GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק אלדן: קראתי אתמול שחושבים פה בארץ לבחור בנושא של נשים כנושא של השנה, בשנת העצמאות הבאה.
<יצחק אלדן: אני חושב שהנושא הקריטי ביותר היום, זה נושא שותפות הגורל והיחס עם התפוצות, הקשר עם התפוצות, זה הנושא שצריך להיות בשנה הבאה, שאני ממליץ לוועדת השרים לסמלים וטכסים לאמץ.
<יצחק אלדן: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה ליצחק אלדן, השגריר לשעבר מהקונגרס היהודי.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו עושים הרבה דיונים, אבל כולם צריכים להתאחד ולקבוע מדיניות, וכמו שעודד אמר, שצריך לעשות סיעור מוחות עם אנשי מקצוע שמבינים ולאחד את כולם.
יואל רזבוזוב: חשוב מאד, כמו שאמרתי לפני כן, צריך לעשות גיוס לנושא הזה.
יואל רזבוזוב: בכל מקרה אנחנו עושים את זה, זו לא פעם ראשונה.
יואל רזבוזוב: האנטישמיות גוברת ואם זה בתנועה כזאת, אני מסכים איתך, מחר תהיה תנועה אחרת, ימציאו משהו חדש.
יואל רזבוזוב: אבל בסופו של דבר התופעה גוברת ועד שלא נתאחד ונתגייס, כולל את חברי הכנסת וכולל את הממשלה, וכולל את כל הארגונים, את כל המשרדים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה עוד הרבה דיונים כאלה.
יואל רזבוזוב: צריך באמת לפעול באופן פרקטי.
יואל רזבוזוב: בבקשה, משרד ראש הממשלה, ירדן ותיקאי.
<ירדן ותיקאי: תודה.
<ירדן ותיקאי: כמה נקודות קצרות.
<ירדן ותיקאי: קודם כל, וזה עלה פה מספר פעמים, גם מבחינתנו בתחום ההסברה, חשוב שהסוגיה תהיה סוגיה שקשורה קודם כל באחריות המדינות עצמן ולא ממשלת ישראל.
<ירדן ותיקאי: יש להוקיע את התופעות האלה, להפוך את זה לבלתי לגיטימי, וזה הדבר הנכון לעשות אותו.
<ירדן ותיקאי: זה לא בעיה לא של מדינת ישראל ולא של הקהילות היהודיות, קודם כל זו בעיה של המדינות ושל החברות הללו.
<ירדן ותיקאי: דבר שני, אנחנו רואים בתחום ההסברתי שבו אנחנו עוסקים בעיקר, שהוא תחום ספציפי הרבה יותר מתופעת האנטישמיות, טשטוש בין הסיפור האנטישמי לסיפור הדה לגיטימציה.
<ירדן ותיקאי: אנחנו רואים הרבה מאד, כמי שעוסקים יום יום בהסברה, בהתוויית מדיניות ההסברה, במסרים, בתיאום הגורמים השונים בתחום של ההסברה, וודאי שאנחנו רואים טשטוש מאד ברור בין התחומים האלה, כך שהרבה מאד דברים זולגים מתחום - מה שאנחנו קוראים ביקורת לגיטימית, לתחום של דה לגיטימציה ועד אנטישמיות, וזו סוגיה שקשה היום בעצם להפריד בין כל הדברים.
<ירדן ותיקאי: נכון שהסיפור הזה הוא סיפור מאד ברור של אנטישמיות, אבל העולם הזה כבר הפך להיות הרבה יותר מטושטש, בין מה ביקורת לגיטימית ומה אנטישמיות.
<ירדן ותיקאי: העולם הזה הפך להיות הרבה יותר מטושטש, ובזה אנחנו עוסקים גם בתחום ההסברתי.
<ירדן ותיקאי: קיים שיתוף פעולה טוב בין הממשלה לבין ארגונים יהודיים.
<ירדן ותיקאי: אני מעיד כמי שעוסק בדבר הזה, בוודאי בתחום ההסברה וגם בתחום הדה-לגיטימציה, ויש פעולות גם של הממשלה, גם של ארגונים, גם שהממשלה תומכת בארגונים ועוד כל מיני דברים.
<ירדן ותיקאי: ובלי שום ספק צריך להגביר את זה.
<ירדן ותיקאי: כלומר, אנחנו וודאי שותפים לדעה שצריך להגביר את זה.
<ירדן ותיקאי: גם פעילות מול סטודנטים, גם אנחנו מקיימים בדיוק בימים אלה שיח עם התאחדות הסטודנטים, במטרה להגביר את הפעילות של סטודנטים, כמי שבאמת יודעים לעשות.
<ירדן ותיקאי: יודעים לא רק לייצר את המסר הממשלתי, אלא את הסיפור האנושי, שזה דבר שהוא מאד חשוב, ובשיח בין צעירים לצעירים זה דבר שהוא מאד חשוב.
<ירדן ותיקאי: אנחנו נגביר את המעורבות שלנו מול ארגונים ומול סטודנטים.
<ירדן ותיקאי: אני אומר את זה כמי שעוסק בזה.
<ירדן ותיקאי: גם ראש הממשלה עוסק בנושא.
<ירדן ותיקאי: זכורה לכולם בוודאי נסיעתו לטולוז, שהייתה נסיעה שבאה מהתחום המדיני הסברתי.
<ירדן ותיקאי: גם המפגשים עם ראש ממשלת צרפת בישראל ועם כל המנהיגים הרלבנטיים.
<ירדן ותיקאי: כפי שאמר גם השגריר עודד בן חור, גם האפיפיור מגיע בקרוב, ובלי שום ספק זו סוגיה שתעלה.
<ירדן ותיקאי: נושא נוסף שהוא יוצא מתוך הנושא הזה, שאנחנו כן מתעסקים בו, אני לא יודע אם כאן המקום להרחיב, אבל זה בעצם גם בסממנים אנטישמיים.
יואל רזבוזוב: תתמצת.
<ירדן ותיקאי: גם בסממנים אנטישמיים בשטחי הרשות הפלסטינית.
<ירדן ותיקאי: גם פה זו סוגיה קשה.
<ירדן ותיקאי: אנחנו מתעסקים בה בתחום ההסברתי, וזה בכלל נכנס לכל הנושא של עולם ערבי, גם עולם בפני עצמו.
<ירדן ותיקאי: לא דיברנו עליו פה, אבל הוא בהחלט נושא קשה.
<ירדן ותיקאי: לפעמים הוא מובל על ידי מדינות כמו איראן כפי שראינו.
<ירדן ותיקאי: הוא גם קיים בתוך שטחי הרשות הפלסטינית, גם פה אנחנו מתעסקים בזה, מתעסקים בזה הסברתית.
יואל רזבוזוב: אופיר גנדלמן גם ממשרד ראש הממשלה, בבקשה.
יואל רזבוזוב: ממש לתמצת חברים.
<אופיר גנדלמן: כן, אני רק רוצה להתייחס לסוגית האנטישמיות במדינות ערבו ברשות הפלסטינית בפרט.
<אופיר גנדלמן: התנועה הזאת שראינו היום, הקנל, לא נמצאת ברשות הפלסטינית, מכיוון ששם עדיין מקובלת תנועת מועל היד הרגילה.
<אופיר גנדלמן: הנאציזם הוא תופעה, או התמיכה בנאציזם, התמיכה בהיטלר, היא תופעה שקיימת בחברה הפלסטינית מאז שנות ה-40.
<אופיר גנדלמן: חאג' אמין אל חוסייני, שהיה בין ברית של היטלר, הוא עדיין דמות מאד מקובלת בחברה הפלסטינית, נחשב כמודל לחיקוי, כדמות מופת.
<אופיר גנדלמן: ואנחנו ראינו את התופעה הזאת לא רק בקרב ארגוני טרור, כמו הג'יהאד האסלאמי, וראינו את התמונות מאוניברסיטת אל-קודס באבו דיס, זה קיים גם בקרב תנועות שבאופן שגוי נתפסות כתומכות בתהליך המדיני, כמו הפת"ח.
<אופיר גנדלמן: התנועה שבראשה עומד אבו מאזן נתפסת על ידי גופים בקהילה הבין לאומית בצורה שגויה לחלוטין, כמי שתומכת במשא ומתן עם ישראל.
<אופיר גנדלמן: אנחנו רואים את זה גם במערכת החינוך הפלסטינית, רואים את זה בתכניות ילדים בטלוויזיה הפלסטינית, והדרך להילחם בזה היא להצביע על כך בפני הקהילה הבין לאומית.
<אופיר גנדלמן: זה מביך מאד את הרשות וזה הדבר שיכול להוביל אותה לפעול בנושא הזה.
<אופיר גנדלמן: אבל התופעה הזאת קיימת בצורה רחבה, לא רק בקרב גורמים קיצוניים, אלא בקרב המיינסטרים.
<אופיר גנדלמן: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה אופיר גנדלמן, משרד ראש הממשלה.
יואל רזבוזוב: אשר פרדמן, משרד לנושאים אסטרטגיים, בבקשה.
<אשר פרדמן: תודה.
<אשר פרדמן: קודם כל אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה על דיון מאד חשוב.
<אשר פרדמן: אני מתרשם שבמאבק שלנו נגד אנטישמיות, שלא כמו במאבק נגד הדה-לגיטימציה, שזה התחום העיקרי שאני עוסק בו יחד עם ירדן ועם שר החוץ, נדרש מאיתנו להתמקצע ולהשתכלל.
<אשר פרדמן: בתחום המאבק בדה-לגיטימציה בחמש – שש השנים האחרונות הוקמו כל מיני פורומים ורשתות, שיתופים של תובנות, פותחו יכולות בתוך ממשלת ישראל, איפה שלא היו קיימות יכולות כאלה בעבר.
<אשר פרדמן: הפורום למאבק באנטישמיות היה אירוע מאד מרשים, אבל אני לא מכיר שהיו פעם רשתות בקבוצות עבודה שהוקמו בתוך מסגרת של הוועדה המרשימה הזאת והמשיכו את פעילותם.
<אשר פרדמן: אז אני מאד מברך על היוזמה שהציג היועץ המדיני לכנסת, ללמוד על כל הצעדים שהממשלה עשתה במאבק בדה-לגיטימציה, וגם על הפעולות שהארגונים היהודים עשו, פעולות מאד משוכללות ומתוחכמות שעדיין מתפתחות, וגם במאבקים אחרים שישראל התמודדה איתם.
<אשר פרדמן: כדי באמת שנוכל לעלות מדרגה ולא רק לתאר את הבעיה, אלא לזהות מטרות ולהשפיע לטובת מדינת ישראל ומיגור התופעה הזאת.
יואל רזבוזוב: לפני שאנחנו ניתן לאחרון הדוברים, ואני מצטער בפני אלה שעוד רוצים לדבר, אבל פשוט אין לנו זמן, אנחנו גם ככה חורגים ברבע שעה.
יואל רזבוזוב: ניתן לאבי מאיר מהסוכנות היהודית לסיים.
יואל רזבוזוב: עדיין, אני פחות אוהב את הרעיון הזה שיש כמה משרדים שעושים את מערכת ההסברה.
יואל רזבוזוב: בגלל זה אני אומר תשבו בשולחן עגול ותנתחו.
יואל רזבוזוב: אני חושב שצריך להיות משרד אחד שאחראי, שמוביל מדיניות, שאנחנו יכולים לבוא אליו בטענות או לשבח אותו.
יואל רזבוזוב: אני פחות אוהב את הרעיון שכולם מתעסקים בזה, ואני חושב שאנחנו צריכים לפעול בנושא.
יואל רזבוזוב: בבקשה, אבי.
<אבי מאיר: אז אדוני יושב הראש, אדוני המזכיר הראשון, חברי הכנסת, אני אקצר בדברי.
<אבי מאיר: קודם כל אנחנו בסוכנות היהודית וכל השליחים שלנו ברחבי העולם, שותפים לפעילות של כל הגופים שכבר דיברו, להסתדרות הציונית העולמית, לממשלת ישראל וכו', ואנחנו פועלים גם בתחום של האנטישמיות המסורתית וגם בתחום של האנטישמיות החדשה, והדה לגיטימציה נגד מדינת ישראל.
<אבי מאיר: אני רוצה לתת חיזוק לדבריו של יושב ראש הכנסת, ולציין שכמו שמר חגואל אמר, אנחנו פרסמנו אתמול את נתוני העלייה לשנת 2013, יחד עם המשרד לעלייה וקליטה.
<אבי מאיר: ואכן, ניכר גידול בעלייה מצרפת.
<אבי מאיר: ישנה תפיסה על פיה התגברות האנטישמיות היא הגורמת לעלייה מואצת, ואנחנו מאמינים שהתפיסה הזאת היא מוטעית.
<אבי מאיר: אמנם אולי דבר כזה יכול להסביר למה היהודים מהגרים למקומות אחרים כגון מונטריאול, לונדון וכו', אבל העלייה לישראל באה בהכרח מזהות יהודית מגובשת.
<אבי מאיר: במקרה של - - -
נסים זאב: גם וגם.
<אבי מאיר: גם וגם, יכול להיות.
<אבי מאיר: ולשם מועדות פנינו.
<אבי מאיר: אנחנו מתכוונים להמשיך ולחזק את הקשר שבין כל יהודי ויהודי באשר הוא, באשר היא, לעם ישראל, למדינת ישראל, ולחיים היהודיים.
<אבי מאיר: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה חברים.
נסים זאב: משפט אחד, אדוני יושב הראש, בהמשך למה שהוא אמר.
נסים זאב: אני רוצה לומר לך, הייתי בברלין לפני מספר ימים לשבוע ימים, ונדהמתי מהמספרים שעולי רוסיה הגיעו לגרמניה, לברלין.
יואל רזבוזוב: כחצי מיליון רק בברלין.
נסים זאב: ויש שם התבוללות נוראה.
נסים זאב: זאת אומרת כן עניין ההגירה והעלייה לארץ ישראל הם באים מאותם מניעים אידיאולוגיים שקשורים לעם ישראל ולארץ ישראל.
נסים זאב: ולכן, אנחנו חייבים לפעול, כפי שאדוני אמר.
יואל רזבוזוב: חברים, כמו שאמרתי, אני לא כל כך שמח לעשות את הדיונים האלה, וכמו שאמר יושב ראש הכנסת, אנחנו באמת מוכרחים ואנחנו חייבים לנסות לפחות לעצור את התופעה שהולכת וגדלה.
יואל רזבוזוב: אני כן מבקש מכל הגופים המקצועיים - יש פה הרבה גופים מקצועיים – לשבת ולעשות איזה שהוא שולחן עגול ולקבוע מדיניות אחידה ולשלב את כל הגופים.
יואל רזבוזוב: אני לא סתם אמרתי שצריך לעשות כאן גיוס, גיוס של התלמידים במערכת החינוך, גיוס של הסטודנטים, להרחיב את הפעילות הזאת.
יואל רזבוזוב: אני לא בדיוק מסכים בעניין קרבות רחוב.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא מפחדים מקרבות רחוב, זאת אומרת אני באופן אישי.
יואל רזבוזוב: אבל אנחנו כן צריכים להראות כוח, אנחנו צריכים להראות שאנחנו ביחד ושאנחנו יודעים להילחם בתופעה ואנחנו לא פראיירים – ככה במילה הזאת אני יכול להגיד את זה.
יואל רזבוזוב: מחובתנו גם להזהיר את היהודים בתפוצות, לפחות לגבי התנועה הזאת.
יואל רזבוזוב: לא להתעסק בה כל היום, אבל כן להזהיר, כדי שגם להם זו תהיה נורת אזהרה, ברגע שהם יראו יותר ויותר, אז סימן שהאנטישמיות במקום המגורים שלהם הולכת וגוברת.
יואל רזבוזוב: אז לדווח לנו ואנחנו כבר צריכים להחליט, אתם צריכים להחליט מה עושים.
יואל רזבוזוב: חברים תודה רבה.
יואל רזבוזוב: תם הדיון.
יואל רזבוזוב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא הקשיים בפני פליטי השואה בישראל – במסגרת ציון יום זכויות האדם הבינלאומי.
יואל רזבוזוב: תודה למנהלת הוועדה דנה גורדון שהתעקשה והתאמצה אחרי בקשתי לתרגום סימולטני מעברית לרוסית ולהפך כדי שכל אחד יוכל לדבר בשפה שלו.
יואל רזבוזוב: יש פה אנשים שמתקשים בעברית, ואנחנו מבינים את הצורך.
יואל רזבוזוב: מההיכרות שלי עם נושא פליטי השואה אני מכיר את קשיי הקיום שאתם הם חיים ומתמודדים.
יואל רזבוזוב: אני גם מכיר את זה מהשטח לא בדיבורים ולא בסיפורים – לפני כן הייתי חבר מועצת העיר נתניה וביקרתי לא מעט בתים וגם בחלקי כחבר כנסת אני מכיר את העובדות מהשטח.
יואל רזבוזוב: גם לפני הדיון בוועדה באופן שוטף אני בקשר עם שר האוצר יאיר לפיד שמעורב מאוד בנושא.
יואל רזבוזוב: חשוב לו, אכפת לו.
יואל רזבוזוב: כשהוא הגיע לכנסת ונהיה שר אוצר הוא פעל לטובת אותה אוכלוסייה שקשה לה וסבלה בשואה.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על פליטי השואה גם הם עברו סבל רב.
יואל רזבוזוב: הוא ביקש ממני לשמוע.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לסכם את הדברים, לגבש מסקנות, ואז אני אלך למשרד האוצר וננסה למצוא פתרונות.
יואל רזבוזוב: לפחות חלק מהסיפורים אני מכיר.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע אותם היום, הם סיפורים קשים.
יואל רזבוזוב: במדינה שלנו אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו סיפורים כאלה, ואני כאן כדי להזיז את הדברים.
יואל רזבוזוב: אני אדבר פחות, אנחנו נשמע את כל הגופים.
יואל רזבוזוב: ראשון הדוברים מר אברהם גרינזייד שידבר בשם ברית ותיקי מלחמת העולם השנייה.
יואל רזבוזוב: בבקשה, אברהם.
<אברהם מיכאל גרינזייד: בוקר טוב לכולכם.
<אברהם מיכאל גרינזייד: כבוד היושב-ראש רזבוזוב, אנחנו מצטערים מאוד שחברי הכנסת לא הגיעו לישיבה הזאת.
<אברהם מיכאל גרינזייד: זה סימן לא נעים.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אבל אני רוצה לברך: ברוך אתה ה' אלוהינו מלך העולם שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: הגענו לזמן הזה – זמן די מבוגר.
<אברהם מיכאל גרינזייד: לצערנו, הדור הזה שהגיע לזמן הזה נמצא כל החיים במצב של פליטים.
<אברהם מיכאל גרינזייד: בהתחלה אנחנו ברחנו מהנאצים והפכנו לפליטים.
<אברהם מיכאל גרינזייד: חלק מאלה שברחו נשארו שם – נהרגו, מתו, וחלק התגייס לצבא האדום והלך למלחמה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: הפכנו לאחרוני מלחמת העולם השנייה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: חזרנו כולם הביתה למקום ריק.
<אברהם מיכאל גרינזייד: הקמנו משפחות, גידלנו ילדים, ושוב ברחנו ממדינה אחרת.
<אברהם מיכאל גרינזייד: עלינו ארצה והפכנו שוב לפליטים.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אנחנו היום ממשיכים להיות פליטים.
<אברהם מיכאל גרינזייד: מדוע?
<אברהם מיכאל גרינזייד: יש לנו המון כבוד, עלייה מכובדת.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אבל את הכבוד הזה אי אפשר להכניס לצלחת, לשלם על התרופות שאינן בסל הבריאות ולהמשיך לחיות כמו שאנחנו צריכים לחיות בגיל הזה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: חוץ מזה רובנו פליטים מכיוון שאין לנו דירה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: כל החיים אנחנו חיים בשכירות.
<אברהם מיכאל גרינזייד: חזרנו הביתה, אבל בית אין לנו.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אני רוצה להגיד בקיצור – המצב לא כל כך נעים ולא כל כך טוב.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אין מוטיבציה לדורות הבאים, לנכדים שלנו, לנינים שלנו שיבינו שהם באמת בבית.
<אברהם מיכאל גרינזייד: אני רוצה לגמור את הנאום הקצר שלי בברכה נוספת: ברוך אתה ה' אלוהינו מלך העולם שעשה נסים לאבותינו בימים ההם.
<אברהם מיכאל גרינזייד: ואנחנו מבקשים מכם לעשות נסים בזמן הזה.
<אברהם מיכאל גרינזייד: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לך, אברהם.
יואל רזבוזוב: אני אבקש מאברהם שרנופולסקי, סגן מנהל עמותת חזית הכבוד להציג את דברי פליטי השואה.
<אברהם שרנופולסקי: (תרגום מרוסית): בוקר טוב לכולכם, כבוד יושב-ראש ועדת העלייה.
<אברהם שרנופולסקי: אנחנו רואים בחשיבות רבה את הדיון בנושא פליטי השואה.
<אברהם שרנופולסקי: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת העלייה על הבנת חשיבות הנושא של הפליטים.
<אברהם שרנופולסקי: קשה להבין למה עד כה מדינת ישראל לא מגדירה את פליטי השואה כנפגעי השואה אף על פי שגרמניה מגדירה אותם כך.
<אברהם שרנופולסקי: יש לציין שעדיין לא קיים חוק להגדרת ניצולי השואה בכלל למרות החלטה של הכנסת.
<אברהם שרנופולסקי: קשה להבין למה עד כה השדולה הפרלמנטרית בענייני ניצולי השואה לא דנה בכלל במצבם של פליטי השואה למרות שאנחנו פנינו לא רק פעם אחת.
<אברהם שרנופולסקי: למה עד כה משרד השיכון לא בנה דיור ציבורי?
<אברהם שרנופולסקי: הוא רק מוכר דיור ציבורי.
<אברהם שרנופולסקי: בו-זמנית הוא לא מגדיל סיוע לשכר דירה.
<אברהם שרנופולסקי: צריך לציין שרוב פליטי השואה, רוב הקשישים העולים שמקבלים סיוע סמלי בשכר דירה סובלים משום שהם נאלצים לשלם יותר מ-70% מהקצבאות שהם מקבלים מהביטוח הלאומי כשכר דירה.
<אברהם שרנופולסקי: אין להם הכנסות נוספות.
<אברהם שרנופולסקי: קשה להבין למה לא נותנים סיוע לרכישת התרופות כפי שהיה ניתן עד שנת 2011.
<אברהם שרנופולסקי: קשה להבין למה משרד הרווחה מחלק כרטיסים מגנטיים לרכישת מזון רק לאנשים שמתגוררים בהוסטלים ולא נותנים לאנשים שגרים בדירות שכורות.
<אברהם שרנופולסקי: זה מוזר מאוד.
<אברהם שרנופולסקי: כשאנחנו דנים על מצבם של פליטי השואה יש כמה נתונים קשים מאוד: 34% מהקשישים נאלצים לוותר על עלויות של חימום בבית; 23% מהקשישים נאלצים לוותר על טיפול שיניים; 13% מהקשישים נאלצים לוותר על רכישת תרופות; 8% מהקשישים נאלצים לוותר על רכישת מזון.
<אברהם שרנופולסקי: אלה נתונים קשים מאוד.
<אברהם שרנופולסקי: אלה נתוני סקרים מטעם מכון ברוקדייל והקרן לרווחה.
<אברהם שרנופולסקי: 74% מהעולים שהגיעו ארצה לאחר שנת 2000 שוכרים דירות בשוק הפרטי ומשלמים בממוצע כ-3,000 שקל לשכר דירה; רק 15% מהקשישים שהגיעו ארצה לאחר שנת 2000 גרים בדירות בבעלותם.
<אברהם שרנופולסקי: מה אנחנו מציעים?
<אברהם שרנופולסקי: ראשית להגדיל את היקף הסיוע בשכר דירה מצד משרד השיכון לפליטי השואה ולוותיקי המלחמה; שנית לחדש מתן סיוע ברכישת תרופות שניתן לפליטי השואה עד 2011; שלישית, רצוי מאוד לקדם הצעת חוק שלפיה פליטי השואה החיים מתחת לקו העוני יקבלו הנחות בתשלומי מים דומות לאלה הניתנות לנכים; ארבע, לתת לפליטי השואה סיוע חודשי בסך 200 שקל באמצעות כרטיסים מגנטיים לרכישת מזון.
<אברהם שרנופולסקי: אנחנו מקווים שחברי הכנסת יבינו את צרכיהם של פליטי השואה ויקבלו החלטות ראויות כדי לשפר את מצבם של פליטי השואה.
<אברהם שרנופולסקי: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לך, אברהם, על הנתונים ועל הסיכום.
יואל רזבוזוב: קל יותר להגיש את הסיכום הזה ולבחון איך אפשר לעזור בדברים שביקשת.
יואל רזבוזוב: אני אתן את זכות הדיבור ליסאק זסלבסקי מקצרין, בבקשה.
<יסאק זסלבסקי: (אומר דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי): יש מועצה בקצרין שדנים בשאלות של פליטי השואה.
<יסאק זסלבסקי: הארגון שלנו התחיל לעבוד רק בשנה שעברה.
<יסאק זסלבסקי: תודה שמישהו עזר לכך שנתחיל לעבוד בתחום הזה.
<יסאק זסלבסקי: מר יפים קיפניס עזר לנו להתארגן במועצה הזאת.
<יסאק זסלבסקי: בארגון הזה כ-200 פליטים שמתוכם 130 הם חברים בארגוננו.
<יסאק זסלבסקי: הרצון העיקרי שלנו הוא שאנחנו סוף-סוף נקבל הכרה בזכויות שלנו, שאנחנו זכאים לאיזשהו סיוע.
<יסאק זסלבסקי: רובנו חיים מתחת לקו העוני.
<יסאק זסלבסקי: רמת החיים שלנו יורדת מכיוון שהמחירים מאמירים וקשה לנו לחיות מהקצבה שלנו.
<יסאק זסלבסקי: בקצרין יש שלוש קטגוריות של תושבים: אנשים שהיו במחנות ההשמדה ובגטאות; וטרנים שנלחמו במלחמת העולם השנייה; והקטגוריה השלישית היא הפליטים.
<יסאק זסלבסקי: הגיע הזמן שיתייחסו לכל שלושת הקטגוריות האלה של האנשים שנפגעו בצורה כזאת או אחרת בשוויונית.
<יסאק זסלבסקי: הקהילה כל כך קטנה שכבר אי אפשר להבדיל ביניהם, ונשארו מעטים מאוד בחיים.
<יסאק זסלבסקי: מספיק לחכות, צריך לעבור למעשים.
<יסאק זסלבסקי: צריך להכיר בנו ולעזור לנו.
<יסאק זסלבסקי: במועצת הפליטים עסקנו בכך שניסינו להצדיק את קיום הארגון שלנו, ואנחנו מחפשים תורמים כדי לעזור לפליטים שלנו.
<יסאק זסלבסקי: אנחנו מחפשים תרומות ומנסים לעזור לאנשים שזקוקים לעזרה.
<יסאק זסלבסקי: יש משפחות שמשלמות יותר מ-400 שקל בחודש עבור התרופות שהן רוכשות.
<יסאק זסלבסקי: יש משפחה אחת שהם הציגו אותה, אבל עדיין לא קיבלה סיוע כמו שצריך בקבלת התרופות שהייתה זקוקה להן.
<יסאק זסלבסקי: בואו לא נסתפק רק בדיבורים אלא נתקדם לכיוון הכרה.
<יסאק זסלבסקי: אברהם קרסנופולוסקי אמר דברים נכונים.
<יסאק זסלבסקי: אני לא רוצה למנות פה את כל הדברים שצריך.
<יסאק זסלבסקי: הרשימה הזאת היא פחות או יותר רצונות או מחשבות של אותם אנשים שגרים בקצרין.
<יסאק זסלבסקי: אני מקווה שהתוצאה של הדיון תהיה פנייה כדי שקולנו יישמע, ושתהיה פנייה לחברי הכנסת ולממשלה כדי לעזור לאנשים האלה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, יצחק.
יואל רזבוזוב: יהיה פרוטוקול של הישיבה וכמו שאמרתי גם שר האוצר אישית רוצה לראות ולשמוע.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לגברת ישראלה שוורצמן, נציגת קרן לרווחת ניצולי השואה.
<ישראלה שוורצמן: אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו פה, אלא רק להעיר שתי נקודות: עד תחילת 2011 הקרן לרווחת ניצולי השואה סייעה לניצולי שואה ברכישת תרופות פעם בשנתיים עד 4,000 שקל.
<ישראלה שוורצמן: לצערנו, החל מ-2011 הקרן לרווחת נפגעי השואה לא מקבלת תקציב עבור סיוע בתרופות, ומי שנפגע מזה בעיקר זה פליטי השואה.
<ישראלה שוורצמן: הקרן מכירה בפליטי השואה כזכאים לסיוע מהקרן.
<ישראלה שוורצמן: הדבר החשוב שאני רוצה להגיד הוא שבין מקבלי הסיוע מהקרן חלק גדול הם פליטי שואה מיוצאי מדינות חבר העמים, וכ-40% מאלה שפנו אלינו חיים מקצבת זקנה והשלמת הכנסה, שזאת האוכלוסייה במצב הכלכלי הכי נמוך.
<ישראלה שוורצמן: מאחר שאנחנו לא נותנים להם תרופות זה מאוד פוגע, ואם היו מחזירים לקרן את האפשרות לסייע באמצעות מתן סיוע ברכישת תרופות זה היה עוזר מאוד.
<ישראלה שוורצמן: פליטי השואה מקבלים סיוע ברכישת תרופות כמו כלל הקשישים במדינת ישראל בלי קשר לעובדה שהם ניצולי שואה.
<ישראלה שוורצמן: נכון, הם קיבלו רק פיצוי חד פעמי על היותם פליטים.
<ישראלה שוורצמן: הם לא מקבלים רנטה חודשית, אבל הם במצב הכלכלי הירוד ביותר, ולהם צריך להמשיך לעזור.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, ישראלה.
יואל רזבוזוב: הבעיה של התרופות מוכרת לנו.
יואל רזבוזוב: אנחנו מטפלים בזה.
יואל רזבוזוב: אחרי הדיון נהיה יותר חכמים אחרי שנגבש את כל המסקנות.
יואל רזבוזוב: אבל הבעיה ידועה לנו.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור ללודמילה נוסיביצ' מפליטי השואה בנתניה שאני מכיר.
<לודמילה נוסיביצ': (אומר דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי): צהריים טובים לכולם.
<לודמילה נוסיביצ': אני יושבת-ראש ארגון פליטי השואה בנתניה.
<לודמילה נוסיביצ': אני רוצה לחזור לשנת 2007 שבה אושר חוק של יורי שטרן ז"ל, שלפיו יהיו הטבות לנזקקים שעברו את השואה והגיעו לישראל אחרי אוקטובר 1953.
<לודמילה נוסיביצ': הוא היה הראשון מהעלייה השנייה שדאג לאנשים האלה.
<לודמילה נוסיביצ': מה היה ב-53'?
<לודמילה נוסיביצ': ב-57' הגיעו הרבה אנשים שהיו במחנות השמדה, וטרנים ונכים שחיו בתנאים נוראיים.
<לודמילה נוסיביצ': כולם הגיעו לפה וקיבלו סיוע כספי ממשרד האוצר.
<לודמילה נוסיביצ': פליטים שהגיעו יחד איתם לא קיבלו כלום.
<לודמילה נוסיביצ': גם הם היו רשומים בהצעת חוק של יורי שטרן.
<לודמילה נוסיביצ': אבל בן אדם אחד מחק את המשפט שהפליטים צריכים לקבל סיוע – אהוד אולמרט.
<לודמילה נוסיביצ': אנחנו עכשיו מחוץ לתמונה.
<לודמילה נוסיביצ': מה יש לנו עכשיו?
<לודמילה נוסיביצ': לי יש 2,772 שקלים מביטוח לאומי.
<לודמילה נוסיביצ': מקבלים 700 שקל, אבל מכיוון שאני בודדה מוסיפים עוד 200 שקלים, ובסוף זה יוצא 900 שקלים.
<לודמילה נוסיביצ': אני משלמת על הדירה 2,500 שקל לשכירות, והמחיר עולה כל שנה.
<לודמילה נוסיביצ': ממה אני אחיה?
<לודמילה נוסיביצ': השאלה הזאת עולה ועולה כבר ארבע שנים, ואנחנו באותו מקום.
<לודמילה נוסיביצ': אנחנו זקוקים לדבר אחד – להצעת החוק של יורי שטרן, להחזיר אותנו לרשימה הכללית.
<לודמילה נוסיביצ': אבא שלי היה לוחם בשריון וקצין.
<לודמילה נוסיביצ': אם הוא היה יודע איך אני חיה עכשיו היה מתהפך בקברו.
<לודמילה נוסיביצ': איך אפשר להתקיים?
<לודמילה נוסיביצ': איך אפשר לשרוד?
<לודמילה נוסיביצ': אין לי כסף לפעמים לצאת מהבית כי אני לא יכולה ללכת ברגל ואני צריכה מונית.
<לודמילה נוסיביצ': אין כסף לאוכל, אין כסף לבגדים, אין כסף לדירה.
<לודמילה נוסיביצ': אנשים הולכים עם סמרטוטים, אנשים מחטטים בפחים.
<לודמילה נוסיביצ': הזקנה צריכה להיות חיים בכבוד.
<לודמילה נוסיביצ': זה לא ייאמן שאנחנו חיים ככה, במיוחד אלה שלא מקבלים פנסיות.
<לודמילה נוסיביצ': מי שהגיע מבלרוס, ממולדובה ומאוקראינה הוא בעצם עני, אין לנו גרוש אחד.
<לודמילה נוסיביצ': כשאומרים 5,000 שקל שכר מינימום – אין לנו גם אותם.
<לודמילה נוסיביצ': אנחנו זכאים לזקנה מכובדת.
<לודמילה נוסיביצ': אם אין לנו עתיד מכובד אני בספק אם המדינה הזאת זכאית לעתיד.
<לודמילה נוסיביצ': הילדים שלנו משלמים מסים, אבל אנחנו לא מקבלים שום דבר וגם הילדים לא יכולים לעזור לנו.
<לודמילה נוסיביצ': כל הזמן מדברים בלי סוף.
<לודמילה נוסיביצ': , ואין החלטות ואין משמעות לכל הדיבורים האלה.
<לודמילה נוסיביצ': אין שום קרן אור שחיינו ישתפרו.
<לודמילה נוסיביצ': אנחנו זכאים להיכלל בחוק הזה.
<לודמילה נוסיביצ': תודה רבה.
יואל רזבוזוב: תודה, לודמילה.
יואל רזבוזוב: אמרת הרבה דברים קשים ונכונים.
יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים – לא ראוי לחיות ברמת חיים כזאת.
יואל רזבוזוב: אני גם מכיר אותך מנתניה, ואני באמת יודע שזה המצב.
יואל רזבוזוב: בגלל זה אנחנו יושבים כאן היום ומעלים את זה לסדר היום.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לפעול.
יואל רזבוזוב: אני בן אדם של פחות דיבורים.
יואל רזבוזוב: אני לא יכול להגיד עכשיו כי מדובר על מספר מאוד גדול של אנשים וצריך להתמקד ולמצוא פתרונות, ובאמת פחות דיבורים כי אני כבר שמעתי וראיתי פרוטוקולים של הרבה ישיבות שלא קרה אחריהן כלום.
יואל רזבוזוב: אני מקווה מאוד שנוכל לסייע.
יואל רזבוזוב: גם לי באופן אישי מאוד קשה לראות אנשים מבוגרים שכמו שאמרו כאן, צריכים לחטט בזבל.
יואל רזבוזוב: זה לא ראוי למדינה שלנו.
יואל רזבוזוב: אני אתן את רשות הדיבור לטטיאנה סחנובסקי מבני עיש.
<טטיאנה סחנובסקי: אני לא כל כך מוכנה לדבר על צרות כי אני בגיל צעיר יחסית, ואני לא חשתי על בשרי את כל הצרות שלודמילה סיפרה.
<טטיאנה סחנובסקי: אני מאוד מזדהה אתה ומאוד תומכת במה שהיא אומרת.
<טטיאנה סחנובסקי: אני רציתי להגיד שתי מילים כמו שיצחק אמר, שהישיבה הזאת לא תסתיים בהבטחות, אלא תסתיים בעשייה.
<טטיאנה סחנובסקי: אולי תגידו לנו מתי נצפה לתשובות, ואיך נדע עליהן.
<טטיאנה סחנובסקי: כפי שהבנתי יהיה פרוטוקול באתר הוועדה, ורציתי לראות גם יחד עם הפרוטוקול את הפתרונות ומה אתם מתכוונים לעשות.
<טטיאנה סחנובסקי: יש הרבה מוזמנים שלא הגיעו, וחבל כי היינו רוצים לשמוע גם מהם מה התכניות בקשר למה שמדובר פה.
<טטיאנה סחנובסקי: אני יודעת שהנושא הזה הוא לא חדש, מדברים עליו כבר הרבה זמן, וכנראה, לאנשים שהזמינו אותנו היו צריכים להיות פתרונות, וחבל שלא נשמע אותם כבר עכשיו.
<טטיאנה סחנובסקי: אני מקווה שאת הפתרונות נשמע או נראה בפרוטוקולים.
<טטיאנה סחנובסקי: אני מקווה לזה ורוצה לשמוע מה יהיה.
יואל רזבוזוב: ריבה פוקס מצפת, בבקשה.
<ריבה פוקס: (אומר דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי): צפת היא העיר הכי צפונית.
<ריבה פוקס: אני יודעת שיש הרבה יותר פליטים מהווטרנים ומאלה שהיו בגטאות ובמחנות ריכוז.
<ריבה פוקס: בארגון בצפת רשומים 323 פליטים ורק 23 אנשים שהיו במחנות השמדה.
<ריבה פוקס: שיהיו בריאים עד מאה ועשרים, ויקבלו את כל מה שהמדינה מספקת להם.
<ריבה פוקס: הם מקבלים 300 יורו בחודש.
<ריבה פוקס: הם מקבלים הטבות מאוד גדולות וגם הנחות בקניית מזון ותרופות.
<ריבה פוקס: רק אנחנו הפליטים לא מקבלים שום דבר ומבקשים נדבות ומחפשים תרומות.
<ריבה פוקס: שתסלח לנו המדינה שלנו, התורמים הם רק נוצרים.
<ריבה פוקס: פעם אחת ביקשתי מהרב הגדול של צפת עזרה עם כל הרשימה של האנשים.
<ריבה פוקס: כתבתי לו מכתב יפה כתוב בעברית יפה ספרותית שלא קל לנו לחיות.
<ריבה פוקס: ביקשתי עזרה במכתב הזה.
<ריבה פוקס: המכתב הזה הגיע לאגף ברבנות שעוסק בענייני כספים ונכתב לי שאין כסף.
<ריבה פוקס: בראש השנה התקשרו ואמרו, יש מתנות לכולם.
<ריבה פוקס: שאלתי, איזה מתנה?
<ריבה פוקס: מה לדעתכם זה היה?
<ריבה פוקס: שקית קטנטנה עם גלויה, צנצנת דבש ותפוח.
<ריבה פוקס: זה סימן טוב לראש השנה.
<ריבה פוקס: אנחנו נסענו באוטובוסים כדי להביא את זה לכולם.
<ריבה פוקס: אני לא רוצה להתבטא בנושא איך זה נראה.
<ריבה פוקס: יש לי שאלה למר יואל רזבוזוב.
<ריבה פוקס: אני כתבתי למר רזבוזוב ולרינה פרנקל.
<ריבה פוקס: ממשרדה של רינה פרנקל ענו באופן פורמלי שהם מטפלים בבעיה.
<ריבה פוקס: ממשרדו של מר רזבוזוב לא ענו בכלל.
יואל רזבוזוב: צריך לפנות למזכירות הוועדה.
יואל רזבוזוב: אין מקרה כזה, אני עונה לכולם.
יואל רזבוזוב: אני מאמין לך, כמובן.
יואל רזבוזוב: כנראה, נפלה טעות.
<ריבה פוקס: בתקופה של המלחמה כולנו היינו ילדים, ואי אפשר להשוות את הסבל של מי שהיה במחנה השמדה לבין ילדים פליטים שברחו למקום אחר.
<ריבה פוקס: כשברחנו גם אנחנו נהרגנו מטילים ופצצות או מתנו ברעב.
<ריבה פוקס: סבלנו מקור וממחלות.
<ריבה פוקס: אבא שלי היה במלחמה, ואני הייתי בת שלוש.
<ריבה פוקס: אמא ברחה עם שני ילדים.
<ריבה פוקס: אני לא הייתי שורדת ולא הייתי יכולה לשמור על חייהם של שני הילדים.