GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: אני מבין שיש פה גם סוגיה של רף ההכנסה שלנו כמדינה, אבל עדיין נצטרך לתקן.
יואל רזבוזוב: אלי ולק רצה לשאול שאלה.
<אליהו ולק: שלום.
<אליהו ולק: אני יושב-ראש איגוד יוצאי לטביה ואסטוניה בישראל, אני כבר משתתף בישיבה שלישית בכנסת באותו נושא.
<אליהו ולק: כפי שהזכירו כאן, שש שנים לפחות אנחנו מתדיינים עם לטביה ואני מודה לעו"ד ששפורטה שהוא הזכיר לא רק את מדינות חב"מ – חבר המדינות לשעבר – אלא גם מדינות בלטיות, שזה יותר עונה להגדרה ""former soviet union.
<אליהו ולק: המדינות הבלטיות, אני שמח לשמוע שהם מתרצים את אי-הרצון שלהן לשלם פנסיה בכך שהנה, במסגרת האיחוד האירופי, והם חברים עכשיו באיחוד האירופי – במסגרת הזאת זה ייפתח.
<אליהו ולק: אני לפחות שומע את זה גם מהשגרירה שלנו, גם מהלטבים, גם מביטוח לאומי, שכבר יותר משנה נמשך מצב כזה.
<אליהו ולק: אני שמח לשמוע שזה מתקרב לפתרון בסוף 2013.
<אליהו ולק: איזה כלים יש לנו?
<אליהו ולק: האם יש לנו כלים לוודא שתתקבל החלטה כזאת באיחוד האירופי שלטביה אכן תעמוד בתשלומים?
<אליהו ולק: עולים שעלו ארצה מלטביה נמצאים במצב די משונה.
<אליהו ולק: יש כאלה שמקבלים פנסיה, יש כאלה שקיבלו פנסיה וביטלו להם, יש כאלה שמנסים לקבל פנסיה ובשביל זה צריכים לרמות את הלטבים ולרמות את הישראלים, לנסוע לשם ולהירשם שם – כל מיני מהלכים – אם תהיה אמנה, כאן היא לא תהיה בילטרלית, היא תהיה רב-צדדית – אם תהיה אמנה לא נצטרך לשום מהלכים.
<אליהו ולק: שאלת לגבי מספרים.
<אליהו ולק: מלטביה לא עלו 380,000, עלו קרוב ל-18,000.
<אליהו ולק: יש אנשים מאוד פעילים בקרב העולים, ערכו מעין מפקד של כל אלה שיכולים לטעון לפנסיה וגם ממשלת לטביה מאוד התעניינה לדעת בכמה אנשים מדובר, אז אצלנו מדובר לא בהרבה, 2,000-1,800 איש, והמספר הזה הולך וקטן, כי הביולוגיה פועלת.
<אליהו ולק: אני מאוד מבקש, זו בקשה שיותר מופנית למשרד החוץ ולא לביטוח הלאומי: לא לתת מנוחה ללטבים ולעקוב אחרי ההתקדמות בבריסל – בבריסל גומרים את העניין – לדאוג שאכן הדבר יזוז.
<אליהו ולק: לפני ארבע שנים אמרו כאן
<אליהו ולק: באולם הזה שעם לטביה אין יותר בעיות, הם לפני כולם, כבר הכול סוכם.
<אליהו ולק: סוכם, הם לא חתמו ולא אשררו.
<אליהו ולק: לכן אני מאוד מבקש שהפעם לא נפספס את זה.
יואל רזבוזוב: מחר אני טס עם משלחת רשמית לליטא וללטביה, אני נפגש שם עם חברי פרלמנט, אני אשמח להעלות גם את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: אני אקבל את ההמלצה של סגן שר החוץ שאמר שאנחנו כפרלמנטרים, ברגע שאנחנו נמצאים באותן מדינות, צריכים להעלות את הנושא הזה.
<אליהו ולק: - - - בלטביה שכן מטפלים בנושא הזה, הם מוכנים לעזור - - -
יואל רזבוזוב: לעו"ד ששפורטה יש תשובה.
<יעקב ששפורטה: לגבי ליטא ולטביה, ברגע שהאיחוד יאשר את ההחלטה וזה יהפוך למשהו מחייב, לכל עולה מליטא ומלטביה תהיה זכות אישית לתבוע אפילו במסגרת בית המשפט של אירופה.
<יעקב ששפורטה: זה מצב יותר פשוט מהבחינה הזאת.
<יעקב ששפורטה: אנחנו מאמינים שברגע שזה ייכנס לתוקף, אפשר יהיה להגיש תביעות.
<יעקב ששפורטה: כמובן משרד החוץ יוכל לטפל ולבדוק את זה, אבל גם נוצרת זכות אישית לפי הכללים של אירופה, של אדם, שאם המדינה שלו לא נותנת לו זכויות לפי מה שכתוב בדין האירופי, לתבוע תביעה אישית.
<יעקב ששפורטה: אני חושב שזאת לא תהיה בעיה.
<עמוס רוזנצויג: אם כבוד היושב-ראש יוכל לקדם חתימה של הסכם בילטרלי במסגרת ההסכם עם האיחוד, זה יכול מאוד לזרז את הענקת הזכויות ליוצאי ליטא ולטביה, למרות שנכון שאפשר יהיה לתבוע גם במסגרת ההסכם הכולל, הסכם האסוציאציה, אבל אנחנו כבר חתמנו עם מדינות אחרות, למשל עם בלגיה, שהיא חברה באיחוד, חתמנו אתה על הסכם בילטרלי.
<עמוס רוזנצויג: זה דבר שיכול מאוד לקדם את היישום הספציפי של יוצאי המדינות הללו.
יואל רזבוזוב: נציג משרד החוץ.
יואל רזבוזוב: יעקב ליבנה, רצית להגיד מילה?
<יעקב ליבנה: ממש בקצרה רציתי רק לחזק את מה שאמר סגן השר אלקין והשרה לנדבר.
<יעקב ליבנה: אנחנו במשרד, בארבע השנים האחרונות, עושים באמת מאמץ מאוד גדול ומאמץ עקבי מול כל המדינות שדיברנו עליהן ועובדים בתיאום מצוין עם המוסד לביטוח לאומי, שמובילים את זה מבחינה מקצועית, ואנחנו משתדלים לפתוח את הדרך הדיפלומטית עם כל הקשיים שדובר עליהם פה.
<יעקב ליבנה: ברור שיש מחיר כלכלי בצד השני.
<יעקב ליבנה: מצדנו אנחנו מדגישים את הנושא העקרוני, הנושא המוסרי, שנוגע פה להרבה מאוד אזרחים ישראלים שעלו מהמרחב הזה.
<יעקב ליבנה: מבחינת תוצאות, בתחום הרוסי והאוקראיני עשינו את ההתקדמות הכי משמעותית.
<יעקב ליבנה: שמעתם פה את הדברים, אני לא אחזור.
<יעקב ליבנה: מול בלרוס ומולדובה גם התחלנו בפעילות.
<יעקב ליבנה: אני אומר בזהירות שאני מקווה שנוכל גם שם להתקדם.
<יעקב ליבנה: זה כרגע בתהליכי עבודה.
<יעקב ליבנה: השרה לנדבר שהיא גם יושבת-ראש הוועדה הכלכלית המעורבת עם בלרוס מובילה את הנושא הזה ביחד עם שר החוץ ועם סגן שר החוץ אלקין, כך שנדמה לי שעשינו כברת דרך, אבל עוד לא הגענו לסוף הדרך ונמשיך לטפל בזה, כמו שסגן שר החוץ אמר, ברמות הכי גבוהות ובצורה הכי אינטנסיבית.
<יעקב ליבנה: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה, יעקב.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מיכאלי.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, הדיונים האלה בוועדה הזאת לצערי כמה שנים לא התקיימו, ולכן ביקשתי אם אפשר לקיים את הדיון הזה, כי השעון הביולוגי עובד.
אברהם מיכאלי: נאמר פה קודם שהמלחמה שלנו היא על כל אחד.
אברהם מיכאלי: בשאלות שלי לא התכוונתי שאני מייחס חשיבות לכמות.
אברהם מיכאלי: כל אדם הוא אדם וכל מדינה היא גם בעייתית בפני עצמה.
אברהם מיכאלי: עוד לפני שלוש קדנציות, כשהתחלנו לטפל באינטנסיביות, כל כמה שנים עשינו דיון בזה, לא פעם בקדנציה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שהסוגיה הזאת היא סוגיה רגישה.
אברהם מיכאלי: יש לנו מגעים כפרלמנטרים ומשלחות מדיניות שנוסעות למדינות האלה, והם לא מרגישים כנראה נלחצים מספיק על-ידינו כדי לטפל בזה.
אברהם מיכאלי: התירוץ שלהם לא מעניין אותי.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לתת להם את התחושה שהדבר הזה חשוב לנו כלפי אותם אנשים שעבדו אצלם.
אברהם מיכאלי: זה שברית-המועצות התפרקה וכל מדינה לא אוהבת לקחת את הגיבנת או את החובות של רוסיה הגדולה, אני מבין את זה.
אברהם מיכאלי: לדוגמה בגיאורגיה אמרו לי בפנים: על מה אנחנו ניקח את המחויבות של רוסיה שאנחנו היום נגדם ואפילו לא נמצאים אתם בקשרי דיפלומטיה תקינים?
אברהם מיכאלי: לנו יש גם קשרים אחרים.
אברהם מיכאלי: אני יודע לגבי גיאורגיה, וסיפרתי את זה לעו"ד ששפורטה, יש שם איזה התעוררות פתאום בפרלמנט.
אברהם מיכאלי: הם רוצים לקדם את זה.
אברהם מיכאלי: הם רוצים אתנו קשרים כאלה ואחרים עם הביטוח הלאומי, עם ועדת העבודה והרווחה, ואמרתי להם: רבותי, גם לנו יש אינטרסים, לא רק אנחנו נעזור לכם, תעזרו גם אתם לאזרחים שלנו.
אברהם מיכאלי: אין ספק שמשרד החוץ הוא הגוף הכי חשוב שעוזר לנו בעניין הזה, כי כל שגריר שלנו הוא שגריר גם בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: עם זאת, יכול להיות שצריך ללחוץ יותר, יכול להיות שצריך להפעיל פה כלים.
אברהם מיכאלי: אני מתנצל שלא שמעתי את סגן השר כי יצאתי להצבעה בוועדת החוקה.
אברהם מיכאלי: בגדול, בואו נחשוב על כלים גם לשגרירים.
אברהם מיכאלי: כבר שלושה שגרירים החלפתי בגיאורגיה וכל אחד אמר: אני ניגש אליהם, מחזירים אותי חזרה.
אברהם מיכאלי: עו"ד ששפורטה שלח לי את הטיוטות שהוא הגיש להם.
אברהם מיכאלי: זה לא מכובד לנו כמדינה שאנחנו כקבצנים עומדים בפתח, סופה, לזה התכוונתי.
אברהם מיכאלי: כל אדם חשוב, כל אישה שהגיעה משם, כל גבר שהגיע חשוב.
אברהם מיכאלי: אין ספק שצריך לפעול, כל אחד בקשרים שלו עם אותה מדינה.
אברהם מיכאלי: לכן בזמנו הצעתי להפעיל אגודות ידידות.
אברהם מיכאלי: כל אגודת ידידות תפעיל לחץ במדינה שלה.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת נסים זאב בדיוק נכנס.
אברהם מיכאלי: הדאגה היא במדינות שאנחנו לא בקשרים דיפלומטיים אתם, גם שם יש זכויות, צריך לחשוב בצורה כזאת או אחרת איך להרחיב את זה.
אברהם מיכאלי: תודה על הדיון שאתה מקיים בנוכחות הזאת.
אברהם מיכאלי: אמרתי קודם "חצי ממשלה" לא בצחוק.
אברהם מיכאלי: אולי נעשה מדי פעם את הדיון הזה.
נסים זאב: לראות איך זה מתקדם.
יואל רזבוזוב: אני אשמח.
יואל רזבוזוב: זו היתה הכוונה.
אברהם מיכאלי: עו"ד ששפורטה כבר רמז לנו שהוא יוצא לפנסיה.
<יעקב ששפורטה: יש לכם שלוש שנים.
סופה לנדבר: > עוד שלוש שנים.
סופה לנדבר: יש לו זמן.
יואל רזבוזוב: יש לנו יעד.
סופה לנדבר: > קודם כול, אני מברכת את מי שקשור לעניין, את כל היועצים המשפטיים, עורכי-הדין ממשרד הרווחה ומשרד החוץ, ואת כל הארגונים שדואגים, וזה מאוד טבעי, גם את סגן השר וגם השר, שלא נמצא כרגע כאן, ואת כל היועצים המשפטיים גם מהמשרד לקליטת עלייה.
סופה לנדבר: לפני שלוש שנים דרשו מהמשרד לקליטת עלייה תשובות לשאלות שרוסיה הגישה לנו ופתחנו את כל המידע והכנו ספר שלם, גם משרד הרווחה שיתף אתנו פעולה.
סופה לנדבר: פתחנו את אתר האינטרנט שלנו, נתנו תשובות על כל השאלות.
סופה לנדבר: צחקתי ואמרתי שהכנו עבודת דוקטורט, אבל בינתיים זה עוד לא הביא לחתימה ולהסכם.
סופה לנדבר: אני מאמינה שנמשיך לעשות הכול ויחד נקדם את הדברים.
סופה לנדבר: בסופו של דבר אני מאמינה שהאנשים האלה יזכו לפנסיה ממדינות שהם עבדו בהן כל החיים.
סופה לנדבר: הם באמת עבדו כל החיים.
סופה לנדבר: סליחה, אני מצטערת, יש לי ישיבה שכבר איחרתי אליה.
סופה לנדבר: אני מכבדת אתכם ומברכת על הישיבה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לשרת הקליטה, גם סגן שר החוץ רוצה כמה מילים.
יואל רזבוזוב: עוד נשמע את הארגונים והם גם יקבלו פרוטוקול של כל מה שדובר כאן ומה ההמלצות.
זאב אלקין: את הדיווח הפרטני קיבלתם, אין לי הרבה מה להוסיף עליו.
זאב אלקין: התייחסתי לאותן נקודות שבעיני דרשו התייחסות.
זאב אלקין: נשארים פה שני אנשי המשרד שיוכלו לתת מידע נוסף על המדינות הרלוונטיות אם צריך, כל אחד בתחומי האחריות שלו.
זאב אלקין: אני רק אחזור ואומר, ואמרתי את זה גם בפתח דברי ודיברה על זה שרת הקליטה, מבחינתנו מול המרחב הזה הנושא עומד בראש סדר העדיפויות.
זאב אלקין: כבר עברו מן העולם הימים שהנושא הזה נדחק אחורה ועסקו בנושאים אחרים.
זאב אלקין: אנחנו לא מתביישים בו ומעלים את הנושא בדרג הכי גבוה שאפשר ומפעילים את כל התותחים שאפשר ואת כל הכלים שיש למשרד החוץ להשיג את זה.
זאב אלקין: כמובן כל עזרה מהפרלמנט בעניין הזה, בוודאי בשלב הפורמלי, כאשר כבר הכול נחתם ונמצא באשרור של הפרלמנט, כמו שזה באוקראינה – כל עזרה כזאת תתקבל בברכה.
זאב אלקין: נשמח גם לעזרה וגם לשתף פעולה עם העזרה, נשמח לעדכונים הדדיים וחשיבה משותפת איך מקדמים את זה הכי מהר.
יואל רזבוזוב: תודה לכם על המאמצים.
יואל רזבוזוב: בהמלצות אני אגיד שנוציא מהוועדה מכתב לכל אותם חברי כנסת שיוצאים גם באגודות הידידות ובמשלחות רשמיות לאותן מדינות שיעלו את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: מחר אני טס בכלל בנושא של ברית המלה, ובמפגשים האלה אני אעלה את הסוגיה של הפנסיות.
יואל רזבוזוב: היום זה שוכב על השולחן ועוד מעט זה עולה להצבעה, חשוב שנעשה את כל המאמצים שלנו.
יואל רזבוזוב: לפני הסוף היינו רוצים לשמוע קצת את הנציגים של הארגונים.
יואל רזבוזוב: אברהם שרנופולסקי, חזית הכבוד.
<אברהם שרנופולסקי: תודה רבה.
<אברהם שרנופולסקי: מדבריה של שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר, ודבריו של יעקב ששפורטה עולה שבתקופה הקרובה עולים מרוסיה הלבנה, מגיאורגיה, מקווקז, מקזחסטן, מאוזבקיסטן, וממולדובה, לא יקבלו שום פנסיה.
<אברהם שרנופולסקי: לכן לדעתנו חשוב מאוד שמדינת ישראל תיקח על עצמה את האחריות על גורלם של האנשים האלה.
<אברהם שרנופולסקי: אני מתכוון שממשלת ישראל צריכה לשקול ברצינות אפשרות לפצות, לפחות חלק מהפנסיות שהם איבדו במדינות האלה.
<אברהם שרנופולסקי: קל וחומר כשמדובר על אנשים שחיים עמוק-עמוק מתחת לקו העוני.
<אברהם שרנופולסקי: צריך להביא בחשבון, כבר אמרתי את זה פה כמה פעמים, שנכון להיום כ-30,000 משפחות שזכאיות לקבלת דיור ציבורי עדיין שוכרות דירות ומשלמות 70%-60% מהקצבאות שהן מקבלות מביטוח לאומי.
<אברהם שרנופולסקי: צריך להביא בחשבון שמדובר באוכלוסייה בגיל 80 ומעלה.
<אברהם שרנופולסקי: לכן אנחנו מבקשים מהממשלה לדון בנושא.
<אברהם שרנופולסקי: החוב המוסרי של המדינה זה לקחת על עצמה אחריות על האנשים האלה.
<אברהם שרנופולסקי: אני גם מבקש מיושב-ראש ועדת העלייה והקליטה להזמין ישיבה, על מנת לדון בנושא של הגדלת סיוע לשכר דירה.
<אברהם שרנופולסקי: אנחנו לא פעם אחת פנינו לשר האוצר ולשר השיכון וגם פנינו לבג"ץ בנושא הזה.
<אברהם שרנופולסקי: הבג"ץ אגב הגיב בחיוב ונתן לממשלת ישראל תאריך שמדינת ישראל צריכה להגיב על העתירה שלנו.
יואל רזבוזוב: אברהם, הנקודה הובנה.
יואל רזבוזוב: אנחנו קצת סוטים פה מהנושא.
יואל רזבוזוב: הנושאים האחרים כאובים.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד לך שיש לנו כבר תאריך לישיבה בנושא הזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו כמדינה, מה שקורה לפחות בשנה האחרונה, יש הרבה חזון והרבה כספים שמועברים, לא בסיוע לשכר דירה ולא בסיוע בפנסיה, אבל מכל מיני מקורות אחרים לטובת אותה אוכלוסייה נזקקת, ואנחנו יודעים על הבעיה.
יואל רזבוזוב: יהיה לנו דיון נוסף על זה.
יואל רזבוזוב: תוכלו לדבר על זה.
יואל רזבוזוב: אני יודע, הנושא מאוד כאוב, ביקרתי באותם בתים של אותם האנשים.
יואל רזבוזוב: עכשיו נשמע את מיכאל אולשנסקי, יושב-ראש יוצאי בלרוס.
<מיכאל אולשנסקי: תודה רבה.
<מיכאל אולשנסקי: כמו ששמעתם אני יושב-ראש ארגון יוצאי רוסיה הלבנה בישראל.
<מיכאל אולשנסקי: בשמחה רבה לא הייתי בא לישיבות האלה אם אנשי בלרוס היו מקבלים פנסיה.
<מיכאל אולשנסקי: אני בא שש שנים, כמו שאמרו פה.
<מיכאל אולשנסקי: יש לי שאלה אחת, למה אנחנו צריכים לבוא, ראשי הארגונים, ולבקש מהנציגים שלנו שידאגו לפנסיה לאלה שהגיעו?
<מיכאל אולשנסקי: אתם לא יודעים שהם לא מקבלים מבלרוס פנסיה?
<מיכאל אולשנסקי: 120,000 הגיעו מבלרוס, בקושי 6,000 זקוקים לפנסיה, בשנה הבאה יהיו 5,000 בעוד שנה יהיו 4,500, עוד שש שנים לא יהיה למי לתת.
<מיכאל אולשנסקי: חברי הכנסת, ה-120, לא יודעים את זה?
<מיכאל אולשנסקי: אנחנו צריכים לבוא ולספר ולהגיד כמה שהם חיים לא טוב וכמה שלא טוב כשאין פנסיה ושמ-1,700 שקל זוג לא יכול להתקיים, כי יש הרבה תרופות ותרופות היום עולות הרבה כסף?
<מיכאל אולשנסקי: עכשיו סופה אמרה שצריך קצת ללחוץ על הצד השני.
<מיכאל אולשנסקי: חבר'ה, מה זה ללחוץ?
<מיכאל אולשנסקי: אני יכול ללחוץ על לוקשנקו?
<מיכאל אולשנסקי: הוא יכול ללחוץ על פוטין או על נשיא ליטא?
<מיכאל אולשנסקי: אני יכול ללחוץ על החבר'ה שלי.
<מיכאל אולשנסקי: לחצתי כמה פעמים על החבר'ה שלי לפני חצי שנה.
<מיכאל אולשנסקי: שאגאל, השגריר שלנו במינסק, קיבל אישור לביטול ויזות.
<מיכאל אולשנסקי: לחצתי על החבר'ה שלי שם, על הבלרוסים.
<מיכאל אולשנסקי: אבל בעניין של הפנסיה, אתם השרים תלחצו, אפילו ביבי ראש הממשלה.
<מיכאל אולשנסקי: שמעון פרס בבלרוס, שילחץ על הנשיא.
<מיכאל אולשנסקי: יש בכדור הארץ שני בלרוסים נשיאים: פרס פה ולוקשנקו שם, שניהם מבלרוס.
<מיכאל אולשנסקי: איך אני יכול ללחוץ שם?
<מיכאל אולשנסקי: רק חברי הכנסת יכולים, רק אתם.
<מיכאל אולשנסקי: הזקנים שלנו, ההורים שלנו, לא יקבלו פנסיה.
<מיכאל אולשנסקי: עוד שנה ועוד קדנציה ועוד קדנציה, שלוש קדנציות, ועוד שלוש קדנציות אני מאחל לך או 13 קדנציות, אבל לא תהיה פנסיה אם לא תעשו משהו מאוד חזק, אני לא יודע מה, לא יודע איך אפילו, אבל כל יום, לשלוח, לדבר, משלחות, כל הזמן.
<מיכאל אולשנסקי: לא לשכוח.
<מיכאל אולשנסקי: מה יש לדבר עם בלרוס חוץ מוויזות ופנסיה, פנסיה וביטול ויזות?
<מיכאל אולשנסקי: שני דברים.
<מיכאל אולשנסקי: סיימתי.
<מיכאל אולשנסקי: תודה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה למיכאל, אנחנו מבינים את המצוקה.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, נוציא מכתב לכל חברי הכנסת.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שיודעים, יש כאלה שלא יודעים, אני אדאג שהם ידעו.
יואל רזבוזוב: נעלה את זה בכל הישיבות.
יואל רזבוזוב: מה שהשרים אמרו כאן, השרה וסגן השר, שהם עושים מאמצים, כמה שהם יכולים, לא הכול תלוי בנו.
יואל רזבוזוב: אנחנו, כמדינה, מנסים להקל על אותם אנשים.
יואל רזבוזוב: אני מסכים אתך, יש פה מצוקה, ואני מבין מאוד, ואמרתי שגם במשפחה שלי, אני מכיר את הסיפור אישית, כך שאני באמת מבין את המצוקה ומבין על מה באתם, ומה שנדע לעשות, נעשה הכי טוב.
יואל רזבוזוב: לב נטרביץ.
<לב נטרביץ: אני רוצה להציג את עצמי.
<לב נטרביץ: אני חבר הנהלת איגוד יוצאי לטביה ויושב-ראש הוועדה המשפטית של האיגוד.
<לב נטרביץ: בזמנו נפגשנו עם מר ששפורטה.
<לב נטרביץ: אני רוצה להפנות את תשומת לבה של הוועדה המכובדת הזאת, וגם אם נשאר רק נציג רשמי אחד - - -
אברהם מיכאלי: יש עוד.
אברהם מיכאלי: משרד החוץ עובד בשו-שו.
<לב נטרביץ: רבותי, שלא תהיה לכם אינפורמציה לא נכונה כאילו לטביה לא משלמת פנסיה לאף אחד שנמצא מחוץ לגבולותיה.
<לב נטרביץ: אני רוצה להודיע לכם שלטביה משלמת פנסיה לאלה שנמצאים בגרמניה, לאלה שנמצאים באורוגוואי, לאלה שנמצאים באוסטרליה, בניוזילנד ובכל מיני ארצות אחרות, איפה שמצאו את המקלט שלהם רוצחי יהדות לטביה, אותו צוקורס ודומים לו.
<לב נטרביץ: שם משלמים פנסיה לאזרחי אותן המדינות.
<לב נטרביץ: לניצולי השואה וליהודי לטביה שנמצאים במדינת ישראל והם אזרחים נאמנים למדינה שלנו הפנסיה הלטבית סגורה.
<לב נטרביץ: כדאי שידעו כל החברים הנכבדים שמנהלים את המשא-ומתן עם לטביה, אם בכלל זה מתנהל או יתנהל.
<לב נטרביץ: תדעו לכם שהגרמנים משלמים, האוסטרלים משלמים וגם צאצאיהם מקבלים את הפנסיה, וצאצאיהם באים לריגה כדי לחגוג את הניצחון של הצבא הגרמני כאשר הוא כבש את לטביה.
<לב נטרביץ: בשבילם הצבא הגרמני שחרר אותם כאילו מהכיבוש הסובייטי.
<לב נטרביץ: מדי שנה ושנה הצאצאים מקבלים פנסיה.
יואל רזבוזוב: תודה, לב.
יואל רזבוזוב: הנקודה הובנה.
יואל רזבוזוב: נמצא פה נציג משרד החוץ, יעקב ליבנה.
יואל רזבוזוב: רצית להגיד מילה.
<יעקב ליבנה: רק בקצרה.
<יעקב ליבנה: דבר אחד שהוזכר קודם, הנושא של ה-disregard.
<יעקב ליבנה: אני רוצה לחזור על מה שאמר סגן שר החוץ קודם – אני לא נכנס עכשיו לפרטים הטכניים ולמספרים, האנשים מהביטוח הלאומי הם המומחים – שלא נהיה במצב מבחינה דיפלומטית מול המדינות שמדובר בהן, שהן משלמות את הכסף ומדינת ישראל לוקחת לפחות חלק ממנו.
<יעקב ליבנה: מבחינה דיפלומטית זה יהיה מצב לא נעים, כדאי להימנע ממנו וזה מתחבר לחקיקה שדיברתם עליה.
<יעקב ליבנה: רמזתי קודם על בלרוס ומולדובה.
<יעקב ליבנה: אלה שאלות שעלו פה.
<יעקב ליבנה: בדיוק דיברנו על זה גם עם מיכאל קודם.
<יעקב ליבנה: אנחנו בהליך אתם, זה מסובך עם שתי המדינות האלה, מכיוון שהמצב הכלכלי בשתיהן לא מי יודע מה, אבל אני מקווה.
<יעקב ליבנה: רמזת אולי גם לכיוון של הפתרון, אני מעדיף כרגע לא להרחיב, יכול להיות שגם שם נצליח להגיע לפריצת דרך.
אברהם מיכאלי: יעקב, עם כל המדינות זה מסובך.
אברהם מיכאלי: לא ראיתי מדינה אחת שאמרה שבששון ובשמחה היא מוכנה לשלם.
אברהם מיכאלי: מה ששאלו פה, האם אנחנו יכולים להשתמש בכלים הדיפלומטיים שיש לנו, וסליחה, גם לחצים כלכליים.
אברהם מיכאלי: כל מדינה באה לבקש מאתנו טובות, יכולים להגיד: רבותי, הנושא הזה, עד שלא ייפתר, אצלנו זה רגיש במדינה, יש פה יהודים מבוגרים שתרמו למדינות שלהם, הם לא מבקשים חסדים, הם לא מבקשים צדקה, כל אחד מהם עבד שם.
אברהם מיכאלי: למה הם לא מבינים את זה?
אברהם מיכאלי: למה הם לא קולטים, לא נשיאים ולא חברי פרלמנט?
אברהם מיכאלי: אני מדבר אתם, אומרים: כן, כן, נשים את זה על סדר-היום, אבל אני כבר שבע שנים מטפל בזה.
נסים זאב: הנכבד הקודם אמר שרק לגבי מדינת ישראל יש איפה ואיפה.
נסים זאב: זאת אומרת, אנשי לטביה שהגיעו לגרמניה או לאירופה כן מקבלים, רק במדינת ישראל הם לא מקבלים.
יואל רזבוזוב: צריך לבדוק את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: אם זה נכון, יש פה בעיה.
יואל רזבוזוב: בנסיעה הזאת אני אברר.
נסים זאב: השאלה אם זה עקרוני אצלם שכל מי שעוזב את המדינה לא מקבל, או רק בגלל שזה מדינת ישראל הם לא מוכנים להעביר?
נסים זאב: זו נקודה מאוד רגישה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את הנושא הזה.
יואל רזבוזוב: מחר אני כבר פוגש את השגרירה, אני פוגש את חברי הפרלמנט הליטאים והלטבים ואני אבדוק את הנושא.
יואל רזבוזוב: אם זה כך, אני באמת חושב שזה חמור.
יואל רזבוזוב: אנחנו גם צריכים לבחון, כמו שאמרנו, עם כל הכבוד לאיחוד האירופי, האמנה הבילטרלית, האם יש תקדים לזה.
יואל רזבוזוב: צריך לבחון אם מקבלים בבלגיה ושאר המדינות.
יואל רזבוזוב: אנחנו בסך הכול בידידות גדולה עם המדינות הללו, מן הראוי שנעשה זאת.
יואל רזבוזוב: דוד לוין, בבקשה.
<דוד לוין: תודה.
<דוד לוין: אני יושב-ראש התאחדות יוצאי אוקראינה.
<דוד לוין: קצת קשה לי לדבר בעברית.
<דוד לוין: אני אדבר ברוסית.
<דוד לוין: (נושא דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי) אנחנו יודעים שההסכם נמצא בפרלמנט האוקראיני ונמסר על-ידי הנשיא לאשרור.
<דוד לוין: אנו נמצאים במגע מתמיד עם חברי הפרלמנט, כולל עם מר פלדמן שהוזכר כאן.
<דוד לוין: אנחנו מודים לסגן ראש הממשלה, מר אביגדור ליברמן, לשרת הקליטה, סופה לנדבר, לסגן שר החוץ, אלקין, על המאמצים.
<דוד לוין: כל פעם שהם מבקרים שם הם מעלים את הנושא, ואנחנו מודים על כך.
<דוד לוין: כל התיאומים ברמה של ממשלת אוקראינה כבר נעשו.
<דוד לוין: כעת הכדור נמצא ברמה של חברי הפרלמנט האוקראיני.
<דוד לוין: השאלה שלי, האם יש איזה קשר או מגעים בין קבוצה בכנסת שפועלת למען קשרים עם אוקראינה ובין אותם חברי פרלמנט באוקראינה?
<דוד לוין: האם יש איזה קשר כדי לזרז את התהליך?
<דוד לוין: לאור המצב הכלכלי והמדיני באוקראינה הנושא של הפנסיות לא נמצא במרכז העניינים, ואם לא נדחוף ולא נזרז את זה, זה שוב יידחה.
<דוד לוין: לפי טיוטת חוק זה מדובר על תשלום פנסיות רק לאותם אזרחי אוקראינה המתגוררים בארץ.
<דוד לוין: הצעת החוק מדברת רק על אלה שעזבו את אוקראינה ויש הרבה אנשים שבאו לישראל משטחה של אוקראינה כשהיתה ברית-המועצות.
<דוד לוין: הדובר מפנה את תשומת לבנו לכך שאם רוסיה רואה את עצמה כממשיכה של ברית-המועצות או כיורשת זכויות וחובות של ברית-המועצות, אולי יש לדרוש מהם, כי הוא צופה לזרם גדול של בקשות, שתהיה איפה ואיפה בין יוצאי אוקראינה, אלה שעלו לפני התפרקותה של ברית-המועצות משטחה של אוקראינה ואחריה.
<דוד לוין: ספסיבה.
יואל רזבוזוב: אני מבין את הסוגיה.
יואל רזבוזוב: עם אלה שהאזרחות שלהם נשללה, יש בעיה.
יואל רזבוזוב: לי בטוח אין תשובות על זה.
יואל רזבוזוב: אני צריך לבדוק מה משרד החוץ עושה בנושא.
יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו לקראת סיום הישיבה.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד, קודם כול, שהיה מאוד חשוב לעשות את הישיבה בנושא הזה.
יואל רזבוזוב: זה נושא מאוד-מאוד חשוב, נוגע אישית להמון משפחות עולים שעלו משם ומרגישים שזו הזכות שמגיעה להם והם לא מקבלים והם גם נמצאים במצב פיננסי שלא מיטיב אתם.
יואל רזבוזוב: שמענו כאן את נציגי הממשלה שפועלים בנושא הזה בכל המדינות.
יואל רזבוזוב: הם חושבים שפתרון במדינות הדגל, רוסיה ואוקראינה, זה ישליך אחרי זה גם על מדינות קטנות יותר.
יואל רזבוזוב: אני חושב שעדיין לא צריך להרפות מהמדינות הקטנות.
יואל רזבוזוב: מבחינת הממשלה, כמו שאמרנו, הם עושים את כל המאמצים.
יואל רזבוזוב: הכדור נמצא בידיים של אותן המדינות.
יואל רזבוזוב: באוקראינה אנחנו עומדים על סף חתימת הסכם, וכבר כאן אני יכול להגיד לכם שוועדת העלייה והקליטה תשגר היום מכתב לכל חברי הכנסת שנוסעים במשלחות לאותן המדינות שזה יהיה על סדר-היום שלהם בעדיפות עליונה.
יואל רזבוזוב: לדוגמה, אני נוסע מחר, זה כבר ייכנס ללו"ז שלי.
יואל רזבוזוב: זה יבוצע.
יואל רזבוזוב: זה נוהל חשוב מאוד.
יואל רזבוזוב: היתה כאן המלצה של חבר הכנסת מיכאלי להפעיל את אגודות הידידות, המלצה של סגן שר החוץ, של אלקין, שאמר שהיום זה נמצא ברמה של פרלמנטרים, ואנחנו צריכים לעשות את הטוב ביותר בחלק שקשור אלינו.
יואל רזבוזוב: מבחינת רוסיה אנחנו מחכים לתשובות.
יואל רזבוזוב: הוועדה הזאת מתקיימת פעם בכמה שנים.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד לכם שאנחנו מבינים שיש פה גם מגבלה של זמן ואנחנו רוצים תוצאות.
יואל רזבוזוב: גם אם לא הכול תלוי בנו אלא במדינות אחרות, עדיין נעשה כמיטב יכולתנו.
יואל רזבוזוב: את הישיבה הזאת נעשה לעתים תכופות יותר בשביל לקבל דיווח מה נעשה ומה המדיניות.
יואל רזבוזוב: כמו שהיום כבר גילינו שאנחנו יכולים לעזור במשהו, אני מאמין שאם נעשה את הישיבה הזאת לא פעם בארבע שנים, אלא פעם בכמה חודשים, כל הזמן נעלה על עוד נקודה שאנחנו יכולים לעזור כחברי כנסת וכוועדת העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: חברים, מה שחשוב, להעביר מסר גם לארגונים, גם לאותם האנשים שמצפים, שזה נמצא בסדר העדיפויות שלנו במקום מאוד-מאוד גבוה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מאוד רוצים את זה ואנחנו באמת עושים את כל המאמצים כמדינה לקבל את הסכומים שמגיעים לאותם אזרחים שעבדו קשה בשביל אותן המדינות.
יואל רזבוזוב: זו לא בעיה שנעלמת מעינינו.
יואל רזבוזוב: נעשה את הטוב ביותר.
יואל רזבוזוב: אנחנו פותחים כאן ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא בחינת הטיפול בעולים הצורכים סמים.
יואל רזבוזוב: באנו להתרשם מה נעשה, לראות מה אפשר לשפר, במה אנחנו יכולים לעזור.
יואל רזבוזוב: הבנתי שיואב, נציג עיריית תל אביב, רוצה לפתוח ולהציג.
<יואב בן ארצי: בוקר טוב ותודה לכל מי שהגיע.
<יואב בן ארצי: תודה לך, יושב ראש הוועדה שאתה בחרת לבוא לכאן ולבחון את ה-, לעיניי זה לבחון את התופעה, את היקף התופעה, את חומרת התופעה, את המענים הניתנים ואת הפערים שאנחנו נדבר עליהם, לא ציינו אותם.
<יואב בן ארצי: אנחנו נעשה קודם כל היכרות בין כל האנשים שיושבים פה.
יואל רזבוזוב: סליחה שאני קוטע, ישנו פה חבר כנסת, חבר ועדה, מוטי יוגב, אנחנו שנינו כאן.
<יואב בן ארצי: נעים מאוד.
<יואב בן ארצי: אז נעשה היכרות ואחרי זה אני אציג את סדר היום ואני מקווה שתתרשמו מחד ותהיו לנו לעזר, מאידך.
<יואב בן ארצי: בבקשה.
<יואב בן ארצי: (סבב נוכחות).
<יואב בן ארצי: אני רוצה להציג בקצרה את סדר היום ואחרי זה לתת מה שנקרא מבט ממעוף הציפור לגבי היקפי התופעה בעיר תל אביב והיקף המענים שאנחנו נותנים כאן ברמת הטיפול והשיקום.
<יואב בן ארצי: אז קודם כל, מבחינת סדר היום, אנחנו נמצאים ברחוב הרכבת 36, מרכז צור אביב.
<יואב בן ארצי: הקומה הזאת זאת קומת הסובוטקס, נכון להיום, בעתיד הקרוב יהיה כאן איזה שהוא סוג של שינוי, אבל אנחנו לא נדבר עליו כרגע.
<יואב בן ארצי: קומה למעלה זו קומה שניתנת בה תחזוקת מתדון וקומה ראשונה, התחתונה, זה המועדון החברתי שהקמנו, מספר ארגונים, לטובת אותם אנשים ששוהים כאן במשך היום.
<יואב בן ארצי: העיר תל אביב, יש בה 404,000 תושבים, נכון ל-2012.
<יואב בן ארצי: אחוז העולים בכללותם עומד על 12.3%, 50,000 עולים, מתוכם חבר העמים 40,000, זה כתוב במסמך.
<יואב בן ארצי: אפיון העיר כאן, שהיא מן הסתם התפוח הגדול הישראלי שסוחף אליו וסופח אליו תופעות חברתיות שונות ומגוונות, ונאמר בתחום השימוש לרעה בסמים ואלכוהול וההתמכרות, אנחנו נמצאים באחת הזירות שיש בה סחר קמעוני, או סחר שהוא מעבר לקמעוני, יש בה שימוש, יש בה הימצאות בזנות וזה סוחף הרבה מאוד אנשים, הגם שהם לא תל אביבים.
<יואב בן ארצי: ציינתי מספר מקומות שאנחנו מבקרים שם באופן קבוע.
<יואב בן ארצי: היות שכך, אנחנו נוקטים בפעולות שנקראות איתור ,Outreach, כדי ליישג מטופלים ולהביא אותם לטיפול, משימה שהיא לא פשוטה, אבל היא נעשית כאן בצורה יומיומית, עם שותפות של מספר ארגונים.
<יואב בן ארצי: הרשות הלאומית למלחמה בסמים, יש כאן פרויקט שנקרא 'הצעד הראשון', לכאלה שהם לא תושבים תל אביביים, עיריית תל אביב-יפו, מאיר שרעבי, אנוכי, אנשיי, עמותת עלם, מרפאת לוינסקי ותכנית סלעית.
<יואב בן ארצי: כל אלה בעצם נרתמים לעבודת היישוג, שבעינינו היא מאוד משמעותית ולעיתים, זה אולי יישמע דרמטי, היא מצילת חיים.
<יואב בן ארצי: הבעיה היא שלא תמיד האנשים נענים לנו ולכן הם ממשיכים להישאר ברחוב, או בקרנות רחוב, בגינות ציבוריות, או איפה שנראה אותם היום בהמשך הסיור.
<יואב בן ארצי: אני נותן כאן את היקף התופעה למרות שהאומדנים הם אומדנים משוערים.
<יואב בן ארצי: אין לנו בעצם מספרים או נתונים מדויקים לגבי היקף המשתמשים.
<יואב בן ארצי: נכון להיום מבקרים אצלנו ביחידות לטיפול בנפגעי סמים 750 מטופלים מדי שנה וההערכה אומרת שפי שלושה קיימים בשטח.
<יואב בן ארצי: זאת אומרת שאנחנו מדברים על 3,750 משתמשים לרעה ומכורים לסמים.
<יואב בן ארצי: שימוש כזה בקרב מבוגרים.
<יואב בן ארצי: בקרב בני נוער אנחנו מדברים על 360.
<יואב בן ארצי: אחוז האנשים שמגיע לאל-סם הוא 15% מתוכם - - -
יואל רזבוזוב: מה זה סם, מה ההגדרה של משתמשי סמים?
יואל רזבוזוב: איך אתם מגדירים את זה?
<יואב בן ארצי: ההגדרה של סם היא הגדרה שקבועה בחוק.