GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מרטין ראפל: לאו דווקא מתוך הממשלה הישראלית וגם לא מההנהגה היהודית, אלא הם צריכים לבוא מתוך המגזרים הרגישים עצמם.
<מרטין ראפל: אנו מצפים לזהות אנשים מכובדים בעלי השפעה סמכותית, שישמשו כדוברים.
<מרטין ראפל: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, בצפון אמריקה, בעיקר בארצות הברית וגם תשמעו בהמשך מחברי הקנדי, היא התמיכה בישראל היא חזקה, הן מדינית והן דתית.
<מרטין ראפל: אולם, יש לנו אמרה שאומרת: "גרם של מניעה, שווה לקילוגרם של תרופה".
<מרטין ראפל: כך שאנו עובדים מאוד קשה, כדי להבטיח שהתמיכה לא ניתנת רק להיום, אלא מתמשכת לעוד הרבה זמן לעבר העתיד.
<ולדימיר סלוצקר: אני חושב שלא כל אחד בקהילות היהודיות בצפון אמריקה, מבין את רמתה האמיתית של האנטישמיות באירופה.
<ולדימיר סלוצקר: תקנו אותי אם אני טועה, אבל, לדעתי האנשים פשוט לא יכולים לתאר לעצמם את מה שקורה באמת.
<ולדימיר סלוצקר: לדוגמא, אספר לכם סיפור קצר.
<ולדימיר סלוצקר: סגן נשיא הקהילה הגרמנית, אמר כאן בכנסת באחד המפגשים הקודמים, לגבי האנטישמיות, שעל מנת לחבוש כיפה בברלין, אתה צריך להיות מלווה בחוליה של שוטרים ובפרמדיקים.
<ולדימיר סלוצקר: זו הרמה הקיימת בכמה אזורים בברלין.
<מרטין ראפל: ממש לפני שהגעתי לישראל, היתה לנו פגישה עם אירה פורמן, שהוא שליח מיוחד במחלקת המדינה של ארצות הברית, לפיקוח ומאבק באנטישמיות.
<מרטין ראפל: לאחרונה הוא חזר ממסע של ששה שבועות באירופה ונתן לנו דיווח מפכח.
<מרטין ראפל: אני מעריך את מה שאמרת, אנו בקהילה היהודית אמריקאית מודעים לכך ואנו שוקלים כעת פעילות אינטנסיבית יותר ומתמשכת יותר, כמובן בשיתופן של הקהילות היהודיות המקומיות, כי אנו מעולם לא פועלים מעל ראשיהם.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת אורי מקלב, שהגיש הצעה לסדר בנושא התגברות האנטישמיות.
אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון ועל קיום הדיון המשולב באנטישמיות בכלל והיהודים שחזרו מבית הכנסת - - -
יואל רזבוזוב: לא היית כאן, אבל דיברנו עם השליח בשידור ישיר, התעדכנו.
אורי מקלב: בטח דרשתם בשלומו.
אורי מקלב: אנחנו באמת קיימנו דיון כאן בכנסת, דיון מיוחד, אנחנו גם העברנו לוועדה שתדון ותמשיך לדון במקרה שהיה באוסטרליה.
אורי מקלב: כל אירוע וכל תופעה של אנטישמיות אנחנו מגנים ואנחנו מוקיעים, אבל להתקפה שהייתה בסידני היו כמה פרמטרים שהפכו את זה לאירוע חמור, גם בגלל שהאירוע הזה היה ללא התגרות, הוא היה אירוע מתוכנן, מארב שהוקם ליהודים שחוזרים מבית הכנסת.
אורי מקלב: הם לא הצליחו עם קורבן אחד, אז הם עשו את זה לכמה קורבנות אחרים שהיו שם.
אורי מקלב: התופעה הזאת, שהסביבה לא גינתה ולא הגיעו להגנה, היא גם תופעה חמורה מאוד, ואנחנו רואים שזה חלק, זה נותן מצע ותפאורה טובה להתקפות, ויותר מכך, שממשלת אוסטרליה לא גינתה את זה, לפי עניות דעתנו, מספיק בתוקף.
אורי מקלב: השר בנט, שענה מטעם הממשלה בהצעה לסדר בדיון בכנסת בשבוע שעבר, אמר שהוא פנה באמת לגורמים הממשלתיים באוסטרליה והם טענו שזה לא אופייני כרגע לאוסטרליה, זו תופעה די נדירה.
אורי מקלב: אנחנו לא בטוחים בכך, אנחנו רואים שהתופעה הזאת משתלבת בתוך שלל אירועים שקיימים בכל העולם.
אורי מקלב: ואני באמת מברך אתכם ומוקיר אתכם, הנציגות מארצות הברית, אירופה, קנדה, שבאתם היום לדיון הזה, זה מעצים את הטיפול ואת הצורך להוקיע את התופעה הזאת של אנטישמיות בעולם בכלל.
אורי מקלב: אנחנו קיימים כבר אלפי שנים ואנחנו עדיין לא יודעים מדוע התופעה הזאת של אנטישמיות קיימת.
אורי מקלב: זה אחד הדברים שאנחנו לא יודעים מדוע זה קיים ואין שום אומה בעולם שעברה את מה שהיהודים עברו במשך אלפי שנים.
אורי מקלב: ולא עזר שום דבר, זה לא היה משנה, כשהיינו עשירים היו תופעות של אנטישמיות, כשהיינו עניים היו תופעות אנטישמיות, כשהיינו מעורבים בשלטון היו תופעות אנטישמיות וגם כשהיינו מכונסים בתוך עצמנו היו תופעות אנטישמיות.
אורי מקלב: לא היה שום דבר שמנע תופעות אנטישמיות.
אורי מקלב: הקומוניסטים החליטו שאנחנו קפיטליסטים והגרמנים טענו שאנחנו קומוניסטים והיום שונאים אותנו בגלל שאנחנו כאילו רודפים אולי את הפלשתינאים, שהם רודפי שלום ואנחנו לא רודפי שלום.
אורי מקלב: זו תופעה שקיימת.
אורי מקלב: וגם מופיע בהלכה, וידוע בהלכה שעשו שונא ליעקב.
אורי מקלב: למה זה הלכה?
אורי מקלב: כי ידוע שקיים דבר כזה.
אורי מקלב: הלכה, לפעמים זה יכול להיות בלי סיבה.
אורי מקלב: אבל אנחנו יודעים שבגלל הדבר הזה אנחנו חייבים לטפל בעניין הזה ביתר שאת, מכיוון שהשוני בין מה שקרה פעם להיום, שהיום מנסים לכסות על הדברים האלה.
אורי מקלב: היום מנסים להגיד שהתופעה הזאת לא קיימת, היום הולכים להגיד שתופעה כזאת וכזאת היא בשוליים, מנסים להמעיט מהמספר, כל מדינה מנסה, זה חשוב שהיא מנסה, להמעיט ממספר האירועים שיש בה, ואנחנו צריכים לעמוד פה וכן להציף את הנושאים האלה, להגיד שהתופעה הזאת קיימת, היא מתגברת.
אורי מקלב: אנחנו דורשים ממדינות שיחוקקו חוקים מיוחדים לתופעה האנטישמיות, שלא יהיה רקע, כפי שראינו בתופעה האחרונה ובתופעות אחרות, שהסביבה לא מספיק מגנה את זה, היא לא מספיק מוקיעה את הדברים האלה, ואנחנו חושבים שהתופעה הזאת צריכה לקבל מענה הרבה יותר חריף.
אורי מקלב: אני לא פרופסור לקרימינולוגיה וגם לא דוקטור, אבל ידוע שתופעות של פשע, קרימינולוגיות, קורות לפעמים בגלל שקורית תופעה אחת, פשע אחד מביא לתופעה שנייה.
אורי מקלב: אם יש שוד בנקים, אז אנחנו יודעים שעכשיו זו תהיה תופעה שתתגבר.
אורי מקלב: אם מישהו יעשה שוד בנק באופנוע, אז עוד כמה יחקו אותו בעניין הזה, זו תופעה שקיימת.
אורי מקלב: אנחנו לא רואים את התופעה הזאת של אנטישמיות כתופעת פשע רגילה, שאם היא קיימת, אז אולי לא כדאי לדבר עליה, אלא אנחנו חושבים שהדבר הזה נגרם בגלל שמנסים להצניע אותה, בגלל שמנסים להגיד שהיא תופעה חריגה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להציף את הדבר הזה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהתופעות של אנטישמיות הן אלה שאולי שתרמו לשרידות של האומה היהודית, בגלל שתמיד מישהו דאג להגיד שאנחנו יהודים, אף פעם לא נתנו לנו להיטמע בתוך אומות העולם.
אורי מקלב: התופעות האנטישמיות היו גורם שהחזיקו את היהודים ולא נתנו להם להתערות בתוך אומות העולם, אבל התופעה הזאת של התבדלות, בגלל שאנחנו יהודים, אנחנו צריכים לעשות, אנחנו צריכים לדאוג שבאמת יהודי יהיה יהודי, שהיהודים יישארו יהודים, לא שאחרים יעשו את זה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים לדאוג לעצמנו בכל הדברים, גם בדבר הזה.
אורי מקלב: שאף אחד לא ידאג לזה שאנחנו יהודים, אנחנו צריכים לעשות את זה.
אורי מקלב: ואתם, או מדינות העולם, באירופה, בארצות הברית, בקנדה, התפקיד שלכם למנוע, להוקיע, לחוקק חוקים בעניין הזה.
אורי מקלב: ואם אנחנו קצת הועלנו בדיון הזה, והיה זה שכרנו.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת מקלב.
יואל רזבוזוב: ניתן עכשיו את רשות הדיבור לאלי רינגר, ראש הקהילה היהודית בבלגיה.
<אלי רינגר: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) כל מה ששמעתי כאן הוא מאוד חשוב.
<אלי רינגר: כמדינתם של היהודים בכל רחבי העולם, אנו משפחה אחת גדולה.
<אלי רינגר: אם מישהו פוגע בנו בחלק הזה, כל אחד גם אם הוא מתגורר באוסטרליה, מרגיש את אותו כאב.
<אלי רינגר: אנו מנסים באירופה לסייע מידי פעם להסברה הישראלית, שכפי שנאמר קודם, ברגע זה לא במיטבה.
<אלי רינגר: אנחנו לא מקצועיים, ולדעתי יכול להיות שזה לא "בריא" שנהיה נציגי ישראל בתפוצות.
<אלי רינגר: אני חושב, שישראל אכן צריכה להגביר ולשפר את היכולות שלה על מנת לשווק נכון את ההסברה.
<אלי רינגר: אנו יכולים רק לעזור, מפעם לפעם, מאחורי הקלעים.
<אלי רינגר: השאלה שלי היא, בזמן שישראל לצערנו נמצאת בגולת הכותרות השלילית, האם יהיה זה נכון שהיא תהיה הנציגה, בעניין כל מה שחשוב וכל הבעיות באירופה או באמריקה?
<אלי רינגר: האם זו אסטרטגיה טובה?
<אלי רינגר: אני חושש שמידי פעם, בגלל שישראל לצערנו לא כל כך "קלה", אם היא תתערב יותר מידי, הם יגידו: "זה שוב ישראל, אנחנו לא אוהבים אותה".
<אלי רינגר: יכול להיות שזה לא מאפשר את התגובה החיובית כפי שצריך להיות.
<אלי רינגר: יכול להיות שאנו צריכים להבין, שבאירופה באמריקה ובכל העולם, קהילות החוץ צריכות להיות חזקות יותר ובכל פעם שאנו צריכים את הסיוע של ישראל, כמובן שאנו נבקש זאת ואני בטוח שהיא גם תסייע.
<אלי רינגר: זאת במידה ויש לנו בעיה עם נושא השחיטה והמילה.
<אלי רינגר: בשבוע שעבר נערך כנס גדול בבית כנסת אירופאי, ואני הייתי בין הדוברים.
<אלי רינגר: נאמרו שם דברים קשים על כך שצריך להעלות לדיון את כל נושא הגזירות, לגבי השחיטה והמילה, אבל, על מנת לסייע לנו, ישראל צריכה לנסות ולקחת את היוזמה, ולשמש כדוברת של היהדות הבינלאומית.
<אלי רינגר: אני לא יודע אם כרגע זה דבר טוב, בואו ננסה להתאחד יותר כדי שאפשר יהיה לפעול.
<אלי רינגר: כמובן, שצריך שהיו לנו קשרים עם הרשויות הישראליות ובכל פעם שנצטרך עזרה, אני בטוח שאתם תסייעו לנו ברצון.
<אלי רינגר: תודה רבה לכם.
<מאיר חביב: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) כבוד היו"ר, אני חייב לומר לך שראש הממשלה, בנימין נתניהו, שוחח בישיבה הקודמת עם הנשיא הולאנד, בנושא השחיטה.
יואל רזבוזוב: כן, חשוב לציון.
יואל רזבוזוב: לינדה קיסלוויץ, קנדה, בבקשה.
<לינדה קיסלוויץ: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה, אני מאוד שמחה וגאה להיות פה.
<לינדה קיסלוויץ: אני מנכ"לית מגבית קנדיה, UIA, שזה ארגון בקנדה המייצג 10 פדרציות מחוף אל חוף, שהרי אנו מדינה גדולה.
<לינדה קיסלוויץ: אנו מדינה פעילה בתחום הפוליטיקה, ויש בה בערך 390,000 יהודים שחלקם חיים במרכזי הערים הגדולות וחלקם בחיים בקהילות אזוריות קטנות שבהן יש בין 500 ל- 2,500 יהודים.
<לינדה קיסלוויץ: הקהילה הגדולה שלנו היא טורונטו, עם 200,000 יהודים בקירוב והיא קהילה מפותחת ופעילה.
<לינדה קיסלוויץ: אני יכולה לומר, שכמו לחברינו בארצות הברית, אולי גם במדינות נוספות, יש לנו קהילה יהודית מאוד שמרנית ומסועפת, עם מסורות ציוניות מאוד חזקות, העוסקות בפיתוח קשרי הידידות עם ישראל.
<לינדה קיסלוויץ: אנו שמחים לראות את התבנית החדשה המתפתחת בקשרי ישראל והתפוצות.
<לינדה קיסלוויץ: כראיה לכך, יוזמת הממשלה החדשה המתפתחת בין הסוכנות היהודית, הממשלה וארגונים בלתי ממשלתיים ברחבי העולם, על מנת לבדוק מה אנו יכולים לשנות.
<לינדה קיסלוויץ: אמנם זה מדבר על נושא המניעה, אבל, אני מדברת כאן על החינוך משום שלדעתי - ועמיתי יואל רייטמן ידבר על כך יותר לעומק - אנו צריכים לדאוג שהצעירים ישארו קשורים ליהדות ולישראל, אני מאמינה שאתם גם שותפים לדאגה זו, כי לא מדובר רק על הצעירים שלנו אלא גם על הצעירים שלכם.
<לינדה קיסלוויץ: בין אם זה בקמפוסים, זוגות צעירים עם ילדים קטנים בבתי ספר.
<לינדה קיסלוויץ: אם לא נוודא ביחד שהם ידעו מי הם, יכירו את השורשים שלהם, שיהיה להם מושג לגבי המסורת ההיסטוריה ועיקר הזהות שלהם, אזי, יהיה לנו הרבה יותר קשה להתמודד עם כל מיני קשיים ותקריות שאותן אנו חווים בצורות שונות בחלקים שונים בעולם.
<לינדה קיסלוויץ: אנו מאוד מעורבים בפעילויות, כגון " Birhthright", אנו שולחים קרוב ל- 3,000 צעירים בכל שנה, כדי שיתנסו בכל החוויה של Birthright .
<לינדה קיסלוויץ: אנו מעורבים גם במספר קמפוסים בקנדה, ביחד עם תכניות "הילל" המנסות לגייס ולקרב את הצעירים, .
<לינדה קיסלוויץ: אנו מבינים שזה חלק מתהליך ומהחינוך על מנת לשמור את האחדות שבין הקהילות בתפוצות לבין ישראל.
<לינדה קיסלוויץ: אני רוצה לחזור ולומר, שאנו מאוד שמחים לראות כיצד היוזמה החדשה של הממשלה יוצאת לדרך, דרך המשרד לענייני תפוצות, ביחד עם השר נפתלי בנט וראש הממשלה בנימין נתניהו, אשר נפגש ושוחח עם כולנו כשהיינו כאן בשבוע שעבר.
<לינדה קיסלוויץ: והוא אמר בצורה מאוד ברורה, כיצד ממשלת ישראל מתחייבת לראות בכך כפרוייקט יהודי עולמי.
<לינדה קיסלוויץ: אנו בקנדה, מאוד שמחים להיות חלק מכל זה ומקדמים בברכה את היוזמה הזו.
<לינדה קיסלוויץ: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע עכשיו את נציג משרד החוץ, גדעון בכר, בבקשה.
<גדעון בכר: תודה, אדוני היושב ראש.
<גדעון בכר: אני חושב שכשאנחנו נאבקים באנטישמיות אנחנו צריכים לעשות מאבק מקצועי, וקודם כל, כפי שהזכירו קודם, לא כל דבר הוא אנטישמיות ואנחנו צריכים לכוון את הפעולה שלנו נגד האנטישמים ולא נגד דברים אחרים.
<גדעון בכר: זו נקודה ראשונה.
<גדעון בכר: נקודה שנייה, אנחנו צריכים לדעת איפה יש אנטישמיות.
<גדעון בכר: זה נכון שאנטישמיות מצויה בכל מקום בעולם, אבל לא בכל מקום היא שווה.
<גדעון בכר: הבעיה הגדולה ביותר שלנו היום היא באירופה, בעיקר באירופה המערבית, במדינות האיחוד האירופאי, לשם אנחנו צריכים לכוון את המאמצים שלנו.
<גדעון בכר: ביום שישי התפרסם סקר חשוב ביותר, שמי שלא קרא אותו אני מאוד ממליץ לקרוא אותו וללמוד אותו, של הסוכנות לזכויות יסוד של האיחוד האירופי, ה-FRAF, Fundamental Rights Agency , שראיין 6,000 יהודים באירופה שמייצגים 90% מאוכלוסיית היהודים באירופה, למעלה ממיליון איש והתוצאות הן, אני מקריא כמה דברים בכללי: 75% מהנשאלים אומרים שהאנטישמיות החריפה בחמש השנים האחרונות; 65% אומרים שהאנטישמיות היא בעיה; 23% אומרים שהפלו אותם בשנה האחרונה; 75% אומרים שהאנטישמיות באינטרנט היא בעיה גדולה, וזה עוד נושא שאנחנו חייבים לדון בו, כיצד נאבקים באנטישמיות באינטרנט, כי זה מקור ראשי ומרכזי היום לאנטישמיות בעולם בכלל; 26% חוו תקרית אנטישמית בשנה האחרונה.
<גדעון בכר: 26%, אם אנחנו אומרים שהסקר מכסה יותר ממיליון איש, מדובר במאות אלפים; 4% חוו אלימות פיזית; 3% דיווחו על מקרה של ונדליזם.
<גדעון בכר: אלה המספרים.
<גדעון בכר: אני מברך על כך שהאיחוד האירופאי, היה לו האומץ והעוז לעשות את הסקר הזה, זה סקר חשוב שאנחנו יודעים שיתבצע עכשיו כל חמש שנים.
<גדעון בכר: עוד כמה נקודות קטנות.
<גדעון בכר: לא דיברנו רבה על הנושא של השחיטה, שחיטה כשרה.
<גדעון בכר: הזכרנו הרבה את ברית המילה, אבל, רבותיי, כבר בחמש מדינות באירופה אסור היום לבצע שחיטה כשרה.
<גדעון בכר: בלי שחיטה כשרה ובלי ברית מילה אין חיים יהודיים באירופה.
<גדעון בכר: אלה שתי אבני היסוד של העם היהודי.
<גדעון בכר: אם יוזמות למניעת שחיטה ולמניעת ברית מילה יתקבלו באירופה, מי שיקיים אותם יהיה פושע באירופה.
<גדעון בכר: האם זה מה שאנחנו רוצים?
<גדעון בכר: לא, בוודאי שלא.
<גדעון בכר: אלה דברים שהם מאוד חשובים.
<גדעון בכר: מה שאני רוצה להגיד עוד, שמי שאחראי, קודם כל למאבק באנטישמיות, זה הממשלות שבקרבן יש את הקהילות היהודיות, הם אלה שאחראים.
<גדעון בכר: היהודים שחיים שם הם אזרחים של המדינות האלה, לממשלות האלה יש הכי הרבה כוח להיאבק באנטישמיות, בחקיקה, באכיפה, בחינוך, בלהעלות את המודעות, בלייצר אפשרות לאנשים ללכת ולהתלונן על דברים.
<גדעון בכר: הרוב המכריע של יהודים שחווים תקרית אנטישמיות לא הולכים בכלל להתלונן וזה מקור לפער עצום בנתונים לגבי מצב האנטישמיות.
<גדעון בכר: עוד שתי נקודות.
<גדעון בכר: סולידריות בין הקהילות היהודיות ובין מדינת ישראל והעם היהודי.
<גדעון בכר: זה קריטי.
<גדעון בכר: אני מקבל את מה שאמר פה מר סלוצקר, שחייבת להיות תמיכה גדולה מאוד מהיהדות של צפון אמריקה ביהדות באירופה וכמובן שלנו, של מדינת ישראל.
<גדעון בכר: אנחנו חייבים, כדי לטפל בבעיה, להפנות יותר משאבים, אנחנו כמדינת ישראל.
<גדעון בכר: לא יכול להיות שכוח האדם שמוקדש לתופעת האנטישמיות הוא אפסי והתקציבים הם כל כך מינימליים כשהתופעה היא כזאת גדולה.
<גדעון בכר: לכן אני חושב, מבחינתי המסר העיקרי, אפשר להיאבק באנטישמיות, חייבים להפנות לזה יותר משאבים ותשומת לב.
<גדעון בכר: תודה רבה.
יואל רזבוזוב: אם 75% חושבים שבחמש שנים האחרונות האנטישמיות גברה, אם כל יהודי רביעי באירופה חווה מקרה של אנטישמיות, אני חושב שהנתונים מאוד מאוד לא טובים ולא סתם אנחנו מנהלים כאן את הדיון הזה וזו באמת תופעה שאנחנו לא יכולים להישאר, כמו שאמרתי בהתחלה, אדישים, ואנחנו באמת נמצאים באיזה שהיא מצוקה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שבסופו של דבר הצוות המקצועי יושב במשרד החוץ, משרד התפוצות, צריך לגבש תכניות.
יואל רזבוזוב: אנחנו מצפים מכם לקבל תכניות ממוקדות איך אנחנו פותרים את הבעיה הזאת.
יואל רזבוזוב: אני מבין שזו בעיה גדולה וזה לא פשוט, אבל אנחנו כחברי כנסת ניתן לכם את כל הגיבוי ואנחנו לא צריכים לחסוך פה בתקציבים, אלא צריכים לתת פה, נכון להיום, מענה הכי טוב לבעיה הזאת.
יואל רזבוזוב: הנתונים האלה עוד לא התפרסמו, אבל אלה נתונים מאוד מאוד מדאיגים.
יואל רזבוזוב: יעקב חגואל, ההסתדרות הציונית העולמית, בבקשה.
יואל רזבוזוב: ממש בכמה משפטים.
<יעקב חגואל: ברכות ליושב ראש על הדיון.
<יעקב חגואל: אני רוצה להוסיף עוד נתון אחד מאותו סקר.
<יעקב חגואל: יש בו הרבה מאוד נתונים, אבל נתון אחד שהכאיב לי מאוד, 82% מהיהודים שנפגעו במקרה אנטישמיות לא דיווחו על זה בכלל.
<יעקב חגואל: זה נתון חשוב ונתון יסוד.
<יעקב חגואל: כי אנחנו כבר מתרגלים, אנחנו כבר מגישים את הלחי השנייה ואנחנו מתעלמים וזו רעה חולה גדולה.
<יעקב חגואל: אני רוצה לומר לכם שלפני שבועיים, כשקרה האירוע באוסטרליה, אני לא הופתעתי.
<יעקב חגואל: לא הופתעתי, לא רק כי אני יודע ואני מקבל כל בוקר מקרי אנטישמיות מתוקף תפקידי לאי-מייל, ולא הופתעתי כי זה לא אירופה, כי יש אנטישמיות לא רק באירופה, לא הופתעתי כי קראתי נתונים בסוף שנה שעברה, שפרסמה הקהילה היהודית באוסטרליה, שדיברו על 547 אירועי אנטישמיות שקרו באוסטרליה במהלך 2012.
<יעקב חגואל: ברגע שקורים כל כך הרבה אירועים אנטישמיים אני לא מופתע שבסוף יש אירוע אלים כזה, קשה כזה, ולנו אסור לנו להתעלם, לא מטוקבק באינטרנט בנושא אנטישמי ולא מגרפיטי בחוצות העיר.
<יעקב חגואל: כל דבר נגמר בסוף, זה מדרון חלקלק שנגמר בסוף ברצח של יהודים, כמו שלא הופתעתי מאותו פיגוע אנטישמי שקרה בטולוז.
<יעקב חגואל: כי הכתובת היא על הקיר ולצערנו העולם מתעלם והדבר הראשון שאנחנו צריכים לעשות, אדוני היושב ראש, זה להעלות את הדברים למודעות.
<יעקב חגואל: להעלות את הדברים למודעות דבר ראשון בקרבנו, בקרב עם ישראל, בקרב ראשי הקהילות.
<יעקב חגואל: כן, אני מודיע לכם, בתוקף תפקידי אני נפגש עם הרבה מאוד ראשי קהילות, ואנשים טומנים את ראשם בחול.
<יעקב חגואל: אנחנו צריכים להעיר את העולם ודבר ראשון את הקהילות היהודיות.
<יעקב חגואל: אני רוצה לומר פה עוד נתון אחרון שהוא נתון ברור, שבשנה האחרונה, בשנה שחלפה, ב-2012, היו יותר מקרים אנטישמיים אלימים ב-30% יותר מ-2011.
<יעקב חגואל: זה נתון, אלה עובדות, ואני מדבר פה על אלימות אנטישמיות, לא מדבר על טוקבק, לא מדבר על גרפיטי, מדבר על אלימות.
<יעקב חגואל: אני חושב שכמו שאמר פה חבר הכנסת לפני כן, זה לא גל, אנחנו מדברים פה על עשור, לא על יומיים ולא על שנתיים, על עשור שמקרי האנטישמיות האלימים עולים ואנחנו צריכים לעשות פה משהו.
יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך שצריך להביא את זה למודעות הציבורית, במיוחד גם כאן בישראל ולא רק בחו"ל.
יואל רזבוזוב: כאן אני חושב שכדאי לנו לפנות לתקשורת.
יואל רזבוזוב: אתם יודעים שהדעה הציבורית, ברגע שהציבור יודע והתקשורת תפרסם זאת, זה מניע את הפוליטיקאים לשים יותר גז בנושא.
יואל רזבוזוב: כאן אני פונה באמת לתקשורת להציף את הנושא הזה, כי זה נושא חשוב לקיום העם היהודי, אני חושב, וזו באמת בעיה קיומית ומאוד מאוד חשוב לתת לזה דגש.
יואל רזבוזוב: עכשיו אנחנו ניתן את רשות הדיבור לג'ואל רייטמן מקנדה, בבקשה.
<ג'ואל רייטמן: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אדוני היו"ר, חברי הוועדה, אורחים נכבדים.
<ג'ואל רייטמן: אנו מאוד גאים להיות כאן, במדינת היהודים, ישראל.
<ג'ואל רייטמן: אני מייצג כאן את הפדרציה היהודית של קנדה, UIA , או כפי שאתם מכירים אותה, מגבית קנדה או בעצם את זרוע ההסברה שלה, המרכז לענייני ישראל והיהדות (CIJA), שהוא חוד החנית בבניית התמיכה בישראל, בקנדה.
<ג'ואל רייטמן: ברצוני להזכיר לכל אחד ואחד מכם, שהיום הוא יום השנה לליל הבדולח והיום הוא גם יום זכרון.
<ג'ואל רייטמן: היום אנו נזכור את כל משפחות היהודים שנספו.
<ג'ואל רייטמן: אני מדבר אליכם כקנדי גאה, כי יש דבר טוב להיות היום בישראל וזה העובדה שקנדה ממשיכה להיות חברתה הקרובה ומאוד נאמנה לישראל.
<ג'ואל רייטמן: למרות החברות, קיימים אתגרים, כמו למשל: החרמה, משיכת השקעות, סנקציות, כינוסים של תנועות אנטי ציוניות ואנטישמיות.
<ג'ואל רייטמן: בעוד שחרם נגד יהודים אינדיבידואלים נחשב כמחוץ לתחום בקנדה, יש מספר מטריד של פעילים, הקוראים לנקוט בצעדים האלה כנגד מדינת היהודים.
<ג'ואל רייטמן: מנקודת מבטה של יהדות קנדה, זה לא רק איום על החברים והמשפחות שלנו בישראל.
<ג'ואל רייטמן: אנטי ציוניות כזו, מהווה נסיון להגביל את החופש שלנו כיהודים קנדים.
<ג'ואל רייטמן: אנחנו אולי גרים בטורונטו ולא בתל-אביב, אבל, אנו רואים את גורלנו בלתי ניתן להפרדה.
<ג'ואל רייטמן: אם יבוא יום שלעמוד בפומבי בצד ישראל יהיה בלתי חוקי בקנדה, זה יהיה היום שבו יהודי קנדה כבר לא יהיו חופשיים יותר לחיות כיהודים.
<ג'ואל רייטמן: האתגרים האלה הם לא ייחודיים לקנדה, אולם, האופן שבו הקהילה היהודית בקנדה הגיבה, לא שווה כלום.
<ג'ואל רייטמן: קיימים חמישה ממדים לגישה שפיתחנו, אשר נפרסו ביעילות, שאותם הייתי רוצה לשתף אתכם.
<ג'ואל רייטמן: לפני עשר שנים, לאחר מחקר ממושך שהתבסס על נסיוננו, השקנו את שיטת ההסברה הנקראת "שיתוף ערכים", שזה התאמת המסר שלנו לאינטרסים והשקפת העולם של קהל היעד שלנו, קנדים לא יהודים בעמדות השפעה, תוך שימת דגש על הערכים המשותפים לישראלים ולקנדים: חופש, פלורליזם, ערכי משפחה ודמוקרטיה.
<ג'ואל רייטמן: פתחנו את הדלת לדיון מהותי יותר במסרים פרו-ישראלים, מסרים שלעולם לא היינו מצליחים להשיג אם לא היינו מראים תחילה את הישראלים כאנושיים, על ידי שיתוף התרבות הישראלית, אהבת המשפחה והמחוייבות לחופש.
<ג'ואל רייטמן: אסטרטגיית "שיתוף ערכים" פועלת, הוכחה לכך היא התמיכה הבלתי מעורערת במדינת היהודים, בפורומים כמו האו"ם וארגון המדינות המתועשות.
<ג'ואל רייטמן: אני שמח שמותג היוזמה שממשלת ישראל התחייבה אליו, היתה בו מעט השראה של "שיתוף ערכים", לאחר שהגישה הזו אומצה על ידי "פרוייקט ישראל", המשתף איתנו פעולה במחקר שלנו.
<ג'ואל רייטמן: אכן, האסטרטגיה שלנו ממשיכה לשמש כמודל סופי להסברה הפרו-ישראלית ברחבי העולם.
<ג'ואל רייטמן: פעלנו כדי להבטיח שבקנדה, התמיכה בישראל מתעלה על הקווים המפלגתיים ואינה משליכה אל אף אידיאולוגיה פוליטית.
<ג'ואל רייטמן: ידוע לכול, שראש ממשלת קנדה סטיבן הרפר והמפלגה השמרנית בקנדה, תומכים נלהבים של ישראל.
<ג'ואל רייטמן: אולם, מפלגות השמאל והמרכז הראו תמיכה יוצאת מן הכלל גם במדינת היהודים, בכל הנושאים החשובים, כולל: הגברת הסנקציות על אירן, ולהתנער מהחרמות, משיכת השקעות ועיצומים נגד ישראל.
<ג'ואל רייטמן: המפלגות הליברליות והסוציאליסטיות, תומכות להפליא בישראל, פרט למיקרים נדירים.
<ג'ואל רייטמן: רמת האנטי ציונות, אשר מרימה ראש במפלגות השמאל באירופה, כשלה מלהגיע לקנדה.
<ג'ואל רייטמן: אנו נמשיך ונבטיח, שיחסי קנדה ישראל יישארו חזקים גם בדורות הבאים, בלי קשר למי שנמצא בממשלה.
<ג'ואל רייטמן: אנו רוצים להדגיש, שהקהילה היהודית היתה תרומה היסטורית לפיתוח קנדה והיא ממשיכה להיות מובילה בחברה האזרחית הקנדית.
<ג'ואל רייטמן: בכך, אנו פונים לחברינו הקנדים, לא רק כיהודים אלא כקנדים.
<ג'ואל רייטמן: זה קריטי במצב מתמשך, ללא קשר לישראל אלא לגבי מה שאני בטוח הרבה מכם מודעים לכך, הקהילה היהודית בקוויבק עומדת בפני איום על חופש הדת שלה, בצורה של חוק מחוזי האוסר על לבישת סמלי דת, כולל חבישת כיפה ע"י עובדי מדינה.
<ג'ואל רייטמן: אנו פועלים אסטרטגית כנגד מה שנקרא "אמנת הערכים של קוויבק", תוך כדי שימת דגש שזה מאיים לערער מאוד קהילה שהיא מבקשת לעגן.
<ג'ואל רייטמן: התפקיד שמשרד החוץ הישראלי מילא כשותף המפתח שלנו, יוזמות התמיכה שתיארתי קודם, הועברו לארגונים המקורבים למשרדי ונציגי ממשלת קנדה, בשמם של כ- 400,000 יהודים.
<ג'ואל רייטמן: על כך אני אומר "דיינו".
<ג'ואל רייטמן: בשם מגבית קנדה והמרכז לענייני ישראל והיהודים, אני אומר תודה רבה.
יואל רזבוזוב: אנדרו קושנר, בקצרה.
<אנדרו קושנר: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אני סגן נשיא הפדרציה היהודית של לוס אנג'לס וחבר בפדרציות היהודיות של צפון אמריקה.
<אנדרו קושנר: אנו גאים להיות כאן כחלק מהאסיפה הכללית של הפדרציות.
<אנדרו קושנר: אדוני היו"ר, התכבדנו לארח אותך בלוס אנג'לס בתחילת השנה, כחלק ממשלחת של חברי כנסת, שבאו ללמוד על חיי היהודים בצפון אמריקה.
<אנדרו קושנר: כפי שראית, בלוס אנג'לס יש לו קהילה מאוד מגוונת וחזקה ואנו בורכנו בכך שאין לנו הרבה עימותים בנושאים שהועלו כאן.
<אנדרו קושנר: יש לנו ראש עיר יהודי, וראש אגודת הסטודנטים באוניברסיטה הגדולה שלנו, הוא יהודי חובש כיפה.
<אנדרו קושנר: אולם, עלינו גם לזכור שבעבר הלא רחוק בלוס אנגלס, בשנת 1999, נכנס אדם חמוש למרכז הקהילה היהודית וירה בחמשה אנשים, על רקע אנטישמי.
<אנדרו קושנר: בשנת 2002, היה פיגוע ירי בדלפק הקבלה של חברת אל-על בנמל התעופה שלנו.
<אנדרו קושנר: לכן, אנו יודעים שלמרות שיש לנו הרבה מאוד סיבות להגיש נוח ובטוח בקהילה היהודית שלנו, אנו יודעים שעלינו לתת עדיפות לנושא הביטחון וכך אנו עושים.
<אנדרו קושנר: אנו עושים זאת במספר דרכים, אנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם רשויות אכיפת החוק.
<אנדרו קושנר: לאחרונה השקנו יוזמה לחיזוק האבטחה בבתי הכנסת שלנו והמוסדות הקהילתיים.
<אנדרו קושנר: אנו גם עובדים קשה דרך מוסדות החינוך שלנו, הן יהודים והן לא יהודים.
<אנדרו קושנר: לבסוף, אנו מביאים לישראל אנשים שאינם מהקהילה היהודית, כדי שהם יבואו ויבינו את המורכבות של מדינת ישראל.
<אנדרו קושנר: תודה לכם, שנתתם לי את הכבוד להיות כאן ולומר את דבריי.
יואל רזבוזוב: אנחנו לקראת הסיום, חרגנו חצי שעה מהזמן, אחרון הדוברים, אבי אסולין, חבר האספה הלאומית הצרפתית, בבקשה.
<אבי אסולין: קצר.
<אבי אסולין: (מדבר בצרפתית).
<מאיר חביב: (מתרגם): רצינו להודות לכם, לברך את כולם, את מישל גורארי על כל הארגון הזה.
<מאיר חביב: שמעתי את כולם, קשה לדבר אחרי כולם, אין לי הרבה להגיד, אז אני אקצר.
<מאיר חביב: אבל יש לי הרושם שהאנטישמיות הולכת להימשך עוד שנים ואפילו מאות שנים.
<מאיר חביב: אתם אנשים שבאים מכל אירופה, אתם המגן נגד האנטישמיות.
<מאיר חביב: אני נבחר בתקופה, על ידי ערבים, גויים וכדומה, ויושב בוועדת חוץ וביטחון, סגן נשיא ארגון הידידות בפרלמנט.
<מאיר חביב: 577 חברי פרלמנט באספה הלאומית ואנחנו מעט מאוד להגן על ישראל, להיפך, יש המון פרו פלשתינאים, כפי שאתם יודעים, הדת המוסלמית הולכת להיות הראשונה בצרפת, אני יוצא מהחברה האזרחית - - - אני מסיים, צריך להיאבק כל הזמן.
<מאיר חביב: הנאצים התחילו, הימין הקיצוני המשיך, קודם כל זה היה ימין קיצוני, היום יש מסכה וזה אנטי ישראליות, הם מסתירים את זה.
<מאיר חביב: היה אילן חלימי, היה הרצח בטולוז, היה בסידני היום, זה הולך להיות יותר ויותר גרוע.
<מאיר חביב: האנטישמיות בכל מקום.
<מאיר חביב: צריך להיאבק בו, להתחיל בשחיטה ובברית המילה.
<מאיר חביב: כתבתי לשר הפנים, מנואל וייס והנשיא אמר שאסור, לפני יומיים הוא אמר שאף אחד אחרי ה - - - לא צריך לדאוג ואף אחד לא - - - המאבק צריך להימשך, תודה רבה.
<מאיר חביב: האינטרנט גם נורא חשוב.
יואל רזבוזוב: ובאמת כל הכבוד לכם על מה שאתם עושים.
יואל רזבוזוב: חברים, תודה לכם על הדיון הזה.
יואל רזבוזוב: מי שלא הספיק לדבר, אני נורא מצטער, כי באמת חרגנו חצי שעה מהזמנים.
יואל רזבוזוב: כולם רצו לדבר, ואני חושב שהיה דיון ממצה.
יואל רזבוזוב: לסיכום, הוועדה מוקיעה את האירוע האנטישמי בסידני ומאחלת החלמה מהירה לפצועים.
יואל רזבוזוב: אמרנו את זה ודיברנו עם הבחור שנפגע.
יואל רזבוזוב: הוועדה מברכת את משרד ההסברה והתפוצות והחוץ ואת הארגונים הפועלים במאבק למניעת האנטישמיות.
יואל רזבוזוב: הוועדה קוראת למשרדי ירושלים והתפוצות והחוץ להעמיק את הפעילות למניעת אנטישמיות במסגרת הקמפוסים.
יואל רזבוזוב: דיברנו על הקמפוסים באוניברסיטאות, בקריאה למדינות העולם להכניס למערכת החינוך תכניות בנושא סובלנות ורב תרבותיות וכן למניעת שנאת זרים ויהודים, לחוקק חקיקה הכוללת ענישה כלפי גורמים אנטישמיים, נורא נורא חשוב.
יואל רזבוזוב: איפה שזה כבר נעשה, כמו בצרפת, להגביר את אכיפת החקיקה במקומות בהם היא כבר קיימת.
יואל רזבוזוב: הוועדה קוראת למשרד החוץ לפעול ברחבי העולם לגינוי האלימות במסגרת כל פעילות אנטישמית.
יואל רזבוזוב: מכל מה שנאמר כאן אנחנו שומעים גם שהיהודים לא מדווחים, שמענו פה נתונים נורא נורא מדאיגים, מפחדים לדבר.
יואל רזבוזוב: שידברו, שיספרו את זה לקהילות, הקהילות יפנו אלינו, אנחנו כאן, בשביל זה אנחנו מדינה יהודית ויש לנו את הכוח ויש לנו את הצבא ויש לנו כלכלה איתנה ואנחנו יכולים לתת מענה ואנחנו ניתן מענה, רק תפנו אלינו.