GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאורה ולינסקי: במאוחדת הכשרנו כהכנה לדוח 30 מזכירות מהסניפים, דוברות רוסית שעשינו להן מבחן אם הן דוברות גם רוסית וגם עברית.
<ליאורה ולינסקי: זאת גם בעיה של תרגום מקומי כי אתה לא יודע מה רמת השפה השנייה.
<ליאורה ולינסקי: הכשרנו אותן להיות מתורגמניות במרפאות כדי שלא יביאו אחיות באמצע העבודה.
<ליאורה ולינסקי: זה לא כל-כך עובד כי הסניפים מאוד עמוסים, ואנשים לא רוצים לבזבז את הזמן לקרוא למזכירות.
<ליאורה ולינסקי: למזכירות יש תורים אז גם כשהמזכירה מוכשרת כמתורגמנית לא כל-כך משתמשים בזה, היא לא כל-כך מתפנה.
<ליאורה ולינסקי: תרגמנו את החומרים שלנו בהתאם לנוהל, תרגמנו את האתר שלנו לשתי שפות בהתאם לנוהל, ואנחנו עושים מיפוי צרכים איפה יש בעיות – ויש בעיות.
<ליאורה ולינסקי: אנחנו מתקדמים.
יואל רזבוזוב: תודה, ליאורה.
יואל רזבוזוב: מרינה מפורום משפחות עולים, בבקשה.
<מרינה זמסקי: אני מנהלת פורום למען משפחות עולים, ואני מייצגת כאן קואליציית ארגונים לכשירות תרבותית בבריאות.
<מרינה זמסקי: חברים בקואליציה האגודה לזכויות האזרח ואמון הציבור.
<מרינה זמסקי: טבקה מייצגת את אוכלוסיית העולים מאתיופיה, ועדאללה מייצגת אוכלוסייה ערבית.
<מרינה זמסקי: אנחנו עושים מעקב אחר מה שקורה בשטח ואחר יישום חוזר מנכ"ל שאנחנו מאוד מברכים עליו.
<מרינה זמסקי: זאת פריצת דרך לשינוי מדיניות השירותים.
<מרינה זמסקי: הבעיות שזיהינו עד עתה כתבנו במכתב שהופנה למנכ"ל משרד הבריאות.
<מרינה זמסקי: אני לא רוצה לבזבז עכשיו זמן ולעבור על כל מה שכתוב.
<מרינה זמסקי: זה חולק למזכירות.
<מרינה זמסקי: בעיות בקרב אוכלוסיות שונות הן שונות.
<מרינה זמסקי: בעיות בקרב אוכלוסייה דוברת רוסית הן שונות מאוכלוסיית דוברי אמהרית, והיא שונה מאוכלוסיית דוברי ערבית, וכמובן, צרפתית וספרדית.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים.
<מרינה זמסקי: מתורגמנים זה דבר נפלא, אבל זה לא פותר בעיות ספציפיות לכל אוכלוסייה.
יואל רזבוזוב: כן, דיברו כאן על שוני תרבותי.
<מרינה זמסקי: זה לא רק שוני תרבותי, אלא נקודות הקושי שונות מאוכלוסייה לאוכלוסייה, ומשרד הבריאות חייב לקחת עובדות מהשטח כדי לנתח אותן ולמקד מאמצים בבעיות ספציפיות לכל אוכלוסייה.
<מרינה זמסקי: דבר שני שכבר נזכר פה זה הסברה בקרב מטופלים לגבי הזכויות שלהם.
<מרינה זמסקי: את צודקת שאם מטופל לא ידרוש הרופא לא ירצה לבזבז את הזמן שלו לקרוא ולהתקשר.
<מרינה זמסקי: המטופל חייב לדרוש.
<מרינה זמסקי: אנחנו מצפים ממשרד הבריאות שיבנה מערך הסברה מתוכנן שמגיע לאוכלוסייה ולא רק דרך כרוזים בכל מקום.
<מרינה זמסקי: אנחנו מציעים פה כקואליציית ארגונים שיש לה ניסיון בהגעה לאוכלוסיות שלהם בהסברה את עזרתנו או שיתופנו במערך שמשרד הבריאות יכול לבנות.
<מרינה זמסקי: אנחנו נשמח לקחת בזה חלק.
<מרינה זמסקי: דבר אחרון שאנחנו רוצים להגיב עליו הוא שבעצם חוץ מחוזר מנכ"ל אין היום סטנדרטים כתובים לגבי כשירות תרבותית, לגבי רמה, לגבי תקן או לא תקן.
<מרינה זמסקי: זה שהיום הביקורת מגיעה ומציבה איכשהו ציפיות מסוימות מהמקום זה לא מספיק כדי שהמקום יתכונן לקבל שותף של כשירות תרבותית.
<מרינה זמסקי: אז אנחנו גם מצפים ממשרד הבריאות לגיבוש מדיניות וסטנדרטים כתובים שכל מקום יוכל לעמוד בהם גם אם הם מינימליים, ושיוכלו לבנות את העבודה שלהם בהתאם לסטנדרטים ולמדיניות הכללית.
<מרינה זמסקי: אנחנו מברכים על כך שהפיילוט מתרחב לקופות חולים ולמוסדות אחרים.
<מרינה זמסקי: עוד לא נגענו בתחום בריאות הנפש שהוא תחום מאוד בעייתי, וכיעד עתידי גם צריך לקחת את זה בחשבון.
<מרינה זמסקי: אנחנו רואים בעיות של פערים בין-תרבותיים בכל תחום לאו דווקא בתחום הבריאות, אלא גם בתחום הרווחה, ואנחנו פונים אליך כמי שמוביל את התהליך אולי ליזום התחלה לפחות של תהליכים דומים במשרדים ממשלתיים נוספים כי נכון להיום הנושא של שירות תרבותית נהיה אקטואלי גם אם זה 20 שנה אחרי העלייה הגדולה ועליות אחרות.
<מרינה זמסקי: בשם הארגונים אנחנו פונים אליך שתיזום כזה מהלך.
יואל רזבוזוב: שוש גן-נוי מקופת-חולים כללית, בבקשה.
<שוש גן נוי: קודם כול אני רוצה להגיד שהכללית עושה כמיטב יכולתה במסגרת המשאבים הקיימים.
<שוש גן נוי: אני רוצה לציין שכל חוזר המנכ"ל, כמו שכתוב כאן במפורש, הוא לא מתוקצב.
<שוש גן נוי: זאת אומרת אם רוצים לעשות כל דבר ככתבו וכלשונו כי לא צריך לקחת משירותים רפואיים אחרים ולתת את זה, ואני בטוחה שזאת הייתה כוונת משרד הבריאות.
<שוש גן נוי: אני לא מדברת כרגע על הפיילוט.
<שוש גן נוי: אנחנו כבר שנים פועלים בתחום הזה.
<שוש גן נוי: למשל, במוקד השירות הטלפוני של הכללית לזימון תורים יש שירות בעברית, בערבית, ברוסית, באמהרית ובאנגלית.
<שוש גן נוי: זאת אומרת מי שרוצה לקבוע תור כשהוא רק מרים את הטלפון אומרים לו, לשפה העברית לחץ כך, לשפה הערבית כך.
<שוש גן נוי: אתם מכירים את השירות הזה.
<שוש גן נוי: יש לנו שירות של מגשרים שאנחנו מפעילים יחד עם "טנא בריאות" שנותן בריכוזים גדולים של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה שירות שהוא שירות מעולה.
<שוש גן נוי: עושים בו את ההתאמה התרבותית, ואני רוצה להדגיש שכשאנחנו מדברים פה על השירות זה לא תרגום.
<שוש גן נוי: קודם כול זה תרגום רפואי כי צריך מינוחים רפואיים מקצועיים, ואלה אנשי מקצוע מיוחדים שהוכשרו לכך.
<שוש גן נוי: זה לא סתם מתורגמן.
<שוש גן נוי: לכן זה כמו שליאורה ציינה שאי אפשר להסתפק בבן משפחה.
<שוש גן נוי: זה נעשה כבר שנים די רבות בכל הארץ.
<שוש גן נוי: ישנו השירות הטלפוני בשיתוף משרד הבריאות – גם המגשרים זה בשיתוף משרד הבריאות.
<שוש גן נוי: כל טופסי ההסכמה למיניהם וויתור על סודיות ודברים כספיים מתורגמים לשפות כמו בבתי חולים, אבל לא רק – גם במרפאות.
<שוש גן נוי: אתרי האינטרנט שלנו הם בערבית, ברוסית, בצרפתית, בפורטוגזית.
<שוש גן נוי: עברית וערבית הן שפות שיש בהם יותר חומרי הדרכה בתחום הבריאות וגם בשירותים הקיימים.
<שוש גן נוי: בשפות האחרות זה מתמקד יותר בשירותים שאפשר לקבל.
<שוש גן נוי: אנחנו עושים פעילות ענפה בתחום של קידום חינוך לבריאות.
<שוש גן נוי: פעולות התערבות מתואמות תרבותית, לדוגמה בתחום הסוכרת שאנחנו יודעים שבאוכלוסייה האתיופית יש שכיחות גבוהה של המחלה.
<שוש גן נוי: יחד עם הקייסים ועם המובילים התרבותיים עושים את הפעילות.
<שוש גן נוי: אותו דבר עושים עם האוכלוסייה הערבית.
<שוש גן נוי: יש לנו מגוון רחב מאוד של חומר הדרכה והסברה בתחום הבריאות של אורח חיים בריא.
<שוש גן נוי: אני לא אוהבת להגיד את המילה "מתורגם", אלא מותאם בערבית או לאוכלוסייה החרדית או לדוברי רוסית במגוון רחב של נושאים, למעלה ממאה נושאים שבהם הכנו את החומרים האלה.
<שוש גן נוי: אנחנו עושים פעולות הדרכה לצוותים.
<שוש גן נוי: מכשירים צוותים במרפאות שיש בהן ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה עושים הכשרות לצוותים כדי שיוכלו להתאים תרבותית.
<שוש גן נוי: כדי להתמודד עם המצוקה של אנשי צוות דוברי שפות בכמה בתי חולים מאתרים אנשים שהם דוברי שפות מסוימות, מעבירים אותם קורס והכשרה בתרגום רפואי ומפיצים את זה במחלקות כדי שיידעו שאם יש צורך מידי אפשר להיעזר באנשים האלה.
יואל רזבוזוב: אפשר לקצר, שוש?
יואל רזבוזוב: כי הזמן שלנו קצר, יש לנו עד 10 דקות לסיים.
<שוש גן נוי: בסדר.
יואל רזבוזוב: יש פעילות, יש גם צורך בפעילות הזאת.
יואל רזבוזוב: לא סתם הפעילות הזאת נולדה.
יואל רזבוזוב: יש ביקוש, יש הרבה עולים, והם מתקשים וגם הקופות מתחרות אחת בשנייה, סביר להניח וצריכות לתת את השירות הטוב ביותר.
<שוש גן נוי: בכללית גם מועסקים יחסית הרבה מאוד אנשים שהם עולים חדשים מכל התפוצות.
יואל רזבוזוב: תודה לשוש גן-נוי מהכללית.
יואל רזבוזוב: טלי ממכבי.
<שוש גן נוי: אני רק אחזור רגע לעניין החשיבות שאם באמת רוצים צריך לתקצב את הקופות.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים.
יואל רזבוזוב: הכול בסופו של דבר זה הישגים תקציביים.
<שוש גן נוי: אי אפשר יש מאין.
יואל רזבוזוב: את זה אני מבין.
<טלי קניג: שלום.
<טלי קניג: אני קודם אתייחס לשירות הטלפוני.
<טלי קניג: במכבי הוקם כבר לפני כמה שנים שירות טלפוני.
<טלי קניג: יזמה את זה ליאורה שעבדה במכבי.
<טלי קניג: השירות הזה פעל כמה שנים והופסק בגלל העלות הכלכלית שלו.
יואל רזבוזוב: השירות הטלפוני שמתרגם בין פציינט לרופא?
<טלי קניג: נכון.
יואל רזבוזוב: וזה עבד?
<טלי קניג: זה עבד.
יואל רזבוזוב: משרד הבריאות, אתם בדקתם?
יואל רזבוזוב: הרי הם עשו את זה כבר.
יואל רזבוזוב: סביר להניח שכבר יש להם עלויות.
<טלי קניג: הם בדקו את זה עם מכבי וישבו.
<טלי קניג: ליאורה הייתה בקשר איתם וגם נציגים שלנו היו בקשר כדי ללמוד מהניסיון שהיה ממכבי בפיילוט הזה.
<טלי קניג: אפרופו השיחה שהייתה פה קודם שלא הבנתי את מקורה, היוזמה של משרד הבריאות של השירות הזה מאוד מבורכת.
<טלי קניג: אנחנו מאוד הופתענו שלא הצטרפנו לפיילוט מלכתחילה.
<טלי קניג: לדעתי, אם היינו מצטרפים אפשר היה להכניס את זה למכבי בצורה קצת יותר חלקה.
<טלי קניג: אני גם מרגישה שאני קצת רודפת אחרי משרד הבריאות כדי לנסות לתאר ולהצטרף לפיילוט.
<טלי קניג: תהיה לנו פגישה כבר השבוע, אבל אני מרגישה שצריכה להיות קצת יותר דחיפה של משרד הבריאות לנושא.
<טלי קניג: יש לנו ניסיון, הצוותים שלנו כבר מיומנים ורוצים את השירות הזה.
<טלי קניג: אנחנו עושים מיפוי של הצרכים בשטח כרגע מבחינת שילוב ורמת הנגשה לשירות; כי השירות הטלפוני הוא טוב, אבל צוותים דוברי שפות זה גם כן מאוד חשוב.
<טלי קניג: כאן בהקשר הרחב יותר של טיפול בצמצום פערים מאוד חשוב שיהיה שיתוף פעולה בין הקופות – ומשרד הבריאות אומר את זה ומנסה לקדם את זה.
<טלי קניג: אני מרגישה שמשרד הבריאות אומר את זה, אבל קצת מכשיל אותנו בנושא הזה, ולו רק במבחני התמיכה שכל קופה צריכה להוכיח את עשייתה.
<טלי קניג: יש לנו סל אחד של תקציב שאנחנו רבים עליו.
<טלי קניג: זה לא כל-כך מעודד תקשורת בין הקופות.
<טלי קניג: מה שכן מעודד זה מפגשים משותפים.
<טלי קניג: אני מרגישה שנוצרו קורסים כמו קורס שאני עברתי שעשה משרד הבריאות, והקורס הזה עוזר לאנשים שמובילים את התהליך הזה להכיר בין ארגונים שונים.
<טלי קניג: זה מאוד חשוב.
<טלי קניג: אני יוצאת כאן גם בבקשה לארגן פורום קבוע של הקופות - -
יואל רזבוזוב: שולחן עגול עם הקופות.
<טלי קניג: שולחן עגול שיקדם את הנושאים האלה.
יואל רזבוזוב: צוות חשיבה איך משפרים את השירות הזה.
יואל רזבוזוב: בסוף הנתונים צריכים לבוא מהשטח.
<טלי קניג: אנחנו נמצאים היום בפריפריה הגיאוגרפית שבה קופות אחרות – כללית ולאומית – יותר חזקות, ואין לנו הצוותים.
<טלי קניג: קשה להשיג את הרופאים דוברי השפות.
<טלי קניג: יכול להיות שבשיתוף פעולה שינחה משרד הבריאות ואולי אפילו יתווה, אבל זאת לא תהיה תחרות שבה הקופות מתחרות על המבוטחים.
<טלי קניג: נוכל לקדם את הנושא הזה כדי שגם בקופות החולים האחרות תהיה לנו נגישות יותר טובה למטפלים דוברי שפות או בכלל למטפלים כי זה מאוד קשה; הרי הרופאים והאחיות מעדיפים להישאר במרכז ולא מגיעים לפריפריה, וזה משהו שמשרד הבריאות צריך להנחות בצורה ברורה יותר.
<טלי קניג: כמה שנים במכבי יש דיבור מאוד ברור וידוע בנושא של צמצום פערים והשקעה בצמצום פערים עוד לפני תקציבים שקיבלנו ממשרד הבריאות, אבל בעזרת התקציבים.
יואל רזבוזוב: אפשר לקצר, טלי?
יואל רזבוזוב: אנחנו ממש קצרים, ממש כמה דקות.
<טלי קניג: נעשתה דרך מאוד ארוכה, וכל ההתכנסויות של משרד הבריאות בנושא מאוד חשובות כדי לקדם את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, טלי.
יואל רזבוזוב: נשמע פה את טנא, בבקשה.
יואל רזבוזוב: אם אפשר לא באריכות כי אנחנו ממש ארבע דקות אחרי.
<פקדו גדמו: זה חבל לי כי אנחנו הדוגמה לכל מה שקרה פה, ואנחנו היינו הפיילוט לכל התהליך הזה, ואני רוצה לגעת בכמה נקודות חשובות.
<פקדו גדמו: ראשית, "טנא בריאות" היא עמותה לקידום בריאות יוצאי אתיופיה, והיא עוסקת גם בנושא של המוקד הטלפוני אבל גם בהסברה של מחלות כרוניות.
<פקדו גדמו: גם החוזר מדבר לא רק המוקד, אלא גם על הסברה שצריך לעשות בכל מיני דברים כדי למנוע מחלות.
<פקדו גדמו: אני רוצה להגיד שאני מברך את משרד הבריאות על היוזמה הזאת של חוזר המנכ"ל.
<פקדו גדמו: אנחנו הקמנו את המוקד הזה, זיהינו את הצורך ואת הבעיה, ופנינו לקופות ואפילו למשרד הבריאות עוד ב-2007 כשהקמנו את המוקד כדי שהם יהיו שותפים.
<פקדו גדמו: לצערי, נאלצנו להמשיך את זה לבד כי אף אחד לא ראה בזה משהו אמתי.
<פקדו גדמו: אחרי שהראינו שהדבר הזה כן פועל ועובד הייתה הצטרפות של האחרים.
<פקדו גדמו: נכון להיום אנחנו נותנים את השירות הטלפוני לשירותי בריאות כללית ולמכבי שיש לנו הסכם איתנו, ואנחנו נותנים להם את השירותים.
<פקדו גדמו: לצערי, משרד הבריאות ברגע שנכנס למוקד הוא יצא מהשירות שלנו למרות שלא כל המוסדות נמצאים בפיילוט, ויש עדיין הרבה מאוד מוסדות של משרד הבריאות שאין להם מענה, וזה חבל.
<פקדו גדמו: אנחנו מקבלים כיום כ-500 שיחות בחודש.
<פקדו גדמו: אני כמנהל הארגון מחזיק שלוש משרות של מתורגמנים – חלקם בחצאי משרות, והשירות נותן מענה של 24 שעות.
יואל רזבוזוב: לחמש משרות?
<פקדו גדמו: לשלוש משרות.
<פקדו גדמו: התקציב השנתי לפרויקט הזה ספציפית הוא פחות מ-450 אלף שקל בשנה.
<פקדו גדמו: אני נותן מענה פה של 24 שעות לכ-225 מוסדות בריאות שמשתמשים בשירות הזה, שזה בעיקר היום מכבי ושירותי בריאות כללית.
<פקדו גדמו: זה לאמהרית ולטגרית.
<פקדו גדמו: מי שמשתמש בטגרית אלה העובדים הזרים שנמצאים פה, ויש אמנם יהודים דוברי טגרית, אבל פחות.
<פקדו גדמו: זה בעיקר בבתי חולים במרכז שהם ברובם של משרד הבריאות.
<פקדו גדמו: אנחנו נאלצים להגיד "לא" כי אין לנו תקציב להחזיק מתורגמן טגרית.
<פקדו גדמו: זה משהו שאולי אפשר לעשות אתו משהו.
<פקדו גדמו: החוזר של ההנגשה מדבר על עוד דברים, ובעניין יוצאי אתיופיה למשל משרד הבריאות לא יוזם בנושא הסברה.
<פקדו גדמו: לא מזמן היה פרשת ה"דפו פרוברה", כל נושא זריקות אמצעי המניעה שנתנו לנשים יוצאות אתיופיה; יש היום גם נושא פרשת הדם, שזה לא מהיום, אבל כבר שנים.
<פקדו גדמו: אני לא רואה בעניין הזה שום נכונות או יוזמה מצד משרד הבריאות לבוא לשטח ולתת הסברה כי אנשים לא יודעים מה הזכויות שלהם; מתי מותר להם במקרה של תרומות דם ללכת לתרום או לא או בעניין אמצעי המניעה.
<פקדו גדמו: אני חושב שחסר, ואנחנו כארגון שפועל בשטח, ויש לו הכלים – אנחנו יכולים להיות שותפים שלכם.
<פקדו גדמו: אנחנו מוכנים לעזור לכם ליישם את החוזר שאתם הוצאתם.
<פקדו גדמו: זה בדיוק מה שאנחנו עושים, לא משהו אחר.
<פקדו גדמו: אנחנו צריכים את הסיוע ואת התקציב הדרוש כדי לעשות את הדברים האלה.
<פקדו גדמו: אנחנו עושים היום גם את ההסברה – חלק מתרומות שאנחנו מגייסים – ולשמחתי, דווקא משרד הקליטה – גם כמשרד שקולט עלייה – מסייע לנו גם בתקציב.
<פקדו גדמו: דווקא ממשרד הבריאות אנחנו מתקשים לקבל תקציבי פעולה להסברה ומאוד קשה לנו עם הדבר הזה.
<פקדו גדמו: אני חושב שמשרד הבריאות צריך לעשות הרבה יותר מהיום, ואנחנו שמחוברים בשטח יכולים להיות לכם אמצעי כדי ליישם את ההנגשה.
<פקדו גדמו: אני קורא לך, ד"ר טוביה חורב, להוביל את המהלך הזה יחד אתנו.
<פקדו גדמו: אנחנו נשמח להיות שם ולעזור בכל מה שצריך.
<פקדו גדמו: דבר נוסף, השירות של המוקד הטלפוני צריך להיות גם במקומות אחרים, כמו שירותי רווחה, ובעיקר בביטוח לאומי שהרבה מאוד מהאוכלוסיות של העולים מגיעים לשם, ואני לא בטוח שיש להם היום מענה לדבר הזה.
יואל רזבוזוב: וונדה אקלה, בבקשה.
יואל רזבוזוב: ממש במילה אחת כי ב-13:15 אני עולה לשידור במקום אחר, ואני חייב לסיים.
<וונדה אקלה: אני אעשה את זה קצר.
<וונדה אקלה: המקום הזה הוא בין חיים למוות כי זה לא כמו תפקידים אחרים או משרדים אחרים.
יואל רזבוזוב: למשרד הבריאות יש חשיבות יתר.
<וונדה אקלה: בדיוק.
<וונדה אקלה: לכן היוזמה היא חשובה.
<וונדה אקלה: אם אני מסתכל על אנשים שמבקרים גם בקופות חולים וגם בבתי חולים – יש כאלה שהולכים לבית חולים כל הזמן כי לא מבינים אותם.
<וונדה אקלה: בגלל זה כשהולכים כל הזמן הם גם מקבלים מרשם וגם קונים תרופות, ואחר כך יש אבחנה מסוימת כמו מחלות נפש וכדומה.
<וונדה אקלה: לדעתי, זה בגלל השפה שאנשים לא מבינים את האנשים שמבקרים.
<וונדה אקלה: לכן גם עלות-תועלת - -
יואל רזבוזוב: לא, ברמה של זה, שאם בן אדם לא מבין את השפה, והוא צריך שירות אחר זה עולה לנו יותר כסף.
<וונדה אקלה: לדעתי, ההסתכלות לא צריכה להיות ברמת המטופל בלבד, אלא גם ברמת המטפל.
<וונדה אקלה: המטפל גם מתוסכל.
<וונדה אקלה: לכן צריך לחפש מכנה משותף כדי שגם המטפל יטפל וגם המטופל יטופל.
<וונדה אקלה: זה מה שצריכים לעשות כדי שיהיו הדברים האלה, וכולנו צריכים להיות שותפים כדי לקדם את העניין הזה.
<וונדה אקלה: זה מאוד חשוב.
<וונדה אקלה: טוב שהתחיל, ויש גם גופים נוספים שפועלים בעניין כדי לאחד את הכוחות כדי לתת את המענה בנושא הזה.
<וונדה אקלה: כמוקד זה חשוב, אבל זה לא צריך להיות רק זה.
<וונדה אקלה: צריכים לחפש חלופות נוספות כדי לסגור את כל העניין ולא להסתמך רק על המוקד.
<וונדה אקלה: אני יודע שבשפה האמהרית להסביר בטלפון זה עולה לך יותר גם מכיוון שלא מבינים אותו בצד השני.
<וונדה אקלה: יש אנשים שרגילים להרים טלפון ולדבר ולהגיד את מה שחשוב להם, ויש כאלה שיכולים להביא את הסיפור גם בטלפון.
<וונדה אקלה: לכן מישהו בצד השני לא רוצה לסגור את הטלפון ובמקום לעזור הוא מפריע.
<וונדה אקלה: לכן גם לחשוב על חלופות.
יואל רזבוזוב: חברים, מיצינו פה דיון מעניין.
יואל רזבוזוב: כל הכבוד למשרד הבריאות כי משרדים אחרים לא לקחו את היוזמה הזאת, ואתם כן לקחתם את היוזמה הזאת.
יואל רזבוזוב: אם כבר לקחתם אז צריך ליישם ולעשות ולהרחיב את זה.
יואל רזבוזוב: בשביל זה אנחנו פה בכנסת.
יואל רזבוזוב: אני מבקש גם ממכבי שעשה פיילוט לפני כן, את העלויות, ואני רוצה לקבל גם את המפרט שלכם כדי לראות כמה כסף אני יכול לדרוש ממשרד הבריאות כדי להרחיב.
יואל רזבוזוב: כי השירות הזה הוא לא השירות היחיד, אבל אם נתמקד בזה היום זה ייתן הרבה פתרונות להרבה עולים שסובלים.
יואל רזבוזוב: צריך גם להקים "שולחנות עגולים" בעזרת נציגי ארגונים שונים שכבר פועלים בשטח ומכירים את הבעיות האלה מהזוויות שלהם.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לעקוב אחר זה כדי לוודא ששולחן עגול מתקיים.
יואל רזבוזוב: אני מסכים שצריך להרחיב את זה למשרדים אחרים.
יואל רזבוזוב: לפני שאני יוצא פה בהכרזות גדולות אני צריך לבדוק כמה זה עולה.
יואל רזבוזוב: הרי בסופו של דבר הכול עניין של כסף.
יואל רזבוזוב: כמדינה קולטת עלייה אנחנו צריכים לעשות זאת.
יואל רזבוזוב: הרבה משרדים יגידו שהם עושים אבל כנראה זה לא מספיק כי אני מקבל פניות על בסיס יומיומי.
יואל רזבוזוב: משרד הבריאות יכול לזהות איפה יש ריכוז עולים.
יואל רזבוזוב: למשל, בנתניה יש ריכוז אוכלוסייה אתיופית מאוד גדול בשכונה מסוימת, ואנחנו יכולים לזהות באותה קופה כמה אנשים יש.
יואל רזבוזוב: שם צריך להיות תקן של אחד שהוא גם מגשר וגם מתרגם.
יואל רזבוזוב: אני מבקש מכם לזהות דרך הקופות בדרך שתבחרו את המקומות שיש בהם ריכוז של למעלה מ-50% של עולים.
יואל רזבוזוב: אתם אנשי המקצוע, אתם צריכים להחליט מה האחוז.
יואל רזבוזוב: כמה עולה לנו תקן תשאירו לנו בכנסת, ואני אדאג ללכת לשרת הבריאות ולמשרד הבריאות.
<טלי קניג: הבעיה היא לא תקן, הבעיה היא האנשים שלא תמיד קיימים בפריפריה הגיאוגרפית.
יואל רזבוזוב: מה זאת אומרת תקן?
יואל רזבוזוב: תקן זה בן אדם שזאת תהיה העבודה שלו.
יואל רזבוזוב: אין עשרת אלפים מקומות.
יואל רזבוזוב: אם יש כמה עשרות מקומות אז אנחנו צריכים כמה עשרות תקנים.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שיש כמה מאות?
<וונדה אקלה: לא, יש כמה מובטלים שסיימו את הלימודים שלהם.
יואל רזבוזוב: יש מספיק.
יואל רזבוזוב: לדעתי, את כוח האדם הטוב אנחנו נמצא.
יואל רזבוזוב: אני אבקש שתעשו את המיפוי הזה.
<טוביה חורב: זה קיים.
<טוביה חורב: יש מגשרים בקהילה.
<טוביה חורב: אבל בסדר.
יואל רזבוזוב: תעשו את המיפוי של הריכוזים.
יואל רזבוזוב: איפה שקיים צריך לראות שהם עונים על הצרכים.
יואל רזבוזוב: היה דיון טוב.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שנשתפר ונתייעל.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לדנה.
יואל רזבוזוב: שלום לכול המשתתפים, אנחנו מקיימים היום דיון מהיר, הצעה של חברי, חה"כ שמעון סולומון, בנושא עולים מאתיופיה שנמצאים תקופה ממושכת במרכזי הקליטה השונים.
יואל רזבוזוב: אני מבין שהנושא בעייתי, ואני מניח שיהיו הרבה אמוציות, אני אבקש לנסות לשמור על הדיון.
יואל רזבוזוב: המטרה של וועדת העלייה הקליטה והתפוצות היא להקל על העולים בתהליך הקליטה בארץ וכדי לעשות אינטגרציה כמה שיותר טובה.
יואל רזבוזוב: אבקש את נושא הדגל, חברי חה"כ שמעון סולומון להציג את הנושא ואחר כך ניתן לדוברים האחרים את זכות הדיבור.
שמעון סולומון: אני מציע שהדוברים הבאים יציגו את עצמם למען הפרוטוקול.
יואל רזבוזוב: סליחה, מאחר והזמן קצר, אני אבקש את כל הדוברים להיות ממוקדים בדבריהם ובנושא.
שמעון סולומון: תודה ליושב ראש, תודה לחבר הכנסת שכל הזמן טורח ועושה, תודה לכל הארגונים, לכל מי שהגיע, לעולים שנמצאים כאן.
שמעון סולומון: יושב איתנו אשר סיום ראש המשלחת של הסוכנות היהודית באתיופיה בנושא העלייה.
שמעון סולומון: בזמנו החופשי הוא בא לבקר ומכבד אותנו, אולי הוא יאמר לנו כמה מילים, תודה לאגודה הישראלית ולכל האנשים שנמצאים כאן.
שמעון סולומון: מתוקף תפקידי כמנהל מרכז קליטה אני מכיר את הסוגיה לעומק.
שמעון סולומון: הסוגיה הזאת הזו קיימת במשך הרבה שנים.
שמעון סולומון: בעוד שיש נוהל מסודר למשל בנושא המשכנתאות לעולים חדשים מ- 200 עד 700 אלף, לפי גודל המשפחות ועל פי קריטריונים מסודרים, לבודדים בין אם קשישים ובין אם צעירים אין להם פתרון, אין להם משכנתא ואולי יש בסכום זעום.
שמעון סולומון: לדעתי פה זו במה לשמוע ולהשמיע מה ניתן לעשות.
שמעון סולומון: התחילו לקיים פגישות עם האוצר, עם משרד העלייה והקליטה שאמור להוביל את נושא העולים החדשים.
שמעון סולומון: נשמח מאוד לשמוע ולראות את תמונת המצב.
שמעון סולומון: בשבוע שעבר כשהתחלנו את השיחות במשרד האוצר, הבנתי שיש משכנתא קטנה ויש סיוע בשכר דירה, יש דברים נוספים שלא לגמרי אנחנו בקיאים בהם ולא מכירים את התמונה.
שמעון סולומון: כדי שנוכל להתקדם באופן רציני בהמשך ולברר מה ניתן לעשות עדיף לקבל את תמונת המצב הקיימת היום, מה ניתן לצעירים ולמבוגרים.
שמעון סולומון: חשוב לציין שלא מדובר רק בצעירים, יש גם קשישים ומבוגרים שמגיעים.
שמעון סולומון: הגיע יהודה שרף מהסוכנות היהודית שחזר כעת מאתיופיה.
שמעון סולומון: אשמח לקבל תמונה גם מחביב קצב וגם מזיוה מקונן ולאחר מכן ניכנס לדיון.
שמעון סולומון: כדאי לדבר בקצרה כדי שכמה שיותר אנשים ידברו.
שמעון סולומון: אני מאוד רגיש לאנשים שמגיעים מבחוץ ומבקש לתת לכמה שיותר אנשים לדבר, בעיקר אבקש לא לחזור על הדברים שנאמרו.
<חביב קצב: תודה רבה.
<חביב קצב: אנחנו מנהלים 17 מרכזי קליטה לעולים מאתיופיה בהם נמצאים כ- 7,000 נפש.
<חביב קצב: הפתרון שאנחנו מציעים לעולים המגיעות ישירות משדה התעופה, בעיקר למשפחות עולים המגיעות ארצה ונקלטות בשדה התעופה.
<חביב קצב: הפתרון הניתן למשפחות העולים – זו הקבוצה היחידה הזכאית למענק, המענק שלהן נע בין 282 אלף שקל עד 700 אלף שקל, תלוי במספר הנפשות ובמקום הרכישה ומועד הרכישה, כלומר שעת הביצוע.
שמעון סולומון: כדי לעודד.
<חביב קצב: המטרה שלנו היא לעודד.
<חביב קצב: בשנתיים הראשונות הסיוע הוא גבוה, זאת הקבוצה היחידה הזכאית למענק, משפחת עולים מאתיופיה שלא נמצאת במרכז הקליטה לא זכאית למענק.
<חביב קצב: המשפחה היחידה הזכאית למענק היא משפחת עולים מאתיופיה הנמצאת במרכז הקליטה.
<חביב קצב: המטרה שלנו פשוטה והיא לסייע לעולים בזמן הגעתם למרכז הקליטה, בנוסף לתהליך האולפן והגיור שהם עוברים והכנה לחיי היום-יום, מטרתנו שתוך שנה וחצי עד שנתיים הם ימצאו את דרכם, בעז"ה ויעברו לדיור קבע.
<חביב קצב: כולנו יודעים שמרכז הקליטה הוא מקום זמני, זה לא מקום קבוע.
<חביב קצב: תהליך הקליטה במרכז הקליטה חייב להיות ממוקד מאוד כדי לסייע להם בקבלת ידע ויכולת לנהל חיים עצמאיים מחוץ למרכז הקליטה.
<חביב קצב: כל משפחה מאתיופיה שיוצאת ממרכז הקליטה יוצאת עם מענק שהיא מקבלת.
<חביב קצב: המענק כפי שציינתי נע בין 282 אלף ברמה הנמוכה ועד 700 אלף שקל ברמה הכי גבוהה.
<חביב קצב: הם רוכשים דירות ויוצאים.
<חביב קצב: אנחנו מסייעים בידם, עוזרים להם המון בבדיקת הדירות.
<חביב קצב: אנחנו יודעים שיש אנשים רבים שמנסים להפיל אותם מתוך מחשבה שהם קבוצה חלשה, מנסים להכשיל אותם, לרמות אותם.
<חביב קצב: אנחנו מקפידים מאוד ללוות אותן הן בהכנת החוזה והן בדיקת השמאויות.
<חביב קצב: הם מקבלים בשפתם מידע מלא.
<חביב קצב: יש להם תקליטון שמנחה אותם ממה להיזהר כשרוכשים דירה.
<חביב קצב: אנחנו עושים כל מה שניתן כמערכת וכממשל על מנת לסייע בידם.
<חביב קצב: באמצעות מענקי הדיור הצלחנו בשנים האחרונות לאפשר הבאתם של כל אלה שהיו, לבצע החלטת ממשלה ולהביא לארץ את האנשים שהיו בגונדר.
<חביב קצב: באמצעות "המיטה החמה" הצלחנו, משפחה יוצאת משפחה נכנסת.
<חביב קצב: באמצעות המענקים הצלחנו לקלוט ולסיים את העלאת הפלשמורה מגונדר ולבצע החלטת ממשלה.
<חביב קצב: זו הנקודה של משפחות העולים.
<חביב קצב: הרוב המכריע של משפחות העולים עוזבות תוך שנתיים, מעטות נשארות לשנה שלישית ויש מעטים שנשארים גם לשנה רביעית וגם לשנה חמישית וזאת בעיקר בגלל שיקולים אישיים, בגלל צנעת הפרט לא אפרט.
<חביב קצב: הסיבות הן פירודים, איחוד משפחה ויכוחים בין בעל ואישה וכך וכך מקרים.
<חביב קצב: בשנים האחרונות הסיוע במענק הדיור הוכיח את עצמו, זה מסלול ארוך טווח שהעולה בוחר איפה לגור, הוא רוכש את הדירה במקום שהוא מעוניין.
<חביב קצב: כמובן שהמענק מוגבל ואינו מאפשר לו לרכוש בישובים הכי חזקים, אבל העובדה שהעולים מאתיופיה הנמצאים במרכזי קליטה לוחצים אותנו מאוד לרכישת הדירה בסמוך למשפחה שלהם, קרוב לחברים שלהם וביישובים שיש להם חיי קהילה, בית כנסת וכל המשתמע מכך.
שמעון סולומון: דילמה בין זה לזה.
<חביב קצב: כן.
<חביב קצב: מי כמוך יודע חבר הכנסת שמעון סולומון שהיית מנהל מרכז קליטה, זה לא דבר פשוט.
<חביב קצב: לרוב אנחנו הולכים בנושא זה לקראת העולים.
<חביב קצב: לבקשת היושב ראש וחבר הכנסת מר שמעון סולומון בנושא היחידים, אדבר בקיצור.
<חביב קצב: ייצרנו, קבוצה חריגה בתוך קבוצת העולים, קבוצה של עולים שהם יחידים שנמצאים הנמצא במרכז הקליטה.
<חביב קצב: יחיד זכאי לקבל סיוע חריג בשכר דירה בסך של 1,500 שקל לחודש לתקופה של חמש שנים, דהיינו, מענק של 90 אלף שקל.
<חביב קצב: נקודה חשובה מאוד שהסיוע הוא תוך שמירת הזכאות שלו, כאילו הוא גר במרכז הקליטה.
<חביב קצב: כלומר, גם אם הוא עוזב את מרכז הקליטה, התחתן, שינה את הסטאטוס המשפחתי שלו אם הוא רוצה לקבל הלוואה כמשפחה הוא כן יקבל במסגרת החמש השנים.
<חביב קצב: הנושא השלישי, היחידים זכאים גם להלוואה, לא מענק, הלוואה בסכום של 281 אלף שקל.
<חביב קצב: אנחנו יודעים שהמשפחה הזכאית ביותר, הוותיקה עם עשר נפשות ויותר זכאית עד 160 אלף שקל, הם זכאים כיחידים לסכום של 281 אלף שקל, 800 שקל הלוואה.
<חביב קצב: קשישים – מהקשישים אנחנו לא מבקשים לצאת לשכר דירה, לא מבקשים מהם ללכת לקנות דירה.
<חביב קצב: לקשישים שתי אפשרויות האחת להצטרף למשפחות שלהם ברכישת דירה ולקבל כיחיד מענק 84 אלף שקל והשלמה עד 97 שקל כהלוואה, זאת אומרת, 97 שקל מתוכם 84 אלף מענק.
<חביב קצב: הרבה מאוד משפחות נעזרות באפשרות הזאת, הן לוקחות את ההורה, אבא או אמא ומשפרות את היכולת שלהן לקנות דירה גדולה יותר.
<חביב קצב: זה טוב גם להם וגם לקשיש.
<חביב קצב: לקשישים אנחנו נותנים עדיפות מוחלטת בפתרונות דיור בדיור מוגן, הוסטלים ובמקבצי דיור.
<חביב קצב: מטבע הדברים הם לא מסוגלים לרכוש דירה.
<חביב קצב: אנחנו לא מכוונים אותם לקניית דירה, יתרה מזאת, אנחנו לא מציעים להם ללכת לשכור דירה.
<חביב קצב: זו קבוצה חלשה אותה אנו רוצים ללוות, אנחנו רוצים שמישהו יסתכל ויטפל בהם על פי הצורך.
<חביב קצב: זו המסגרת של כללי הזכאות שאנו נותנים לעולי אתיופיה במרכזי הקליטה.
<חביב קצב: אני רוצה לציין בקצרה שתי נקודות.
<חביב קצב: האחת, אני מדגיש, הפתרונות הללו הוכיחו את עצמם, הם מאפשרים לנו להמשיך לקלוט עולים אחרים שמגיעים או אמורים להגיע.
<חביב קצב: הנקודה השנייה והיא החשובה, אנחנו לא מסתפקים בעשייה בנושא הדיור, אנחנו במרכזי הקליטה משקיעים בהם המון המון, כולל השקעה כספית.
<חביב קצב: זו הקבוצה היחידה שישר משדה התעופה מגיעה למרכז הקליטה.
<חביב קצב: זו הקבוצה היחידה שבתוך מרכזי הקליטה מקבלת את הלווי.
<חביב קצב: יש לנו המון עובדים דוברי השפה שמלווים אותם בחיי היום-יום, ליווי לביטוח הלאומי, לבתי הספר, לווי למוסדות החינוך, קופת חולים ובכל מה שצריך הם מקבלים סיוע.
<חביב קצב: אנו משקיעים את כל מה שאנחנו יכולים.