GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<זהר פורת: הגישו שני גופים, ולא אזכיר את שמם, לתמיכות האלה.
<זהר פורת: דא עקא, שבגופים אלה התגלו בעיות רבות שלא מאפשרות לנו לתמוך בהם.
<זהר פורת: הם לא עומדים בהנחיות של משרד המשפטים ומשרד האוצר.
<זהר פורת: אני יכולה להביא רק דוגמה – באחת העמותות שזה גוף נתמך, הועברו כספים לגוף אחר בניגוד להנחיות.
<זהר פורת: בעמותה אחת, ההנהלה הבכירה שם מקבלת שכר מעבר לקבוע בהנחיות.
<זהר פורת: עמותה נוספת – יש בעיות גם בתפקוד שלה מבחינת ניהול ספרים, וגם בנושא של מכירות מעל לתעריפים.
<זהר פורת: זאת אומרת, יש מצב שבו אנחנו רוצים, ויש לנו את הכסף, ואנחנו לא יכולים לתת, שלא לדבר על זה שהם הגישו את המסמכים באיחור.
<אורלי ארז-לחובסקי: אז אולי צריך לחשוב על מודל אחר, של קבורה על ידי רשויות מקומיות.
<אורלי ארז-לחובסקי: יש כאן רשויות שקוברות אבל רק את תושבי הערים.
<אורלי ארז-לחובסקי: צריך לנסות לחשוב - - -
<זהר פורת: השנה התחלנו לתת תמיכות לא במסגרת 3א', ם במסגרת של התמיכות הרגילות שלנו, לחברות קדישא ולרשויות מקומיות.
<זהר פורת: רק, באמת, לסיים בזה שאנחנו נתקלים בהמון המון קשיים.
<זהר פורת: אני יכולה לתת את תל רגב כדוגמה, במקרה אני באופן אישי מטפלת בזה כבר שנתיים, עם פניות למנהל.
<זהר פורת: רק לפני חצי שנה אחרי 7 שנים בוטל סוף סוף ההסכם עם אותה עמותה שקיבלה מעל מיליון וחצי שקל, והכסף נעלם, והיא לא עשתה דבר.
<זהר פורת: הסיפור הזה שוכב כבר חצי שנה במחלקת עסקאות במנהל מקרקעי ישראל ועדיין לא נעשתה שום הקצאה של הקרקע הזו.
<זהר פורת: זה תל רגב.
<זהר פורת: יש שם 22 דונם שהיו נותנים פתרון לכל האזור בנושא של קבורה אזרחית.
<זהר פורת: דוגמה נוספת, קטנה – ב "ירקון" יש את עמותת "מנוחה נכונה" פתח תקווה.
<זהר פורת: השטח מוכן, דא עקא, אין כביש ואין גשר להגיע לאותו שטח.
<זהר פורת: דוגמה נוספת – אנחנו, מבחינתנו, היינו רוצים להכריז, יש לנו 12 אתרים שהיינו כבר מחר רוצים להכריז עליהם אבל אין שום משמעות להכרזה הזו כשאין את התנאים לקבור.
<זהר פורת: ברקת, שצוין כאן – זה אתר שלא קם עוד.
<זהר פורת: כפר סבא- אתם אמרתם שאתם פועלים על פי החוק.
<זהר פורת: החוק מדבר על קבורה אזרחית אזורית.
<זהר פורת: כפר סבא זה אחד המקומות שבהם לוקחים כסף רב ועצום על קבורה של אנשים שאינם תושבי המקום.
<זהר פורת: זה לא עמידה בחוק.
יואל רזבוזוב: למה ממשיכים לתת תמיכות לאותם גופים שלא מתנהלים על פי החוק?
<זהר פורת: לתת תמיכות?
<זהר פורת: לא נותנים.
<זהר פורת: אנחנו עצרנו את נושא התמיכות מאחר והגופים האלה לא עומדים - - -
יואל רזבוזוב: החוק, בינתיים, מכל מה שהבנתי – זה לא חוק.
<זהר פורת: הסנקציה היחידה שלנו, כאמור, היא לקיחת הרישיון.
<זהר פורת: המשמעות היא, הגופים האלה, מאחר ואנשים באים לפתחנו – ארונות המתים, סליחה על הביטוי – אנחנו לא יכולים לתת פתרון, כי אם לגוף אין רישיון מה נעשה עם המת שמוטל לפנינו?
<זהר פורת: אנחנו היום עובדים על שינויי חקיקה כדי ליצור מדרג של סנקציות שנוכל להפעיל קודם לביטול הרישיון, כדי שיהיו לנו שיניים לפעול.
<יצחק ישי: אני מנהל אגף הקבורה, במשרד לשירותי דת.
<יצחק ישי: אם אני מסתכל, בערך מ-2009, זאת אומרת, המשרד פורק, לא משנה למה, ובעצם לא תפקד, תקופה ארוכה.
<יצחק ישי: מאז שנכנסתי לתפקיד היו שלושה גופים שמתעסקים.
<יצחק ישי: היום יש 12 גופים, נהריה בדרך לקבל עוד 10%, עכו, הרצליה, שהרחבנו לרעננה.
<יצחק ישי: יש את נתניה שיש לו הרחבה והובהר להם שהם יצטרכו לעשות שם 10%, יש את אריאל, ואנחנו רצים קדימה עם הנושא.
<יצחק ישי: אחת הבעיות זה נושא החאפרים עם האמבולנסים.
<יצחק ישי: פעלנו עם משרד הבריאות והוא הוציא חוזר עכשיו, אבל צריך לעשות עוד עם זה.
<יצחק ישי: מה שכן, אני מציע שבאמת בשיתוף משרד הקליטה, ניצור אתם קשר ונתרגם את החוברת לרוסית ואמהארית, שבאמת, יהיה נגיש להם וקריא.
<יצחק ישי: אני חושב שנושא המידע הוא מאד חשוב אנחנו נמשיך לקדם את הנושא.
<נטלי אוסטרובסקי: אני רק רציתי לציין שבמסמך שקיבלנו מעמותת "מנוחה נכונה" כתוב שאתם מציעים לוועדה לקליטה ועליה לקדם חקיקה ראשית שתחייב כי בכל בית עלמין יוקצה שטח לקבורה אזרחית.
<נטלי אוסטרובסקי: אנחנו מכינים שינוי לתכנית מתאר ארצית לבתי עלמין ובתוך ההוראות האלה יהיה כתוב ש 10% מכל בית עלמין חדש או הרחבה של בית עלמין קיים צריכות להיות לקבורה אזרחית.
<נטלי אוסטרובסקי: זאת אומרת, אני לא חושבת שכדאי לעשות חקיקה.
יואל רזבוזוב: בינתיים – 17 שנה לא נעשה כלום, ועם כל הרצון הטוב, ויש הרבה רצון טוב, אנשים משלמים הרבה כסף.
יואל רזבוזוב: יש פה אפליה, יש פה ברדק, אף אחד לא יודע לתת תשובות.
יואל רזבוזוב: המשרדים לא מתואמים.
יואל רזבוזוב: אני, בינתיים, ממה שאני רואה, ויש כאן הרבה אזרחים שאין להם את היכולות ואת השפה, מנצלים אותם.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שלא יכולים לממש את הזכות, אחת הזכויות שלא נשארו להם כבר - זה פשוט - - -
נסים זאב: אני חושב שכמעט מבחינת המדיניות אין הבדל בין קבורה אזרחית לקבורה יותר דתית.
נסים זאב: מי שמכיר את המערכת, איך שהיא פועלת, זה נורא ואיום.
נסים זאב: בהתחלה עובדים לשם שמיים, כולם פותחים עמותות, ארגונים, עוברת תקופה קצרה והכל נהפך להיות ביזנס.
נסים זאב: פשוט, לא משתלם למות.
נסים זאב: מחירי הקבורה הם כמו מחירי בית.
נסים זאב: גם המחירים של הדירות עולים.
נסים זאב: למה המחירים של הדירות עולים כל הזמן?
נסים זאב: כי אם הקברים עולים כל כך יקר, מה המחיר בחיים?
נסים זאב: אני לא אומר את זה בהגזמה.
נסים זאב: רק בשבוע שעבר היה מקרה שקברו פה בחלקה בגבעת שאול, בחלקה שעלתה 110 אלף שקלים.
נסים זאב: אני רוצה שתבין על מה מדובר.
נסים זאב: אז אומרים שזו חלקה מיוחדת.
נסים זאב: בסדר.
נסים זאב: הנושא הזה עלה לדיון גם בוועדת הפנים.
נסים זאב: מספר פעמים השתתפתי בדיונים.
נסים זאב: אני חושב שהבקרה היא חיונית ביותר, ואותה עמותה שמקבלת תקציב ומתקצבים אותה, שתעבוד על פי קריטריונים, על פי אמות מידה.
נסים זאב: לא יכול להיות שבהתחלה יש התלהבות והתלהמות וכל אחד רוצה להוביל את המערכת הזו ובסופו של דבר, כשהאזרח צריך את שירותי הקבורה, הוא מוצא את עצמו חסר אונים.
נסים זאב: תמיד יש תמיד מתחת לשולחן.
נסים זאב: יש דרישות כספיות שאומרים לך – מה לעשות, אנחנו חייבים, זו מערכת שצריכה לעבוד, וכך הלאה.
נסים זאב: אז הדברים האלה חייבים יותר בקרה וגם תכנון.
נסים זאב: זאת אומרת, בהתחלה יש תכנית מסוימת לקבורה, אבל אם אין תכנון מסודר אז בסוף אתה מוצא שחלקה היא ליד חלקה, ואין מעברים נורמליים כדי שבמשך השנים, כאשר החלקה והמקום מלא בקברים, אין אפילו דרכי גישה כשאדם רוצה לבקר את קרובו.
נסים זאב: זה גם דר שצריך לקחת בחשבון.
נסים זאב: זאת אומרת, כל מי שמקבל היום חלקה חייב לתכנן אותה, שיהיו דרכי גישה, שהעלויות יהיו עלויות - - אפילו בחוק, לעגן את זה, שכל מי שמקבל תקציב עמותה, חייב לעמוד בדרישות ובקריטריונים.
יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת זאב.
יואל רזבוזוב: חברים, מיצינו את הדיון.
יואל רזבוזוב: קיבלתי פה הרבה נתונים.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לעכל את הנתונים.
<מרדכי אלבום: אני מחברה קדישא, ומבקש זכות דיבור.
<מרדכי אלבום: ביקשתם מאתנו להגיע לכאן.
<מרדכי אלבום: אני חושב שאנחנו בעלי ניסיון יותר מכל אחד בנושא הזה.
<מרדכי אלבום: אני מנכ"ל של חברה קדישא כפר סבא.
<מרדכי אלבום: ושכן של עמותת "מנוחה נכונה", כפר סבא, וגם חבר בפורום חברות קדישא הגדולות בארץ.
<שלום נוי: שכן טוב.
<מרדכי אלבום: לפחות האנשים שקטים שם.
<מרדכי אלבום: הבעיות שהוצגו כאן לוועדה הן בעיות שבדרך כלל קיימות גם בחברות הקדישא וגם בעמותות אחרות של קבורה אזרחית, כך שהן בעיות בדרך כלל משותפות.
<מרדכי אלבום: אבל אני אנסה לעמוד על נקודות בניסיון לתת לכם פתרון ולא בבעיות, כי על בעיות שמענו פה לרוב.
<מרדכי אלבום: נקודות לפתרון – אם רוצים לבצע קבורה אזרחית צריך להקים בתי עלמין לקבורה אזרחית, ואני מדבר על בתי עלמין שלמים, לא על נקודה כזו או אחרת בתוך בית עלמין קיים.
<מרדכי אלבום: יהיה קשה מאד להעביר את זה.
<מרדכי אלבום: בתי העלמין כבר מתוכננים כולם, וגם, אם זה עסקאות שנעשו בעבר, זה עסקאות שעלו, וזה עסקאות שתוכננו.
<מרדכי אלבום: אי אפשר יהיה היום לקום ולעשות את זה.
<מרדכי אלבום: זה פשוט לא יהיה מציאותי.
<מרדכי אלבום: המציאות הטובה ביותר היא אל"ף, לקחת סקר בנושא הזה, עד כמה יש באמת ביקוש לקבורה האזרחית – אבל אני מדבר על סקר מקצועי, ממש.
<קריאה: נעשתה עבודה מאד מקיפה בעניין הזה.
<מרדכי אלבום: אז הסקר הזה צריך להכיל שני דברים: 1.
<מרדכי אלבום: למבקשי קבורה אזרחית 2.
<מרדכי אלבום: למי שנזקקים לקבורה אזרחית.
<מרדכי אלבום: ישנם כאלה שאין להם פתרון אחר, כפי שדיברנו – מסופקים, חסרי דת, כאלה שאינם בעלי דת יהודית וכל השאר.
<מרדכי אלבום: אלה מוכרחים, אותם צריך לקבור, ואין אפשרות אחרת.
<מרדכי אלבום: לאלה חייבים לתת פתרון מיידי ואלה חייבים לבוא במסגרת פתרון של קבורות אזוריות.
<מרדכי אלבום: אבל לדוגמה, בכפר סבא, השטח שמיועד, כיום נמצאים בו שתי הקבוצות – גם חברה קדישא וגם "מנוחה נכונה".
<מרדכי אלבום: אם "מנוחה נכונה" תיפתח לקבורה אזורית של כל הארץ, המקום הזה יתמלא, ונגמר הסיפור.
<מרדכי אלבום: בלתי אפשרי יהיה לקבוע באבחה אחת – את זה תעשה כך ואת זה כך.
<מרדכי אלבום: הפתרון – יש, לדוגמה, ליד כפר סבא, תכנית של ש.ד 160 שמיועדת לקבורה אזרחית.
<מרדכי אלבום: מדובר שם בלמעלה מ-100 דונם.
<מרדכי אלבום: זה מרכז הארץ, יושב על ציר של כביש 6 וקרוב מאד לכביש 4.
<מרדכי אלבום: את התכנית הזו, אם היו מקדמים בעזרת המנהל, קרי, להפקיע את זה או לקחת את זה ממי שמחזיק היום - אפשר היה לתת פתרון מיידי לפחות למרכז הארץ.
<מרדכי אלבום: אני לא מדבר, וכנ"ל אפשר לעשות גם בצפון ובדרום.
<מרדכי אלבום: כך שקיימים פתרונות ישימים ולא צריך לנסות לעשות דברים שלוקח 17 שנה ולא מצליחים ליישם.
<מרדכי אלבום: אנחנו, כעיקרון, חושבים שכל אדם יהודי צריך להיקבר על פי ההלכה, אבל לא היתה לנו מעולם התנגדות ואין לנו התנגדות שמי שרוצה, או מי שאיננו יכול, ייקבר על פי צו מצפונו.
<מרדכי אלבום: אבל כשם שהקמנו בתי עלמין, רכשנו קרקעות, פיתחנו אותם והקמנו אותם, כך צריך להיעשות גם עבור זה.
<מרדכי אלבום: אפילו לא ברכישה – בהקצאה.
<מרדכי אלבום: אבל זה צריך להיעשות בבתי עלמין שלמים ולא כנקודות בכל מקום.
<מרדכי אלבום: זה יהיה גם יותר קל וגם יותר מהיר.
יואל רזבוזוב: ההמלצה נרשמה, אבל אני אסתכל בחוק וזה מה שכתוב בו.
יואל רזבוזוב: פשוט לא עושים.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי – לא אוכפים את החוק ואין שום קשר בין החוק למציאות.
יואל רזבוזוב: המילה "קבורה מסחרית" היא באמת מזעזעת.
יואל רזבוזוב: היא גורמת להומור שחור אבל זה לא מצחיק שאנשים מגיעים למצב הזה.
יואל רזבוזוב: המשפחות המסכנות צריכות - - -
<מרדכי אלבום: אבל צריך להגיד שאין כמעט אדם – למעלה מ-98% ואולי אפילו יותר, יכולים להיקבר בחינם, בצורה כלשהי.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע.
יואל רזבוזוב: רוב הסיפורים שמגיעים אלי מדברים על כך שזה עולה הרבה כסף.
<מרדכי אלבום: כל אדם זכאי לקבורת חינם.
<מרדכי אלבום: לא ידוע לי על אדם שבמקום מגוריו ביקש להיקבר, רגיל, נורמלי, בחלקות - - -
יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על זוגות של עולים, מאות אלפי משפחות - - -
<מרדכי אלבום: אז אמרתי – ישנה בעיה מסוימת, צריך להגדיר אותה וצריך למצוא לה פתרון שלא יעלה כסף, בוודאי.
<מרדכי אלבום: אבל הבעיה היא הרבה יותר קטנה ממה שמוצגת, כי זה לא כולם.
יואל רזבוזוב: הבעיה היא, לדעתי, מאד מאד גדולה, לפחות על אוכלוסייה, והיא לא קטנה, אוכלוסייה רצינית.
נסים זאב: יש פה שחיתות נוראה.
נסים זאב: אולי אתה לא מכיר אותה.
נסים זאב: אני מכיר ואני שומע על מעשים בכל יום.
נסים זאב: זה קטסטרופה מה שקורה.
נסים זאב: זה ביזנס לכל דבר, אני אומר לך.
<מרדכי אלבום: - - - תושב ירושלים שיכול להיקבר בירושלים בחלקה פתוחה, אז זה עוול שהוא הלך ושילם את זה.
יואל רזבוזוב: מה שאני יכול להגיד – שאני מתכוון לשנות את החקיקה, כי החקיקה שקיימת לא נאכפת.
יואל רזבוזוב: אין שום היגיון ושום קשר למציאות.
יואל רזבוזוב: בקרוב אנחנו נראה את שינוי החקיקה ואז נחשוב איך מתקדמים הלאה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לכם, הדיון הסתיים.
יואל רזבוזוב: ישיבה זו נעולה.
יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.
יואל רזבוזוב: הוועדה מקיימת היום דיון בנושא קליטת יהודים צעירים מהתפוצות במכינות קדם צבאיות.
יואל רזבוזוב: כמובן, אני מברך את כל הנמצאים כאן – את חברי הכנסת שיושבים כאן, את כל האורחים.
יואל רזבוזוב: אני רואה חשיבות רבה בהכנת בני נוער עולים לשירות משמעותי בצה"ל במהלך הלימודים במכינות קדם צבאיות, וכן אני מברך את היוזמה לגייס יהודים צעירים מהתפוצות ולשלב אותם במכינות כהכנה לעלייתם ארצה ולשילובם בצבא.
יואל רזבוזוב: זה מהווה את האמצעי הטוב ביותר לקליטה טובה יותר.
יואל רזבוזוב: אני אוהב מסגרות, מסגרת עושה טוב.
יואל רזבוזוב: ברגע שיש מסגרת, ועוד מאוד מסודרת כמו מכינה קדם צבאית, זה יכול לתרום ישירות לאינטגרציה.
יואל רזבוזוב: אחרי זה יש את הצבא, אז יוצא שעוברים פרק זמן במסגרת מאוד מסודרת, והערכים שרוכשים שם יכולים לעזור לעניין הקליטה.
יואל רזבוזוב: קיבלנו נתונים של הממ"מ, עוד מעט נשמע אותם מגדעון.
יואל רזבוזוב: את הדיון יזם חבר הכנסת מוטי יוגב.
יואל רזבוזוב: הוא ביקש ממני לקיים אותו וישר נעניתי, כי אני חושב שהדיון הזה חשוב ביותר.
יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לראות - אחרי כל הנתונים והדיון הזה, אחרי שנשמע פה את הכול - איך אנחנו כוועדה יכולים לעזור ולתמוך מול המשרדים הקשורים, אם זה עניינים כספיים או הסברתיים או איך שאנחנו מביאים את העולים ואיך אנחנו עוזרים לכל התהליך הזה לפרוח, כי התהליך הוא באמת מבורך.
יואל רזבוזוב: בבקשה, גדעון.
<גדעון זעירא: תודה, כבוד היושב-ראש.
<גדעון זעירא: לצורך הדיון, מרכז המחקר והמידע של הכנסת התבקש לכתוב מסמך ובו מידע על נוער מהתפוצות ועל עולים במכינות קדם צבאיות.
<גדעון זעירא: נדגיש שמדובר בשתי קבוצות נפרדות, ולכל אחת מהן התייחסות שונה של הגורמים הנוגעים בדבר.
<גדעון זעירא: רצינו לבחון את היקף שתי קבוצות אלה – העולים ובני הנוער מהתפוצות – במכינות, את היקפי גיוסם ואת מאפייני השירות שלהם בצה"ל.
<גדעון זעירא: עם זאת, למשרד החינוך ולמשרד הביטחון, המשרדים האחראים על פעילות המכינות מטעם המדינה, יש מידע חלקי בנושא ונראה שהדיון הזה הוא שלב ראשוני בבחינת הסוגיה.
<גדעון זעירא: קצת רקע.
<גדעון זעירא: המכינות הראשונות החלו לפעול בסוף שנות ה-80 ופעילותן עוגנה בחוק המכינות הקדם-צבאיות בשנת 2008 ובתקנות שנה לאחר מכן.
<גדעון זעירא: מטרות המכינות היא הכנת החניכים לשירות מלא בצה"ל וחינוך למעורבות חברתית ואזרחית.
<גדעון זעירא: בשנת הלימוד הנוכחית, תשע"ד, פועלות 40 מכינות מוכרות, 17 מהן תורניות -23 כלליות.
<גדעון זעירא: נוסף עליהן פועלות שש מכינות בתהליך של הכרה.
<גדעון זעירא: לפי נתוני משרד החינוך, בשנת הלימודים הנוכחית לומדים 3,038 תלמידים במכינות המוכרות בלבד – בניגוד למה שנכתב במסמך – כמעט 80% מהם במסלול שנה א', מסלול האורך עשרה חודשים, וקצת יותר מ-20% במסלול שנה ב', מסלול האורך לא יותר מ-22 חודשים.
<גדעון זעירא: כמוגדר בתקנות, אפשר לחלק את הלומדים במכינות לשתי קבוצות: קבוצה אחת, של חניכים.
<גדעון זעירא: כלומר, אזרחי ישראל, כולל עולים, שהגיוס שלהם נדחה לצורך הלימודים במכינה.
<גדעון זעירא: אלה מתוקצבים על-ידי משרד הביטחון ועל-ידי משרד החינוך.
<גדעון זעירא: בשנת הלימודים הנוכחית התקצוב שלהם הוא 25,628 שקלים, כמחצית מעלותו של תלמיד.
<גדעון זעירא: יתר העלות מכוסה על-ידי שכר לימוד ותרומות.
<גדעון זעירא: הקבוצה השניה היא לומדים שאינם בגדר חניכים, ביניהם בני נוער מהתפוצות שאין להם אזרחות ישראלית או בעלי אזרחות שאינם מיועדים לשירות ביטחון.
<גדעון זעירא: תלמידים אלה אינם מתוקצבים, אבל הם עשויים להיות מתוקצבים אם במהלך הלימודים הם הופכים להיות אזרחים שצה"ל מגדיר אותם "מיועדים לשירות ביטחון".
<גדעון זעירא: אבל בנוסף, הם צריכים לעמוד בכמה תנאים שלא אפרט, אבל אפשר לראות אותם בעמוד 5 של המסמך.
<גדעון זעירא: בכל מקרה, לא יינתן עליהם תקצוב אם הם חורגים ממכסת החניכים שקבע משרד הביטחון לכל מכינה ומכינה.
<גדעון זעירא: בשנת הלימודים הנוכחית 354 לומדים אינם מוגדרים חניכים, כ-12% מכלל הלומדים במכינות המוכרות.
<גדעון זעירא: כאמור, לגורמים המקצועיים במשרד החינוך ובמשרד הביטחון אין נתונים מלאים על מספר העולים ועל בני הנוער מהתפוצות, אבל לאורך תהליך ההכנה הובעה בפנינו כוונה לאסוף נתונים בנושא באופן שיטתי.
<גדעון זעירא: במענה לפנייתנו, משרד החינוך אסף לקראת הדיון נתונים מ-18 מכינות שבהן לומדים כ-37% מכלל הלומדים.
<גדעון זעירא: לפי המשרד, מתוך 1,116 התלמידים האלה 134 משתייכים לקבוצה רחבה.
<גדעון זעירא: תלמידים עולים – תלמידים שהוגדרו בעבר בתור עולים או בני נוער מהתפוצות.
<גדעון זעירא: בסך הכול כ-12% מהתלמידים במכינות המוכרות.
ישראל חסון: סליחה שאני מפריע לך, אבל אתה משנה טרמינולוגיה.
ישראל חסון: הם חניכים או לא חניכים?
<גדעון זעירא: ההגדרה של חניכים על פי התקנות - -
ישראל חסון: - - הם כאלה שמיועדים לגיוס.
<גדעון זעירא: הם תלמידים שזכאים לתקצוב.
ישראל חסון: אוקיי.
ישראל חסון: מהנתונים האחרונים שאמרת, כמה מיועדים לגיוס וכמה לא?
<גדעון זעירא: החניכים המתוקצבים הם - - -
ישראל חסון: המתוקצבים – ראיתי.
ישראל חסון: יש לך מספר שלא מתוקצב, נכון?
<גדעון זעירא: 354.
ישראל חסון: לא, 134 תלמידים עולים שהוגדרו עולים בעבר.
ישראל חסון: מתוך ה-134 כמה הם לא - - -?
<גדעון זעירא: אני מבין את השאלה.
<גדעון זעירא: נעשה הפרדה.
ישראל חסון: שינית הגדרה אז אני לא יודע מה לייחס לזה.
<גדעון זעירא: אתה צודק.
<גדעון זעירא: בגלל שיש לנו נתונים חלקיים, עכשיו אני הולך לגעת באוכלוסייה בלי שום קשר לתקצוב.
<גדעון זעירא: אני לא יכול לדעת כמה מתוך אלה שעכשיו אדבר עליהם מתוקצבים וכמה לא.
<גדעון זעירא: עניתי על השאלה?
ישראל חסון: אתה כנראה ענית, אני לא מצליח להבין.
ישראל חסון: עכשיו אני שואל: אתה אומר שיש מכינה, מוכרת על-ידי משרד הביטחון ומשרד החינוך.
ישראל חסון: המכינות הללו מכילות בתוכן כאלה שמיועדים לגיוס וכאלה שלא מיועדים לגיוס.
ישראל חסון: נכון?
<גדעון זעירא: נכון.
ישראל חסון: אלה שמיועדים לגיוס צריכים להגיע למינימום 80%, כי מותר להם להחזיק רק 20% שלא מיועדים לגיוס.
ישראל חסון: עכשיו עברנו פאזה ואמרת שקשה מאוד לקבל נתונים, ונתת נתון שאומר את הדבר הבא:
ישראל חסון: בדקנו 18 מכינות – 37%.
ישראל חסון: אצלם לומדים 134 מתוך ה-300.
<גדעון זעירא: לא, לא.
<גדעון זעירא: אנחנו צריכים לעשות הבחנה בין תלמידים שאינם מתוקצבים, שמכילים בתוכם גם בני נוער מהתפוצות וגם אפילו ילידי הארץ, שחיים בארץ, אבל הם לא מיועדים לשירות ביטחון.
מרדכי יוגב: יש מספר מכינות בארץ שאימצו עולים: "נחשון" – חילונית, "קשת" – דתית, ואולי גם אחרות.
מרדכי יוגב: כל מי שלומד במכינות לומד על מנת ללכת משם לצבא.
מרדכי יוגב: זו מטרת המכינות.
מרדכי יוגב: ואז ביקש יושב-ראש הוועדה לעשות מחקר באלו מכינות מאמצים עולים שכאלו.
מרדכי יוגב: כפרויקט, אמרנו שזה פרויקט נהדר.
מרדכי יוגב: עכשיו בואו נראה איך מכניסים לתוך המערכת – משרד הקליטה, משרד הביטחון, משרד החינוך.
ישראל חסון: מוטי, עוד אין ויכוח.
ישראל חסון: אנחנו רק מנסים להבין מה הנתונים.
מרדכי יוגב: כשהוא אומר "לא מתוקצב" - - -
ישראל חסון: אתה מסתכל על "קשת".
ישראל חסון: יש 40 מכינות.
מרדכי יוגב: להיפך, אני מסתכל על כולן, לא רק על "קשת".
מרדכי יוגב: ב"נחשון" יש, ואולי בעוד מקומות, וזה פרויקט הכי יפה שיכול להיות, שנערים מגיעים לשנת מכינה ומתגייסים מתוכה לצה"ל.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת יוגב, בואו ניתן לו לסיים.
יואל רזבוזוב: אולי אחר כך, מכל הדברים, תבין את הנתונים יותר ברור.
יואל רזבוזוב: בבקשה, תמשיך.
<גדעון זעירא: נכון לעכשיו, כמו שהנתונים נמצאים במשרד החינוך ובמשרד הביטחון, אי-אפשר לעשות את ההפרדה בין החניכים הלא מתוקצבים - - -
ישראל חסון: בקיצור, אנחנו לא יודעים מספרים.
<גדעון זעירא: רק לשם סדר גודל, מתוך אותם 37 תלמידים במכינות המוכרות אנחנו יודעים שכ-12% הם עולים, שיכולים להיות מתוקצבים, או הוגדרו בעבר בתור עולים – גם הם יכולים להיות מתוקצבים - או בני נוער מהתפוצות, שהם לא מתוקצבים.
<גדעון זעירא: אחת מהתובנות שאנחנו רוצים שתצאו אתן מהדיון היא שבאמת כרגע יש קושי למפות אותם.
יואל רזבוזוב: למה הקושי למפות?
יואל רזבוזוב: ביקשנו נתונים, זה לא אלפי - - -
ישראל חסון: מי שמתוקצב מתגייס?
<קריאות: כן, כן.
ישראל חסון: אוקיי, אז מה הבעיה להגיד כמה אנשים תוקצבו וכמה אנשים לא?
<יוס אלדר: מי שיש לו צו גיוס מתוקצב.
ישראל חסון: אז בעברית פשוטה: מי שמתוקצב הוא חניך, ומי שלא מתוקצב הוא לא חניך.
יואל רזבוזוב: הוא חניך, אבל לא - - -
ישראל חסון: בהגדרה פה של לא חניך.
<גדעון זעירא: על פי התקנות – נכון.
ישראל חסון: צריך לדבר בשפה.
ישראל חסון: אנחנו מייצרים שפה, לא?
<גדעון זעירא: מי שלא מוגדר חניך אינו מתוקצב.
ישראל חסון: אז עכשיו השאלה: מי יודע להגיד כמה מתוקצבים וכמה לא מתוקצבים?
ישראל חסון: זה כל הדיון.
<גדעון זעירא: בשנת הלימודים תשע"ד 88% מ-3,038 תלמידים מתוקצבים.
<גדעון זעירא: בשאיפה הם מתגייסים.
<גדעון זעירא: אנחנו לא יכולים לדעת, הם עדיין לומדים.
<גדעון זעירא: 354 לא מתוקצבים.
יואל רזבוזוב: עוד נתונים חשובים?
ישראל חסון: סליחה שהפרעתי לך.
<גדעון זעירא: קצת על האוכלוסייה של בני הנוער מהתפוצות הלומדים במכינות.
<גדעון זעירא: חלקם זכאי עלייה לפי חוק השבות וחלקם מחזיקים באזרחות ישראלית, ביניהם כאלה שנולדו בארץ ועזבו עם משפחותיהם לחו"ל, עולים לשעבר שעזבו, אחרים נולדו בחו"ל להורה ישראלי.
<גדעון זעירא: חלק מהתלמידים המגיעים מחו"ל מגיעים באופן עצמאי, ויש כאלה שמגיעים בתוכניות מיוחדות.
<גדעון זעירא: נציין שתיים מהן, אבל יתכן כי קיימות נוספות.
<גדעון זעירא: תוכנית "אינטגרציה" במכינה התורנית "קשת יהודה" יכולה להיות מקרה בוחן לתוכנית לעידוד עלייה הפועלת במסגרת של מכינה קדם-צבאית.
<גדעון זעירא: יש לציין שהמידע שאציג נסמך על שיחה עם מנכ"ל המכינה, מר יוגב גלבוע.
<גדעון זעירא: תוכנית "אינטגרציה" מיועדת לצעירים מארצות דוברות אנגלית שרוצים לעלות לארץ ולעשות שירות צבאי מלא.
<גדעון זעירא: לפי המנכ"ל, בשבע השנים האחרונות למדו בתוכנית כ-80 צעירים, רובם מארצות-הברית.
<גדעון זעירא: במהלך הלימודים הם משתלבים באופן מותאם בפעילות הרגילה של המכינה, וכ-70 מהם הפכו לעולים ושרתו בסופו של דבר שרות מלא.
<גדעון זעירא: המנכ"ל העלה בפנינו קשיים הנובעים מהפעלת תוכנית מיוחדת המיועדת לעידוד העלייה במסגרת של מכינות קדם-צבאיות, שזה לא הייעוד שלה: קושי בקבלת תקצוב על כל משתתפי התוכנית; הוצאות של המכינה, משום שהיא למעשה המשפחה של משתתפי התוכנית לאחר גיוסם; קושי בקידום מתן זכויות למשתתפי התוכנית מעצם הכוונה שלהם לעלות ולשרת בצבא.
<גדעון זעירא: נציין בנוסף כי כיום מועצת המכינות הקדם-צבאיות מפעילה במכינות תוכנית בשיתוף עם "מסע", חברה-בת של הסוכנות היהודית.
<גדעון זעירא: התוכנית מציעה לבני נוער שחיים בתפוצות והם בעלי רמת דיבור סבירה בעברית לחוות שנה במכינה קדם-צבאית.
<גדעון זעירא: השנה השתלבו במסגרת התוכנית 19 תלמידים בשמונה מכינות, תשעה מהם בעלי אזרחות ישראלית.
<גדעון זעירא: תוכנית דומה הופעלה במכינת "נחשון" מאז 2066, ולדברי ראשי המכינה, על אף שהתוכנית שווקה בתור שנת התנסות בחוויה ישראלית ייחודית, בסופו של דבר ה-65%–70% מהם עלו או חזרו לארץ והתגייסו לצבא.
<גדעון זעירא: מהעיסוק בנושא עלתה השאלה: האם המכינות עשויות להיות מכשיר לעידוד עלייה?
<גדעון זעירא: התרומה של הבחינה שלהן לעידוד העלייה היא תהליך שנמצא בחיתוליו.
<גדעון זעירא: הגורמים המקצועיים אתם שוחחנו – משרד הביטחון, משרד החינוך, משרד העלייה והקליטה ומועצת המכינות הקדם-צבאיות - הביעו נכונות רבה לבחון את חשיבותו של כלי זה.
<גדעון זעירא: אני מניח שהנציגים שלהם יתייחסו לסוגיה בהמשך.
<גדעון זעירא: כאמור, אין בידינו מידע שלם על הנושא והעבודה על המסמך והפניות לגורמים השונים העלו צורך במידע הזה.
<גדעון זעירא: כלומר, מידע על היקף העולים ובני הנוער מהתפוצות במכינות, הצלחה שלהם בתוכנית ונתונים על גיוסם ושירותם הצבאי.
<גדעון זעירא: נראה שאיסוף מידע שכזה חשוב בבחינת השאלה האם המכינות יכולות להיות מכשיר לעידוד עלייה.
יואל רזבוזוב: אז אין עדיין תשובה ברורה אם זה כן או לא.
יואל רזבוזוב: זה נשמע שכן, אבל נשמע בהמשך.
ישראל חסון: שאלת הבהרה.
ישראל חסון: אזרח משלם 25,000 שקל מכיסו בשביל - - -
<יוס אלדר: לא, לא, מדינת ישראל משלמת.
<יוס אלדר: יש תקצוב של מדינת ישראל לכל חניך.
ישראל חסון: סליחה, אבל כל חניך צריך לשלם 1,000 שקל בחודש.
<יוס אלדר: תלוי במכינה.
ישראל חסון: לא משנה.
ישראל חסון: 1,000 שקל לחודש בממוצע.
ישראל חסון: הוא משלם מכיסו, נכון?
ישראל חסון: עולה חדש - מה?
<גדעון זעירא: אם הוא חניך שמתוקצב - זה יהיה שכר הלימוד.
ישראל חסון: עולה חדש משלם אף הוא את העלות הזו?
<גדעון זעירא: צריך לציין שהמכינות מפעילות תוכנית של הנחות, בהתאם למצב סוציו-אקונומי.
<גדעון זעירא: אז לא בהכרח.
ישראל חסון: בואו נדבר על עקרונות, בסדר?
ישראל חסון: עזוב רגע את הרזולוציה הזו שאתה מדבר עליה, שלי ייקחו 9,000 ומאחר ייקחו 11,000.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת חסון, אתה מפנה פה שאלות לממ"מ.
יואל רזבוזוב: יש פה אנשים שיושבים, אני חושב שהם ייתנו לך את התשובות האמיתיות.
ישראל חסון: הממ"מ עשה עבודה.
ישראל חסון: תנו לי לשאול את השאלה השלישית וגמרנו.
ישראל חסון: אמרנו שאזרח משלם משלים.
ישראל חסון: עולה חדש משלים אף הוא?
<גדעון זעירא: עולה חדש שהוא אזרח הוא אזרח לכל דבר.
ישראל חסון: אף הוא משלים.
ישראל חסון: אלה שאנחנו לא יודעים כמה מהם מתגייסים או לא מתגייסים ממומנים באופן מלא על-ידי גורמים, בין אם ממשלתיים ובין אם סוכנות.
<קריאות: לא, לא.
ישראל חסון: זה מה שכתוב פה.
ישראל חסון: אז תגידו.
ישראל חסון: יואל, ביקשת עבודה של הממ"מ, אז בבקשה, תגידו.
<גדעון זעירא: אתה מדבר על בני נוער שמגיעים מחו"ל למכינות?
ישראל חסון: מה שהגדרת כלא חניכים, מדינת ישראל משלמת, הסוכנות, בין 13,000 ל-15,000 דולר.
<גדעון זעירא: זה יוצא מכיסם של התלמידים, ובמסגרת "מסע" הם זכאים למלגות לפי כל מיני תבחינים.
ישראל חסון: החניך משלם 13,000 עד 15,000 דולר או שהסוכנות?
<דוריס קריאף: החניך.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת חסון, אנחנו שואלים את השאלות.
יואל רזבוזוב: יש אנשים בשטח שייתנו לך תשובות מדויקות.
יואל רזבוזוב: בואו נשמע את חבר הכנסת יוגב, שיזם את הדיון.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה להשמיע ארוך.
מרדכי יוגב: נחשפתי לתופעה שיש לה פיילוט בשלושה מקומות, שבעיני היה פיילוט מדהים.
מרדכי יוגב: סברתי שאת הפיילוט המדהים הזה ראוי למנף, עם הביטחון והחינוך שבתוכו כבר הרבה שנים - האגף הביטחוני-חברתי, שנמצא פה אודי דרור כנציג שלו.
מרדכי יוגב: סברתי שראוי למנף אותו כפרויקט, כמו "תגלית" וכמו "מסע".
מרדכי יוגב: אם הוא מצליח ככה, במספרים קטנים, אז הוא ראוי למינוף הרבה יותר גדול.
מרדכי יוגב: זה מה שסברתי.
מרדכי יוגב: חשבתי שזה פרויקט יפה שגיליתי שהוא נמצא במכינת "נחשון" ובמכינת "קשת", לא ידעתי על פרויקט "מסע".
מרדכי יוגב: באתי בשביל לראות איך אפשר לעודד ולמנף את זה, ועם משרד הקליטה לראות בזה עוד פרויקט שיביא עוד כמה עשרות.
מרדכי יוגב: אולי חבר יביא חבר ואח יביא אח ונחבר את הקצוות.
מרדכי יוגב: זו היתה כל מטרת הדיון.
<דוריס קריאף: זה הרעיון.
<דוריס קריאף: רשמנו לנו כתוכנית לעידוד עלייה.
יואל רזבוזוב: הרעיון הוא טוב, היוזמה היא טובה.
מרדכי יוגב: עכשיו צריך לשמוע, כי אני הכרתי פרויקט וחצי – קצת מ"נחשון" וקצת מ"קשת" – ואני שומע שיש עוד אחד.
מרדכי יוגב: אדרבה.
מרדכי יוגב: אז כדאי לשמוע קודם.
יואל רזבוזוב: אז לפני שנבקש ממשרד הקליטה נשמע קצת קודם ואז ניתן להם לדבר.
יואל רזבוזוב: יוס אלדר, מנכ"ל מועצת המכינות הקדם-צבאיות, בבקשה.
<יוס אלדר: ברשות
<יוס אלדר: כם, אני מבקש שראשון הדוברים יהיה הסמל הראשון שיושב משמאלך, משום שהוא העדות החיה מה המשמעות לבוא כעולה חדש, להיות במכינה, מה תרמה לו המכינה ומה התוצאה הסופית של זה, כעולה שנמצא פה לבדו, אני מניח שיותר משלוש שנים.
<יוס אלדר: ברשותך.
יואל רזבוזוב: בוא נשמע.
יואל רזבוזוב: אשר, בבקשה.
יואל רזבוזוב: ספר לנו מאיפה אתה.
<אשר זימבל: עשיתי עלייה ב-2010 מבוסטון, ארצות-הברית.
<אשר זימבל: התגייסתי ביולי 2011 וסיימתי מסלול יהל"ם.
<אשר זימבל: התחתנתי במרץ 2013, ועל זה אני רוצה לדבר.
<אשר זימבל: אני רוצה לדבר על הזכויות של חייל בודד שהתחתן.