GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה כהן: אנחנו ראינו שמ-95' ועד 2009 היתה מגמה של עליה בקרב העולים עד איזושהי מגמה של התייצבות בשנת 2009 וגם אחר כך 2011, כשבכל מקרה הנתונים מראים שבקרב בני הנוער העולים השימוש הוא בהיקף גבוה יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הישראלית הוותיקה, ובהחלט בהיקפים גבוהים יותר בקרב הנוער שהוא הנוער המנותק.
<שרה כהן: יחד עם זאת, הסקרים האלה בעיקר נתנו את תמונת המצב לגבי האוכלוסייה של העולים באופן כללי בלי תת-חלוקה, וההנחה היתה שהיא בעיקר כיסתה את האוכלוסייה של יוצאי חבר המדינות.
<שרה כהן: הנתונים בתוך הסקרים האלה - אם בדקת אותם, איתי - מראים שלגבי האוכלוסייה של המבוגרים ההיקפים הם בשיעורים נמוכים יותר, ואנחנו רואים כאן את השונות בין האוכלוסייה של הנוער ובין האוכלוסייה של המבוגרים.
<שרה כהן: הרשות, למיטב ידיעתי, שהיא אמונה בתוקף היותה תאגיד סטטוטורי בנושא של תכלול העבודה שקשורה לנושא של מניעת שימוש באלכוהול ובסמים במדינת ישראל היתה, לפחות מתוך זווית ההתבוננות שלי, אמורה לתת לנו את הנתונים גם לגבי השוטף.
<שרה כהן: הסקר האפידמיולוגי האחרון, שאולי היה צריך להתפרסם, הוא בשנת 2012.
<שרה כהן: אבל אין לנו סקר כזה ואנחנו מגיעים למצב שאנחנו לא יכולים לראות תמונת מצב של מגמות לאורך השנים האחרונות.
נסים זאב: נתונים גבוהים יותר במספרים או באיכות הסמים?
<שרה כהן: יש שונות גם במאפיינים עצמם של השימוש בסמים בקרב עולים, וכאן יש שונות בין האוכלוסיות השונות.
<שרה כהן: אני לא ממש התבקשתי להתייחס לזה.
<שרה כהן: אני חושבת שיש פה מומחים יותר.
<שרה כהן: לדעתי, אמור להיות כאן גם ד"ר מהל שהוא ראש תחום טיפול ברשות למלחמה בסמים.
<שרה כהן: חיים, היי.
<שרה כהן: אני מניחה שאת הדברים האלה תשמעו ממנו, אני בהחלט לא הייתי רוצה להתייחס לנושאים שאני לא בקיאה בהם ולא אמונה עליהם.
יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת נסים זאב.
יואל רזבוזוב: זה דיון מאוד חשוב.
<שרה כהן: אני רוצה מפה לגלוש למה שהתבקשתי להציג במסגרת הכנס.
<שרה כהן: המצגת שלי בכנס היתה אמורה להיות הרבה יותר רחבה ולתת את תמונת המצב באופן כללי של בני נוער עולים שמתבססת על שני מחקרים שאנחנו הזמנו בשנתיים האחרונות ממכון ברוקדייל.
<שרה כהן: מחקר אחד בדק שש קבוצות מוצא שונות בקרב העולים.
<שרה כהן: הוא פורסם בשנת 2010 והוא נתן לנו תמונת מצב על כל שטחי החיים של בני הנוער העולים.
<שרה כהן: המחקר השני פורסם בסוף 2012 ובו אנחנו גם בדקנו את המצב של הדור השני, גם של יוצאי חבר המדינות וגם של יוצאי אתיופיה, והנתונים הם מאוד מעניינים.
<שרה כהן: ברשותכם, אני אציג אותם.
<שרה כהן: שני המחקרים של הנוער העולה של אוכלוסיית היעד היו גילאי 12 עד 17.
<שרה כהן: זה לא כולל בני נוער שעלו לארץ בשנתיים שקדמו לסקר.
<שרה כהן: אנחנו התייחסנו בשנת 2008, שזה המחקר שפורסם ב-2010 והמחקר של 2010 פורסם ב-2012, לכ-680 בני נוער דוברי שפות שונות בשנת 2008, ואחר כך הרחבנו את המדגם בצורה מאוד מאוד משמעותית גם לעולים מברית-המועצות וגם בני עולים יוצאי ברית-המועצות שנולדו בארץ.
<שרה כהן: עשינו הקבלת קבצים מול משרד הפנים, גם עולי אתיופיה שנולדו בחו"ל וגם בני עולים יוצאי אתיופיה שהם ילידי הארץ.
<שרה כהן: השווינו את זה לראשונה לקבוצה של יהודים ותיקים.
<שרה כהן: דהיינו, ילדים שנולדו בארץ להורים שהם גם לא ילידי חו"ל.
<שרה כהן: סך הכול, אנחנו הגענו להיקף מדגם מאוד גדול ולפי המתודולוגיה של ברוקדייל בסך הכול מתייחס לכל המדגם כאל בעצם מחקר אחד שפורסם בשני שלבים.
<שרה כהן: מה ההגדרות שלנו בתוך המחקר?
<שרה כהן: זה בני נוער עולים, זה דור ראשון.
<שרה כהן: זה בני נוער שעלו מברית-המועצות לשעבר או מאתיופיה.
<שרה כהן: כמו שציינתי, לא כולל בני נוער שעלו בשנתיים שקדמו לסקר.
<שרה כהן: ילידי הארץ יוצאי ברית-המועצות או יוצאי אתיופיה הם בני עולים דור שני שנולדו בישראל ושני ההורים שעלו ממדינות אלה החל משנת 89'.
<שרה כהן: היהודים הוותיקים הם בני נוער יהודים ילידי הארץ שהוריהם גם נולדו בארץ או שעלו לפני 89'.
<שרה כהן: מה כללנו בתוך המחקר?
<שרה כהן: שוב, זה מחקרים מאוד מאוד גדולים.
<שרה כהן: הם מפורסמים גם באתר של משרד הקליטה וגם באתר של מכון ברוקדייל.
<שרה כהן: אנחנו כללנו בהם את כל הנתונים שקשורים למאפיינים של אוכלוסייה של בני נוער.
<שרה כהן: המחקר הוא מאוד מיוחד כי לראשונה אנחנו שאלנו את בני הנוער מה דעתם על חייהם בכל התחומים האלה.
<שרה כהן: זה מחקר שבא מתוך מה שבני הנוער עצמם אמרו.
<שרה כהן: היה שיתוף פעולה יוצא דופן.
<שרה כהן: זה היה מחקר שנעשה בסקר טלפוני עם דובר עברית וגם דובר שפה שצריך היה לתרגם במידת הצורך.
<שרה כהן: בני הנוער אוהבים לדבר בטלפון והיתה היענות יוצאת דופן.
<שרה כהן: חלק מהשיחות ארכו הרבה מאוד זמן כי זה היה שאלון ענק.
יואל רזבוזוב: האם הם לא פחדו לענות על שאלות כאלה כדי שלא יעצרו אותם?
<שרה כהן: אנחנו לא שאלנו אותם לגבי הנושא של שימוש בסמים כי שימוש בסמים הוא אסור לפי חוק.
<שרה כהן: אבל שאלנו אותם לגבי הנושא של האלכוהול ולגבי התנהגויות סיכון שונות.
יואל רזבוזוב: הסקר הזה מדבר רק על אלכוהול.
<שרה כהן: הסקר הזה מדבר רק לגבי האלכוהול.
<שרה כהן: אלה הנושאים שאנחנו כללנו במחקר.
<שרה כהן: שימו לב, הרבה מאוד נושאים שקשורים גם לנושא של שימוש בשפת אם וגם בבית-הספר - התפקוד והחוויה שלהם, ודפוסי עבודה, והנושא של הפנאי ושימוש במחשב ומאפיינים חברתיים וגם התנהגויות סיכון.
<שרה כהן: הרבה מאוד על הנושא של הקשר עם ההורים.
<שרה כהן: יש לנו מידע מדהים על הנושא של הקשר עם ההורים שהוא מאוד מאוד משמעותי מזווית ההתבוננות שלנו לגבי המצב באופן כללי של בני נוער.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין.
יואל רזבוזוב: האם אין לנו סקר על סמים בקרב בני נוער כי זה אסור?
יואל רזבוזוב: אין לנו שום דבר כזה?
<שרה כהן: מי שאמור לעשות את הנושא זה הרשות למלחמה בסמים.
<שרה כהן: הרשות למלחמה בסמים אמורה להקיף את הנתונים במדינת ישראל לגבי הנושא של שימוש בסמים.
<שרה כהן: כמו שאמרתי, הסקר האחרון פורסם בשנת 2011.
<שרה כהן: מה שאני מציגה כאן זה מתוך האופן שבו בני הנוער מתייחסים לנושא של מצבם בחיים, ובהקשר כאן אני התמקדתי בעיקר בהתנהגויות שהן התנהגויות סיכון מהדיווח של בני הנוער.
<שרה כהן: מתוך סקירת הספרות מה, הם הגורמים שמקדמים או מעכבים את ההשתלבות המוצלחת של בני נוער מהגרים ובני מהגרים.
<שרה כהן: הספרות מדברת על הרבה מאוד נושאים.
<שרה כהן: יש כאן סקירת ספרות מאוד יפה על נסיבות ההגירה של ההורים והמאפיינים שלה, על המאפיינים החברתיים, הכלכליים והדמוגרפיים, ההון התרבותי והרשת החברתית, השונות בין חברת המוצא לחברה הקולטת, יחס החברה הקולטת ובחירת האסטרטגיה של ההתאמה התרבותית, אם זה השתלבות, אם זה שוליות.
פנינה תמנו: למדרג יש משמעות?
<שרה כהן: לא, אין כאן משמעות.
<שרה כהן: מה המגמות הבולטות שעלו לנו משני המחקרים?
<שרה כהן: שקיים דמיון בין בני נוער עולים מברית-המועצות ליהודים ותיקים במגוון תחומים: בבית-ספר, בפעילות פנאי, בהתנהגויות סיכון, ברווחה כללית ועוד.
<שרה כהן: אני גם העליתי את זה גם במפגש הקודם שהיה בוועדת העלייה והקליטה כשהצגתי את זה לגבי מצב של בני נוער בקצה הרצף.
<שרה כהן: המאפיינים הייחודים של עולי ברית-המועצות: הם בעלי עמדות המביעות יותר בידול וניכור חברתי ויותר מעורבים בהתנהגויות סיכון, וזה על העולים עצמם.
<שרה כהן: תמונה מורכבת ביחס ליוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: יש ממצאים מדאיגים, בעיקר בתחום החינוך, לצד זיקה חזקה לארץ ומוטיבציה גדולה, גבוהה, לשירות צבאי ולאומי.
פנינה תמנו: לא הצלחתי להבין את ההבדל בין ילדים מברית-המועצות לשעבר לבין יוצאי אתיופיה מבחינת המורכבות.
<שרה כהן: אנחנו מדברים כאן על כמה קבוצות אוכלוסייה.
<שרה כהן: אני מציעה שאנחנו נתקדם ותראי מתוך זה.
פנינה תמנו: לא, אני שואלת שאלה שהיא רלוונטית לעכשיו.
פנינה תמנו: אני שואלת מה ההבדל.
פנינה תמנו: זאת אומרת, יש פה מאפיינים ייחודים לעולי ברית-המועצות ויש פה מאפיינים ייחודיים ליוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: תיכף אנחנו נגיע לזה.
פנינה תמנו: תרשמי לך.
<שרה כהן: אנחנו נגיע לזה, את תקבלי תשובה תוך כדי הדיון.
יואל רזבוזוב: הצטרפו אלינו חברי הכנסת: מוטי יוגב, פנינה תמנו-שטה.
יואל רזבוזוב: תודה שבאתם.
<שרה כהן: אני ממש בזרקור נותנת כאן כמה היי-לייטס.
<שרה כהן: כשבדקנו את מוצא החברים ראינו שמבין הגורמים שמציינים קליטה שהיא קליטה מוצלחת יותר זה יותר חברים מקבוצות מוצא שהן לא רק קבוצת המוצא של השיוך האתני.
<שרה כהן: אנחנו רואים שלגבי מרבית האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, גם אלה שנולדו באתיופיה, וגם אלה שנולדו בישראל, מרבית החברים הם מקבוצת המוצא של השיוך האתני.
<שרה כהן: בקבוצות מוצא אחרות אנחנו רואים שיש הרבה מאוד חברים מקבוצות מוצא שהן קבוצות מוצא אחרות.
<שרה כהן: מבחינת מצב חברתי - זה נבדק כבר במחקר של 2012, גם לגבי אוכלוסייה של בני עולים מברית-המועצות לשעבר וגם בני עולים יוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: אנחנו רואים שבאוכלוסייה של ברית-המועצות לשעבר יש הפחתה במספר החברים שהם מקבוצות המוצא האתנית.
<שרה כהן: בקרב העולים 46% דיברו, בקרב בני העולים 31%.
<שרה כהן: שימו לב לגבי יוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: 65% דיברו שהחברים הם מקבוצת המוצא האתנית שלהם וגם בקרב בני עולים 53%.
<שרה כהן: אנחנו רואים שחלק לא מבוטל מבני הנוער משתתפים בפעילויות שהן פנאי, גם יוצאי חבר המדינות, גם יוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: אנחנו רואים את זה כנתונים שהם בהחלט מאוד מעודדים, אבל עדיין מחייבים בהחלט עוד תגבור בהקשר הזה.
<שרה כהן: זה זרקור ראשון לגבי הנושא של מה בני הנוער אומרים על ההורים שלהם שהם יודעים על החיים שלהם.
<שרה כהן: במחקר משנת 2010 אנחנו רואים שמרבית העולים ממרבית הארצות מעידים בשיעור מאוד גבוה שההורים בהחלט מעורבים ויודעים על החיים שלהם.
<שרה כהן: בקרב האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה הם הנמוכים ביותר יחסית לאוכלוסיות האחרות, ובקרב אלה שנולדו בישראל, מה שהם מציינים זה שההורים יודעים הכי פחות על החיים שלהם.
<שרה כהן: זה מתחבר אצלנו למשתנה של הפיקוח ההורי שמבחינתו הוא משתנה שמצביע.
<שרה כהן: ככל שהפיקוח ההורי גבוה יותר אז כך אנחנו רואים הפחתה בהתנהגויות סיכון אצל בני נוער.
<שרה כהן: מתוך המחקר של 2012 אנחנו רואים גם את ההשוואה גם על האוכלוסייה היהודית הוותיקה.
<שרה כהן: אנחנו רואים שגם בקרב הדור השני של העולים מברית-המועצות יש יחסית גידול ברמת הפיקוח ההורית.
<שרה כהן: עדיין אוכלוסייה של יוצאי אתיופיה מאופיינת כאן ברמת פיקוח הורי נמוכה יותר מזווית ההתבוננות של בני נוער.
<שרה כהן: מבחינת הקשר התומך מצד ההורים, אנחנו פה רואים שהאוכלוסייה היהודית הוותיקה מציינת כאן במדד המסכם את הקשר התומך הגדול ביותר ועולי ברית-המועצות מאוד דומים וגם בני העולים מאוד דומים לאוכלוסייה היהודית הוותיקה.
<שרה כהן: גם פה יש ירידה בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה שנולדו בישראל.
<שרה כהן: אנחנו כבר מגיעים פה לנתון של שתיית אלכוהול שהיא רלוונטית גם לדיון כאן.
<שרה כהן: היה חשוב לי להראות גם את כל הנתונים האחרים כי אנחנו מתייחסים לנושא של התנהגויות סיכון כמכלול של התנהגויות סיכון.
<שרה כהן: פה אנחנו בדקנו כמה שאלות שקשורות גם לקשר העקיף וגם לקשר הישיר של שתייה.
<שרה כהן: פה אנחנו בדקנו, במחקר של 2010, גם עם קבוצות מוצא שהן דוברי ספרדית, צרפתית ואנגלית.
<שרה כהן: בדקנו את ברית-המועצות לשעבר ואת יוצאי אתיופיה שנולדו בארץ ויוצאי אתיופיה שנולדו בחו"ל.
<שרה כהן: במדגם הבא אנחנו גם הרחבנו את יוצאי ברית-המועצות וגם את יוצאי ברית-המועצות שנולדו בארץ.
<שרה כהן: פה אנחנו רואים שמבחינת חברים ששותים האחוז הנמוך ביותר הוא בקרב יוצאי אתיופיה שנולדו באתיופיה.
<שרה כהן: אנחנו רואים כבר אחר כך גידול בקרב אלה שנולדו בישראל.
<שרה כהן: עדיין הקבוצה שמובילה כאן מבחינת חברים ששותים זה אוכלוסייה של יוצאי ברית-המועצות לשעבר.
<שרה כהן: כשבדקנו את הנושא של שותים לפחות פעם אחת בשבוע, שימו לב, גם יוצאי ברית-המועצות כאן הם בשיעור גבוה יותר והם מאוד דומים כאן לדוברי האנגלית.
<שרה כהן: הנושא של שתייה לשוכרה - יוצאי ברית המועצות, זאת אומרת, אלה שנולדו בברית-המועצות, הם גם כאן בשיעור גבוה יותר, וגם דוברי האנגלית כאן מציינים שהשיעור הוא יחסית גבוה.
<שרה כהן: במחקר הבא אנחנו הרחבנו בצורה מאוד גבוהה, בזה של 2012, את המדגם גם לגבי יוצאי ברית-המועצות לשעבר וגם לגבי יוצאי אתיופיה, והשווינו את זה לאוכלוסייה של יהודים ותיקים.
<שרה כהן: הנתונים שצפים לנו כאן הם נתונים בהחלט מאוד קשים ואנחנו רואים אותם גם ממקורות אחרים.
<שרה כהן: אנחנו הזמנו מאוניברסיטת בר-אילן, המחקר של HBC.
<שרה כהן: אנחנו צריכים לקבל מהם גם את הנתונים לגבי אוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: אנחנו עוד לא קיבלנו, אבל נתונים ראשוניים בהחלט מראים לנו, וגם משם, שיש בעיה בקרב האוכלוסייה של בני עולים יוצאי אתיופיה בנושא של שתייה.
<שרה כהן: פה אנחנו רואים שבנתונים של חברים ששותים מידי פעם או באופן קבוע כבר יש גידול משמעותי בקרב בני עולים יוצאי אתיופיה גם בהשוואה לאוכלוסייה יהודית ותיקה, גם בשתייה של לפחות פעם בשבוע.
<שרה כהן: שימו לב, לנושא של השתכרו לפחות פעמיים.
<שרה כהן: יש ירידה דרסטית בקרב בני עולים יוצאי ברית-המועצות לשעבר, אפילו נמוך יותר מאשר האוכלוסייה היהודית הוותיקה, ויש גידול בקרב יוצאי אתיופיה שנולדו בישראל.
<שרה כהן: זה שיעור שהוא דומה לשיעור של אוכלוסיית העולים מברית-המועצות.
יואל רזבוזוב: משהו פה לא מסתדר לי.
יואל רזבוזוב: השתכרו לפחות פעמיים ושותים לפחות יום בשבוע – פה זה כל ילד שלישי, ושם כל ילד רביעי.
<שרה כהן: הנושא השתייה לשוכרה זה סוג אחר.
<שרה כהן: זה שתיית בולמוס.
<שרה כהן: השתכרו שזה שכרות.
יואל רזבוזוב: השתכרו לפחות פעמיים.
<שרה כהן: כן.
<שרה כהן: בכלל, באופן כללי.
<שרה כהן: יום בשבוע זה שותים.
יואל רזבוזוב: יש חפיפה.
<שרה כהן: לא, לא חופפים.
<שרה כהן: שותים לפחות יום בשבוע שהם באים ואומרים שהם שותים, פעם בשבוע.
<שרה כהן: הנושא של השתכרו לפחות פעמיים, פעמיים בחייהם.
<שרה כהן: זאת אומרת, הם הגיעו למצב של שכרות, של שתייה לשוכרה.
פנינה תמנו: זה אותם נבדקים?
<שרה כהן: גם פה אנחנו בדקנו את נושא האלימות ותחושת ביטחון.
<שרה כהן: גם בדקנו את הנושא של השתתפות בקטטה וגם תחושת ביטחון.
<שרה כהן: אנחנו רואים שבקרב אוכלוסייה של יוצאי אתיופיה הם גם מעידים על עצמם שהם יותר השתתפו בקטטות וגם חשים פחות ביטחון במקום שבו הם חיים.
<שרה כהן: אנחנו בדקנו את זה אחר כך גם עם האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: אנחנו גם פה רואים יחסית שיעור גבוה יותר בהשוואה גם לאוכלוסייה היהודית הוותיקה.
פנינה תמנו: אני שמה לב שאת מתייחסת רק לילדים ממוצא אתיופי.
פנינה תמנו: מאוד חשוב שתתייחסי, אני ראיתי נתונים שהם מאוד דומים בקבוצות אחרות.
<שרה כהן: אני התייחסתי אליהם.
פנינה תמנו: לא, די - - -
<שרה כהן: אני מתנצלת אם זה כך יצא.
<שרה כהן: אנחנו בהחלט רואים שבקרב קבוצות שונות אנחנו רואים מאפיינים שהם קשורים לנושא של שימוש באלכוהול בקרב בני נוער עולים.
<שרה כהן: לדוגמה, נמצאת פה גם מיכל סעדי מעמותת "אפשר".
<שרה כהן: היא תציג את הקבוצות שאנחנו עשינו בקרב נוער דובר אנגלית במודיעין שציינה שזה בעצם הקבוצה.
<שרה כהן: זאת אומרת, העיר עצמה ציינה שזו הקבוצה שהיא הכי מתקשה איתה.
<שרה כהן: יש לנו קבוצות שעשינו בקרב דוברי צרפתית, קבוצות גם בקרב בני המנשה.
<שרה כהן: צריך לבוא ולהגיד שאנחנו רואים את המשמעות של השימוש באלכוהול בקרב מרבית קבוצות האוכלוסייה.
<שרה כהן: מה שאנחנו באים ומציגים פה, ואני רוצה לבוא ולהגיד את הדברים בצורה מאוד ברורה, זה מחקר שמציג מהמקום של בני הנוער את המקום שלהם.
<שרה כהן: זאת אומרת, אנחנו לא יכולים להתווכח עם מה שבני הנוער מעידים או אומרים על עצמם.
<שרה כהן: זה המשמעות של המחקר הזה.
נסים זאב: יש קשר בין השתתפות בקטטה לבין כל נושא של אלכוהול, של השתייה?
נסים זאב: האם זו אותה אוכלוסייה?
<שרה כהן: בסך הכול יש מאפיינים של התנהגויות אנטי-נורמטיביות בקרב אוכלוסייה שיכולות לכלול גם וגם וגם.
<שרה כהן: בדרך כלל השימוש באלכוהול הוא מסיר עכבות ואנחנו רואים הרבה יותר את בני הנוער שהם שותים או שותים לשוכרה עוד לפני שהם מגיעים לזה שהם "מחוקים", זה שהם יכולים להשתתף יותר בתגרות ובקטטות.
<שרה כהן: אנחנו מדברים פה על מחקר ומחקר מתוך איך שבני הנוער מציגים את זה על עצמם.
יואל רזבוזוב: שרה, בואי נתקדם.
יואל רזבוזוב: יש לנו עוד הרבה מחקרים היום ויש לנו הרבה דוברים.
מרדכי יוגב: השקף הקודם הוא מאוד חשוב.
<שרה כהן: אני מתנצלת, יש הרבה מאוד נתונים.
<שרה כהן: זה מחקר ענק.
<שרה כהן: אני חושבת ששלפתי מתוכם בקושי שמונה שקפים שמעידים על הדברים.
<שרה כהן: נתנו לי פה רבע שעה והבטחתי לדנה.
פנינה תמנו: השקף הזה הוא ללא ספק בסיס להרבה מאוד.
<שרה כהן: ברשותכם, אני רוצה לדלג לשקף האחרון שלי.
<שרה כהן: אלה נתונים מתוך התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, מה שקרוי תוכנית שמיד.
<שרה כהן: אני הכנסתי אותם בדקה התשעים כי הם נתונים שהיום הם הכי עדכניים שמשקפים את המצב של מצבי סיכון בקרב ילדים ובני נוער עולים בתוך תוכנית לאומית שהיום מתקיימת ב-72 יישובים.
<שרה כהן: מתוך 151,000 ילדים ובני נוער שאותרו בתוכנית הלאומית, זו תוכנית ממשלתית ששותפים לה חמישה משרדי ממשלה, מתוך 151,000 אנחנו מדברים על 15,000 עולים שהם 19% מהאוכלוסייה היהודית המאותרת.
<שרה כהן: שימו לב את אחוז המאותרים העולים בקבוצת הגיל 12 עד 18 שזה 27% כשהחלוקה בקרב האוכלוסייה היהודית הוותיקה היא בדרך כלל שליש, שליש, שליש.
<שרה כהן: זו תת-החלוקה של ה-15,000 העולים.
<שרה כהן: 47% הם יוצאי אתיופיה מבין הילדים שאותרו במצבי סיכון בפועל.
<שרה כהן: 14% גיאורגיה ובוכרה, ו-10% יוצאי קווקז.
<שרה כהן: רוסיה - 21%.
יואל רזבוזוב: זה לא רוסיה.
יואל רזבוזוב: זה אוקראינה, בלרוס.
<שרה כהן: נכון, רוסיה הלבנה, רוסיה וכל המדינות האחרות.
<שרה כהן: אוכלוסיות אחרות זה 8%.
<שרה כהן: אלה נתונים לא פשוטים שגם מצביעים לנו כאן על אוכלוסייה שנמצאת במצבי צורך ומצוקה גבוהים יותר מקרב אוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: הנתונים מתחלקים לשלושה תחומים עיקריים: השתייכות הילד למשפחה והטיפול בילד, תפקוד הילד בתחום הרגשי החברתי, ובתחום ההתפתחותי והלימודי.
<שרה כהן: יש שבעה פרופילים בתוך התוכנית.
<שרה כהן: השקף האחרון שלי מייצג את אחוז בני הנוער שסובלים מבעיות בתחום רגשי חברתי ולפי קבוצה.
<שרה כהן: אם תשימו לב, יש כאן השוואה לאוכלוסייה היהודית הוותיקה.
<שרה כהן: בתחום של תוקפנות אנחנו רואים שאוכלוסיית יוצאי קווקז יש כאן את השיעור הגבוה ביותר.
<שרה כהן: בנושא של סיכון ופגיעה עצמית גם יוצאי קווקז ויוצאי ברית-המועצות בשיעור גבוה יותר מאשר האוכלוסייה היהודית הוותיקה.
<שרה כהן: באלכוהול ובסמים יוצאי קווקז וגם יוצאי ברית-המועצות לשעבר.
<שרה כהן: כל מי שמאותר כאן זה אוכלוסייה בסיכון.
<שרה כהן: יוצאי אתיופיה 17% לעומת 10% בקרב האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
פנינה תמנו: הטבלה הזאת היא מאוד מעניינת.
פנינה תמנו: היא דווקא מתייחסת באופן אישי לאישיות של אותו נער או ילד לעומת דברים שהם חיצוניים.
פנינה תמנו: אם אנחנו לוקחים את הקשיים החיצוניים לילד, למשל בקרב יוצאי אתיופיה, אנחנו רואים ששם דווקא הקשיים הם הרבה יותר גבוהים מבחינת האחוזים והם גם נמצאים בסיכון גבוה.
פנינה תמנו: אמרנו קרוב ל-50%.
פנינה תמנו: זה פער מאוד מאוד גדול לעומת עולים אחרים.
פנינה תמנו: כשאנחנו רואים את הקושי ביצירת קשר או קשיים רגשיים ששם דווקא כן - - - , אנחנו רואים שדווקא פה הם לא מובילים.
פנינה תמנו: זה קצת לא - - -
<שרה כהן: בואו נבחין בין היקף סיכון ועומק סיכון בנתונים של התוכנית הלאומית.
<שרה כהן: מי שמוביל מבחינת עומק סיכון, דהיינו במרבית הפרמטרים שבדקנו, זה אוכלוסיית יוצאת קווקז.
<שרה כהן: זאת אומרת, כמעט כל נתון שבדקנו בגיל הרך, בגיל היסודי ובגיל הנוער, באוכלוסיית עולי קווקז נתוני הסיכון הם העמוקים ביותר.
<שרה כהן: השיעור הגבוה ביותר של המאותרים הוא של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: אז למה זה לא הולך במשוואה אחת?
<שרה כהן: מכיוון שבקרב יוצאי אתיופיה אנחנו רואים הרבה מאוד נתונים שמעידים על מצבים רגשיים וחברתיים שהם הרבה יותר טובים מאשר של אוכלוסיית העולים האחרת, אבל היקף המאותרים הוא גבוה יותר.
פנינה תמנו: מדוע?
<שרה כהן: ספרו ילדים שנמצאים בתוך התוכנית הלאומית.
יואל רזבוזוב: פנינה, אחרי זה יהיה לכם שאלות.
יואל רזבוזוב: יש לנו באמת המון המון דוברים.
יואל רזבוזוב: שרה, תודה רבה.
נסים זאב: מה זה הטבלה הסגולה הזאת?
<שרה כהן: אוכלוסייה יהודית שאותרה בתוך התוכנית הלאומית.
נסים זאב: לא כולם יהודים?
<שרה כהן: לא, יש אוכלוסייה ערבית.
נסים זאב: כשאת מדברת יוצאי ברית-המועצות זה לא יהודים?
<שרה כהן: לא.
<שרה כהן: הטור הימני זה האוכלוסייה היהודית בתוך האוכלוסייה שאותרה בתוך התוכנית הלאומית.
<שרה כהן: התוכנית פועלת גם בקרב אוכלוסייה ערבית.
<שרה כהן: היא פועלת בכל היישובים באשכולות 1 עד 5, ומרבית האוכלוסייה, קרוב ל-80%, 80,000 מתוך ה-150,000 זה אוכלוסייה ערבית.
<שרה כהן: אנחנו השווינו את האוכלוסייה של העולים לאוכלוסייה היהודית הוותיקה.
<שרה כהן: זה מה שאנחנו בדרך כלל משווים במרבית ההשוואות של אוכלוסיית העולים כי זו אוכלוסיית היעד שאנחנו משווים אליה.
יואל רזבוזוב: אני אתן לנציגת ארגון "אלי"ס", מרינה, להציג.
יואל רזבוזוב: הם ביקשו ליזום את הדיון הזה ואני אתן להם את הכבוד.
<מרינה גולן: שלום לכולם.
<מרינה גולן: שמי מרינה גולן ואני מתנדבת בעמותת "אלי"ס" - אימהות למען ילדים בסיכון.
<מרינה גולן: כמה מילים על עצמי.
<מרינה גולן: עליתי עם משפחתי לארץ בגיל 14.
<מרינה גולן: בקושי רב התמודדתי עם קשיי הקליטה והשפה.
<מרינה גולן: מזה עשר שנים אני עיתונאית ואני עוסקת בתחום המשפט הפלילי.
<מרינה גולן: לפני כמה שנים הכרתי את אירינה לויט שהיא יושבת-ראש עמותת "אלי"ס".
<מרינה גולן: התפעלתי מהמסירות שלה למטרה, מהכוח הנפשי העצום, מהכריזמה.
<מרינה גולן: לא היה לי ספק שיום אחד אנחנו נגיע למעמד המכובד הזה.
<מרינה גולן: עמותת "אלי"ס" הוקמה לפני שש שנים על-ידי אירינה לויט, אם לבן נרקומן שהדרדר לסמים זמן קצר אחרי עלייתו ארצה.
<מרינה גולן: הסיפור האישי הטרגי של אירינה הוא סיפור של עשרות אלפי משפחות של עולים שלא צלחו את קשיי הקליטה.
<מרינה גולן: לפני שאעביר את רשות הדיבור לאירינה אני רוצה להודות לחבר הכנסת יואל רזבוזוב שהקדיש מזמנו היקר והיטה אוזן קשבת, ובעיקר ענה בסובלנות להרבה הטרדות טלפוניות מהצד שלנו.
יואל רזבוזוב: בשמחה.
יואל רזבוזוב: פגשתי את אירינה והסיפור האישי שלה הוא באמת מאוד מאוד טרגי.
יואל רזבוזוב: ראיתי את היוזמה שהיא לקחה לתקן את המצב.
יואל רזבוזוב: היא אמרה שזה לא יקרה, ואם לא נקום ולא נתחיל להילחם בזה שום דבר לא יקרה.
יואל רזבוזוב: אני מברך על זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן לכם את הפלטפורמה שלנו, של בית המחוקקים.
<אינדה קריקסונוב: אירינה תדבר ברוסית ואני אתרגם את הדברים שלה.
יואל רזבוזוב: בסדר גמור.
יואל רזבוזוב: אנחנו נרשום בפרוטוקול את תרגום הדברים של אירינה מרוסית לעברית.
<אירינה לויט: (תרגום דבריה של אירינה מרוסית לעברית על-ידי אינדה קריקסונוב.
<אירינה לויט: ) שלום, שמי אירינה לויט ואני אימא.
<אירינה לויט: אני אימא לא רק לבן שלי אלא אני אימא לעוד הרבה ילדים צעירים יותר ומבוגרים יותר שנקלעו לבעיה האיומה של הסמים.
<אירינה לויט: אני אוזן קשבת בעמותה שלנו להורים שיש להם בעיה עם הבנות והבנים שמכורים לסמים.
<אירינה לויט: הבאתי לפה חבילה של מכתבים שההורים האלה שולחים לעמותה עם בקשת עזרה.
<אירינה לויט: אין לי שום יומרות לדבר בשם מומחים שמומחים לסמים והתמכרויות, אני רוצה להביא פה את הקול של האימהות ושל ההורים שהם נפגעו ושהילדים שלהם נפגעו משימוש בסמים.
<אירינה לויט: אני מבקשת להסתכל על הגרף שאתם רואים פה על הלוח ואני רוצה להסביר איך אנחנו רואים את בעיית השימוש בסמים ואת הטיפול בבעיה.
<אירינה לויט: נקודת A שאתם רואים בצד שמאל היא הנקודה הראשונה בה הבן-אדם מתחיל להשתמש בסמים או באלכוהול.
<אירינה לויט: הציר X מדבר על הזמן, הוא ציר הזמן.
<אירינה לויט: ציר Y מדבר על המצב הבריאותי, קוגניטיבי ורגשי, וה-IQ של הבן-אדם.
<אירינה לויט: אתם רואים שעם הזמן יש קו שיורד למטה.
<אירינה לויט: זאת אומרת, רמת הבריאות והיכולות של הבן-אדם יורדת באופן תלול.
<אירינה לויט: נקודתB שהיא הכי למטה היא נקודה של מוות.
<אירינה לויט: מעל נקודתB אתם רואים את האות M שהיא נקודת המוטיבציה.
<אירינה לויט: לפי שיטת הטיפול שמקובלת בישראל מדברים על כך שבן-אדם צריך להגיע עד לנקודת המוטיבציה.
<אירינה לויט: זאת אומרת, צריך לעבור זמן וירידה מאוד גדולה ברמת הבריאות הקוגניטיבית והרגשית ואז הוא מגיע לנקודה הזאת שהיא נקודת המוטיבציה ששם הוא נבהל מאוד מרמת הסיכון, מהדרדרות מאוד גדולה בבריאות.
<אירינה לויט: הוא מבין שכדאי לו לעבור תהליך של גמילה ושיקום ואז יש סיכוי לזה שזה יקרה.
<אירינה לויט: כולנו יודעים איך השיטה הזו עובדת ואני רוצה דווקא לשים לב לרווח הזה בין נקודת A ל-M.
<אירינה לויט: אי-אפשר לתאר במילים כמה סבל כל התקופה הזאת גורמת להורים כאשר הם רואים שהילד שלהם מדרדר מכל הבחינות והם לא יכולים לעזור בשום דבר וגם המערכת הקיימת לא עוזרת.
<אירינה לויט: אף אם לא יכולה להבין למה צריך לחכות עד שנקודת ה-M הזו תגיע.
יואל רזבוזוב: האם נקודת ה-M היא לפי הרשויות שלנו?
יואל רזבוזוב: מי מחליט על נקודת M?
<אירינה לויט: הנרקומן צריך להחליט שהוא מוכן.
<אירינה לויט: יש בעיה שצריכה להיות מוכנות.
<אירינה לויט: הגישה היא שצריכה להיות מוכנות כדי לעבור גמילה ושיקום.
יואל רזבוזוב: האם הגישה הזו מקובלת על-ידי הרווחה, על-ידי המשטרה?
<אינדה קריקסונוב: מקובלת בישראל בקרב כל הרשויות המטפלות.
יואל רזבוזוב: נקודה 2, נגיד, היא לא מקובלת.
<אירינה לויט: לא.
<אירינה לויט: הסטטיסטיקה אומרת שכל נרקומן בתקופה הזו מ-A עד M יכול כל שנה להביא לשימוש בסמים עוד עשרים אנשים נוספים.
<אירינה לויט: אנחנו רואים שבתקופה הזו יש המון גורמים שמנסים לעזור לנרקומן לצאת ממעגל הסמים: גם המשטרה, גם מהרווחה, גם מערכת הבריאות, אבל שום דבר לא עוזר עד שהוא מגיע לנקודA .
<אירינה לויט: המשפחה משקיעה כספים מאוד גדולים כדי לעזור לבן-אדם.
<אירינה לויט: גם המדינה משקיעה כספים מאוד גדולים, אבל ללא שום תועלת.
<אירינה לויט: הבעיה והטעות של ההורים היא שהם מנסים לשלוח את הילדים לגמילה ושיקום מנקודה מספר 1 ו-2, אבל זה לא עוזר.
<אירינה לויט: הם חוזרים ומדרדרים חזרה לסמים מאוד מהר.
<אירינה לויט: אם הבן-אדם כבר צריך לעבור גמילה ושיקום היום אין שום בעיה לעשות את זה.
<אירינה לויט: יש לנו מערכת של הגמילה וכו' שמטפלת בזה בצורה טובה מאוד, אבל הבעיה היא שהוא ירצה ויישאר במערכת הזו ולא יצא החוצה.
<אירינה לויט: את המילים שלי יכולים לאשר גם נציגי המשטרה, הרווחה והבריאות, והמשטרה זה בגלל שבתקופה הזו הבן-אדם עושה המון עבירות על החוק כדי להשיג את זה.
<אירינה לויט: אנחנו יודעים שאם היינו יכולים לעזור לבן-אדם בהתחלה היינו עושים דבר מאוד גדול.
<אירינה לויט: היינו חוסכים בהמון משאבים, גם של המשפחה וגם של המדינה וגם בבריאות, והיינו חוסכים סבל מהמשפחה ומהנרקומן.
<אירינה לויט: הבעיה השנייה שאנחנו רואים זה שאם הבן-אדם כן עבר כבר גמילה ושיקום, אין לו אחרי שהוא יוצא מהמסגרת השיקומית לאן ללכת.
<אירינה לויט: אין לו השכלה, אין לו עבודה, אין לו מקצוע, אין לו איפה לגור.
<אירינה לויט: הוא נשאר בעולם בו הוא לא יכול להתמודד והוא חוזר במקרים רבים חזרה לסמים.
<אירינה לויט: הוא לא מסוגל לחזור בחזרה לחיים נורמטיביים.
<אירינה לויט: גם מי שכבר עבר את השיקום חוזר עוד פעם לשימוש בסמים ועוד פעם עושה את כל הדרך הזו עד לנקודת המוטיבציה.
<אירינה לויט: אנחנו מבקשים מאוד לשים לב למסלול הזה שאלה שמשתמשים בסמים עוברים מנקודה A לנקודה M, ולעזור לנו לעשות הכול כדי שהם ייכנסו למערכת הגמילה והשיקום בנקודות הרבה יותר מוקדמות.
יואל רזבוזוב: אירינה, אני עוצר אותך לרגע.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מוטי יוגב צריך לרוץ לוועדת החוץ והביטחון.
יואל רזבוזוב: יש לו כמה מילים להגיד ולאחר מכן תמשיכי.
מרדכי יוגב: ראשית, כל הדברים חשובים.
מרדכי יוגב: שנית, מה שברור הוא שעולים ובני עולים, וכנראה עוד דור, זקוקים לחיזוק באחוזים יותר גבוהים.
מרדכי יוגב: זה נכון לגבי כל העולים, מברית-המועצות, אתיופיה, קווקז ואחרים.
מרדכי יוגב: לפחות לגבי דבר אחד אני יודע שיש פתרון ואני הייתי שמח שבוועדה נתכנס אליו, ואני חושב שגם לגבי הדברים צריך לעשות עם ועדת החינוך ועם גורמים אחרים.
מרדכי יוגב: התקציב של תוכנית החומש של יהודי אתיופיה הועבר ממשרד לראש הממשלה למשרד הקליטה.