GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יונתן גוטנטאג: וכדי לפעול בשטח האירופאי, מה שחשוב זה שכל הגורמים היהודיים הלוקאליים צריכים לעבוד עם נציג הפרלמנט האירופאי שלהם בתוך האזור שלהם.
<יונתן גוטנטאג: אז חשוב שהרבנים וראשי קהילות בשטח, לשתף פעולה אתם בגלל שהמנדט של כל חברי הפרלמנט האירופאי בא ממקורות הארץ שלהם.
<יונתן גוטנטאג: אז חשוב הקשר הזה בארץ שלהם.
ישראל חסון: תגיד לכבוד הרב שאם הוא עד עכשיו לא עלה בגלל שהוא חשב שהעברית לא טובה, אז אתה יכול לעלות חופשי.
משה זלמן פייגלין: לא רק בגלל שהעברית היא טובה אלא משום שבבסיס האיסור הזה על ברית מילה ולפני כן על הכשרות עומדת אותה אנטישמיות ישנה - -
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת פייגלין, יש עוד כמה אנשים שרוצים לדבר, אנחנו לא עומדים בזמנים.
יואל רזבוזוב: בבקשה חבר הכנסת ליפמן.
דב ליפמן: תודה רבה כבוד היושב ראש.
דב ליפמן: אני רואה נציגים מכל מיני ארגונים ואני חושב שחשוב לשמוע אם יש איזה שיתוף פעולה בין הארגונים.
דב ליפמן: זאת אומרת, יכול להיות שדרך "מילה UK", יכול להיות שזאת הדרך אבל אני יודע שיש כל מיני ארגונים וכל אחד רוצה לעשות מה שטוב אבל האם יש אסטרטגיה, האם יושבים ביחד ויש שיתוף פעולה בין כל הנציגים כדי שאנחנו באותו תהליך.
דב ליפמן: ..
<דוד דהאן: יש רשימה.
יואל רזבוזוב: ישנו כאן היועץ המדיני לכנסת, עודד בן חור, שאני מבין שהוא מוביל את הנושא.
יואל רזבוזוב: מי מטעמנו מוביל בכנסת?
יואל רזבוזוב: יש לנו את משרד החוץ בעולם - -
פנינה תמנו: אדוני יושב הראש, אני חושבת שחשוב שאם אנחנו מקיימים כזה דיון, שנשמע אם יש אסטרטגיה, אולי ממשרד החוץ - -
יואל רזבוזוב: לא, אנחנו שמענו אסטרטגיה של משרד החוץ ומה עושים - -
פנינה תמנו: לא, האם יש מטריה אחת שמרכזת את הפעילות היהודית?
יואל רזבוזוב: תשובה אנחנו שמענו ויש.
פנינה תמנו: יש?
יואל רזבוזוב: כו, מבחינת ישראל וחברי הכנסת אני הצעתי עוד משהו עכשיו אבל משרד החוץ והשגרירויות כן מוכנים.
יואל רזבוזוב: מבחינת הארגונים בעולם, לדעתי, הלוואי והיה לנו ארגון אחד שהיה לוקח את זה אבל לדעתי יש פה הרבה אינטרסים והיה לנו קשה לעשות את זה.
דב ליפמן: אני רוצה להמליץ שחשוב מאד שכמו שאנחנו עושים הסברה והתחלנו משהו, אני חושב שכדאי שיהיה מצב שכל הארגונים יעבדו ביחד וישבו ביחד ושתהיה אסטרטגיה איך ומה.
דב ליפמן: אני חושב שזה חשוב מאד כי בלי זה כל אחד עושה - -
<עודד בן חור: יש פעילות כזאת.
יואל רזבוזוב: יש פעילות ויש סנכרון בין הגופים?
יואל רזבוזוב: כי באמת, כמו שחברת הכנסת תמנו אמרה, שלא יהיו כפילויות.
יואל רזבוזוב: אותו מכתב יגיע לאותו נשיא של המועצה 30 פעמים, הוא פשוט יפסיק לעבור על זה במקום שיהיה אחד או שניים חריפים, שיהיה להם יותר תועלת.
יואל רזבוזוב: זו גם נקודה למחשבה.
נסים זאב: לא בכדי שדווקא יצא בפרשת השבוע על ברית המילה של אברהם, ואברהם בן 99 שנה במולו בשר ערלתו וישמע
נסים זאב: אל בנו בן 13 שנה במולו.
נסים זאב: אנחנו יודעים מהניסיון שלנו שאין כמעט ערבים שמלים בגיל 13 ואפילו פחות משבוע.
נסים זאב: אנחנו מקפידים על פי ההלכה 8 ימים אבל הערבים אפילו מתחת לכך והם יודעים שככל שהילד קטן, הכאב הוא ודאי אפסי באופן יחסי וגם הוא מתרפא הרבה יותר מהר.
נסים זאב: וגם מבחינה בריאותית אנחנו יודעים שהענין הזה חשוב ביותר.
נסים זאב: אני רוצה לומר שבמהלך כל הדורות, כשרצו לרדוף את עם ישראל קודם כל גזרו על מצוות המילה.
נסים זאב: שלא יהיה ספק, שיש מישהו שאולי חושב על זכויות הילד, טובת הילד.
נסים זאב: יש פה רדיפה וריח אנטישמיות שהולך ומחמיר ועולה בארצות אירופה ולכן, אני חושב שדווקא בנושאים האלה כמו שבנושאים אחרים נפגשנו עם האימאמים ועם אנשי דת ערבים-מוסלמים, יש דברים שהם שותפים לנו ולהם.
נסים זאב: ואני אומר לך, כשהם ידעו שבענין הזה יש שיתוף פעולה עם המוסלמים, הם לא יעזו, הם לא יתחילו כי הם יודעים שהאחוזים של המוסלמים באירופה, יש להם שם כובד משקל והם לא ינסו אפילו להתחיל אתם.
משה זלמן פייגלין: אבל הם כבר פתרו את הבעיה הזאת.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים שהכוח היהודי אמנם יותר קטן אבל תמיד הכי חכם.
נסים זאב: אני אומר ששיתוף הפעולה חשוב במקרים האלה.
נסים זאב: אגב, גם בכנסת אנחנו משתפים פעולה בנושאים דתיים.
נסים זאב: גם אם מבחינה אידיאולוגית ונושאים פוליטיים - -
יואל רזבוזוב: אנחנו דיברנו על זה ויש שיתוף פעולה ולא נרחיב כאן בנושא אבל יש שיתוף פעולה.
נסים זאב: אני אסיים במשפט אחד: מזעזע אותי לחשוב שבמדינת ישראל כי כתב אשר נכתב בשם המלך, ונחתום בשם המלך אין להשיב.
נסים זאב: כאילו שזה מן פרשנדתא שהמלך אחשוורוש חתם על הצו שאי אפשר לחזור.
נסים זאב: אני לא מבין למה אי אפשר לחזור מצו ולשנות אותו ולקבל החלטה אחרת.
נסים זאב: אני חושב שזה הרבה יותר קשה לקבל החלטה נוספת על ההחלטה הקיימת מאשר לשנות אותה.
נסים זאב: אנחנו, ברוך השם, בכנסת כל פעם משנים החלטות.
יואל רזבוזוב: הסבירו לנו בהתחלה שישנם נהלים והלוואי ויכולנו לעשות את זה אבל הדרך היחידה עכשיו זה להכניס שינוי בהחלטה הקיימת.
נסים זאב: בכל אופן, אני אומר שחייבים להתארגן כמשלחת באופן יזום.
נסים זאב: אני חושב שיש פה משלחת שבקשר עם האיחוד האירופאי.
נסים זאב: אני, למשל, יושב ראש בנושא של יחסי ישראל-שוויץ.
נסים זאב: אפשר את כל האנשים שחברים בפרלמנטים השונים, את כל הקשרים שיש, קודם כל הנושא שחשוב לעם היהודי, בוודאי באירופה, שחלילה וחס הגזירה הזאת לא תצא לפועל.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת פייגלין, בבקשה.
משה זלמן פייגלין: תודה רבה.
משה זלמן פייגלין: ישנו ספר מרתק שאני ממליץ לכולם לקרוא אותו, שמרכז מכתבים ששלחו יהודי גרמניה אל הרייך החדש בתחילת שנות ה-30 בכל מיני ניסיונות להשפיע ולהקל מכל מיני חוקים.
משה זלמן פייגלין: זו סיטואציה שבה רואים את העצים אבל לא רואים את היער.
משה זלמן פייגלין: רואים את הגזירות אבל לא מזהים נכון את האסטרטגיה שמאחוריהן.
משה זלמן פייגלין: אני מזהה בדיון שמתקיים כאן עכשיו, אדוני היושב ראש, אולי עדין להבדיל אלף אלפי הבדלות אבל מבחינה עקרונית סיטואציה דומה.
משה זלמן פייגלין: אנחנו מדברים פה על איך אנחנו נשלח משלחות, איך נשנה את הגזירה, איך נוסיף תקנה בצורה כזאת או בצורה אחרת ולבטל תקנה אחרת ואנחנו מאבדים את התמונה הכוללת.
משה זלמן פייגלין: התמונה הכוללת, אדוני היושב ראש, רבותי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, התמונה הכוללת היא שהמפלצת האנטישמית באירופה מרימה ראש.
משה זלמן פייגלין: והתשובה לתמונה הזאת, מעבר לכל ההצעות החשובות והמועילות שמופיעות כאן היא לא שתדלנות.
משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל לא קמה כדי להשתדל שוב פעם אצל הפריץ.
משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל קמה כדי להשיב מלחמה שערה.
משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל מייצגת את הגאון היהודי, את האמירה המוסרית היהודית, את התרבות שכנגד.
משה זלמן פייגלין: אנחנו מלים ברית מילה משום שאנחנו מאמינים באלוהי אברהם יצחק ויעקב, שהוא יסוד המוסר.
משה זלמן פייגלין: הפולנים אוסרים את השחיטה מרוב רחמים.
משה זלמן פייגלין: האירופאים אומרים לנו, כן, האירופאים מאדמת אירופה שטבולה בדם רואים בזה חוסר הומניות למול בגיל שבעה ימים.
משה זלמן פייגלין: אנחנו צריכים מכנסת ישראל, מהמקום הזה, להפנות אצבע מאשימה אל האירופאים ולומר להם: רבותי, הנה פרצופכם האמתי.
משה זלמן פייגלין: אין גרמניה אחרת, אין אירופה אחרת, זה מה שאתם.
משה זלמן פייגלין: זה מה שלעניות דעתי אולי יחזיר את השד לבקבוק ויקל על שינוי המצב.
משה זלמן פייגלין: ומעבר לכך, משפט אחרון: יהודי אירופה חייבים לראות את הכתובת על הקיר.
משה זלמן פייגלין: אגב, לא רק האנטישמית אלא גם הכלכלית ולהבין שמקום כאן, בארץ ישראל ולא בשום מקום אחר.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת פייגלין.
יואל רזבוזוב: חשוב לציין שזו דעתו האישית.
משה זלמן פייגלין: בוודאי.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, תודה על עצם הקיום של הדיון הזה כי הוא דיון מאד מאד חשוב, למרות שנראה שאנחנו לא יכולים לקבל את הצעתו של חבר הכנסת פייגלין ולהפציץ את אירופה כמו שאנחנו לא יכולים להפציץ את איראן.
ישראל אייכלר: אנחנו יכולים לעשות מה שאפשר לעשות.
ישראל אייכלר: אז מה שאפשר לעשות זה לספר לאירופאים שכל היסוד של הדמוקרטיה, של העולם המודרני, היה חופש הדת שהיה הדבר החשוב ביותר.
ישראל אייכלר: כל זמן שלא היה חופש הדת לפני האמנציפציה, יכול היה כל פריץ וכל שליט לאסור ולחנך מחדש את היהודים וניסו את היוונים וניסו את זה כולם.
ישראל אייכלר: העולם המודרני בעידן החדש הכיר בזכות הקיום של חופש הדת, כל הדתות, בפרט של הדת היהודית שהיא דת יסוד גם לדעתם של המוסלמים והנוצרים, היא קדמה לכולם.
ישראל אייכלר: והברית זה הדבר הראשון בדת היהודית, זה דבר אקזיסטנציאלי, זה דבר קיומי.
ישראל אייכלר: כאשר הקדוש ברוך הוא כרת עם אברהם אבינו ברית, עצם הקיום של עם ישראל זה ברית המילה.
ישראל אייכלר: עצם הקיום של ארץ ישראל זה ברית המילה.
ישראל אייכלר: כתוב בזוהר הקדוש שאפילו לישמעאלים יש אחיזה בארץ ישראל בזכות ברית המילה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, כל הטענה שהיו 400 שנה תורכים פה והישמעאלים השתלטו פה זה בזכות ברית המילה.
ישראל אייכלר: הווה אומר שברגע שהאירופאים פוגעים בברית המילה הם בעצם אומרים שלא יתקיים עם ישראל.
ישראל אייכלר: זה הדבר הראון וכמעט היחיד שכל עם ישראל שומר, ומי שלא שומר את ברית המילה בדרך כלל כבר לא מזדהה כיהודי.
ישראל אייכלר: לכן, אם האירופאים יבינו את זה, שבשבילנו זה בנפשנו, יש לי תחושה שזה יהיה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר גם על המחדל שלנו בענין.
ישראל אייכלר: יושב פה יושב ראש המשלחת הישראלית למועצת אירופה, חבר הכנסת נחמן שי, ושאלתי אותו האם ידענו?
ישראל אייכלר: האם משרד החוץ הודיע לך שיש איזו בעיה?
ישראל אייכלר: אני זוכר לפני שנה או שנתיים כבר שהיתה במועצת אירופה בעיה בענין השחיטה אז יצאה משלחת מהכנסת.
ישראל אייכלר: וכשהגענו לשם אמרו אז אמרו לאנשים: פה מדברים על עניינים מדיניים, מה פתאום אתה מדבר עם חברי פרלמנטים בענין השחיטה?
ישראל אייכלר: לא העליתי בחלום שמועצת אירופה תהיה זאת שעוסקת בענין ברית המילה.
ישראל אייכלר: יש פה איזה מחדל מדיני שיושב ראש המשלחת שלנו, נחמן שי, לא ידע בכלל ונניח שמשרד החוץ לא ידע מה קורה במועצת אירופה.
יואל רזבוזוב: קיבלנו תשובות שלא היתה להם שום אינדיקציה בנושא ואנחנו רוצים להאמין להם.
ישראל אייכלר: עושים את זה בפתאומיות?
ישראל אייכלר: לפי מה שאני מכיר את הסדרים שם, עודד, זה יכול לקחת שנים עד שעושים דוח - -
<עמנואל מהל: לא, לא.
<עמנואל מהל: אתה לא היית כשהבהרתי את זה קודם, בשני משפטים: היתה הצעת החלטה לגבי זכויות הילד.
<עמנואל מהל: נושא ברית המילה לא היה כלול בהצעת ההחלטה הזאת והוכנס ברגע האחרון.
ישראל אייכלר: הכניסו את זה בזכויות הילד, אני מבין.
ישראל אייכלר: אפשר עוד לתקן.
ישראל אייכלר: הדבר האחרון, וזה הכי חמור וזה הכי לא נעים.
ישראל אייכלר: פתחתי את הרדיו בגלי צה"ל בשבוע שעבר ביום שלישי בלילה, לשמוע חדשות באחת בלילה, ואני שומע שדרן שמדבר שם דברים נוראיים נגד הטקס האכזרי הפרימיטיבי של ברית המילה.
ישראל אייכלר: לא במועצת אירופה, בתחנה הצבאית של מדינת ישראל.
ישראל אייכלר: הוא לעג על הנימוק שבגלל שאברהם אבינו עשה את זה, גם אנחנו צריכים לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אני כמעט התפלצתי ואמרתי: איך אני אבוא לגויי אירופה באיחוד האירופאי להגיד להם שזה דבר חשוב כשפה, בגלי צה"ל, מאפשרים.
ישראל אייכלר: זו לא פעם ראשונה - -
ישראל חסון: בפעם הבאה אתה לא חייב להישאר ער עד אחת בלילה, תשמע את זה גם בשתיים ב”צהר”ים.
ישראל אייכלר: אתה גם שמעת את זה?
ישראל אייכלר: חשבתי שיש איזה שדרן אולי שמשדר בלילה וזו דעתו.
ישראל אייכלר: זה הדבר הראשוני.
ישראל אייכלר: אם אנחנו לא נבין את הענין של ברית המילה - -
יואל רזבוזוב: אני חושב שהרוב, 99.9% אנחנו כאן, הישראלים, העם היהודי, אנחנו מבינים את החשיבות.
יואל רזבוזוב: אז אם יש תמיד את הקיצוניים לכל דבר ויש להם איזו התבטאות בנושא, אני לא חושב שזה משקף את כלל הציבור.
יואל רזבוזוב: אנחנו יושבים וללא ספק אנחנו מסכימים אתך כולם.
ישראל אייכלר: זה מה שאני מבקש מיושב ראש הוועדה, שהדבר הראשון שתחנה צבאית של מדינת ישראל ששולחת אנשים למסור נפשם בשביל המדינה ידבר על הסרת העורלה כאכזריות ופרימיטיביות, זה דבר שקודם כל נמנע בעצמנו פה בארץ ואחרי זה נצא למועצת אירופה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את זה.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שיש לזה היבטים משפטיים על חופש הביטוי ועל דמוקרטיה אבל אני מסכים אתך שאנחנו כולנו צריכים להיות פה כוח אחד בשביל למנוע את זה.
ישראל אייכלר: עוד משפט אחד: בחוק של חופש הביטוי, פגיעה ביסודות האמונה של הזולת זה דבר בלתי חוקי גם מבחינת חופש הביטוי.
ישראל אייכלר: אין לך פגיעה יותר גדולה ברוב מאזיני וכמעט כל מאזיני גלי צה"ל מאשר לדבר נגד ברית המילה בבוטות ובזלזול כזה.
יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לטל רבינא, נציג איגוד הארגונים היהודיים באיחוד האירופאי.
<טל רבינא: תודה רבה.
<טל רבינא: כמה הערות קצרות אבל קודם כל, יש לאיגוד הארגונים היהודיים באירופה אסטרטגיה שהיא לא פועלת כמטרת נקודה אלא לאורך כל הזמן כי הפעילות הזאת, כפי שגם נאמר על ידי אנשים שונים מסביב לשולחן, היא פעילות עם אפקט דומינו.
<טל רבינא: הגברת שהגישה את הדוח, חברת הפרלמנט הגרמני, עשתה את זה לאחר שנכשל הניסיון לאסור את המילה בגרמניה.
<טל רבינא: צריך לזכור שזה קשור גם באותם ארגונים שפעילים בענין השחיטה שהוזכרה כאן.
יואל רזבוזוב: רגע, זאת אותה אחת שניסתה גם לאסור את המילה?
<טל רבינא: זו גברת מאותה תנועה שהנהיגה והחלה את הענין.
<טל רבינא: חשוב להבין שיש כאן מלחמת ערכים וההדרה, אין מילה אחרת, ההדרה של היהודים וגם של המוסלמים בהקשרים האלה של השחיטה הכשרה שלנו והחלל המוסלמי וגם בענין של ברית המילה הם תולדה של הדרה על ידי גורמים לכאורה ליבראליים.
<טל רבינא: זאת אומרת, אם דובר פה קודם אנטישמיות או לא, קטונתי מלקבוע את הנסיבות אבל חשוב להבין שאנחנו מדברים כאן בתופעה אחרת שלא ידעו בעבר.
<טל רבינא: כלומר, הנימוקים לפעילות, תרצו לקרוא לזה הצטדקות, תרצו לקרוא לזה הסברים, באים הפעם לא כאנטי-יהודיים אלא בשם איזה שהם ערכים אוניברסליים של שלום הילד.
<טל רבינא: אם תשימו לב, ומי שקרא ובחן על מה הצביעו אותם 85 אנשים ועוד 15 נמנעו, הכותרות היו למרות שהמילה של הזכרים היא בפנים, הכותרות היו מילת הנקבות, מילת הבנות.
<טל רבינא: כך שחשוב להבין שאין כאן יכולת בכלל לפעול כנגד יוזמה כזאת או אחרת.
<טל רבינא: יש אפקט דומינו שהוא גם גיאוגרפי.
<טל רבינא: כלומר, לאחר שארגון מרכז רבני אירופה עשה עבודה יוצאת מן הכלל בהולנד למשל, והצליח להסיר את הרעה ואחר כך תרם ועזר לפעילות בגרמניה, שהביאה בסופו של דבר לביטול פסק הדין, באו אותם אנשים, במקרה הזה אותה חברת פרלמנט אירופאי מגרמניה שהיתה חברה באותה תנועה שחוללה את הפעילות הזאת בסופו של דבר בגרמניה ומצאה את הדרכים.
<טל רבינא: ולכן, כדי להיות גם אופרטיבי, אני חושב שמעבר לכל מה שנאמר פה ונכון בהקשר לפעילות של הכנסת ופעילות של אגודות הידידות למיניהן, חשוב מאד לזכור קודם כל שזו מערכה מתמדת.
<טל רבינא: זה לא משהו ספציפי כרגע ומחר זה נרדם.
<טל רבינא: יש תנועות, בין אם זה הירוקים ובין תנועות שמתכנות בשמות של זכויות אדם לכל ההטיות הראשוניות של הפועל הזה, שממשיכות ומתמידות בענין הזה ולכן, העשייה שלנו חייבת להיות כוללת.
<טל רבינא: הייתי זורק כפפה דווקא לחברי הכנסת שנחשבים יותר ליברלים למצוא את הנתיבים לקולגות שלהם בפרלמנטים האירופאים ולהבהיר שאחד העקרונות של הליברליזם הוא הפלורליזם, ואתה לא יכול להפסיק להיות ליברל ברגע שזה משהו מתנגש עם ערכיך.
<טל רבינא: לכן, חשוב מאד שתתבצע עבודה מאד יסודית בין המפגשים של מועצת אירופה, במדינות השונות.
<טל רבינא: להזמין אותם לכאן, לגשת ולהתארח שם.
<טל רבינא: החשיבות היא קריטית.
<טל רבינא: זו מלחמה ערכית שבסופו של דבר מדירה אותנו.
<טל רבינא: אתייחס להערת היושב ראש ובזה אסיים: כבר בתחילת הפרשה איגוד הארגונים היהודיים באירופה פנה לכל מי שפועל בזירה, לא רק ליו"ר הכנסת, חברי כנסת שונים ונשיא המדינה וכמובן משרד החוץ באמצעות המשלחת לאיחוד אלא גם לכל הארגונים האחרים גם בהקשר של ברית המילה וגם בהקשר של השחיטה בבקשה לשתף פעולה.
<טל רבינא: כולם מכירים את הבדיחה שבית הכנסת ההוא נבנה רק כדי שאליו אני לא אכנס.
<טל רבינא: אנחנו נשארים עם היד מושטת.
<טל רבינא: כל מי שרק רוצה לשתף פעולה, אנחנו חושבים שזה ענין קיומי לעם היהודי כל עוד הוא באירופה ולכן, צריך כולנו להתגבר, להתעלות מעבר לאגו ולהצטרף לפעילות.
<טל רבינא: תודה.
יואל רזבוזוב: אנחנו נזדקק לשיתוף פעולה.
יואל רזבוזוב: רשות הדיבור לדוקטור מנפרד קרסטנפלד, חבר הנהלה ויושב ראש לשעבר של המרכז הירושלמי לענייני הציבור והמדינה.
<מנפרד גרסטנפלד: אדוני היושב ראש, כבר נרמז פה שהבעיה הרבה יותר רחבה.
<מנפרד גרסטנפלד: בא ניקח את המספרים.
<מנפרד גרסטנפלד: יש 4 סקרים באירופה על איך עמים אירופאים רואים את מדינת ישראל.
<מנפרד גרסטנפלד: ב-9 מדינות נעשו סקרים ונשאל שם: האם מדינת ישראל היא מדינה נאצית?
<מנפרד גרסטנפלד: נשאל שם האם מדינת ישראל משמידה את העם הפלסטיני.
<מנפרד גרסטנפלד: המדינה הכי חיובית מ-9 המדינות כלפי מדינת ישראל היא איטליה.
<מנפרד גרסטנפלד: 38% מהאיטלקים חושבים שאנחנו משמידים את הפלסטינים.
<מנפרד גרסטנפלד: 38% מהנורבגים חושבים שאנחנו עם נאצי.
<מנפרד גרסטנפלד: 39% מההולנדים חושבים ככה.
<מנפרד גרסטנפלד: 41% מההונגרים חושבים ככה.
<מנפרד גרסטנפלד: 42% מהאנגלים חושבים ככה.
<מנפרד גרסטנפלד: 48% מהגרמנים חושבים ככה.
<מנפרד גרסטנפלד: - -
יואל רזבוזוב: הבנו את הסטטיסטיקה.
<מנפרד גרסטנפלד: לא, לא הבנת, תסלח לי.
יואל רזבוזוב: השאלה לאיזה כיוון אתה מביא אותנו.
<מנפרד גרסטנפלד: - - בא תן לי לתת לך את המספר האחרון: 63% מהפולנים חושבים שאנחנו משמידים את הפלסטינים.
<מנפרד גרסטנפלד: משרד החוץ - -
נחמן שי: אתה חושב שברית המילה קשורה בכל הדברים שאתה מדבר עליהם?
נחמן שי: אני שואל אותך האם זה קמפיין נגד העם היהודי באירופה?
נחמן שי: לא, כי אפשר להגדיל את הממדים של הענין ולתת לזה אופי שבכלל לא נוכל להתמודד עם זה כי זה יעסוק בדברים בסיסיים.
נחמן שי: אנחנו מנסים למקד את הענין בנושא המסוים הזה ולכן, הסקרים שלך לא עוזרים לצורך הענין.
נחמן שי: יכול להיות שהיתה פה אפילו מקריות מסוימת ובמהלך כזה או אחר יכולנו למנוע את זה.
נסים זאב: אבל הוא אומר שהבסיס הוא אנטישמי.
נסים זאב: איך אנחנו מתגברים על זה?
יואל רזבוזוב: בואו נקצר.
<מנפרד גרסטנפלד: - - אם אתה לא רוצה להתמודד עם השורש ומנכ"ל משרד החוץ בנוכחות של כמה אנשים ממשרד החוץ אמר לי שהוא לא מאמין למספרים למרות שזה מחקרים שאין קשר ביניהם והם כולם נותנים אותן תוצאות.
<מנפרד גרסטנפלד: אם אתה לא מתמודד עם הבעיה הכללית, בנוסף לבעיה הפרטנית שאתה מתמודד אתה עכשיו זה חוזר לך דרך הדירקטיבה של האירופאים מפני שגם בה יש אפליה ברורה.
<מנפרד גרסטנפלד: היא חוזרת לך בכל מיני פרלמנטים כמו בפרלמנט ההולנדי השבוע, כאשר היה דוח על ידי גוף ממשלתי להדק את הקשרים עם חמאס ולהחליש את הקשרים עם מדינת ישראל.
<מנפרד גרסטנפלד: כל זה תלוי בבסיס הזה שכל זה נעשה באקלים שבו יש דעה נפשעת על מדינת ישראל באירופה העכשווית.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מיכאלי, בקצרה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני מתנצל שלא הייתי פה בתחילת הדיון כי הייתי בדיונים אחרים.
אברהם מיכאלי: יש הערה כללית שאנחנו מקבלים לפני שאנחנו באים לפרלמנט האירופי, לא להבליט שם את הנושא של הקשר עם הדת.
אברהם מיכאלי: רוב חברי הפרלמנט, ולא משנה אם הם ליברלים או לא, הם מנסים כל הזמן לנתק את הקשר של הפעילות שלהם עם הדת.
אברהם מיכאלי: כל ניסיון שלנו לבוא ולהתחנף אליהם ולהגיד להם שאנחנו מבקשים טובות, לדעתי זאת לא צריכה להיות השיטה.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים כן לבוא אליהם ולדבר אתם בשפה הפרלמנטרית בשיתוף הפעולה שלנו כדי שהם יבינו שאם הם תומכים בדברים האלה, באינטרסים הכוללניים גם להם יש מה להפסיד מולנו, ולהם יש אינטרסים מולנו בכללים הפרלמנטרים עכשיו.
אברהם מיכאלי: אני כרגע לא נכנס להיסטוריה של עם ישראל במשך מאות שנים - -
יואל רזבוזוב: נכנסו.
אברהם מיכאלי: אני לא נכנס אבל תמיד אפשר היה למצוא שגלים כאלה כל הזמן היו וניסו להוביל בסוף עם הגל הזה, חלילה, להשמדה של העם היהודי כי ברית מילה לא תהיה ועם ישראל לא מתקיים במובן היהודי.
אברהם מיכאלי: לכן, אני כן מבקש מהחברים שפועלים באירופה, ויש כמה ארגונים ונחמן מכיר אותם, אנחנו פועלים בכל מיני פעילויות משותפות.
אברהם מיכאלי: אנחנו כן צריכים לשבת אתם ולהגדיר להם את זה כנושאים שזה לא רק דת.
אברהם מיכאלי: שלא יקשרו את זה ויגידו: אנחנו נגד מדינת ישראל ואנחנו פוגעים בעניינים יהודיים.
אברהם מיכאלי: זה לא ככה.
אברהם מיכאלי: מה שהמומחה פה ציטט, הסקרים האלה לא מפתיעים אותנו.
אברהם מיכאלי: לצערנו, כל עוד אנחנו בולטים בצורה חיובית זה מוציא להם את העיניים, מה לעשות?
אברהם מיכאלי: לכן, אם היום זה התחיל בהולנד ומחר זה יעבור לגרמניה ובסוף אני לוקח את הגוף הכי גדול שיש היום באירופה, הפרלמנט האירופאי, שם יש אווירה אנטי-דתית נגד מדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: לא צריך להסתיר את זה וצריך להודות בזה.
אברהם מיכאלי: אנחנו, כקבוצות שמגיעות לאירופה, צריכים לקבל את ההדרכה הנכונה איך להתמודד עם חברי הפרלמנט שם כי הם בסוף קובעים את המדיניות באירופה כולה.
יואל רזבוזוב: אני הגדרתי את זה בהתחלה שזה באמת לא רק ענין דתי.
יואל רזבוזוב: אנחנו חושבים שזאת מסורת, אנחנו העם היהודי וזה משהו שעשינו ומשהו שנעשה כך שזו הדרך.
יואל רזבוזוב: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.
אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.
אורי מקלב: אני רוצה להודות לך על עצם הדיון ביום הזה, כשהכנסת פותחת את מושב החורף.
אורי מקלב: זה מראה את חשיבות הענין וכפי ששמת את זה בכותרת רק שלא דנו בזה על אף שההחלטה היתה קודמת בגלל שלא היה פרלמנט.
אורי מקלב: אני חושב שיש לנו שני תפקידים: קודם כל, פעילות שלנו בענין הזה.
אורי מקלב: אנחנו לא צריכים רק לסמוך על הארגונים שנעשים.
אורי מקלב: הם עושים עבודה מאד חשובה אבל אנחנו גם צריכים לפעול, על אף שזה רחוק מאתנו, בכל הכלים הפרלמנטריים ומשרד החוץ והמשלחות והארגונים שיש לנו כדי לפעול בכל תוקף בנושא הזה.
אורי מקלב: יחד עם זה ללוות וגם לחזק את כל הארגונים שפועלים בענין הזה.
אורי מקלב: כאן צריכה להיות אחדות.
אורי מקלב: צריך לשמוע שכולם בדעה אחת בענין הזה, כולל הפרלמנט הזה גם כן.
אורי מקלב: כולם בדעה אחת ולא משנה איפה הם נמצאים על המפה הפוליטית מכיוון שאי אפשר לברוח גם מעצם הצגת הנושא וגם בסגנון ובאווירה שיש.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לפעול בהסברה בענין הזה אבל יחד עם זה אי אפשר להתעלם מהנושא האנטישמי שיש פה.
אורי מקלב: אם בנושא השחיטה ידענו שיש אנשים שהצטרפו למאבק הזה מבורות וחוסר ידיעה, מהצד הזה של צער בעלי חיים וכולי, ושהיום יש התפתחויות והשחיטה נעשית, המתת הבהמות נעשית בצורה אחרת ולכן, השחיטה כאילו מצטיירת כמעשה ישן ולא מתקדם, במקרה הזה יש בו אך ורק, בנושא של ברית המילה, לא בגלל שטוענים שיש היום דברים אחרים אלא אנחנו יודעים שהחלק שעומד מאחורי זה זו המלחמה בעם היהודי אבל בוודאי ביהודים עצמם ולכן, אנחנו צריכים לעורר את עצמנו.
אורי מקלב: יש לנו טבע קצת שהנושא הזה מתכהה ואולי נחלש המאבק.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להגביר את המאבק.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לחזק את עצמנו ולחזק את האחרים, שדווקא בימים האלה ודווקא בגלל העובדה הזאת אנחנו צריכים לחזק ולתגבר את המאבק.
אורי מקלב: אני חושב שאתה התחלת בענין הזה ואנחנו צריכים להמשיך ולעשות את זה בכל האפיקים שיש לנו.
יואל רזבוזוב: חברים, אני מבין שאת הדיון הזה קשה לעשות בשעה וחצי, יש כאן הרבה אמוציות וזה נושא מאד מאד חשוב וכאוב אבל אנחנו חייבים להצטמצם כי יש לנו רבע שעה.
יואל רזבוזוב: אז מעכשיו, אני מבקש מהדוברים להיות תכליתיים, קצרים ולענין.
יואל רזבוזוב: חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה.
יעקב אשר: אני באמת לא אוסיף על דברי חבריי, במיוחד של חבר הכנסת מקלב.
יעקב אשר: אני רק שואל האם מעבר לקטע של הפרלמנט שלנו, האם גם הממשלה, האם נמצאים כאן נציגים של משרד החוץ?
יואל רזבוזוב: יש נציגים ממשרד החוץ, יש פה יועץ - -
יעקב אשר: כי מאד מאד חשוב שהדברים האלה יעברו מעבר לה”צהר”ה הדקלרטיבית, שהיא חשובה בפני עצמה.
יעקב אשר: מבחינתנו זה קו אדום - -
נחמן שי: לא מדובר בסוף על ה”צהר”ות.
נחמן שי: תהיה פה עבודה מדינית שמשרד החוץ יצטרך לעשות אותה עם ארגונים יהודים במקביל - -
יעקב אשר: זאת בדיוק השאלה שרציתי לשאול, שאולי לא ידעתי את זה קודם אבל להפוך את זה לחלק כמו שיש לפעמים.
יואל רזבוזוב: היום זה הדבר הכי חשוב שלנו.
יואל רזבוזוב: הגדירו כאן על הקיום של העם שלנו - -
יעקב אשר: בדיוק.
יעקב אשר: אנחנו נלחמים על הזהות שלנו, ואם הקו האדום הזה לא ייעצר שם הוא פשוט יזוז בכל פעם עוד ועוד אחורה, ולזה אנחנו לא נוכל להסכים.
יעקב אשר: תודה רבה אדוני.
יואל רזבוזוב: רשות הדיבור לרב ניר ורגון, יועץ ארגון רבני “צהר” בממשלה.
<ניר ורגון: שלום.
<ניר ורגון: מה שרציתי לומר, גם אני אדבר בקצרה.
<ניר ורגון: דיברו פה הרבה על האסטרטגיה כפלי חוץ ואני מרגיש שאין לי הרבה מה לתרום בנושא הזה.
<ניר ורגון: אני חושב שהדיון הזה של מועצת אירופה מגלה לנו כמה אנחנו צריכים להיות זהירים בכל מיני חקיקות שלנו פה, בכנסת ישראל.
<ניר ורגון: יש לנו פה חקיקות לפעמים של צער בעלי חיים והיה פה קודם הרב דב ליפמן, לגבי הנושא של כבד אווז וכל מיני חוקים.
<ניר ורגון: אנחנו מחוקקים פה ואנחנו צריכים לדעת שבאירופה מקשיבים, באירופה אורבים לנו ואנחנו צריכים לעשות כל דבר בזהירות שמתבקשת בכל חקיקה שאנחנו עושים אותה בצער בעלי חיים וזכויות ילדים.
<ניר ורגון: לדעת שהעולם אורב לנו וקשוב לדעת מה אנחנו עושים, ואם אנחנו נותנים להם רעיונות חדשים, חס ושלום, הם יכולים לעשות אתם כל מיני דברים.
<ניר ורגון: דבר שני - -
אורי מקלב: אם הבנתי נכון, אתה נגד החקיקה של הרב ליפמן.
<ניר ורגון: הרב דב ליפמן התחיל בחקיקה הזאת והיא התמתנה.
<ניר ורגון: אני חושב שההתמתנות הזאת היתה מתוך ערנות למה שיכול להיוולד מזה.
<ניר ורגון: אני חושב שהערנות הזאת מתחזקת לאור מה שאנחנו רואים עכשיו במועצת אירופה.
<ניר ורגון: זה דבר ראשון.
<ניר ורגון: אני יודע שיש פה חברי כנסת חרדים גם בנושא של השטריימלים ושועל וכולנו מכירים את הדברים האלה.
<ניר ורגון: אנחנו צריכים מאד להיזהר.
<קריאה: חוק הפרוות.
<ניר ורגון: כן, חוק הפרוות.
<ניר ורגון: - - דבר נוסף שאני רוצה לומר, שגם בתוך הארץ, אמנם בשולי השוליים, יש ארגונים שמפיצים כל מיני דברים נגד ברית המילה והדברים האלה מאד מאד חמורים.
<ניר ורגון: אנחנו, בארגון רבני “צהר”, יש לנו מיזם חדש כפי שיש לנו גם בנושא של נישואים.
<ניר ורגון: אנחנו מכשירים מוהלים שהם בקיאים מאד בצד הרפואי וגם בצד ההסברתי.
<ניר ורגון: הם מסבירים לזוגות שבאמת מתוך תמימות חושבים שזה צער וזה פוגע וכל מיני דברים כאלה.
<ניר ורגון: מאד חשוב להסביר את הנושא הזה בכל המקומות שזה מנהג שנהג תמיד.
<ניר ורגון: יש בו ערכים יהודיים וזהות יהודית מצד אחד וומצד שני, מאד חשוב לדעת את הדברים ולהסדיר אותם בכל במה אפשרית.
יואל רזבוזוב: בבקשה, מזכ"ל הסוכנות היהודית ג'וש שוורץ.
<ג'וש שוורץ: תודה רבה אדוני היושב ראש.
<ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן מאד מודאגים מהתופעה.
<ג'וש שוורץ: אנחנו קושרים את זה גם לענין של השחיטה.
<ג'וש שוורץ: מבחינתנו יש פה משהו מאד מאד אנטישמי.
<ג'וש שוורץ: יושב ראש הסוכנות, נתן שרנסקי, פועל באופן אישי בענין בביקוריו באירופה.
<ג'וש שוורץ: הוא מעלה את זה מול הממשלות ומול הקהילות.
<ג'וש שוורץ: אתמול הוא חזר משבדיה, שם הוא האלה את זה גם בפני הקהילה היהודית וגם בפני הממשלה בשבדיה.
<ג'וש שוורץ: אנחנו חושבים שזה באמת נושא, כמו שנאמר כאן, של כל העם היהודי ולא רק של מדינת ישראל ולכן, חשובה מאד ההתגייסות של העם היהודי.
<ג'וש שוורץ: אנחונו כמובן שותפים למאמץ וגם שליחינו וגם הפעילות שלנו מול הקהילות היהודיות בעולם.
<ג'וש שוורץ: יושב פה לימיני יושב ראש צוות משימה נגד אנטישמיות של הסוכנות יעקב חגואל, ובטח גם הוא ירצה להתייחס לזה.
יואל רזבוזוב: יעקב חגואל בבקשה, התייחסות קצרה.
<יעקב חגואל: תודה.
<יעקב חגואל: בוקר טוב לכולם.
<יעקב חגואל: ראשית, אני נפעם, אדוני היושב ראש, מכמות חברי הכנסת שהגיעה לישיבה.
<יעקב חגואל: 13 חברי כנסת.
<יעקב חגואל: אני יושב פה בהרבה דיונים וזה מאד מרשים.
<יעקב חגואל: אני חושב שמצביעים ברגליים וזה מאד חשוב.
<יעקב חגואל: אני, לצערי, פותח כל בוקר באירועים אנטישמיים שאני מקבל על שולחני מתוקף תפקידי.
<יעקב חגואל: אני רוצה להגיד לכם שאני לא מופתע, עם כל הכבוד למשרד החוץ.
<יעקב חגואל: אני לא מופתע מעצם ההצעה ומעצם זה שההחלטה הזאת עברה.
<יעקב חגואל: קורה משהו באירופה בעשור האחרון.