GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון אוחיון: הדיון באמת צריך להתקיים, הוא מעמיק וחשוב אבל צריכים פרטנרים לעניין הזה וצריכים גם מחויבות של מדינת ישראל, אחריות של מדינת ישראל יחד עם השר לתפוצות, כדי לקיים דיון מעמיק ולהציע פתרונות או תוכנית עבודה משותפת.
שמעון אוחיון: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת אוחיון.
דב ליפמן: על סמך מה שחבר הכנסת אמר, אנחנו יודעים שבנובמבר כבר מגיעים כל הנציגים לארץ ל-GA אז אולי כדאי, פשוט הצעה, שאנחנו נזמין נציגים להגיע ואנחנו נדון אתם בשביל כולם.
<דנה גורדון שושני: קבענו.
יואל רזבוזוב: יש לנו, נקבעה אפילו הוועדה.
שמעון אוחיון: יש גם משהו בסוכנות היהודית - - -
יואל רזבוזוב: יש פה כמה פגישות, יש גם מטעם הוועדה, יש הרבה פגישות אבל זה עוד פעם, כרגיל, זה מתפזר.
דב ליפמן: ישיבת עבודה על הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: כולם מדברים, יש הרבה ישיבות ואין שום דבר מסודר.
יואל רזבוזוב: מבחינת מה שאמרת, אני מסכים אתך שצריכה להיות אחריות מדינית.
יואל רזבוזוב: מבחינת "תגלית" ו"החוויה הישראלית", אם זה "מסע", אני חושב שהפרויקטים האלה הוכיחו את עצמם, הם עובדים טוב, הם מביאים, אני רואה.
יואל רזבוזוב: אנשים שבאו וביקרו בישראל, אני שומע אותם, אני חושב שאנחנו רוצים בסופו של דבר זהות והזדהות עם ישראל ואנחנו כן צריכים בתקופה הקצרה הזאת לגרום להם לכך, כך שאני באמת חולק פה עליך בנושא הזה.
שמעון אוחיון: לא, אני לא מבטל את התרומה שלהם אבל הם לא תחליף לחינוך בסיסי יהודי.
יואל רזבוזוב: הם לא תחליף, חינוך בסיסי יהודי הוא ברור אבל הוא יקר מאוד שם וכאן באמת אנחנו צריכים למצוא את הפתרון.
יואל רזבוזוב: בבקשה, הגענו סוף סוף לדביר כהנה, מנכ"ל משרד התפוצות, שמעת פה הרבה דברים, תגיב.
<דביר כהנא: שלום וברכה.
<דביר כהנא: ראשית, אנחנו המשרד לירושלים והתפוצות.
יואל רזבוזוב: מה יותר חשוב פה, ירושלים או התפוצות?
יואל רזבוזוב: אי אפשר פה להחליט, אנחנו מתווכחים.
<דביר כהנא: שניהם מהנושאים האסטרטגיים ביותר שקיימים במדינת ישראל.
<דביר כהנא: ראשית, תודה על ההזמנה.
<דביר כהנא: ברשותכם, ברשות חברי הכנסת, אני אספר בקצרה מפעילות משרדנו.
<דביר כהנא: לפני שנכנסתי לתפקיד צביקה האוזר, מזכיר הממשלה היוצא, דימה את נושא התפוצות לשאלת הגרעין האיראני ואמר לי: לפני כ-5-7 שנים ישב מישהו באיזשהו חדר באגף מודיעין ופיתח תזה שהגרעין האיראני הוא האיום הקיומי על מדינת ישראל ואנחנו יודעים היום, כל אחד מאתנו יודע, כמה אורניום מועשר יוצר פצצה גרעינית ואיפה נמצא כל כור.
<דביר כהנא: ובאמת הוא אמר לי: תשמע, מוטלת על כתפיך משימה שהיא יותר משמעותית ויותר סבוכה מהגרעין האיראני.
<דביר כהנא: אני באמת מרגיש שליחות גדולה לעסוק בנושאים הללו, גם בירושלים וגם בתפוצות.
<דביר כהנא: התפוצות הוא נושא בעל חשיבות אסטרטגית.
<דביר כהנא: אני חושב שישנם מוסדות ביטחוניים, שמדינת ישראל שלחה לפני שנים רבות, שמתעסקים בביטחונן של הקהילות היהודיים בעולם ובאמת מוטלת עלינו השליחות לעסוק בשלושה נושאים מרכזיים.
<דביר כהנא: כיוון שאנחנו איננו עוסקים בקליטת עלייה, זה נושא ציוני, משמעותי וחשוב אבל איננו עוסקים בו, ואיננו עוסקים בגיוס תרומות של העם היהודי, אנחנו עסוקים בנושא התפוצות שיושב על 3 רגלים משמעותיות: רגל של זהות יהודית, קשר למדינת ישראל ותחושת העמיות, שאנחנו עם אחד.
<דביר כהנא: אנחנו משרד מטה.
<דביר כהנא: יושבים פה בחדר הזה אנשים רבים וטובים ששנים רבות עסוקים בנושא התפוצות, החל מהמוסדות הלאומיים, ידידנו בסוכנות היהודית, בהסתדרות הציונית, הפדרציות היהודיות.
<דביר כהנא: יושבים פה גופים רבים, אנשים שלא ישנים, תורמים ממרצם וכספם ואנשים שכל הנושא של העם היהודי עומד נר לרגלם שנים רבות.
<דביר כהנא: אנחנו רואים את עצמנו כמשרד מטה שמתכלל את עבודת הממשלה ואת הקשר שבין ממשלת ישראל והעם היהודי, הן בשיח, ביצירת תוכניות, או מסלול שינסה לחבר בין המוסדות הלאומיים, ארגונים יהודיים רבים מאוד על פני כל יבשות תבל, ובאמת לייצר תוכנית אסטרטגית על הקשר הזה שבין ממשלת ישראל והעם היהודי.
<דביר כהנא: אנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך שהתחיל עוד בימי שרון, ואחריו בימי ראש הממשלה אהוד אולמרט, של שינוי, של פרדיגמה חדשה, של חשיבה שעם ישראל הינו חטיבה אחת ואנחנו, ממשלת ישראל, כנסת ישראל, אחראיים גם כן על קיומו של העם היהודי בתפוצות.
<דביר כהנא: אני חושב שתפקידנו היום לייצר מחד תוכנית משמעותית, ועליה אנחנו עובדים.
<דביר כהנא: הכינוס הראשון של אותה תוכנית אסטרטגית לקשר שבין ממשלת ישראל והעם היהודי היא הצעד הראשון.
<דביר כהנא: יחד עם המוסדות הלאומיים אנחנו מכנסים לפני ה-GA ב-6-7 לחודש הבא, כינוס עם חלק ממעצבי דעת הקהל, עם המתכננים, הן מצפון אמריקה והן מהעולם היהודי כולו, באמת לחשוב ולתכנן מה הנתיבים המרכזיים שממשלת ישראל תידרש בסופו של התהליך.
<דביר כהנא: אני מקווה שכבר התוכנית עצמה תוכל לקבל גיבוי תקציבי בתקציב 2015 בהיבט משמעותי מאוד של כסף ממשלתי מול כספיו של העם היהודי בתוכנית אסטרטגית.
<דביר כהנא: הדבר הזה ידרוש מחויבות גדולה הן של הממשלה והן של כנסת ישראל לבוא ולהסביר מדוע היום מדינת ישראל צריכה להוציא כסף, אחוז מסוים מהתל"ג, וללכת ולהשקיע אותו בקיום העם היהודי.
<דביר כהנא: התוכנית האסטרטגית הזו תיפרש על פני שנה.
<דביר כהנא: אנחנו בימים האחרונים עובדים על הכנס הראשון.
<דביר כהנא: מי שיוביל את זה מטעם ממשלת ישראל, ראש הממשלה עומד בראש יחד עם שר התפוצות.
<דביר כהנא: מי שינהל את הפרויקט ויהיה יושב-ראש המינהלת הזו זה מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר, אילן כהן, שיתאם את עבודת הממשלה בנושא הזה ואנחנו באמת נעבוד יחד עם משרדי הממשלה השונים.
<דביר כהנא: ברכות למינוי של עקיבא תור, שהתמנה השבוע לראש חטיבת תפוצות במשרד החוץ.
<דביר כהנא: השאלה הגדולה היא, אני חושב, לא נמדדת בשום פנים ואופן – והטעות הזו משתרשת רבות בשיח – אנחנו לא מחפשים עלייה וקליטה כמטרתה של התוכנית.
ישראל חסון: איך מודדים?
<דביר כהנא: בהחלט אנחנו רוצים לעודד עלייה וקליטה, בהחלט זה דבר מאוד משמעותי שגם בזה עסוקים ממשלת ישראל והארגונים השונים, אלא באמת השאלה של קיום יהודי והשאלה שנצטרך לפתח כלים משוכללים איך מתקיימת קהילה יהודית בתפוצות.
<דביר כהנא: אחד מההיבטים הוא התבוללות ונישואי תערובת, יש היבטים אחרים של זיקה וקשר לישראל.
ישראל חסון: בכמה מקומות שגרירויות ישראל בעולם מעורבות במטרה הזו?
<דביר כהנא: נכנס פה איש משרד החוץ שרתום לנושא התפוצות.
<עקיבא תור: השליחים שלנו בכל מקום שיש קהילה יהודית עסוקים, מעורבים, שותפים של הקהילה בשימור ושגשוג הקהילה.
ישראל חסון: איזה תקציב עומד לך לטובת הדבר הזה?
<עקיבא תור: הוא חלק מתוכנית העבודה של משרד החוץ.
ישראל חסון: תראו, חבר'ה, אני שומע פה הרבה סיסמאות, נכון, גם הרצל התחיל ככה, אמר: "אם תרצו אין זו אגדה" וזה נשמע טוב וזה הצליח בסוף.
ישראל חסון: אני מבין שיש פה פרויקטים שאפשר לטייל הרבה בארצות הברית ולשחרר הרבה סיסמאות, אני שואל שאלה נורא פשוטה: איך אני מודד את ההצלחה של המאמץ הזה?
ישראל חסון: איך אני מודד?
ישראל חסון: אני כנסת, איך אני מודד את זה ואיך אני בוחן אם התקדמתי, לא התקדמתי ולמה לא התקדמתי?
ישראל חסון: זו השאלה שלי.
ישראל חסון: לא: "אנחנו עומדים בקשר עם הקהילות, אנחנו כאן, זה בסדר".
ישראל חסון: הכול טוב, יפה.
יואל רזבוזוב: יש כאן מחקר שמצביע לנו על התבוללות ואנחנו נכשלנו, בינתיים אנחנו נכשלים.
ישראל חסון: בדיוק, אז עכשיו תגידו לי איך אני מודד.
ישראל חסון: יש תוכנית, את דביר אני מכיר, אני יודע שכשהוא רוצה הוא משיג.
ישראל חסון: עכשיו, דביר, תסביר לי האם השקעתם גם מחשבה באיך מודדים, מה שאני לא יודע למדוד זה נחמד.
שמעון אוחיון: סליחה, איך למדוד אנחנו יודעים ואני אסביר לך.
יואל רזבוזוב: רק בקצרה.
שמעון אוחיון: בקצרה.
שמעון אוחיון: מספיק שאני אבדוק כמה סדרות שאלות בקרב הסטודנטים: אתה חושב להתחתן עם יהודייה או לא חושב להתחתן עם יהודייה?
שמעון אוחיון: חשוב לך כך וכך?
שמעון אוחיון: סדרת שאלות תיתן לך תמונה האם ההשקעה שלך היתה אפקטיבית או לא.
שמעון אוחיון: אם אתה לא צועד, לא מכין תוכנית שתוביל אותך להמשכיות יהודית, שהיהודי ירגיש שחשוב לו אורח חיים יהודי, זה יקבע את מקום מגוריו, זה יקבע את התעסוקה, זה יקבע את החיבור שלו.
שמעון אוחיון: בוודאי, יש כלים מכלים שונים בעניין הזה, השאלה כרגע – אתה התחלת בזה – האם מדינת ישראל יחד עם הפדרציות מסוגלות להתמודד ולהשקיע?
שמעון אוחיון: אתה אומר לו, הוא יכול לשמר, יש בידיו תקציבים כדי להתמודד ולהעניק ולבנות תשתית של חינוך יהודי בקהילה שהוא נמצא שם?
שמעון אוחיון: לא, בוודאי שלא.
שמעון אוחיון: זו הנקודה.
שמעון אוחיון: ולכן אסור לנו להתנער.
שמעון אוחיון: רבותי, בלי השקעה מממשית, מסיבית, בתשתית של חינוך יהודי אתה לא תקבל תוצאות.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת אוחיון, מנכ"ל משרד התפוצות אמר שישנה תוכנית שאמורה להיות מתוקצבת.
יואל רזבוזוב: אנחנו לפני כן בוועדה היינו רוצים להיחשף לתוכנית ואם צריך את העזרה שלנו אני אשמח שגוף אחד ירכז, כמו שאמרתי, ותהיה תוכנית.
יואל רזבוזוב: אני גם מקבל את ההערות של חבר הכנסת חסון שצריך לבדוק שם האם אתם הכנסתם את הסעיף הזה של המדידה בסוף.
יואל רזבוזוב: יש לכם תוכנית, יש אסטרטגיה אבל איך אנחנו מודדים את התוצאות.
יואל רזבוזוב: זה סעיף מאוד מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: בוא נמשיך אתך, תמשיך את דבריך כי קטעו אותך.
<דביר כהנא: כמובן, אני אומר, גם היום פילנתרופ יהודי, קרן כזו או אחרת, וכמובן גם ממשלת ישראל, לא משקיעה משאבים משמעותיים במקומות שהם לא מדידים.
<דביר כהנא: בנושא הזה אני קצת אפרט על נושא המעש ולא רק על השיח והתכנון.
<דביר כהנא: בנושא הזה של תכנון אנחנו נמצאים בתחילתה של עבודת תכנון, עבודה מאוד מורכבת, יש לה הרבה מאוד שותפים, צריך לנטרל הרבה אגו – שאגו יהודי לפעמים זה דבר מפותח – ובאמת שכולנו נסתכל על אותה מטרה.
<דביר כהנא: אני חושב שאין פתרון אחד, אין פעולה אחת, זו לא שנת עבודה אחת, זו לא שנת תקציב אחת, זה תהליך.
<דביר כהנא: אני חושב שנעשים גם הרבה דברים מדהימים בעולם היהודי, אפשר להסתכל גם על חצי הכוס המלאה.
<דביר כהנא: הרבה מאוד אנשים מרגישים שייכות ומרגישים זהות ומרגישים קשר לישראל וזו תוצאה של פעולה של שנים רבות של דברים רבים שנעשים.
<דביר כהנא: אני חושב שאסור לנו לישון בלילה, צריך לאסוף כוח ובאמת לאסוף את כולם יחד ולייצר תוכנית מרכזית אחת.
<דביר כהנא: יהיו עוד מספר תוכניות שלא ילכו עם השדרה המרכזית אבל שממשלת ישראל תשקיע ותחשוב מה היא עושה – לא רק בצפון אמריקה, גם בצפון אמריקה, גם ביבשות השונות – מה היא עושה באמת עם עתיד העם היהודי שהוא נושא בסוגיה אסטרטגית.
<דביר כהנא: אפשר רק להגיד ממש במילים ספורות שגם בתוכנית העבודה של שנת 2013-2014 ממשלת ישראל משקיעה מאוד מיליוני שקלים בנושא התפוצות כל שנה.
<דביר כהנא: כחלק מעבודתנו היום אנחנו מנסים לתכלל את עבודת הממשלה, ביד אחת לדוגמה עם שר החינוך אנחנו מעבירים היום תחת ניהולנו – אנחנו לא יודעים את כל הפרטים עדיין אבל את פרויקטי תפוצות שנמצאים היום במשרד החינוך, כדוגמת "חפציבה", על מנת לתת קשב, להסתכל בראיה אחת.
<דביר כהנא: יושבים פה אנשים יקרים מהמל"ל, יש פה את המשרד לעניינים אסטרטגיים, יש משרד החוץ, יש משרדים רבים שנושא התפוצות באמת זלג ונמצא במקומות רבים, אנחנו רוצים לתכלל את עבודת הממשלה, להביא אותה לראיה אחת, ואותה ראיה אחת תוביל לתוכנית ותוביל לאחריות, לסמכות, כמובן למדידה וכמובן גם לתקצוב ולראיה רב שנתית של התחום החשוב הזה.
<דביר כהנא: בתחום המעשי אנחנו באמת נכנסים למספר תחומים בשיתוף עם גופים רבים.
<דביר כהנא: אנחנו עומדים להשיק בתקופה הקרובה פרויקט גדול מאוד כדוגמת "מסע" ו"תגלית", שהם פרויקטים חשובים מאוד שמנוהלים היום על ידינו יחד עם ראש הממשלה, אנחנו הולכים להשקיע פרויקט משמעותי מאוד בעולם המנהיגות היהודית הצעירה, פרויקט שיכלול גם הכשרה וגם הטמעה.
<דביר כהנא: אנחנו מתעסקים רבות במספר קהילות בסיכון, קהילות שהיום יש בהן הזדמנויות גדולות, מתרחשים שם שינויים גדולים, הן בגרמניה, הן בצרפת.
<דביר כהנא: אנחנו עסוקים רבות בנושא הישראלים בחו"ל, הן בהקמה.
<דביר כהנא: בכלל ממשלת ישראל משקיעה כספים, מי שלא מכיר, במרכזים ישראליים, גם בצפון אמריקה, גם במקומות אחרים, לחבר ולייצר קהילה ולייצר מנגנונים של קיום של קהילה שמחוברת.
<דביר כהנא: אני חושב שנושא משמעותי גדול ורחב שאנחנו צריכים גם אתכם, יחד עם הוועדה ובכלל עם הכנסת, הוא לדון בכל נושא החינוך של הישראלים כאן במדינת ישראל לנושא התפוצות, לנושא העמיות, לנושא התחושה הזו שאנחנו חלק מעם אחד גדול שפזור על פני תבל ומרכזו כאן במדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: איזה לו"ז אתה יכול להגיד לנו שהגדרתם לעצמכם?
אברהם מיכאלי: שתוכלו גם לעדכן אותנו, שזה לא יישאר תוכנית שבעוד 4 שנים ניפגש ונדבר על זה.
<דביר כהנא: אנחנו באמת נשמח מאוד לקדם את האתגר ולייצר מספר אבני דרך במהלך התכנון ולערב אתכם, לשתף אתכם.
יואל רזבוזוב: ביקשתי שיציגו לוועדה גם את התוכנית.
יואל רזבוזוב: מה שחשוב באמת שהרוח היא חיובית ובאמת מה שציפיתי, לתכלל את כל הנושאים.
יואל רזבוזוב: יש כספים, וכמו שאמרת לא מעט כספים, וזה זולג לפה ולרוה"מ ולמשרד החוץ, שבאמת מישהו אחד שייקח אחריות בסוף על אותם הכספים ויהיו תוכניות ברורות עם יעדים, יעדי זמן גם ומדידה, ואנחנו נשמח גם להיות שותפים.
יואל רזבוזוב: עכשיו ניתן לאנשים נוספים לדבר, פרופ' סרג'ו דלה-פרגולה מהאוניברסיטה העברית, בבקשה.
<סרג'ו דלה-פרגולה: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, כבוד המנכ"ל, בין היתר הייתי בוועדת ההיגוי של המחקר החדש, תרשו לי לומר כמה מילים על המחקר.
<סרג'ו דלה-פרגולה: העוקץ, גם של המחקר וגם של המצב, הוא אפילו בכותרת, שבעברית נשמעת כמו: דיוקנם של אמריקאים יהודים.
<סרג'ו דלה-פרגולה: אנחנו יכולים להתווכח על השפה: אמריקאים יהודים או יהודים אמריקאים, מהו העצם ומהו התואר, מהו הדבר העיקרי ומהו הייפוי.
<סרג'ו דלה-פרגולה: כאן זה מתאר טוב מאוד את המצב שהוא בעצם מצב של נזילות, מצב של גלובליזציה, מצב של השתלבות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: השתלבות היא תהליך נעים, הוא קורה מתוך הרבה מאוד אהבה, הוא תהליך שסופו מאוד מורכב.
<סרג'ו דלה-פרגולה: תרשו לי להזכיר שניים-שלושה נתונים: הוזכר בוודאי בדוח שפורסם לפני הישיבה הזו אחוז הנישואין המעורבים - 58%, שהוא האחוז השוטף.
<סרג'ו דלה-פרגולה: בגעגועים רבים אנחנו מביטים אחורה כשעל 52% קמה מהומה רבתי ואמרו: הנתון הוא בלתי אפשרי, בוודאי הוא לא נכון, היום, למרות "תגלית" ולמרות התוכניות החשובות, הגענו כמעט ל-60%.
<סרג'ו דלה-פרגולה: עוד נתון שחשוב מבחינת התובנה לפני שנגיע לפרשנות או למדיניות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: אם נמיין את הזוגות שיש להם ילדים בין זוגות מעורבים לזוגות הומוגניים יהודים, זוגות יהודיים - 97% של ילדיהם יהודיים, זה די צפוי, יכולנו לצפות ל-100%, זה לא אבל קרוב.
<סרג'ו דלה-פרגולה: זוגות מעורבים - 36% ילדים יהודיים.
<סרג'ו דלה-פרגולה: מיון נוסף: יהודים שהגדירו את עצמם "יהודי לפי הדת" - אחוז הילדים היהודים שלהם הוא 78%, שהוא אחוז די גבוה אם כי גם שם יש הפסד.
<סרג'ו דלה-פרגולה: יהודים שהגדירו את עצמם שלא על פי הדת - 19% מילדיהם הם יהודים.
<סרג'ו דלה-פרגולה: אלה תהליכים כלליים של החברה האמריקאית, תהליכים של סקולריזציה.
<סרג'ו דלה-פרגולה: ועל זה אולי הערה קצת עוקצנית, עם כל התהליכים החינוכיים החשובים והמרובים אין כל ביטחון וכל אפשרות של הצלחה מושלמת.
<סרג'ו דלה-פרגולה: תחשבו, מי שמתעניין בכדורסל, השחקן הטוב ביותר, כמה זריקות של 3 נקודות הוא עושה מתוך 100?
<סרג'ו דלה-פרגולה: אם הוא מגיע ל-50% הוא גאון, כך גם התהליך החינוכי מול מציאות שהיא מציאות סוחפת, כל זמן שזה מתנהל בתפוצות, כמובן שהמצב בחברה הישראלית שונה לחלוטין.
<סרג'ו דלה-פרגולה: מה שניתן לומר, במידה רבה חברי הכנסת כבר העלו את הנקודות העיקריות, אין ספק שהתהליך החינוכי הוא תהליך שמבדיל באופן עמוק ומהותי בין הזרמים השונים של יהדות ארצות הברית ומהבחינה הזו אני בהחלט מצטרף לרעיון שמדינת ישראל חייבת, או ישירות או דרך גופים מתווכים, להשקיע חלק מוגדר וברור בפרופיל גבוה של התל"ג שלה לקיום העם היהודי.
<סרג'ו דלה-פרגולה: את הפעולה הזאת חייבים לעשות בכל הרצינות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: שוב, התוצאה לא תהיה 100% אבל היא תהיה תוצאה משמעותית.
אברהם מיכאלי: כל המציל נפש אחת.
<סרג'ו דלה-פרגולה: בלי ספק.
<סרג'ו דלה-פרגולה: דבר נוסף שאני חושב שחייבים לתת עליו את הדעת הוא מנגנון של התייעצות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: הוזכר ה-GA, ה-GA מתקיים מדי פעם כאן, מדי פעם בארצות הברית, אבל פעם בשנה בין זה לזה חייב להיות גוף של תיווך והתייעצות בקביעת מדיניות של העם היהודי בהשתתפות של כל הגורמים, כל הגורמים הפוליטיים הישראליים וכל המייצגים של התפוצות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: הפורום הזה, לדאבוני, הציעו אותו אבל הוא נפל.
<סרג'ו דלה-פרגולה: זה דבר שמאוד חסר, שולחן שבו אפשר יהיה באופן שוטף להעלות את השאלות ולהציע פתרונות.
<סרג'ו דלה-פרגולה: ואולי הדבר האחרון שאומר, מדינת ישראל גם אולי יש לה חטא מסוים, היא לא משדרת תדמית מספיק מאוחדת, היא לא משדרת מסר שכל יהודי מקומו בארץ ויהיה אשר יהיה אבל ברצונו לבוא לארץ הוא יתקבל בברכה.
<סרג'ו דלה-פרגולה: מדינת ישראל חייבת להיות מקום נעים ומרכזי לכולם.
<סרג'ו דלה-פרגולה: יש בינינו שונות ויש בינינו חילוקי דעות אבל יחד עם זאת המאחד הוא חשוב.
<סרג'ו דלה-פרגולה: המחקר מוכיח שעדיין זה אפשרי.
<סרג'ו דלה-פרגולה: עדיין מחקר קצת יותר מתוחכם מצביע על הדמיון הרב שקיים בין התפיסות היהודיות של יהודים בישראל ובתפוצות, זה לא שני עולמות בניגוד למה שאנחנו חושבים.
<סרג'ו דלה-פרגולה: התחושה הזו של עמיות יהודית משותפת עדיין קיימת אבל היא נחלשת והמרחק הולך וגדל ולכן אין מקום כמו המקום הזה שיש לו הכלים כדי לחזק את המשותף למרות הפערים וההבדלים שקיימים בתוכנו.
<סרג'ו דלה-פרגולה: תודה.
יואל רזבוזוב: חברים, יש לנו עוד דוברים רבים אז להיות ממוקדים.
יואל רזבוזוב: משרד החוץ, עקיבא תור, ראש חטיבת תפוצות ודתות.
<עקיבא תור: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.
<עקיבא תור: קודם כל תודה רבה על הדיון וגם לחברי הכנסת, אני מודה לכם על הרוגז וחוסר הסובלנות והכעס על המצב כי זה נכון, זה רק אומר שכולנו צריכים לעבוד.
<עקיבא תור: אני רוצה לשאול את היושב-ראש, האם יש מצב או דרך שממשלת ישראל יכולה לקבוע כיעד שימור ושגשוג המשך הקיום היהודי בחו"ל?
<עקיבא תור: במידה מסוימת זה נגד האורתודוכסיה הציונית אבל כולנו מדברים על זה.
<עקיבא תור: זה ברור שאנחנו צריכים לעשות את זה אבל נתקשה להתארגן לקידום היעד הזה אם לא נקבע את זה במפורש ובאופן רשמי כיעד.
<עקיבא תור: אז אני מעלה בפניכם, חברי הכנסת.
יואל רזבוזוב: יעד אתה מתכוון מבחינת המדינה?
<עקיבא תור: האם אחת מהמטות והמשימות של מדינת ישראל זה המשך הצלחת ושגשוג הקהילות בחו"ל.
<עקיבא תור: זה לא כתוב בשום מקום ואני לא בטוח שהרצל יסכים לזה, אבל אם לא נקבע יעד נתקשה להתארגן מבחינת משאבים ואסטרטגיה.
<עקיבא תור: זה דבר אחד.
<עקיבא תור: דבר שני, אני רוצה לברך את דביר כהנה ולהצהיר שמשרד החוץ, אנחנו לא נלחמים על שטח, אנחנו משתפים פעולה עם כל מי שיכול לעבוד אתנו בממשלה, בסוכנות, מחוץ לסוכנות, בפדרציות לשימור וקיום ושגשוג הקהילות בתפוצות.
<עקיבא תור: כבוד היושב-ראש, הגישה שלנו היא לא רק אינסטרומנטלית.
<עקיבא תור: זה נכון, אם תהיה דעיכה מתמשכת במיוחד בצפון אמריקה בעוד 30-40 שנה אנחנו נרגיש את זה מדינית, אבל זה לא צריך להיות המניע העיקרי.
<עקיבא תור: המניע העיקרי צריך להיות היותו המדינה היהודית, מדינת הלאום, הכוח הריבון, יש לנו אחריות לעם היהודי בכל מקום ולסייע לו ולנו ולעבוד ביחד כדי לוודא את המשך קיומנו כתרבות וכציביליזציה גם בארץ וגם בחו"ל.
<עקיבא תור: מה שחסר, ודביר דיבר על זה, חסרה לנו תוכנית אסטרטגית להשגת היעד.
<עקיבא תור: דרך אגב, אני לא בטוח שאפשר להשיג את היעד במלואו אבל בטוח שאין לנו תוכנית אסטרטגית.
<עקיבא תור: אנחנו גם יודעים שמה שאנחנו עושים אינו מצליח.
<עקיבא תור: זה לא אומר שמה שאנחנו עושים הוא לא טוב.
<עקיבא תור: "תגלית" לדעתי כן מוכיחה את עצמה, "מסע", חינוך יהודי, כל זה נכון, אבל אם נמשיך באותה הדרך, באותו המסלול, לא נבלום ולא נעצור את מגמות ההתפלגות והן רק תלכנה ותתעמקנה.
<עקיבא תור: מה שאני רוצה להציע, דביר, כשנתכנס בלשכת ראש הממשלה באמת נעבוד קשה להביא לאיזשהו מנגנון יחד עם פרופ' דלה-פרגולה ואחרים, לפתח תוכנית אסטרטגית שנאמין בה ונקדם אותה.
<עקיבא תור: זה אל"ף.
<עקיבא תור: רק בתור סוג של רעיונות, שלדעתי אני חושש שגם חברי הכנסת צריכים לחשוב עליהם, אנחנו צריכים לחשוב איפה אנחנו משקיעים: אנחנו נשקיע בגרעין המזדהה בתפוצות או שאנחנו נפרוס רשת רחבה?
<עקיבא תור: האם כנסת ישראל יכולה להשלים עם רשימת המתנה ל"תגלית"?
<עקיבא תור: לעניות דעתי לא אבל במשך שנים רבות הכנסת משלימה עם זה.
<עקיבא תור: דוגמה, פרופ' דלה-פרגולה אמר שמדינת ישראל חייבת להעמיד את עצמה לא רק כמקום שמברך ומכבד ומכניס אורחים אלא אנחנו גם כן צריכים להיות מקור גאווה לתפוצות.
<עקיבא תור: אולי התפקיד של הכנסת יחד אתנו, משרד החוץ ומשרד ירושלים והתפוצות, לקדם פרויקט תיקון עולם כמו הקמת חיל שלום יהודי משותף לישראל ולתפוצות?
<יוגב קרסיינטי: אנחנו עושים את זה בסוכנות.
<עקיבא תור: אבל לעשות את זה בגדול כדי להרים דגל ולסייע לתפוצות להיות גאים ביהדות שלהם.
יואל רזבוזוב: לסיכום.
<עקיבא תור: אלו הרעיונות, זה רק חלק מרעיונות של תוכנית אסטרטגית.
<עקיבא תור: תודה רבה על קיום הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: תודה לך, בהצלחה בתפקיד.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו, ככנסת ישראל, מתכוונים לתמוך בתוכנית, אמרנו שתהיה אסטרטגיה, שתהיה מדיניות, ברגע שהיא תיקבע ויהיו יעדים ואתם כגופים מקצועיים תשבו ותחליטו איזו רשת אתם פורסים, רחבה או רק על אחרים.
יואל רזבוזוב: אנחנו, לפחות מהכנסת, נוכל לעזור לכם לממש את התוכנית הזאת.
יואל רזבוזוב: זה מה שאנחנו יכולים לעשות וזה תפקידנו.
יואל רזבוזוב: בבקשה, עמי מהל, מנהל מחלקת קהילות יהודיות.
<עמנואל מהל: אני אתמקד בכותרת שמדברת על ההתבוללות בקרב יהדות ארצות הברית, בה 58% נישואי תערובת, ברוסיה זה מספרים הפוכים, זה 85%.
<עמנואל מהל: אלה מספרים בהחלט לא מעודדים, אנחנו צריכים לבדוק ממה זה נובע, ממה נובעת ההתבוללות הזאת בארצות הברית ובכלל בעולם, ואת זה אנחנו נעשה באותה ישיבה שכבר דווח עליה כי זה בעצם הבסיס לתוכנית האסטרטגית שאנחנו נבנה.
<עמנואל מהל: אם אנחנו לא נבין את הסיבות אנחנו לא נוכל להגיע לפתרונות ולתוצאות טובות.
<עמנואל מהל: יכול להיות שהבעיה היא בחינוך ובהחלט בנושא של החינוך צריך להשקיע יותר, צריך להשקיע הרבה יותר, וזו אחריות לדעתי, להבנתי, של מדינת ישראל לעסוק בכך, לא רק, ביחד עם הקהילות, אבל למדינת ישראל חייבת להיות אחריות כיוון שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי, והעם היהודי גם היושב בגולה הוא העם היהודי והוא באחריותנו.
<עמנואל מהל: אבל זו לא רק שאלה של מחיר, אנחנו צריכים להבין את זה, זו גם שאלה של איכות.
<עמנואל מהל: אנחנו יכולים לבנות בתי ספר בכל העולם ואם רמת בתי הספר לא תהיה מספקת הילדים היהודיים לא ילכו לשם בסוף.
<עמנואל מהל: זאת אומרת, אנחנו צריכים ליצור משהו שיהיה אטרקטיבי כדי שההורים יהיו מוכנים לשלם.
<עמנואל מהל: גם אם המחיר יהיה מופחת כיוון שמדינת ישראל תסבסד את זה ההורים יצטרכו לשלם, והם ישלמו אם האיכות תהיה מספיק טובה.
<עמנואל מהל: מדובר גם בשאלה של מנהיגות.
<עמנואל מהל: מדינת ישראל חייבת, זו אחריות שלנו, לטפח את המנהיגות היהודית הצעירה הן כאמצעי לחיזוק הקהילות – אנחנו מדברים על חיזוק הקהילות כקהילות חזקות, זה העורף של מדינת ישראל – והן כדרך למניעת התבוללות, כי ברגע שתהיה מנהיגות יהודית בעלת הכרה יהודית ניתן להניח שתהיה פחות התבוללות ממה שאנחנו רואים היום.
<עמנואל מהל: בכל זאת גם צריכים לקחת בחשבון שלא כולם יתחתנו בקרב עמנו, יהיה אנשים, בגלל שאנחנו מדברים על מגמה של סקולריזציה, בגלל שאנחנו מדברים על חיים במדינות זרות עם פיתויים שאנחנו לא יכולים להימנע מהם, יתחתנו יהודים עם הגויים, והשאלה מה אנחנו עושים, איך אנחנו מתייחסים למתבוללים.
<עמנואל מהל: התבוללות, אנחנו יכולים לראות אותה כסיכון, אנחנו יכולים לראות אותה כסיכוי.
<עמנואל מהל: אנחנו יכולים לקלוט את המתבוללים עם בני המשפחות שלהם, אנחנו יכולים לפלוט אותם.
<עמנואל מהל: אם אנחנו קולטים אותם הסיכוי שבני הדור הבא של אותן משפחות מעורבות יישאר יהודי הוא סיכוי גדול יותר.
<עמנואל מהל: אם אנחנו נפלוט אותם, אם הקהילות לא תקבלנה אותם, אז אין סיכוי בעצם שאותם ילדים שגדלו במשפחה מעורבת ולא היו חלק מהקהילה היהודית, אין שום סיכוי שאותם ילדים יישארו בעצם יהודים בהמשך.
<עמנואל מהל: ולכן אנחנו צריכים לקחת את ההתבוללות שקיימת ולראות בה כסיכוי.
<עמנואל מהל: אנחנו עם קטן מדי מכדי להרשות לעצמנו לאבד כל כך הרבה אנשים בשל ההתבוללות.
<עמנואל מהל: תודה.
יואל רזבוזוב: אני מסכים אתך שזה יכול להיות סיכוי, רק אנחנו צריכים לדעת איך לפעול.
יואל רזבוזוב: אני לוקח את עצמי, גדלתי באוטונומיה יהודית, נולדתי בבירוביג'אן, ברוסיה, אז מה אני הייתי עושה, איך אני הייתי מתחבר לקהילה.
יואל רזבוזוב: אם אף אחד לא היה מושך אותי ואם לא היה איזשהו פיתוי אז הייתי גדל שם כנער רגיל ובסוף הייתי מתחתן עם מי שהייתי פוגש בבית הספר וכך זה הולך ונעלם.
יואל רזבוזוב: ראיתי את הבעיה הזו.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על בני נוער, ויש גם כאלה – אנחנו רואים לפי הנתונים – ממשפחות מעורבות ואם לא ניתן להם איזשהו ערך מוסף הם לא ירצו לבוא ולהתקרב.
יואל רזבוזוב: זאת הבעיה ויש לכם אתגר קשה, אני מבין ואני פשוט יודע.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים פה, ובאמת יש הרבה סיסמאות אבל בשטח זה אחרת.
יואל רזבוזוב: שאלת על להגדיר את הבעיות, יש הרבה בעיות, אינספור בעיות, אבל בעיקרון, כמו שהפרופ' אמר, זאת המציאות, השתלבות בתוך חברה אחרת ויש פה באמת אתגר מאוד קשה.
יואל רזבוזוב: רבקה כספי, בבקשה, מנכ"לית ה-JFNA ישראל.
<רבקה כספי: קודם כל אני רוצה להודות לך על הדיון.
<רבקה כספי: זה הרבה זמן מאז ששמענו כל כך הרבה אהבה כלפי יהדות צפון אמריקה וכך אני מתרגמת את כל הדאגה וכל מה שאני שומעת מכל הדוברים פה.
<רבקה כספי: אני חושבת שחשוב מאוד שלא נשכח שעצם הדיון הזה בכנסת עם כל כך הרבה חברי הכנסת מכל כך הרבה מפלגות וזוויות ראיה שונות, זה כבר מהווה שינוי מבחינת הגישה של הממשלה ושל ישראל כלפי מה שקורה בחו"ל, וזאת כותרת מאוד מאוד חשובה.
<רבקה כספי: גם התחושה בהחלט פה בחדר של אחריות הדדית, אנחנו הרבה מאוד, כקהילה בחו"ל, מדברים על האחריות שלנו כלפי ישראל, האזרחים פה והדאגה לגבי מה שקורה פה, ואני שומעת פה המון המון אחריות הדדית כלפי העם שלנו שיושב בחו"ל ואני חושבת שזה חדש, זה חדש שזה בא בריכוז כל כך גבוה.
<רבקה כספי: זה בא כמובן ממקום של דאגה אבל גם ממקום של אהבה.
<רבקה כספי: חשוב מאוד שיש לנו את הנתונים האלה כי החלטות נבונות מתקבלות על בסיס נתונים ואנחנו צריכים להסתכל על הנתונים האלה, יש ביניהם דברים שהם מדאיגים ויש ביניהם גם דברים שמאוד מאוד מעודדים.
<רבקה כספי: אתה אמרת את זה, פרופ' דלה-פרגולה, ואנחנו צריכים לא לשכוח את זה, שלא כל התמונה היא שחורה, יש הרבה מאוד דברים טובים.
<רבקה כספי: חבל לי שחבר הכנסת אוחיון עזב כי אני רוצה להגיד שבשם הפדרציות היהודיות, שאנחנו בסך הכול מהווים את הריכוז הגדול של היהודים שיושבים בחו"ל, אנחנו נשב בכל שולחן שיזמינו אותנו, ניקח חלק מכל מאמץ, אנחנו רוצים לעבוד ביחד ולשלב ידיים ואנחנו יודעים לעבוד קשה וגם להשיג תוצאות.
<רבקה כספי: אבל מבחינת איך נוכל למדוד את ההצלחה, חשוב לדעת שהבעיות הן בעיות שיושבות על רקע של טווח רחוק, אין פתרונות קסם, אין דבר שאנחנו נשקיע עכשיו שנה של עבודה ונוכל למדוד הצלחה.
<רבקה כספי: אנחנו נוכל אולי להתחיל לראות שינויים במגמות אבל אנחנו צריכים כולנו לנשום עמוק ולדעת שהעבודה היא של הכנסת הזאת והכנסת שתבוא אחריה והכנסת אחריה, זה פרויקט של העם היהודי להרבה מאוד שנים.
<רבקה כספי: אני רוצה להגיד עוד כמה נקודות מאוד מאוד בקצרה.
<רבקה כספי: קודם כל, אני מקבלת את ההצעה של חבר הכנסת בר לשינוי פרדיגמה, שצריכים לכבד ולקבל בכבוד את האופציה של חיים יהודיים בחו"ל וזה לא המקום היחיד שצריכים שינוי פרדיגמה.
<רבקה כספי: אם אנחנו רוצים שתהיה תחושה עוד יותר גבוהה, וזה כבר על 70% מבחינת יהדות צפון אמריקה לישראל ולמה שקורה פה, אנחנו צריכים להיות מקום שאנשים רוצים להשתייך אליו, ונכון להיות קורים פה הרבה מאוד דברים שמבחינת ראיה של רוב יהדות צפון אמריקה זה לא מקום - - -
יואל רזבוזוב: חבר'ה, אנחנו גולשים עכשיו לנקודות גלובליות, גדולות.
<רבקה כספי: אני לא בטוחה.
<רבקה כספי: אני הבנתי את הרמז ואני אסיים.