GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנחם סמואל: אני חושב שבפרקטיקה כן, השכר דירה, פה ושם אפשר לשפר, אבל אני חושב שהבעיה הכי גדולה לחייל הבודד ומה שהכי קשה, שפשוט הוא לא יודע על כל ההטבות שיש לו, כל הארגונים האלה.
<מנחם סמואל: אני לא שמעתי עליהם בחיים, אני כבר שנתיים בצבא, לא שמעתי עליהם.
<טליה אביר: לא, זה לא זה, אני מכירה הרבה אנשים בלי - - -
<מנחם סמואל: אם אפשר רק לעשות, המטרה שלנו היא דבר ראשון שאנחנו לא נאבד את כל ההטבות של חייל בודד.
<מנחם סמואל: אני עדיין לבד ארץ, בואו נגיד סיפור טיפה אישי, אני התחתני לפני שישה חודשים, הגעתי לארץ שבועיים אחרי זה.
<מנחם סמואל: אני עוד לא חייל בודד, אבל יש לי מלא לסדר.
<מנחם סמואל: אין לי משפחה פה, אין לי חברים פה, לא מכיר אף אחד, אז לקחתי כמה ימי חופש, כי לכל חייל יש איקס ימי חופשה.
<מנחם סמואל: לקחתי.
<מנחם סמואל: אבל נגמר לי הכל, אז אחרי זה אשתי הייתה חולה, הלכה לבית החולים, הקצין שלי עשה לי טובה, מיוחדת אישי, שגם לקחתי לפני זה, עכשיו נגמרו לי כל הימים.
<מנחם סמואל: חודשיים אחרי שהתחתנתי נגמרו לי כל הימים שמגיעים לי.
<מנחם סמואל: לפני שבוע אמא שלי מתקשרת אלי, אני רוצה לבקר אותך.
<מנחם סמואל: אין לי ימי חופש, לא מגיע לי ימים - - -
<חיה אדלר: מגיע, יש נוהל חריג, אני אסביר לך אחרי זה, בהפסקה, בשמחה.
<מנחם סמואל: אבל בחריג, אוקיי - - -
<חיה אדלר: יש אין סוף ימי חופשה שאפשר לתת לחייל, בטח לחייל בודד, או לחייל נשוי, או לכל חייל עם בעיה.
<מנחם סמואל: זה ממש טוב שזה כתוב ככה, אבל בפועל זה לא קורה.
<מנחם סמואל: גם כתוב שאני אקבל מכונת כביסה.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו ממש קצרים בזמן, אנחנו צריכים לסיים בשעה אחת כי התחלנו מאוחר.
יואל רזבוזוב: במשפט אחד, מי שעוד רוצה, אבל ממש משפט אחד.
<טליה אביר: אז אפשר עוד נקודה אחת שקרתה לנו?
יואל רזבוזוב: תעלי נקודה אחת, כי אנחנו הבנו כבר את הנתונים.
יואל רזבוזוב: לגבי הנשואים זה אותו דבר, אנחנו הבנו את הנקודה.
<עמיאל אביר: זה לא אותו דבר.
<עמיאל אביר: אנחנו פשוט לא מבינים את ההיגיון בזה – שטוב, הייתי חייל בודד ו - - -
יואל רזבוזוב: שלוקחים לך את הזכאות של חייל בודד.
<עמיאל אביר: והייתי אחראי על עצמי.
<עמיאל אביר: עכשיו שאני אחראי על מישהו אחר, אני כאילו לא מקבל אפילו - - -
<שפרה שחר: לא, אבל חשוב גם לציין שהחיילים הבודדים, בגלל הבדידות, יש להם באמת נטייה להתחתן יותר מוקדם במיוחד.
יואל רזבוזוב: הבנו את העניין.
<שפרה שחר: וצריך לעודד את זה.
<טליה אביר: אני היחידה כאן שהייתי חיילת בודדה ואז השתחררתי.
<טליה אביר: אז באזרחות זה גם פוגע בי, כי אני שרתי חודשיים כנשואה, כולם אמרו לי שזה בסדר שאת משתחררת, את תהיי נחשבת חיילת בודדה ומגיעים לך כל הדברים.
<טליה אביר: עכשיו אני במכינה, ובגלל ששרתי חודשיים מהשירות כשהייתי נשואה, אני מקבלת הרבה פחות כסף, וגם באזרחות.
<טליה אביר: אז שהוא ישתחרר הוא לא יקבל את כל הדברים שמגיעים לחייל בודד, אפילו שרוב השירות שלו הוא היה חייל בודד.
יואל רזבוזוב: ציקי אוד, בבקשה, מילה אחת ממש.
<ציקי אוד: קודם כל אני שמח שאתם התחלתם לדבר על הנושא של החיילים הנשואים.
<ציקי אוד: הקריטריונים באמת של החיילים הנשואים הם פשוט עולם אחר ואני מזהיר כל זוג שעומד להתחתן מבין העולים הדתיים, אני אומר להם תדעו לכם, ייקח לכם שמונה-תשעה חודשים עד שתתחילו לקבל איזה שהוא שכר.
<ציקי אוד: אוכלוסייה אחרת של חיילים נשואים זו האוכלוסייה של חברה שמגיעים מחמ”ע, שמביאים נשים מחמ”ע, שהן לא זכאיות עלייה ואז החייל מאבד את הזכויות שלו כחייל בודד, כי הוא נשוי, אבל הוא לא יכול לקבל שום סטאטוס בשביל אשתו, בגלל שאשתו היא לא יכולה להיות אזרחית ישראלית.
<חיה אדלר: ציקי, הוא יכול לקבל תשמ"ש, וזה מטופל, ודברים כאלה - - -
<ציקי אוד: חברה, זה לא קורה.
יואל רזבוזוב: חברים, הבנו.
יואל רזבוזוב: חיה, אנחנו נסכם את זה בסוף.
<ציקי אוד: דבר אחר שקורה הרבה מאד בשנה-שמונה חודשים האחרונים, חברה שהם עולים, גם המח"ל, לא דיברו פה על המח"ל.
<ציקי אוד: נכון שהם לא עולים חדשים, אבל המח"ל זה היום 332 איש שמגיעים לארץ לא כאזרחים, אבל הם מגיעים רק ליחידות לוחמות.
<ציקי אוד: זה מספר שעלה ב-100 מאז השנה שעברה, אבל החברה, סליחה שאני אומר בצורה הזאת – הם מטורטרים בין לשכות הגיוס.
<ציקי אוד: צה"ל פתח חוץ מלשכות הגיוס, יש עכשיו גם את מרכז המידע, שגם לפעמים מתפקד כמו לשכת גיוס, ולפעמים שאני מדבר עם לשכת הגיוס על איזה חייל, אז אומרים לי לא, הוא מטופל על ידי מרכז המידע, זאת אומרת צריך ללכת גם למרכז המידע.
<ציקי אוד: יש פה המון בעיות, כיוון שהחברה גם עולים יש המון זימונים בטלפון לעוד בדיקה ולעוד דברים.
<ציקי אוד: החברה לא יכולים לעמוד.
<ציקי אוד: קודם כל הם לא תמיד מבינים מה שאומרים להם בעברית, והם גם לא יודעים תמיד מי אומר להם ולאן אומרים להם.
<ציקי אוד: רק אתמול היו שלושה חיילים שזומנו לאימות נתונים בתל השומר, ואז התברר שהם בכלל צריכים ללכת לירושלים.
<ציקי אוד: הכל זה על חשבונם, זה לא חשבון אף אחד אחר.
<ציקי אוד: אז צריך פה הרבה מאד עזרה.
<ציקי אוד: אני חושב שצריך לחדד את הנושא של חיילים בודדים, את מה שהיה, סליחה שאני אומר, בתקופה של העלייה הגדולה מחמ”ע - - -
יואל רזבוזוב: ציקי תקצר, כי אנחנו חורגים מהזמן.
<ציקי אוד: וצריך גם את הנושא של העזרה, את הנושא של לפני הגיוס, צריך הרבה מאד לעזור להם.
<ציקי אוד: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, חברים, אני מסכם.
יואל רזבוזוב: מכיוון שהיה איחור גדול, אז אנחנו חרגנו מהזמן ויש ישיבות נוספות.
יואל רזבוזוב: אני אסכם בקצרה: קודם כל אני מסכים עם מה שיעקב אמר, שולחן עגול בין המשרדים, למצוא פתרונות ולמצוא מעטפת ראויה לקיום סביר של חיילים.
יואל רזבוזוב: צריך לדעת, הרי בסוף כשיהיו נתונים ושתהיה איזו שהיא תכנית, ואנחנו כאן בכנסת מתפקידנו לאשר את התקציב.
יואל רזבוזוב: אם צריך לתת לזה עוד 5 מיליון שקלים או עוד 10 מיליון שקלים, זה התפקיד שלנו.
יואל רזבוזוב: אני יודע שזה קשה ואני יודע שזה מלחמות, אבל אנחנו ננהל את המלחמות, כי אני לא מקבל את זה שאני שומע על יותר ויותר מקרים.
יואל רזבוזוב: רק לפני שבועיים בנתניה, חייל בודד לשעבר נכנס לדירה וראה שהם ישנים על מזרונים, אין להם מיטות, אין להם ארונות, אין להם כלום.
יואל רזבוזוב: וזה מצבים שקורים, אז אי אפשר להתנער.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שכל הגופים שנמצאים פה, כולל צה"ל, עושים את העבודה הכי טובה שהם יכולים, אבל כנראה שמשהו פה מתפקשש, שחיילים נכנסים לחובות, חיילים ישנים על מזרונים, חיילים זקוקים כל הזמן, הם מרגישים שהם כל הזמן מקבצי נדבות.
יואל רזבוזוב: לא כולם, אולי קבוצה מסוימת, ואולי כמו שאמרו כאן הקבוצה הזאת לא מתנהלת נכון וצריך לכוון אותם שיתנהלו נכון.
יואל רזבוזוב: יש מספיק כוח אדם בצבא, שאני בטוח שיוכל ללוות אותם.
יואל רזבוזוב: לגבי חיילים נשואים, אני חושב שאין פה הרבה זוגות כאלה, וגם ההטבות שאחרי השחרור, כמו שטענו פה, גם ההטבות תוך כדי השחרור, ימי החופשה, הנסיעות לחו"ל לראות את ההורים, וזה לא בקשה, זו דרישה של הוועדה לבחון את הנושא הזה ולתת לנו תשובה.
יואל רזבוזוב: אני לא בטוח שזה משהו תקציבי וזה משהו קטן.
יואל רזבוזוב: אם אתם רואים מכשול תקציבי, אז אני בטוח שאנחנו כוועדה נסייע, כי זה פתרון קל, ואנחנו באמת ניתן זמן לצבא, ניתן חודשיים.
יואל רזבוזוב: אני יודע שזו מערכת גדולה ומסורבלת וצריך לעבור הרבה משרדים, אבל יש לכם חודשיים לפתור את העניין הזה.
יואל רזבוזוב: ואם יש עדיין בעיה, לבוא אלינו, אנחנו מקסימום אם צריך נזמן ועדה נוספת ונפתור את הסוגיה הזאת.
יואל רזבוזוב: אני חושב שבאמת יש פה איזה שהוא אי צדק.
יואל רזבוזוב: לגבי נהלים, נוהל תשמ"ש – אני רואה בכלל, יש פה עניין של אינפורמציה.
יואל רזבוזוב: החיילים בשטח לא בדיוק יודעים מה שמגיע להם מהצבא.
יואל רזבוזוב: וזה לא רק בצבא, זה קורה בעוד גופים.
יואל רזבוזוב: אז כאן אני חושב שיש לנו מספר מדויק, אני חושב שהחייל יודע על כל חייל בודד.
יואל רזבוזוב: צריך להעביר, או שלעשות איזו שהיא חוברת, או אולי יש חוברת כזאת בשפות מסוימות.
יואל רזבוזוב: אבל מעבר לחוברת, אני רוצה שהמידע יגיע דרך המשק"ית ת"ש, מי שאחראי.
יואל רזבוזוב: אבל כמו שאמרתם, לכל חייל יש מישהו שמלווה אותו בצבא.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שאותו מלווה לא יודע.
יואל רזבוזוב: אם אני היום אקרא למלווים האלה ואני אשאל כמה ימי חופשה מגיע אם יש לו איזו צרה כזאת או אחרת, הוא לא יידע.
יואל רזבוזוב: שנית, אני חושב שצריך להיות גוף שיתייחס לבעיות, כי הרבה פעמים שיקול הדעת של המפקד, אנחנו יודעים-.
יואל רזבוזוב: היה לי מקרה שטיפלתי בו לא מזמן, שדרך פייסבוק פנו חברות של איזו חיילת בודדת, שלאמא שלה הייתה איזו מחלה והיא הייתה צריכה לטוס לחו"ל, והמפקד לא נתן לה אישור יציאה.
יואל רזבוזוב: לא היה לה להיכן לפנות.
<חיה אדלר: בגלל זה הקמנו קו חם.
<חיה אדלר: סליחה שאני קוטעת אותך, אבל לא ציינתי את זה קודם.
<חיה אדלר: לפני שנתיים, במסגרת אותה חשיבה, הקמנו את מוקד הבודדים, שהוא בדיוק הקו החם הזה, 24 שעות ביממה, וגם מהפייסבוק וכל מה שעולה, אנחנו מאתרים את החיילים.
יואל רזבוזוב: אז זה מצוין, רק חשוב שהם יידעו על זה, כי יכול להיות שיש כאלה שלא יודעים.
<חיה אדלר: אני מסכימה איתך, אבל זה - - -
יואל רזבוזוב: כי פנו אלי ולא ידעו.
יואל רזבוזוב: בסוף התערבנו פה מהכנסת וסגרנו את העניין הזה.
<יגאל שטיינמן: אני טיפלתי בזה, והייתה שם גם בעיה של רצף של הטיפול ולא רק המפקדים, וגם יכולת של החיילת להמציא אישורים, זה היה מקרה יחסית מורכב.
<יגאל שטיינמן: בסוף גם עמותת אח גדול, גם הסוכנות, גם הכנסת, התערבנו והיא גם קיבלה מימון טיסה נוסף.
יואל רזבוזוב: היא קיבלה, כי זה היה בשיא הקיץ, מחירי הטיסה היו-.
יואל רזבוזוב: זה לא משנה, עוד פעם, זה הגיע דרך הפייסבוק, זה התחיל ממני מהפייסבוק.
<יגאל שטיינמן: אבל הסיפור שם היה גם של יכולת - - -
יואל רזבוזוב: זה לא משנה, אנחנו לא מדברים פה על סיפור בודד.
יואל רזבוזוב: אני אבקש שהאינפורמציה תגיע דרך אותם אנשים, שממש אין לי בעיה להשתמש במילים כאלה: יטחנו להם ויגידו להם - זה מה שמגיע, שתדעו, כי לא כולם יודעים.
יואל רזבוזוב: וכמו שאמרתי, עדכון תשלומים מה שמגיע, אם זה עדכון שלפני 6-7 שנים, חשוב מאד.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אם אתם רואים בעיה תקציבית, כי אני בטוח שכל הגופים שכאן רוצים את טובת החיילים הבודדים.
יואל רזבוזוב: עדיין יש איזה שהם פערים, ואנחנו צריכים לסגור את הפערים, זאת המטרה של הוועדה.
יואל רזבוזוב: וגם כאן, אם אתם נתקלים בבעיה, אז אני אבקש שתפנו.
יואל רזבוזוב: אלה הדברים לסיכום.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לסיים.
<דנה גורדון שושני: לגבי הזכויות של חיילים בודדים שהשתחררו ואיבדו את הזכויות שלהם.
יואל רזבוזוב: אמרתי, שגם משרד הביטחון, אמרתי שחיילים אחרי שחרור, ציינתי את זה.
יואל רזבוזוב: אם זה הצבא תוך כדי השירות, משרד הביטחון אחרי השירות.
<חיה אדלר: שלא יאבדו את הסטאטוס, כי יש לזה השלכות למלגות ולהכל.
<חיה אדלר: אז פעם חייל בודד, שיהיה חייל בודד עד הסוף.
יואל רזבוזוב: אז עוד פעם, זה חשוב ואמרתי, הוועדה מבקשת לקבל את החוברת הזאת ואני רוצה לעבור על החוברת הזאת, מה היא מסבירה לחייל בודד.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לשבת עם כמה חיילים בודדים ולראות האם הם מבינים את החוברת, לא מבינים, מה חסר ומה לא חסר.
יואל רזבוזוב: זה נרשם לפרוטוקול ואחרי זה אנחנו נדע איך אנחנו מתקדמים.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו עוקבים, זה נושא מאד חשוב, נושא החיילים הבודדים.
יואל רזבוזוב: זו לא ישיבה ראשונה, כפי שאתם רואים.
יואל רזבוזוב: הנושא הזה מאד מעניין אותנו, ואנחנו חושבים שלא יכול להיות חייל בודד אחד במדינה שלנו, שתנאי הקיום שלו לא יהיו סבירים ואנחנו לא רוצים שהם ייכנסו לחובות.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים שהם יקבלו טעם טוב מהמדינה ויישארו כאן ויביאו את המשפחה.
יואל רזבוזוב: לפי זרימת המידע שיגיע אלינו, וההשכלות שיהיו אחרי הוועדה, אנחנו כבר נחשוב על דיון נוסף, ונבדוק מה הפתרונות שהשגנו.
יואל רזבוזוב: כן, ואז נוכל לשאול שאלות תוך כדי.
<נעמי בן עמי: כן.
<נעמי בן עמי: נציג את עצמנו.
<נעמי בן עמי: חנן אחיטוב מנהל המחלקה הקונסולרית, התחלנו לדבר על הבעיות הקונסולריות, אבל אחר כך נעשה סיור במחלקה הקונסולרית.
<נעמי בן עמי: אירית כפיר, ראש תחום פעילות, היא האחראית על כל העשייה שלנו בחו"ל, אנחנו נדבר על זה.
<נעמי בן עמי: רונן רפאל, הסגן שלי, ואני ראש נתיב.
<נעמי בן עמי: זהו, זה אנחנו .
יואל רזבוזוב: כמה עובדים יש בנתיב?
<נעמי בן עמי: בנתיב כרגע יש כ-60, עם קצת חיילים וחיילות, שכל שנה אנחנו מנסים להילחם עליהם, ובאמת גם אותם חייבים לציין, הם עושים פה עבודה יפה מאוד.
<נעמי בן עמי: לא מזכירותית, אלא באמת תורמים הרבה ואנחנו מקווים שאנחנו גם נמשיך, שאנחנו נזכה להמשיך לעבוד איתם, כי זה תורם לנו רבות.
<נעמי בן עמי: בנוסף כמובן יש לנו 18 שליחים בחו"ל, פלוס בני ובנות זוג.
<נעמי בן עמי: אני לא סתם מציינת את בני ובנות הזוג, משום שלכל אחד מהם יש תפקיד, זאת אומרת אנחנו מנצלים את כולם.
<נעמי בן עמי: השליחים פרושים בכל המדינות שאנחנו עובדים.
<נעמי בן עמי: ברוסיה, בנוסף לשגרירות יש לנו שלושה מרכזי תרבות.
<נעמי בן עמי: טוב, אני נכנסתי כבר למצגת.
<נעמי בן עמי: אז נדבר תוך כדי ואתם תשאלו גם תוך כדי.
<נעמי בן עמי: זה הייעוד שלנו, לפעול בקרב יהודים וזכאי עלייה בחבר העמים על מנת לעודד ולסייע לעלייתם למדינת ישראל ולחזק את זיקתם לישראל, לציונות וליהדות, כנגזרת ממדיניות ממשלת ישראל ובהתאמה מלאה לדרכי הפעולה האפשריות בארצות בהן פועל הארגון.
<נעמי בן עמי: הסוגיה של לחזק את זיקתם לישראל, אנחנו נוספנו את זה לפני שבע שנים וזה בא מתוך ההיכרות שלנו עם השטח, כאשר אנחנו גילינו שיש הרבה מאוד צעירים שגם לא מודעים למדינת ישראל וגם הקשר שלהם למדינת ישראל הוא לא מספיק חזק, הוא לא מספיק טוב, ופה אנחנו מנסים לחזק ולשים את מלוא הדגש והמרץ.
<נעמי בן עמי: מטרות רב שנתיות: עידוד והגברת סיכויי עלייתם של זכאי עלייה למדינת ישראל, הרחבת החשיפה בקרב קהל יעד שאינו מודע לזכאותו לעלות לישראל ובכך להפכו ליעד פוטנציאלי לעלייה, הצגת מדינת ישראל בקרב קהל היעד כמדינה מתקדמת ומודרנית שתהווה יעד הגירה אטרקטיבי על פני יעדים אחרים.
<נעמי בן עמי: כמובן פה אנחנו מדברים על גרמניה וקנדה וארצות הברית.
<נעמי בן עמי: טיפוח מערך מנהיגות יהודית עצמאית בעלת צביון ציוני ישראלי, שכלול התשתית הפיזית והארגונית, בהתאמה לשינויים בסביבת הפעילות, לשם העברת המסר אודות ישראל כיום.
<נעמי בן עמי: זאת אומרת ישראל מודרנית.
<נעמי בן עמי: אלה היעדים המרכזיים שלנו לשנת 2014.
<נעמי בן עמי: יעד מרכזי: על סך הפעילויות להביא להגדלת מספר הפונים לבירור זכאותם ב-20%.
<נעמי בן עמי: אנחנו פה מאוד עדינים בניסוח, הכוונה היא שאנחנו מנסים להגדיל כמובן את העלייה, לפחות ב-20%.
<נעמי בן עמי: מיסוד וטיפוח מערך בוגרי מנהיגות כחבר נאמנים ליד המרכז הישראלי.
<נעמי בן עמי: מנהיגים אלה יהוו חלק אינטגרלי מהעשייה הכוללת של המרכזים.
<נעמי בן עמי: אנחנו נתעכב על זה אחר כך, נסביר את זה.
<נעמי בן עמי: הגדלת מספר הפעילים במועדוני נוער בשטח ב-30% או בתכניות ארוכות טווח לצעירים במדינת ישראל מאידך, דגש על שתי האוכלוסיות ותכניות יישומיות עבורם.
<נעמי בן עמי: נסביר את זה גם אחר כך.
<נעמי בן עמי: הרחבת הפעילות באוניברסיטאות נוספות ב-30%, בהן אחוז זכאים גבוה ובניית מנגנון שיטתי לעבודה בהם.
<נעמי בן עמי: הרחבת הפעילות להקניה והטמעת השפה העברית, פיתוח הקשר למדינת ישראל, הגדלה -20%.
<נעמי בן עמי: סנכרון שלושת תחומי העיסוק המרכזיים, פעילות, קונסולרי ומידע ומחקר עם ראשי האזורים שיושבים בשטח, לקבלת תפוקות מיטביות.
<נעמי בן עמי: זו הפריסה שלנו.
נסים זאב: 15 מדינות?
<נעמי בן עמי: אנחנו לא יושבים בכל המדינות.
<נעמי בן עמי: מה שמסומן באדום אלה שלוחות, כאשר פה מדובר בערי בירה, גם בשגרירות.
<נעמי בן עמי: זאת אומרת במוסקבה אנחנו יושבים בשגרירות, בנוסף לזה יש לנו מרכז תרבות במוסקבה, יש לנו מרכז תרבות בסנט פטרבורג ומרכז תרבות בנובוסיבירסק.
<נעמי בן עמי: אותו דבר גם באוקראינה, בקייב אנחנו יושבים בשגרירות, יש גם מרכז תרבות ומרכזי תרבות נוספים בחרקוב, דנייפרופטרובסק, אודסה ויש גם בצד קישינב, שזה מולדובה.
יואל רזבוזוב: רגע, אני רוצה להראות למי שלא יודע, אתם רואים חברובסק מצד ימין?
יואל רזבוזוב: אתם רואים מתחת בירוביג'אן, שם נולדתי.
יואל רזבוזוב: פעם ראשונה אני רואה את זה על המפה.
<נעמי בן עמי: יש לנו פה את הפריסה.
<נעמי בן עמי: חשוב להבין שאנחנו פועלים גם באותם המקומות.
<נעמי בן עמי: כמובן שאין נציגות קבועה, כמו יקטרינבוק, חברובסק, רוסטוב עכשיו קצת פחות, אבל - - -
יואל רזבוזוב: מה זה נציגות קבועה?
יואל רזבוזוב: מה הנציגות עושה?
<נעמי בן עמי: הנציגות הקבועה, כמו לדוגמה בסנט פטרבורג, זה מרכז תרבות, זה אותו מרכז תרבות שדיברתי עליו, שהוא למעשה כולל בו אולפנים, פעילות נוער, פעילות סטודנטים, וכל פעילות נוספת שיש.
יואל רזבוזוב: ומגיעים לפעילות?
<נעמי בן עמי: הרבה מאוד.
<נעמי בן עמי: בראש מרכז כזה עומד שליח, פלוס בן/בת זוג, והוא או היא למעשה, לדוגמה אם אנחנו מדברים על סנט פטרבורג זו שליחה, אמונה על כל הפעילות שמתרחשת בסנט פטרבורג וסביבותיה.
<נעמי בן עמי: הפעילות היא רבה, יש גם שיתופי פעולה רבים.
<נעמי בן עמי: בסנט פטרבורג יש עכשיו קונסוליה אז מטבע הדברים יש גם ממשק הדוק עם הקונסוליה שם.
<נעמי בן עמי: חנן, אחר כך תפרט על הפעילות הקונסולרית בנפרד במקומות האלה, אבל היא מתבצעת בכל אחד מהמקומות, כולל גם במקומות נוספים ששם אין נציגות קבועה כמו יקטרינבורג וחברובסק.
<נעמי בן עמי: זה לפי מועד שנקבע מראש והזמנת אנשים לקבלת קהל.
<נעמי בן עמי: בנוסף לזה פעילות שהיא לא קונסולרית, אנחנו פעילים בפריפריה, כפי שאנחנו קוראים לזה, במקומות אחרים שהם לא מצוינים פה, פעילות ספורדית, פעילות של ימי ישראל, פעילות באוניברסיטאות עם סטודנטים, אבל בעיקרון אנחנו מנסים לרכז את המאמץ סביב נגיד איזה שהוא מועד, או ארגון של ימי ישראל שכוללים הרצאות באוניברסיטאות על השכלה גבוהה בישראל, תערוכות, סרטים ישראליים וכל דבר אחר שאנחנו יכולים לארגן.
נסים זאב: יש לכם את מספר היהודים שנמצאים בכל אזור?
<נעמי בן עמי: יש.
<נעמי בן עמי: בעל פה אני לא יודעת.
נסים זאב: יש לך את זה במצגת?
<נעמי בן עמי: לא, אבל אפשר - - -
מרדכי יוגב: איזה פוטנציאל נותר או יש בכל רחבי האחריות שלכם?
<נעמי בן עמי: זו שאלה שהיא קצת מסובכת, משום שאנחנו, כגוף ממשלתי, חייבים להתייחס למספרים שהם מפורסמים על ידי המוסדות הממשלתיים שם ואנחנו מראש מסייגים את זה כי מראש אנחנו יודעים שהמספרים האלה לא יכולים להיות מדויקים.
<נעמי בן עמי: המספרים שם הם על פי אותו מפקד אוכלוסין שנעשה.
<נעמי בן עמי: כאשר נעשה מפקד אוכלוסין, דופקים בדלת ושואלים 'מי אתה?', 'אני רוסי'.
<נעמי בן עמי: זה הכי נוח, הכי קל, לא מסובך.
<נעמי בן עמי: לא מבקשים מסמכים, לא מבקשים תיעוד.
<נעמי בן עמי: נכון?
<נעמי בן עמי: אני צודקת?
<קריאה: נכון להיום.
<נעמי בן עמי: נכון להיום.
<נעמי בן עמי: בדיוק.
<נעמי בן עמי: ולכן יש הרבה אנשים שפשוט מוסרים, אני לא יודעת אם זה מידע כוזב או לא כוזב, אבל מה שנוח.
<נעמי בן עמי: וכאן אם אנחנו מציינים או נצמדים למספרים האלה אז אנחנו מדברים על כ-800,000.
<נעמי בן עמי: המספרים האלה לא נכונים, זה אנחנו יכולים להגיד.
יואל רזבוזוב: 800,000 איפה?
<נעמי בן עמי: בכל רחבי ברית המועצות לשעבר.
<נעמי בן עמי: המספרים האלה לא נכונים.
<נעמי בן עמי: לפי חב"ד, אני עכשיו נותנת את הקיצוניות השנייה, הם מגיעים למספרים של 4.5 מיליון.
<נעמי בן עמי: גם אלה מספרים שלעניות דעתי הם לא נכונים, הם מוגזמים.
<נעמי בן עמי: אז אנחנו נצמדים יותר למספר שהוא סביב 1.5 מיליון של זכאים.
<נעמי בן עמי: זו פחות או יותר ההערכה שלנו.
<נעמי בן עמי: כמובן כאשר ברוסיה זו הכמות הגדולה ביותר, אוקראינה בסביבות כ-400,000 ויורד.
מרדכי יוגב: אפשר עוד מספר?
מרדכי יוגב: אנחנו מסיימים את 2013, כמה עלו בעקבות הפעילות?
<נעמי בן עמי: אנחנו נתייחס.
יואל רזבוזוב: אתם מתייחסים לזכאים לחוק השבות, נכון?
<נעמי בן עמי: כן, בוודאי.
נסים זאב: אנחנו יודעים את הנתונים רק לפי 'ישראל ביתנו'.
<נעמי בן עמי: מה זאת אומרת?
נסים זאב: לפי נבחרי הציבור
<נעמי בן עמי: אתה מתכוון לאלה שעלו, אבל אנחנו מתייחסים לאלה שעוד לא עלו.
יואל רזבוזוב: יש לכם את כל הפרישה הזאת, אני אשאל משהו פרקטי, אני שמעתי מתגלית שהם מתקשים להביא חבר'ה בתכנית משם דווקא.
יואל רזבוזוב: מארצות הברית זה קל, משם זה קשה.
יואל רזבוזוב: הם מתקשים, יש להם קושי, שאלו אותי איך מפרסמים, איך זה, ועכשיו אני רואה שיש לכם פעילות, אתם עובדים איתם או לא?
<נעמי בן עמי: כן, אנחנו עובדים עם תגלית, עבדנו עד עכשיו, אנחנו עוד נעשה את מחזור החורף ואנחנו פורשים, מסיבה אחת פשוטה, אני אנסה להגיד בעדינות ואז אירית, אם תרצה תרחיב.
<נעמי בן עמי: תגלית הכניסו המון מארגנים, אנחנו ממשלת ישראל, לצורך העניין.
<נעמי בן עמי: זאת אומרת אנחנו נכנסנו לכל הנושא של תגלית כי רצינו למעשה להביא את אלה שאנחנו נחשפים אליהם ועובדים מולם.
<נעמי בן עמי: הם רוצים להפוך את המיזם הזה שלהם לאיזה משהו עסקי כנראה, ופה אין מקום לתחרות שלנו מול, לא יודעת, איך קוראים להם?
<נעמי בן עמי: סחלב וכל השאר.
<נעמי בן עמי: כי זה עסקי.
יואל רזבוזוב: דרך תגלית מגיעים לעשרה ימים, אני חושב שזה צ'ופר שאתם יכולים לתת וזה גם יחזק אתכם שם, וגם הם צריכים אתכם.
<נעמי בן עמי: זה לא מדויק, כי אנחנו - - -
יואל רזבוזוב: בסדר, אני רוצה התייחסות.
<נעמי בן עמי: החשיבות שלנו בחבר'ה האלה היא אחר כך, לא בטיול הזה של העשרה ימים, כולם יכולים להגיע לטיול של עשרה ימים, הבעיה היא שאותו סחלב, סליחה שאני נטפלת אליהם, אני אפילו לא מכירה אותם, רק את השם, הם מביאים את החבר'ה האלה לעשרה ימים לישראל וזהו, גמרנו.
<נעמי בן עמי: ומה איתם אחר כך?
<נעמי בן עמי: מי עובד איתם אחר כך?
<נעמי בן עמי: אז למה נתנו להם את הנסיעה הזאת לישראל?
<נעמי בן עמי: הרי בסופו של דבר גם ממשלת ישראל שמה כסף על זה.
<נעמי בן עמי: אז אנחנו לא רוצים - - -
יואל רזבוזוב: אבל זה עניין של תגלית להביא את אלה שהם - - -
<נעמי בן עמי: אבל אני לא עובדת בתגלית, אני עובדת מטעם ממשלת ישראל, אז אני רוצה שתהיה גם המשכיות, אני רוצה גם ביקורת לכסף הזה.
<נעמי בן עמי: האינטרסים של תגלית במקרה הזה לא מעניינים אותי, מה שמעניין אותי זה ממשלת ישראל.
יואל רזבוזוב: בסדר, אני עדיין לא מבין למה אין שיתוף פעולה.
<נעמי בן עמי: יש שיתוף פעולה, למה אין?
יואל רזבוזוב: יש שיתוף?
יואל רזבוזוב: למה הם עסקי?
יואל רזבוזוב: אני גם רוצה להבין, כי יכול להיות שאני לא יודע מספיק, כי עוד לא ישבתי, ישבתי עם המנכ"ל בזמנו, אבל לא - - -
נסים זאב: היא אמרה אמירה מאוד ברורה, היא אומרת שאת החלב נותנים שם ואנחנו לוקחים את העול, כל העבודה האמיתית מול הציבור.
<נעמי בן עמי: אנחנו ממשיכים לעבוד איתם אחר כך, כי - - -
נסים זאב: זאת אומרת אם היו נותנים את התקציב לנתיב - - -
יואל רזבוזוב: התקציב לתגלית מגיע הרוב מתורמים.
<אירית כפיר: לא, זה מאטצ'ינג.
יואל רזבוזוב: 50-50.
<נעמי בן עמי: לא, ממשלת ישראל נותנת כסף, לכן אני חושבת שהיא גם צריכה - - -
יואל רזבוזוב: אני חושב שהתפקיד שלהם גדול מדי בשביל שאנחנו כמדינה ניתן.
נסים זאב: בטיולים האלה לקשור אותם בהמשכיות למדינה.
<רונן רפאל: מחפשים באזורים שיש בהם תורמים, שזה בדרך כלל באזורים האחרים, לא שלנו.
<נעמי בן עמי: 30% נותן, אם אני לא טועה, אני לא רוצה להטעות אף אחד, אבל נדמה לי ש-30% נותן שלדון אידלסון לתגלית, ועוד תורמים נוספים, וממשלת ישראל נותנת את החלק שלה וזה חלק מאוד נכבד.
יואל רזבוזוב: שם יש 20%, לפי מה ששמעתי.
יואל רזבוזוב: 20% המדינה שלנו נותנת.
<נעמי בן עמי: לא, המדינה שלנו נותנת יותר.
<אירית כפיר: ברשותכם, אני קצת אחדד, לשאלתך.
<אירית כפיר: קודם כל זה פרויקט לאומי, זה פרויקט חשוב לעם ישראל בכלל בתפוצות.
<אירית כפיר: אנחנו נמצאים בפרויקט הזה, אגב, החורף הזה, שנוחתים פה בארץ החל מחודש ינואר, אז ארגון נתיב מביא את כמות הקבוצות הכי גדולה.
<חנן אחיטוב: גם חייבים לציין שאנחנו בודקים, אנחנו עושים בדיקה קונסולרית.
<אירית כפיר: כך שכולם עוברים דרכנו, אבל האמירה, כפי שמציינת כאן ראש נתיב, היא באמת למדינת ישראל זה לטפח את הקשר הזה ולראות מה קורה עם אותם אלפי בני נוער שפוקדים את מדינת ישראל, ואחר כך גמרו את הטיול המדהים שלהם פה בארצנו הקטנטונת ונעלמים באותו שטח.
<אירית כפיר: כי כל המארגנים שם, למעט אולי הסוכנות, אבל אני לא יכולה להתחייב, אין להם חובה ושום אחריות להמשיך לטפח את הקשר הזה, וכאן באה ממשלת ישראל, ואם אנחנו לא נעשה את זה, אז חבל על כל הפרויקט הזה.
<אירית כפיר: אגב, זה נכון לכל התפוצות, אבל קטונו.
<אירית כפיר: שם זאת האמירה ושם זאת העבודה, להמשיך ולהכיר את השורשים שלהם ואת המסורת ואת התרבות ואת מדינת ישראל, כי לאן אנחנו הולכים עם זה?
יואל רזבוזוב: כן, אבל אנחנו נגיד להם 'אתם מתחייבים', 'אם אתם טסים אתם מתחייבים אחרי זה חמש שנים לבקר פעם ב -', זה יוריד לנו את הכמות.
יואל רזבוזוב: הרי המטרה בסוף שהם יבואו ויתחברו לישראל אפילו שהם לא יבקרו.
<נעמי בן עמי: הם לא יתחברו לישראל מהטיול הזה.
נסים זאב: אני מבין שהצוות של נתיב - - -
יואל רזבוזוב: קשה לעקוב.
יואל רזבוזוב: אני מבין את הרעיון, שהלוואי - - -
<נעמי בן עמי: לא קשה לעקוב, צריך רק רצון טוב, של כל הגופים, ופה יש בעיה.
<נעמי בן עמי: כאן אנחנו משתפים פעולה עם הסוכנות ועם הלל ואנחנו עכשיו מקפידים לעשות פוסט תגלית ובעצם זה מיזם שהוא חדש, שהוא ממש מובנה נהיה, אנחנו עושים את זה ביחד, אבל באמת מי שמחויב זה אנחנו, כך אנחנו מרגישים לפחות, יחד עם הסוכנות, את הלל חיברנו אלינו, כמעט בכוח, כי הם לא מחויבים, הם לא גוף ישראלי, ואחרים הם גופים עסקיים אז הם לא מחויבים בכלל.
<אירית כפיר: האחריות היא פה שלנו, של מדינת ישראל, להביא לקשר מתמשך עם כל מי שנוחת כאן, ואולי כאן זה המקום.
<אירית כפיר: כל מי שפוקד את מדינת ישראל באמצעות פרויקט תגלית צריך להיות בקשר עם ממשלת ישראל או כל גורם אחר, בשביל לטפח את הקשר הזה שייצא מכל הפרויקט הזה משהו.
<אירית כפיר: אולי כאן זה המקום - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו גם נעשה ישיבה בנושא, לפחות ממה שאני זוכר מפגישה קצרה, הם הציגו שאחוז העלייה משם גדול מאוד ו - - -
<אירית כפיר: נכון, אבל זה לא בעקבות פרויקט תגלית, זה בעקבות הפעילות שאנחנו נגיע אליה, המתמשכת של - - -
יואל רזבוזוב: יכול להיות, צריך להיכנס יותר להבין.
<נעמי בן עמי: זו ההמשכיות של זה.
<נעמי בן עמי: זאת אומרת אף אחד לא עולה ממש מהביקור הזה של עשרה ימים.
<נעמי בן עמי: זה לא מספיק.
<אירית כפיר: משפט אחרון בעניין, שלא נבין פה אחרת, זה לא שארגון נתיב לא עוסק בפרויקט תגלית, אנחנו ממשיכים לפרסם ולהשתמש בפרויקט הזה כגורם שיווקי, מושך, אטרקטיבי, אנחנו לא עוסקים באדמיניסטרציה וברישום לקראת הסיור בישראל, אבל בכל המעטפת של זה בטח.
<נעמי בן עמי: אנחנו ממשיכים לפרסם, אנחנו פשוט ננתב אותם לאלה שעושים את הרישום.
<אירית כפיר: בדיוק.
<אירית כפיר: ונמשיך אחר כך עם כל מי שנחת בישראל לטפח את הקשר, וזה האתגר.
<נעמי בן עמי: אוקיי.
<נעמי בן עמי: חנן.
<חנן אחיטוב: טוב, אני אקריא לכם.
<חנן אחיטוב: אני יכול גם לדקלם, אבל בשביל הפרוטוקול אני אקריא, שאני אהיה צמוד לטקסט.
<חנן אחיטוב: הנחייה וקביעת זכאות למבקשי עלייה בחב"מ ובמדינות מזא"ר וליוצאי מדינות אלה ואחרים ברחבי העולם באמצעות הגורמים המוסכמים, בהתאם להחלטות הממשלה והמשרדים המוסמכים; מתן המלצה לשינוי סטטוס בארץ ליוצאי מדינות חב"מ ומזא"ר; מתן אשרות עלייה לזכאי עלייה במדינות חב"מ והמדינות הבלטיות, התמודדות כמובן מורכבת עם זיופים, זהויות שאולות, לא חסר לנו; מעקב, פיקוח ובקרה על עבודת הקונסולים בשטח; ביצוע משימות קונסולריות נוספות מטעם המערכת הממלכתית המחייבות טיפול בזמן אמת במרחבי הפעילות של נתיב, כמו למשל משרד המשפטים.
<חנן אחיטוב: משרד המשפטים זה בעיקר נושא של פרקליטות המדינה ופרקליטויות אחרות, שאנחנו נותנים את חוות הדעת שלנו המקצועיות, משטרת ישראל בכל מיני אספקטים, כולל כאלה שנעדרים ואז מחפשים את קרובי המשפחה שלהם, נגיד בחוץ לארץ, כי אנחנו המקור היחידי שיש לנו את הפרטים על קרובי משפחה, במיוחד כאלה שמוצאים אותם בחופי הים, לצערנו לא בין החיים.
<חנן אחיטוב: השב"כ, גם איתם אנחנו עובדים בכל מיני היבטים, הרבנות הראשית כמובן, יש לנו קשר הדוק איתם, במיוחד עם בתי דין רבניים, שהם מעבירים אלינו חומר ואנחנו צריכים לתת להם חוות דעת האם מדובר בלפי ההלכה או לא לפי ההלכה.
נסים זאב: לא לפי ההלכה, אם זה פיקטיבי או לא.
<חנן אחיטוב: קורה גם זה, כן.