GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חניתה קושר: זה גם נתון מאוד חשוב לראות מה קרה עם אותם תלמידים שנשרו.
יואל רזבוזוב: המערכת החלופית עולה כסף?
<חניתה קושר: לא, זה כל מיני מסגרות חלופיות ואלטרנטיביות של מערכת החינוך, של משרד הכלכלה.
<חניתה קושר: נתון שדובר עליו בתחילת הישיבה זו באמת ההפניה של תלמידים עולים לחינוך המיוחד.
<חניתה קושר: גם כאן אנחנו יכולים להציג תמונה חלקית אבל גם מהתמונה החלקית אפשר לראות.
<חניתה קושר: כ-4.3% מכלל התלמידים העולים היו משולבים בחינוך המיוחד בשנת הלימודים תשע"ב, לעומת 3.9% מכלל התלמידים היהודיים.
<חניתה קושר: אפשר לראות פה פער, אנחנו לא יכולים לפלח את זה לצערי הרב לפי קבוצות מוצא, אני יודעת שזה נתון שמאוד מעניין, בגלל מחסור בנתונים.
<חניתה קושר: עוד מדד שמבליט את ההפניה היחסית גדולה יותר של תלמידים עולים למערכת החינוך המיוחד, אפשר לראות בצבע הוורוד שכ-8.5% מכלל התלמידים בחינוך המיוחד הם תלמידים עולים, אבל תלמידים עולים מהווים מכלל התלמידים היהודיים כ-8% אז היינו מצפים לראות פה דמיון ויש פה פער.
<חניתה קושר: אמנם הפער הוא של כמה עשיריות האחוז בלבד אבל צריך לזכור שזה לא כולל לצערנו גני ילדים, זה לא כולל ילדים בשילוב, ושוב, זה לא מספיק מעודכן בגלל קשיים לקבל נתונים עדכניים משרד החינוך אבל זה בהחלט מצביע על מגמה.
<חניתה קושר: נסתכל קצת על ילדים וכלכלה, או ילדים ועוני, ונתחיל עם תחולת העוני, דובר על זה גם בתחילת הישיבה.
<חניתה קושר: אז, אכן, חלה ירידה בין שנת 2010 לשנת 2011 בתחולת העוני בקרב ילדי עולים.
<חניתה קושר: כאן אנחנו מתייחסים לילדי עולים, וזה חשוב.
<חניתה קושר: כ-26% מכלל ילדי העולים היו ילדים עניים, אבל מה שבולט פה קודם כל זו עלייה מאז 1995 לשנת 2011, שאנחנו רואים אותה גם בקבוצה של כלל הילדים.
<חניתה קושר: אבל דבר חשוב שצריך לראות פה זה את השחיקה באפקטיביות של תשלומי העברה ומסים לצמצם את היקף העוני.
<חניתה קושר: ב-1995 התשלומים האלה צמצמו כמחצית מהעוני - - -
אורלי לוי אבקסיס: זה לפני התקציב האחרון?
<יצחק קדמן: בטח.
<חניתה קושר: נכון.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יכולים להסיק מה תהיה בשנה ההבאה העקומה.
יואל רזבוזוב: עוד לא סיימנו.
<חניתה קושר: היא תרד עוד בעקבות הקיצוץ של קצבאות הילדים ודברים נוספים.
<חניתה קושר: ואפשר לראות שבשנת 2011 תשלומי העברה ומסים הצליחו לצמצם רק 28% ממדי העוני, וזה צריך להדאיג אותנו שתשלומי העברה ומסים מאבדים את האפקטיביות שלהם בצמצום ממדי העוני.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו גם יודעים אם היתה ירידה בהעברה של התשלומים והמסים?
<חניתה קושר: אם היתה ירידה בתשלומי קצבאות?
<חניתה קושר: בוודאי, אנחנו יודעים שכל הזמן - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא, כשאת מדברת פה בעצם על הצמצום, אנחנו לוקחים כביכול כלא משתנה – ככה נראה לי, כשבניתם את זה – את העזרה בתשלומי העברה והמסים.
אורלי לוי אבקסיס: עכשיו השאלה היא האם בתוך הנושא של תשלומי העברה ומסים חל שינוי?
<חניתה קושר: יכול להיות שלא הסברתי נכון, העוני בקו הוורוד הוא לפני תשלומי העברה ומסים.
אורלי לוי אבקסיס: את זה הבנתי.
אורלי לוי אבקסיס: אבל יכול להיות שתשלומי ההעברה והמסים הצטמצמו, עזבי עכשיו את התקציב האחרון.
<חניתה קושר: הבנתי, הבנתי מה שאת אומרת.
<חניתה קושר: לא, על זה אין לנו נתונים שאני יודעת עליהם.
אורלי לוי אבקסיס: ויכול להיות שבגלל זה הוא פחות אפקטיבי.
<חניתה קושר: זאת אומרת, את אומרת מה ההיקף של תשלומי העברה ומסים?
אורלי לוי אבקסיס: בדיוק.
<חניתה קושר: מן הסתם, אני מניחה שאנחנו יכולים לשער שאם האפקטיביות של תשלומי העברה ומסים ירדה אז אפשר לשער כולנו ביחד שגם ההיקף שלהם ירד, כי אני מניחה שהאפקטיביות מן הסתם תלויה בגובה של הקצבאות הללו ושל התשלומים הללו.
<יצחק קדמן: או בשינוי הגדרות של זכאות, גם זה לפעמים קורה.
<חניתה קושר: קודם כל לאורך השנים אנחנו רואים פער בין תחולת העוני בקרב ילדי העולים לבין תחולת העוני בקרב ילדים יהודיים.
<חניתה קושר: זה פער שנמצא לאורך השנים, אבל ללא ספק הפער הזה הולך ומצטמצם לאורך השנים וזו נקודה חיובית.
יואל רזבוזוב: ילדים יהודים – ילדים ותיקים הכוונה?
<חניתה קושר: כן, זה כלל, בצבע האפור זה כלל הילדים היהודים כולל ילדי עולים.
יואל רזבוזוב: כתוב "יהודים", גם עולים זה יהודים.
<חניתה קושר: אני אדגיש, הכוונה שלנו היא שלא כללנו ילדים ערבים.
<שרה כהן: ללא ערבים, אז אנחנו חייבים תמיד להדגיש את זה שמדובר בהקבלה לאוכלוסייה יהודית.
יואל רזבוזוב: הבנתי, היה לי חשוב להבין את זה.
<חניתה קושר: אנחנו עושים גם השוואות לכלל הילדים כולל יהודים וערבים, אבל כאן בחרנו להציג את השוואה לילדים יהודים.
מרדכי יוגב: הוא שאל על חרדים, האם יש להם ייחוד או שהם בתוך הכלל?
<חניתה קושר: הם בתוך, בתוך הקבוצה של ילדים יהודים.
<חניתה קושר: אז בשנת 2010 הפער הזה עמד כמעט על 5% ובשנת 2011 הוא ירד כבר מתחת ל2% וזה צמצום מעודד.
אורלי לוי אבקסיס: מצד שני גם פחות אנשים נכנסים לתוך הקטגוריה הזו בגלל שלא היתה עלייה גדולה, שזה גם משהו שמשפיע.
<חניתה קושר: נכון, למרות שבדקנו פה אחוזים.
<יצחק קדמן: זה אחוז, זה השיעור.
אורלי לוי אבקסיס: זה השיעור מתוך הפחות ילדים בתוך אותה קטגוריה, לכן גם השיעור שלהם נמוך.
<יצחק קדמן: לא, אתה בודק כמה מהם היו עניים.
יואל רזבוזוב: זה יחסי.
<יצחק קדמן: זה לא משנה אם היו באותה שנה 100 עולים או 1,000 עולים, אתה בודק כמה מתוך ה-100, כמה מתוך ה-1,000.
אורלי לוי אבקסיס: אבל ביחס לכולם.
מרדכי יוגב: עד איזו שנה אתה מחשיב אותם כעולים, את ההורים?
אורלי לוי אבקסיס: 90'.
יואל רזבוזוב: יש לנו הגדרה.
<חניתה קושר: בשקף הזה אנחנו מתייחסים לילדי עולים, ביטוח לאומי כן אוסף נתונים על ילדי עולים, וזה אומר ילדים שנולדו בחו"ל ועלו ארצה שהם עד גיל 18 וילדים שנולדו בארץ להורים שעלו אחרי 1990.
<חניתה קושר: זה כולל את שתי הקבוצות הללו.
<חניתה קושר: זאת אומרת, מה שאנחנו מדברים כדור שני לעלייה.
<חניתה קושר: נתון נוסף שמלמד אותנו על המצב הכלכלי של ילדי עולים זה לראות מה הרמה הסוציו-אקונומית של היישוב שבו הם גרים.
<חניתה קושר: יש פה חלוקה של האשכולות החברתיים-כלכליים, באשכול 1 זה יישובים שנחשבים במצב סוציו-אקונומי נמוך, כמו ביתר עלית או מודיעין עלית, וב-10 אלה באמת יישובים שמדורגים מבחינה חברתית-כלכלית במעמד גבוה כמו עומר, סביון, כפר שמריהו.
<חניתה קושר: אז אנחנו רואים באמת שילדי העולים מהווים אחוז ניכר, האחוז הגבוה ביותר, באשכולות 5, 6 ו-7.
<חניתה קושר: הם לא נמצאים באשכולות הנמוכים יותר משום ששם נמצאים בעיקר יישובים חרדים.
<יצחק קדמן: ערבים.
<חניתה קושר: לא, בניתוח הזה לא כלולים יישובים ערבים אבל זה נכון באופן כללי.
<חניתה קושר: ובוודאי אין להם דומיננטיות באשכולות הגבוהים יותר, הם ממוקמים איפשהו ככה באמצע.
אורלי לוי אבקסיס: את יכולה לתת לנו דוגמה לאשכול 5.
<שרה כהן: נתניה, אשדוד.
יואל רזבוזוב: נתניה אשכול חמישי, יש שם אחוז גבוה של עולים.
<חניתה קושר: עוד נתון שמעיד על מצוקה זה ילדי עולים שחיים במשפחות שבהן לפחות אחד ההורים מקבל דמי אבטלה.
<חניתה קושר: אז אפשר באמת לראות לאורך השנים פער בין שיעור ילדי העולים שחיים במשפחות הללו לבין שיעור כלל הילדים שחיים במשפחות הללו.
<חניתה קושר: לדוגמה, ב-2011, 2.4% מכלל ילדי העולים חיו במשפחות שמקבלות דמי אבטלה, לעומת 1.4% בלבד בקרב כלל הילדים בישראל.
<חניתה קושר: הירידה, שלא תטעה אותנו, עשויה לנבוע מהחמרת הקריטריונים לקבלת הגמלה ולאו דווקא מצמצום המצוקה.
<חניתה קושר: עוד אפשרות סטטיסטית להסתכל על הדברים זה שכ-17% מכלל הילדים החיים במשפחות המקבלות דמי אבטלה הם ילדי עולים, ילדי העולים מהווים מכלל אוכלוסיית הילדים 9% אז זה כמעט פי שניים, זה גם מדד שמעיד על מצוקה.
<חניתה קושר: אני מחזירה את השרביט לשרה.
<שרה כהן: לגבי השאלה שלך, בעמוד 150 בשנתון יש בדיוק את החלוקה שכוללת גם את השמות של היישובים שהם עתירי העולים בכל אחד מהאשכולות הרלוונטיים, בהחלט אשכול 5 - - -
אורלי לוי אבקסיס: הוועדה צריכה לקחת את הנתון הזה למשרד הפנים ולהגיד: חלוקה מחודשת של הערים שקולטות עלייה.
יואל רזבוזוב: היתה לנו ועדה על זה, אנחנו אמרנו שנקיים עוד ועדה, בינתיים אני בודק גם מול הפנים ומול האוצר מה ההשלכות.
יואל רזבוזוב: זה באמת משהו גדול אבל אנחנו באמת מקווים לשנות את זה כי יש פה אי צדק מוחלט.
<שרה כהן: אני אמשיך בנתונים של השנתון.
<שרה כהן: הפרק שאני כרגע עוסקת בו זה נושא של ילדים עולים שנמצאים במצבי מצוקה.
<שרה כהן: הנתון שלפני
<שרה כהן: כם מתייחס לאחוז הילדים העולים שמוכרים למחלקות לשירותים חברתיים מכלל הילדים.
<שרה כהן: שימו לב, משנת 2010 ל-2011 חלה עלייה, הם היום מהווים 18.8% מכלל הילדים שמוכרים במחלקות לשירותים חברתיים.
<שרה כהן: כיוון ששיעורם באוכלוסייה הוא 9.3 אז זה בעצם פי שניים משיעורם של הילדים באוכלוסייה וזה בהחלט נתון שהוא נתון משמעותי מבחינתנו.
<שרה כהן: אחד מהדברים שאנחנו באמת צריכים לדעתי לבדוק זה מדוע בעצם חלה, לאחר איזשהו תהליך שלאורך השנים היה קבוע, שוב חלה מגמה כאן של עלייה.
יואל רזבוזוב: אפשר לפלח פה איזה אוכלוסיות בתוך?
<שרה כהן: כן, אפשר להגיע לזה.
<חניתה קושר: כן, יש פילוח, ולצערנו הרב יש אוכלוסייה של יוצאי ברית המועצות לשעבר.
<שרה כהן: אוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, חלק ניכר זו האוכלוסייה באמת של יוצאי אתיופיה שהיא בשיעור מאוד גבוה, בלי פרופורציה לשיעורה באוכלוסייה.
אורלי לוי אבקסיס: גם התקציבים שמופנים לטיפול שם הם בהתאמה, או שזה בחוסר רציני?
<שרה כהן: תראי, לזה צריך להיכנס לנתונים, ומשרד הרווחה בהחלט משקף את הנתונים, להערכתי יש שיעור מאוד גבוה של תקציבים שמופנים לטובת אוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
אורלי לוי אבקסיס: קבועים?
יואל רזבוזוב: מופנים, מופנים הרבה תקציבים, השאלה אם עושים נכון כי אנחנו רואים עדיין שהאינטגרציה היא לא הכי טובה.
<שרה כהן: מופנים תקציבים.
<יצחק קדמן: צריך להעיר פה הערה, עדיין במשרד הרווחה, החלוקה בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי היא אחידה, 75%-25%, וזה עושה אי צדק מוחלט.
אורלי לוי אבקסיס: עם מי שקולט את העלייה.
<יצחק קדמן: בוודאי.
<יצחק קדמן: בגלל שהוא מקבל את אותו אחוז מהממשלה במקום דיפרנציאלי.
מרדכי יוגב: מה אפשר לעשות כדי לתקן את זה?
<יצחק קדמן: לעשות שיעור דיפרנציאלי, לקבוע לפי אשכולות, שהחלוקה לא תהיה אוטומטית, אחידה 75%-25%.
מרדכי יוגב: זה בסמכות השר או שזה מצריך חקיקה?
<יצחק קדמן: צריך את האוצר.
אורלי לוי אבקסיס: מוטי, יותר מזה, אתה יודע מה מסתבר?
אורלי לוי אבקסיס: שלמשל רמת השרון, שקולטת 1.9, מקבלת עידוד על קליטת עלייה של מיליונים מהמדינה, ואלה שקלטו עשרות אחוזים מתוך האוכלוסייה שלהם - - -
יואל רזבוזוב: הרי מה זה "עיר קולטת עליה"?
יואל רזבוזוב: היא מקבלת החזר על כל המשרדים הממשלתיים, היא מקבלת החזר 100% על ארנונה, זה בדיוק התוספות.
יואל רזבוזוב: אז יש לך ערים שיש שם הרבה אובייקטים שמקבלים עשרות מיליונים, יש לך גם ערים שלא קלטו עלייה מזמן, כמו רמת השרון, שלא צריכה את התקצוב הזה, אבל יש לך גם ערים בפריפריה שלא קלטו עלייה גם כן הרבה שנים אבל הן חיות מהתקציב הזה, ברגע שאתה לוקח להן אותו הן קורסות.
אורלי לוי אבקסיס: אבל זה העניין בדיפרנציאלי, כי אם רמת השרון בסוף לוקחת גם את התקציבים של אלה - - -
יואל רזבוזוב: בדיוק, הורדת פרויקטים.
יואל רזבוזוב: היום קיבלתי את תוכנית החומש של הקהילה האתיופית מנתניה, נתניה היום הקהילה האתיופית הכי גדולה, והמנכ"ל אומר: אני קורס, מה אני עושה, יש לי הרבה פרויקטים, אם אני לא מקבל את הכסף אני עוצר אותם?
יואל רזבוזוב: מה אני עושה?
יואל רזבוזוב: אני קולט 69 עובדים – אז עכשיו אנחנו מטפלים בזה אבל מה שצריך להיות זה שבאמת אותן ערים שקלטו צריך לתת להן כסף, כי באמת משקיעים המון המון כסף באינטגרציה של קהילות שונות וזה חשוב.
יואל רזבוזוב: אני חושב שצריך להפסיק באמת את "ערים קולטות עלייה".
מרדכי יוגב: אז שוב, השאלה מי בסמכותו לשנות את זה?
יואל רזבוזוב: זה פנים ואוצר ואנחנו עושים עבודה, בוא נראה אם נצליח, הלוואי וכל חברי הכנסת יתגייסו ואנחנו נוכל להשפיע.
מרדכי יוגב: אז בוא תביא את כל הנציגים האלה - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו נשב על זה, בואו נשאיר את זה לדיון אחר ונמשיך.
אורלי לוי אבקסיס: אני ממש מתנצלת, אני חייבת לרוץ לוועדת העבודה והרווחה.
יואל רזבוזוב: חשוב שמישהו יעבוד כאן.
אורלי לוי אבקסיס: אבל אני אקבל גם את ההמלצות.
אורלי לוי אבקסיס: אני מברכת על קיום הוועדה הזו, מברכת גם על המגמה שנראית, למרות שיש פה כמה דברים שמאוד מטרידים ואני חושבת שהתמונה של שנה הבאה קצת תחבל לנו בשמחה המוקדמת הזו בגלל הנושא של התקציב האחרון שעבר, לצערי הרב.
יואל רזבוזוב: יהיה טוב.
אורלי לוי אבקסיס: זה בעוד שנתיים הבטחתם.
<שרה כהן: תראו, השנתון כולל בהחלט הרבה מאוד נתונים שאם רוצים להעמיק בנתון כזה או אחר ממש כדאי ורצוי להיכנס ממש ולראות את הטבלאות השונות.
<שרה כהן: חלק מהטבלאות הן בהחלט גם מפולחות לפי ארצות מוצא ככל שניתן היה להשיג את זה.
<שרה כהן: מה שאנחנו מציגים כרגע הוא כמעט ללא ארצות המוצא, למעט באמת אחד השקפים היחידים שאנחנו יכולים לבוא ולהראות גם תת חלוקה של קבוצות מוצא שונות, אלה הנתונים של בני הנוער שמצויים בטיפול של רשות חסות הנוער, כל מוסדות החסות שבאחריות של משרד הרווחה.
<שרה כהן: אחוז הילדים העולים מתוך כלל השוהים בחסות הוא 22.6%, שזה בהחלט שיעור גבוה משיעורם באוכלוסייה.
<שרה כהן: אבל, שימו לב, מה שחשוב לנו פה להראות זה גם את תת החלוקה שבתוך קבוצת הילדים העולים: ילידי ברית המועצות לשעבר הם 55% מתוך הילדים ויוצאי אתיופיה 31.1%.
<שרה כהן: בהחלט נותן לנו כאן זרקור לגבי בעצם האוכלוסייה יוצאת אתיופיה, שבוודאי שיעורם בקרב העולים הם לא כשיעורם במוסדות החסות.
<שרה כהן: זה גם נתונים שאנחנו שומעים אותם מרשות חסות הנוער והם לכולנו, זאת אומרת, אני משתמשת הרבה במילה "נורה אדומה", וזו בהחלט נורה אדומה כדי שאנחנו בהחלט נוכל לבחון.
<שרה כהן: השנתון הזה גם עוזר לנו לבחון את ההשתנות - - -
מרדכי יוגב: ילדי חסות הנוער – זה מוסדות או בחוץ?
<שרה כהן: זה המוסדות, זה מוסדות חסות.
מרדכי יוגב: אנחנו יודעים שיכולת הקליטה של המוסדות הללו - - -
<יצחק קדמן: לא, זה לא רק המוסדות הנעולים, זה כלל מוסדות חסות הנוער, זה גם הוסטלים שלהם.
<שרה כהן: לא, לא רק הנעולים.
<שרה כהן: מוסדות חסות, הוסטלים.
<שרה כהן: כל מה שמופעל דרך חסות הנוער במשרד הרווחה, חלקם נעולים.
מרדכי יוגב: סליחה שאני שואל, הבהרה, אז גם מוסדות ילד ונוער הם במסגרת הזאת?
<יצחק קדמן: לא, זה רק חסות הנוער.
<יצחק קדמן: זו אוכלוסייה יותר קשה ויותר בקצה הרצף מאשר אוכלוסיית ילד ונוער.
<ורדה רפפורט: רובה אוכלוסייה עוברת חוק.
<שרה כהן: זו בדרך כלל אוכלוסייה לפי צווים שהיא עוברת חוק.
<יצחק קדמן: אוכלוסייה על סף עבריינות או עוברת חוק.
מרדכי יוגב: ברור לי, אבל אם היא לא מוסד סגור אז היא מוסד פתוח, מוסד פתוח זה ילד ונוער.
<יצחק קדמן: לא.
<יצחק קדמן: יש מוסדות פתוחים שהם מוסדות הנוער.
<ורדה רפפורט: לא כל הנערים שעוברי חוק הם באותה רמת סיכון.
<שרה כהן: אלה הנתונים שמשקפים לנו את ניסיונות ההתאבדות של הקטינים.
<שרה כהן: הילדים העולים מהווים 10.3% מכלל ניסיונות האובדנות שבוצעו.
<יצחק קדמן: זה גבוה בהרבה מחלקם באוכלוסייה.
<שרה כהן: הוא גבוה מחלקם באוכלוסייה, ושל האובדנות עצמה הוא יותר גבוה.
יואל רזבוזוב: כן, אנחנו מקיימים דיון גם בנושא האובדנות בקרב העולים.
<שרה כהן: פה יש לנו נתון של חלקן של לידות החי של קטינות עולות.
<שרה כהן: שימו לב, ילידות חו"ל קטינות ילדו בהחלט בשיעורים שהם גבוהים משיעורם באוכלוסייה, 21.3% מכלל הלידות של קטינות יהודיות.
<שרה כהן: הנתון הבא מצביע לנו על ילדים עולים שהם ילידי חו"ל שנעדרו מביתם.
יואל רזבוזוב: נעדרו וחזרו?
<חניתה קושר: אנחנו לא יודעים, המשטרה מגדירה היעדרות כילד שנעדר מ-48 שעות ומעלה.
<שרה כהן: יכול להיות שחלקם חזרו אבל בנקודת זמן מסוימת זה הנתון ששותף.
יואל רזבוזוב: זה אחוז מאוד מאוד גבוה.
<שרה כהן: 19.9% מכלל הקטינים שנעדרו.
<שרה כהן: הפרק המסיים הוא פרק שעוסק בילדים עולים עוברי חוק, והוא הפרק שבמובן מסוים גם אחד מהאינדיקטורים שמפיחים יותר תקווה.
<שרה כהן: אני חושבת שזה אחד מהתחומים שנעשית בו השקעה מאוד רבה שלנו, של משרד הקליטה, יחד גם שירות מבחן, יחד גם עם ארגון "ידידים" שבמסגרתו אנחנו עושים את תוכנית "סיכויים".
<שרה כהן: אנחנו יכולים לבוא ולהראות, וזה באמת במלוא הצניעות, אם בשנת 2001 22.9% מהקטינים העולים שחשודים בפלילים היו עולים, לעומת שיעורם באוכלוסייה שהיה באותה עת 12.7%, אז אנחנו יכולים להראות שמשנת 2005, שזו בעצם השנה שבמסגרת התחלנו להפעיל גם את תוכנית "סיכויים" וגם את תוכנית "משפחה תומכת", אנחנו רואים מגמה עקבית של ירידה במספר הקטינים העולים ובשיעורם מכלל הקטינים עוברי החוק.
<שרה כהן: אני חושבת שהנתון של שנת 2011 הוא נתון שמוריד אותנו גם מתחת ל-10%, שזה נתון מאוד משמעותי.
<שרה כהן: שימו לב, כשאנחנו בודקים את זה, הרי באים ואומרים בעצם: בסך הכול גם מספרם של ילידי חו"ל באוכלוסייה של העולים יורד, נכון, אז אנחנו בודקים את זה אל מול שיעורם בקבוצת הגיל הרלוונטית ואנחנו רואים שיש כאן מגמה שהיא מגמה מוכחת.
יואל רזבוזוב: למה כאן בודקים רק ילדי חו"ל?
<שרה כהן: אין לנו אפשרות דרך המשטרה לקבל נתונים לגבי מי שהוא יליד הארץ והוא בן להורים עולים, הנתון כאן מתייחס רק לגבי מישהו שהוא יליד חו"ל.
<שרה כהן: הנתונים כאן הם נתונים שמבחינתנו בהחלט מלמדים שההשקעות שבעצם נסובות סביב גם השקעות שקשורות למניעה, סביב כל הנושא של מניעת נשירה, עבודה על הנושא של השפה העברית, תוכניות שעוסקות בנושא של מניעת ניכור, תוכניות שקשורות להתחברות עם גורמי החוסן והחוזק, ובהחלט תוכניות שבאופן ספציפי עוסקות בליווי ובטיפול באוכלוסייה של עוברי חוק, הן מניבות הישגים.
יואל רזבוזוב: גם ב-2001 זה אותם נתונים, נכון?
יואל רזבוזוב: ילידי חו"ל?
יואל רזבוזוב: כל ההגדרות הן אותן הגדרות?
<יצחק קדמן: ההגדרות הן אותן הגדרות.
<שרה כהן: ההגדרות הן אותן הגדרות.
<שרה כהן: מה שאני יכולה פה לבוא ולומר הוא משפט אחד לגבי תוכנית "סיכויים" שאנחנו עושים אותה, כמו שאמרתי, עם שירות מבחן לנוער, שורדה היא המפקחת הארצית, נמצאת כאן, ושמעון סיאני מארגון "ידידים".
<שרה כהן: התוכנית היום עובדת ב-27 יישובים, מאז שהיא החלה לפעול היא הקיפה למעלה מ-5,000 בני נוער עוברי חוק.
<שרה כהן: תשמעו, כרטיס הכניסה לתוכנית זה ביצוע עבירה.
<שרה כהן: התוכנית גם בכל מחקרי הערכה שאנחנו ביצענו לה, שלושה מחקרי הערכה, הראתה בפירוש באופן בולט את ההשפעה של התוכנית על חזרה של בני הנוער שנטלו בה חלק להתנהגות שהיא התנהגות נורמטיבית, והמחקר האחרון שאנחנו ביצענו הראה גם על חזרה להתנהגות נורמטיבית לאורך זמן ולאחר היציאה מהתוכנית.
<שרה כהן: זה אחד מהנתונים היותר בולטים באופן חיובי, גם בהשפעה למחקרים שנעשים בעולם מבחינת היקף בני הנוער שמקיימים אורח חיים חיובי, נורמטיבי, של לימודים, תעסוקה, עבודה, משפחה, צבא.
<שרה כהן: אני שמחה אפילו לבוא ולהגיד שבעקבות מפגש שגם קוים עם משרד הרווחה, שהוא שותף גם תקציבית לתוכנית, התוכנית הולכת להתרחב מתקציבי משרד הרווחה ולהתרחב לכ-35 יישובים ברחבי הארץ.
<שרה כהן: התוכנית תאפשר לנו בעצם בהתרחבות שלה גם להכניס אוכלוסייה של יותר ילדים עולים וגם של ילדים שהם ותיקים.
<שרה כהן: אנחנו נגיע גם ליישובים שהיום התוכנית לא עובדת בגלל התמהיל של העולים, כי אנחנו דרשנו עד עכשיו 70% ואנחנו נגיע לתמהיל של כ-50% עולים 50% ותיקים, אבל בהחלט, באופן ניכר היקף האוכלוסייה יגדל.
<שרה כהן: אני בהחלט רוצה לבוא ולהגיד הרבה תודה על השותפות האמיצה, שמעון, עם ארגון "ידידים", על המקצועיות, על החבירה המשותפת, ואני חושבת על אחד מהפרויקטים היותר משמעותיים בחבירה של הממשלה יחד עם ארגון מהמגזר השלישי.
<שרה כהן: אני חושבת, שוב, במלוא הצניעות, בוודאי יש הרבה מאוד תורמים לשיפור במצב, אבל בהחלט, כיוון שמדובר כאן בתוכנית שבדיוק נותנת את הפוקוס על האוכלוסייה הזאת אז אנחנו בין היתר מניחים שחלק ניכר מההשפעה חל באמצעות העבודה עם בני הנוער במסגרת "ידידים".
יואל רזבוזוב: הרשויות המקומיות מצטרפות לתוכנית?
יואל רזבוזוב: אני דווקא שמעתי בכמה מקומות שהן מתנערות ועושות קשיים.
<שרה כהן: יש שונות בין הרשויות השונות, מרבית הרשויות משתפות פעולה.
יואל רזבוזוב: אז אלה שלא משתפות פעולה – סנקציות מהמשרד, מאותם המשרדים.
יואל רזבוזוב: להגיד להם: אין דרך אחרת כי זאת באמת תוכנית טובה ואנחנו רואים שהיא עובדת ויש כאן נתונים.
<ורדה רפפורט: אני חושבת שרוב הרשויות בסך הכול כן כי בהחלט מתייחסים אל זה כאל תוכנית דגל מובילה ומועילה ומיטיבה, אז מרוב הרשויות יש שיתופי פעולה.
<ורדה רפפורט: במקומות אחרים אז מניידים את זה ליישוב ליד ואז אפשר להעביר, עושים שותפויות בין רשותיות.
<שרה כהן: תראה, היו לנו יישובים שהחליטו לצאת ובאיזשהו שלב, כששיקפנו להם חזרה את ההתדרדרות במצב, אז הם חזרו ובגדול.
<שרה כהן: לדוגמה חיפה, זה יישוב שלא ממש שיתף פעולה בראשית הדרך ואחרי שהתוכנית יצאה משם, וכיוון שאנחנו כל העת מקבלים גם דרך המשטרה ושירות המבחן נתונים על מצב העבירות והפשיעה ביישובים השונים, שיקפנו את זה חזרה ליישוב והיישוב בעצם בא ואמר: רוצה אני.
<שרה כהן: והיום בעצם הוכנסו לתוך התוכנית כמות מאוד ניכרת של בני נוער, אנחנו יכולים להגיע כמעט עד 30 בני נוער שהם כולם עוברי חוק, זאת מסה קריטית ביישוב.
<ורדה רפפורט: זה משולב גם עם חונכות, מה שמאוד משמעותי.
יואל רזבוזוב: הדברים שעובדים, צריך להשקיע בהם, לתמוך בהם.
יואל רזבוזוב: אנחנו רואים כאן את המגמה, יש פה סטטיסטיקה, יש פה מספרים מדויקים, אנחנו צריכים לעזור.
<שרה כהן: זאת בהחלט תוכנית דגל שהיא משותפת לנו, יש כאן שני משרדי ממשלה שבאים ואומרים: זאת תוכנית דגל שלנו והיא גם הולכת ומתרחבת.
יואל רזבוזוב: מזמן דיברתי על זה שבכסף הקטן יחסית שמשקיעים בתוכניות האלו חוסכים הרבה כסף בעתיד, גם משירותי הרווחה, יש מספיק מאיפה לחסוך.
יואל רזבוזוב: אז צריך לפעמים להסתכל בגדול ולא בקטן, שאין כסף עכשיו לתוכנית הזאת.
יואל רזבוזוב: הולכים על זה אז הולכים על זה עד הסוף.
יואל רזבוזוב: רואים שמשהו עובד.
יואל רזבוזוב: אחרי 10-20 שנים אנחנו נראה את התוצאות, כמה יהיה פחות נטל על הרווחה או שיקום אסירים וכו'.
יואל רזבוזוב: יש מספיק תוכניות שאנחנו שופכים המון כסף דווקא בגלל שלא טיפלנו בזה מההתחלה אז הגיע הזמן.
יואל רזבוזוב: יש נתונים ואנחנו גם כוועדה, גם כחברי כנסת, אנחנו נתמוך בנושא הזה.
<שרה כהן: אני חושבת שהנתון שלפנינו הוא הנתון שמשלים לנו את תמונת המצב של העבירות.
<שרה כהן: הנתון הקודם שהתייחסתי אליו הוא תמונת המצב של מספר הקטינים, פה אנחנו מדברים על אחוז התיקים הפליליים שמעורבים בהם קטינים עולים, זה לא נתון שהוא נתון זהה למספר הקטינים כיוון שקטין אחד יכול לבצע יותר מעבירה אחת, ולכן, כדי שאנחנו נוכל לקבל תמונה שמשקפת לנו גם את ההיקף של האוכלוסייה עצמה וגם את היקף התיקים שנפתחו אנחנו יכולים לבוא ולהראות פה גם את הנתון הזה.
יואל רזבוזוב: אז זה גם ילדים שעלו מחו"ל.
<שרה כהן: גם פה, לאורך זמן, אנחנו יכולים לבוא להראות שעד השנים 2003-2004, שהיה "פיק" בשיעור התיקים, אנחנו יכולים להראות את הירידה, הירידה החדה במספר התיקים שהיא שמבחינתנו ירידה מאוד מאוד מעודדת.
יואל רזבוזוב: עדיין השיעור גבוה.
<שרה כהן: אני יכולה לבוא ולהגיד לדוגמה שחלק מתוך הבדיקות שלנו שאנחנו עושים יחד עם שירות המבחן למשל והמשטרה ב"סיכויים" זה לדוגמה, אם אנחנו פתאום רואים עלייה במספר התיקים ביישוב מסוים, אנחנו מנסים לראות אם קורה שקבוצה של, יכול להיות, שניים-שלושה בני נוער שפתאום נפתחים להם במהלך שנה איזושהי כמות של תיקים ואנחנו יודעים לנטרל ולבוא ולהגיד לדוגמה: 3 בני נוער, נפתחו 30 תיקים.
<שרה כהן: ואז אנחנו יכולים לבוא ולנטרל את ההשפעה של התיקים אל מול האוכלוסייה.
<שרה כהן: כם בעצם מדבר על אחוז התיקים הפלילים של קטינים שנסגרו ואחוז ההרשעות מכלל התיקים שנדונו בבית משפט.
<שרה כהן: פה אנחנו רואים את זה לפני מגזר.
<שרה כהן: אנחנו רואים שבסך הכול אחוז ההרשעות מתוך התיקים שנדונו הוא 85.9% ואחוז התיקים שנסגרו הוא 51%.
<שרה כהן: אנחנו רואים פה את ההבדלים באוכלוסייה אבל ההבדלים הם יחסית זניחים.
<חניתה קושר: אולי בכל זאת, שרה, אם זה בסדר שאני אוסיף, אני חושבת שזה כן נתון שכולנו צריכים להתייחס אליו כי אמרנו שנצטרך להתייחס גם לצללים.
<חניתה קושר: בקרב יוצאי אתיופיה אפשר לראות ש-74.3% מכלל הקטינים שהיו חשודים בפלילים הורשעו, שזה אחוז גבוה יחסית לכלל העולים, ליוצאי חבר העמים וליהודים.
<חניתה קושר: זה אחוז ההרשעות, גבוה יותר בהשוואה לשאר הקבוצות.
<חניתה קושר: אחוז התיקים שנסגרו נמוך יותר בהשוואה לשאר הקבוצות, וזה משהו שצריך להתייחס אליו, לנטייה הזאת להרשיע אותם יותר ולסגור פחות את התיקים שבהם הם מעורבים.
מרדכי יוגב: למה את קושרת את זה?
<חניתה קושר: למה אנחנו קושרים את זה?
<יצחק קדמן: למוצא שלהם.
<שמעון סיאני: עורך דין טוב.
<יצחק קדמן: זה נתון מאוד מדאיג.
<ורדה רפפורט: אנחנו מדברים לא על שפיטה, על הרשעות.
<ורדה רפפורט: אחוז ההרשעות בקרב בני נוער בבתי המשפט הוא קטן באופן יחסי לאלה שנשפטים ונכנסים לכל המערכת הפלילית.
<ורדה רפפורט: זאת אומרת שזה בכל זאת איזשהו אחוז – זה לא הנתון שמראה את כלל הקטינים.
<ורדה רפפורט: ההרשעות זה ברמת הסיכון הכי גבוהה.
<יצחק קדמן: כן, ואף על פי כן, בנושא של הרשעות יש אחוז גבוה יותר יחסית גם בתוך אוכלוסיית העולים ויש ייצוג יתר לעולים מאתיופיה.
<שרה כהן: אני חושבת שחלק מהנתונים גם צריכים להתייחס לגבי אופי העבירה.
יואל רזבוזוב: עבירות יותר חמורות?
<שרה כהן: אופי העבירה.
<שרה כהן: וורדה תוכל להרחיב על זה יותר, סביב השונות בסוגי העבירות שמבצעות האוכלוסיות השונות, עבירות אלימות וכו'.
מרדכי יוגב: אם אפשר לשאול ולהשליך, הכרונולוגיה הבאה שיכולה אולי להחזיק את הילדים הללו אחרי הגיל הזה, חוץ ממי שנשאר בחינוך עד 21, זה צה"ל, והרשעה לא מאפשרת לו להיכנס בשער של הדבר הזה והיא משאירה אותו גם ללא – ואני קורא לצורך העניין לצה"ל כור ההיתוך או בית החינוך הגבוה הבא.
מרדכי יוגב: יש כאלה שזו האקדמיה היחידה שלהם.
מרדכי יוגב: אני משליך ממיקרו למקרו ושואל, יש לי איזשהו מיקרו אחד של סיפור בבאר שבע שמפקדת לשכת הגיוס ממליצה עליו, עבר מבדקים נוספים, עבריין על זה שאימא שלו פלשה לדירה והוא הגן עליה, והתיק לא נסגר ושערי צה"ל נעולים בפניו, אז המשמעות היא שהוא יהיה ברחוב בבאר שבע.
מרדכי יוגב: אז מהמיקרו הזה אני מנסה להשליך רגע על המקרו, אם זו איזושהי תופעה שניתן היה לחזק את סגירת התיקים כדי שיוכלו להיכנס בשערי צה"ל, כדי שניתן לצה"ל להתמודד, אני סומך עליו.
<שרה כהן: זה מה שאנחנו משתדלים לעשות בתוכנית "סיכויים", כיוון שבמסגרת התהליך של הליווי של הנער – נער שמשתתף באופן פעיל בתוכנית "סיכויים" ומשתתף ומראה מגמות של שיפור במהלך בעצם ההשתתפות שלו, ההמלצה בדרך כלל של קצין המבחן בפני השופט זה לסגור את התיק כדי שלא תירשם לו כהרשעה.
<ורדה רפפורט: לא הרשעה, רישום פלילי.
<שרה כהן: רישום פלילי.
<שרה כהן: וזה עובד.
<שמעון סיאני: אחוז הגיוס לצה"ל לאחר התוכנית הוא 56% אחוז מבוגרי התוכנית שמתגייסים לצה"ל.
מרדכי יוגב: "סיכויים" עובד בבאר שבע?
<ורדה רפפורט: כן.
יואל רזבוזוב: צריך לבדוק בצה"ל עד כמה הם רגישים.
<ורדה רפפורט: סך הכול אנחנו גם בעד הגיוס ואנחנו מסייעים לנערים, לקטינים, בהמלצות שלנו ללשכת גיוס.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהמקום של צה"ל צריך להיות יותר רגיש, ממש לפתוח מחלקה מיוחדת לאותם הנערים שיבחנו, יעשו להם מבחני יתר מאחרים, ולבדוק.
יואל רזבוזוב: לתת להם לקלוט אותם גם אם המשטרה לא סגרה, לקלוט אותם.
<יצחק קדמן: יש בצה"ל לצערי בשנים האחרונות נסיגה בנכונות שלהם, גם בנים, במיוחד בנות, לקלוט נוער שיש לו רקע כזה או אחר.
יואל רזבוזוב: זו נקודה חשובה.
<יצחק קדמן: כולם זוכרים פרויקט "נערי רפול" בשעתו שהיה בדיוק מגמה הפוכה, לנסות לכמה שיותר נערים ונערות לתת כניסה לצה"ל ודרכו לחברה הישראלית.
<יצחק קדמן: היום הצבא הרבה פחות פתוח לעניין הזה למרבה הצער.
יואל רזבוזוב: זה גם יכנס לאחת ההמלצות.
<שרה כהן: אנחנו סיימנו, תודה לכולם על ההקשבה.
יואל רזבוזוב: תודה לכם.
<יצחק קדמן: צריך להדגיש דבר אחד, כל מה ששמעתם היום זה על קצה המזלג מתוך הנתונים המלאים שיש.
יואל רזבוזוב: חברים, חרגנו מהזמן, יש כאן אנשים שרוצים לדבר?
יואל רזבוזוב: ממש בקצרה, בבקשה.
<מירה קידר: רציתי להתייחס לילידי העולים במרכזי קליטה שהם לא מופיעים בדוח בהקשר של הרווחה, הם לא נספרים, ואם אני מסתכלת לדוגמה על באר שבע, יש לנו 4 מרכזי קליטה גדולים, צפת 3 מרכזי קליטה, ואנחנו מדברים - - -
יואל רזבוזוב: מה זאת אומרת "הם לא נספרים"?