט אילטוב: אני רוצה להדגיש, אם מותר בין אח או אחות שהם קרבה ראשונה יש להכיר את הבן להוריו.
חנא סוייד: לא להרחיב את ההגדרה של קרוב משפחה.
חנא סוייד: הרחבה זו בעצם פגעה בהרבה הרבה משפחות.
יואל רזבוזוב: הוועדה מבקשת לבחון גם נושא של הקנסות, אני לא רואה איך אותם עולים משלמים את הקנסות.
יואל רזבוזוב: היא לא תלך לשדוד בנק כדי לשלם את הקנסות.
רוברט אילטוב: אני לא רואה איך היא תסתדר בלי שכר הדירה הזה.
רוברט אילטוב: צריך להטיל קנס.
רוברט אילטוב: נניח שמצאתם מישהו שעבד על המערכת, עדיין אתם רוצים להטיל עליו קנס?
רוברט אילטוב: – צריך לתת לו אפשרות לחיות בכבוד.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: יש אפשרות כזאת, הוסבר לגברת.
רוברט אילטוב: לחיות בכבוד זה לא לקזז את כל שכר הדירה.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: מה שכן ניתן לעשות ואנחנו עושים את זה לאנשים שיש להם חובות למשרד הבינוי והשיכון.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אני חייבת לציין שהחוב שלה לא כולל אגורה של הצמדה וריבית.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: שוב, לא כולל אגורה של הצמדה וריבית.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: זה החוק הבסיסי.
רוברט אילטוב: 70 אלף שקל ומשהו.
יואל רזבוזוב: תסבירי איך היא אמורה לשלם.
יואל רזבוזוב: הלוואה לא יתנו לה, משכנתא לא יתנו לה, דירה לא יתנו לה.
יואל רזבוזוב: להרוויח את הכסף היא לא תצליח בעוד 7-8 שנים בנטו.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: יש אפשרות להגיש בקשה לוועדת חריגים, אני הייתי שותפה לשיחה שבה הסבירו לגברת שיש לה את האפשרות להגיש בקשה לוועדת חריגים ולשלם חלק מהחוב ולאחר מכן לעשות - - -
רוברט אילטוב: איך היא יכולה לשלם חלק מהחוב?
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אדם קיבל כסף בניגוד לנוהל.
רוברט אילטוב: אבל לא בניגוד לחוק.
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אבל אין פה חוק.
רוברט אילטוב: כי הנהלים האלה לא - - -
<רונית גדוליאן-מוכתריאן: אלו נהלים שקיבלו את אישור משרד הבינוי והשיכון, משרד האוצר, של ההנהלה ושל חברי כנסת שעובדים יחד אתכם.