GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל רזבוזוב: אם נעשה סטטיסטיקה נכונה נראה שיש פחות ילדים עולים ויותר ילדים של עולים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה יותר נכון.
יואל רזבוזוב: אנחנו נבחן את המספרים האלה.
<טלי יוגב: שרה תיכף תתייחס לנושא הזה.
<טלי יוגב: אני יכולה להוסיף על המספרים שיש בדף של המ.מ.מ.
<טלי יוגב: ב-2011 עבדנו עם 22.5% עולים, שזה 231 מתוך 1426 ילדים שהיו אצלנו.
<טלי יוגב: ב-2012 עבדנו עם 19.8%, שהם 295 מתוך כמעט 1500 בני נוער שהיו במסגרות.
<טלי יוגב: 12.4% ב-2011 היו מחבר העמים, 7% היו יוצאי אתיופיה.
<טלי יוגב: ב-2012 10% היו מחבר העמים, 6.9% היו יוצאי אתיופיה.
<טלי יוגב: זה לא מאוד השתנה.
<טלי יוגב: אני כן רוצה להגיד שאם אתם מסתכלים על הטבלה המספרית שיש לכם מהמ.מ.מ, אתם יכולים לראות שב-2006 אחוז העולים יוצאי אתיופיה שהיו במעונות החסות היה 7.32, עם ירידה עד 2009.
<טלי יוגב: מ-2010 אנחנו עוד פעם רואים עלייה.
<טלי יוגב: זה הדבר שמדאיג אותנו.
<טלי יוגב: אנחנו רואים במעונות את העלייה הזאת בשנים האחרונות, גם אם סך הכל באחוזים המספר נמוך יותר ממה שהיה.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד לכם שאתם עושים עבודה טובה.
יואל רזבוזוב: אני יודע את זה.
יואל רזבוזוב: אני ומשפחתי מאמצים איזו ילדה שנמצאת במסגרת שלכם.
יואל רזבוזוב: היא לא נמצאת על רקע פלילי.
יואל רזבוזוב: אני שומע ממנה שיש יחס מצוין, שנותנים לה את המסגרת החמה האפשרית ככל שניתן.
יואל רזבוזוב: השאלה מה קורה בסוף התהליך איתם.
יואל רזבוזוב: זאת נקודה מאוד מאוד חשובה.
<טלי יוגב: אני אגיד באופן כללי מה קורה עם הילדים בחסות הנוער.
<טלי יוגב: תיכף שרה תפרט מה אנחנו מתכננים לעשות ביחד.
<טלי יוגב: בין 3 חודשים לחצי שנה לפני סיום צו יש ועדה גדולה שהקהילה מגיעה, שהמשפחה מגיעה.
<טלי יוגב: לכל נער או נערה כזאת מוצמד עובד שנקרא עובד מעקב.
<טלי יוגב: הוא צריך ללוות אותו שנה אחרי שהוא מסיים את הצו.
<טלי יוגב: זה בעצם משהו צמוד של ליווי לטובת שירותים חברתיים שהוא צריך לצרוך, לטובת לימודים, לטובת ניצול שעות פנאי ולטובת תהליך של הגיוס לצבא.
<טלי יוגב: יש ליווי בזמן שהוא נמצא בצבא.
<טלי יוגב: זה מוגבל לשנה.
<טלי יוגב: אחרי שנה המעקב הזה מסתיים.
<טלי יוגב: אני יכולה להגיד שזה עושה מאוד טוב.
<טלי יוגב: זה מאפשר את זה שאחרי שהנער מסיים את החממה אצלנו הוא לא ייפול אלא יישאר על הרגליים.
<טלי יוגב: חוץ מזה אנחנו מפעילים 6 דירות לבוגרים ולנערים שהם חסרי עורף משפחתי, שאין להם לאן לחזור אחרי שהם מסיימים את הצו אצלנו.
רינה פרנקל: בנוסף לסקירה שנתת על חסות הנוער - אני קצת מכירה את המערכת הזאת – אני רוצה להוסיף שמאוד חשוב למנוע מהנוער להגיע למוסדות האלה.
רינה פרנקל: אנחנו חייבים לעשות כל מאמץ כדי לייצר חברה בריאה כך שהנוער לא יתדרדר.
רינה פרנקל: להוציא את הנוער מהמצב שהוא נמצא בו מאוד מאוד קשה.
רינה פרנקל: אני חושבת שאנחנו חייבים בוועדה הזאת לחשוב איך אפשר לתת לנוער חוגים, להעסיק אותם במעשים טובים כדי שלא יתדרדרו לפשיעה ולעבריינות.
יואל רזבוזוב: אנחנו נקיים דיון בוועדה בנושא.
יואל רזבוזוב: אנחנו נזמין את כל הגופים הרלוונטיים.
רינה פרנקל: חייבים להשקיע בזה, כי כל החוגים עולים כסף.
רינה פרנקל: לעולים אין אפשרות להשתתף בחוגים.
רינה פרנקל: כשיש יותר מידי זמן פנוי המצב מתדרדר.
<שרה כהן: אני רוצה לתת איזה שהוא רקע ואז לגלוש לנושא של חסות הנוער, כי אני חושבת שחשוב להבין את נקודת המוצא שאנחנו נמצאים בה כיום מבחינת המצב של ילדים ובני נוער עולים, מבחינת הדור הראשון ומבחינת הדור השני.
<שרה כהן: אני אתייחס בדברים שלי לשני החלקים.
<שרה כהן: אנחנו במשרד הקליטה מחזיקים היום את גוף הידע הגדול ביותר האינטגרטיבי שיכול לשקף את תמונת המצב של ילדים ובני נוער עולים.
<שרה כהן: אלה נתונים שבאים משנתון ילדים עולים בישראל שאני מפיקה עם המועצה לשלום הילד אחת לשנתיים.
<שרה כהן: ביולי נפיק את השנתון החדש מהנתונים של התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, מעיבודי המשטרה שעושים לנו ומשני מחקרים שהזמנו ממכון ברוקדייל שנותנים לנו תמונת מצב השוואתית של כל קבוצות העולים - גם דור ראשון ודור שני - בהשוואה לאוכלוסייה הוותיקה.
<שרה כהן: אנחנו מדברים היום על קרוב ל-240 אלף ילדים וילדי עולים.
<שרה כהן: מדובר בקבוצה שמהווה היום, כולל אלה שנולדו בארץ, קצת פחות מ-9.5%.
<שרה כהן: אנחנו בסך הכל רואים לאורך זמן מגמה של ירידה בשיעור הכולל שלהם מכלל האוכלוסייה של הילדים ובני הנוער בישראל.
<שרה כהן: האוכלוסייה שנולדה בחו"ל מונה פחות מ-80 אלף.
<שרה כהן: המאסה הקריטית זאת האוכלוסייה שנולדה בישראל.
<שרה כהן: חשוב לי לתת איזה שהוא זרקור לגבי הנושא של עולי אתיופיה, שמונים היום 133 אלף כולל ילידי הארץ.
<שרה כהן: עד גיל 18, 35 אלף נולדו בארץ, 12 אלף נולדו בחו"ל.
<שרה כהן: גם מבין אוכלוסיית עולי אתיופיה החלק הארי הם כאלה שכבר נולדו בישראל.
<שרה כהן: בסך הכל בקרב בני הנוער נעשות הרבה מאוד תכניות ופעילויות.
<שרה כהן: אנחנו ערים לאורך הזמן למגמות מאוד חיוביות של שיפור בכל מיני אינדיקטורים של סיכון.
<שרה כהן: האינדיקטור המרכזי שהוא רלוונטי גם לנושא של חסות הנוער זה הנושא של פשיעה בקרב נוער עולה.
<שרה כהן: החל משנת 2004 אנחנו רואים באופן עקבי מגמה של ירידה בכמות התיקים ובמספר העבריינים.
<שרה כהן: נכון שזה עדיין גבוה יותר משיעורם באוכלוסייה, אבל עדיין כשאנחנו בוחנים את השיעור של עוברי החוק ביחס לשיעורם באותה קבוצת גיל אנחנו רואים מגמה של ירידה.
<שרה כהן: יש לנו מגמה מוכחת.
<שרה כהן: נמצא כאן איתי עמיתי, שמעון סיאני, מנכ"ל ארגון "ידידים".
<שרה כהן: יחד איתו המשרד לקליטת עלייה ושירות המבחן לנוער מפעיל את תכנית "סיכויים" שמיועדת לליווי נוער עולה עובר חוק.
<שרה כהן: היא פועלת ב-27 ישובים.
<שרה כהן: אנחנו מקיפים היום את המאסה הקריטית של בני נוער עוברי חוק במסגרת התכנית.
<שרה כהן: התכנית עברה 3 מחקרי הערכה.
<שרה כהן: אנחנו עומדים לקראת פרסום מחקר הערכה האחרון שמדבר על השרידות של ההתנהגות הנורמטיבית בקרב מי שהשתתף בתוך התכנית.
<שרה כהן: זאת תכנית שלהערכתנו - במלוא הצניעות אני אומרת, כי בוודאי יש תכניות נוספות - נתנה את התפנית לנושא של התמודדות עם פשיעה ועבריינות בקרב בני נוער עולה עובר חוק.
<שרה כהן: יש לנו כרגע יותר ויותר בקשות משירות מבחן לנוער לגבי כך שנכניס אוכלוסייה ותיקה.
<שרה כהן: מבחינתנו האוכלוסייה של מי שנולד בארץ נכללת בגדר אוכלוסיית העולים בתוך התכנית.
<שרה כהן: אנחנו קובעים היום תמהיל של 70% עולים, 30% ותיקים.
<שרה כהן: בין ה-70% עולים אנחנו מכלילים את כל מי שנולד בישראל להורים שעלו משנות ה-90 ואילך, כאשר לגבי יוצאי אתיופיה אנחנו מכלילים גם משנים קודמות יותר.
<שרה כהן: אני רוצה להגיד כאן משפט אחד לגבי השונות בין האוכלוסיות.
<שרה כהן: המצב של אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות - אני אגיד את זה, זה נשמע קשה אבל זאת עובדה – הולך ומשתפר בכל הפרמטרים שאנחנו בודקים.
<שרה כהן: זה נכון גם לגבי אלה שנולדו בחו"ל וגם לגבי אלה שנולדו בארץ.
<שרה כהן: המחקר האחרון לגבי אלה שנולדו בארץ בדק ומצא שמצבם בחלק מהמצבים יותר טוב מאשר האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: יש באותן התנהגויות שהן כאילו יותר מזוהות עם אוכלוסייה של יוצאי חבר המדינות, כמו לדוגמה שתייה לשוכרה, מגמה של ירידה אפילו יותר מאשר אצל האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: זה במחקר שאנחנו עושים במכון ברוקדייל.
<שרה כהן: לצד הנתונים האלה יש מגמה - - -
יואל רזבוזוב: מה ההשפעה, לדעתך?
<שרה כהן: יש תהליך של הסתגלות והשתלבות.
<שרה כהן: ככל שיש קירבה בין המאפיינים התרבותיים והשונות התרבותית נמוכה יותר, כך יש יותר תהליך של הסתגלות והשתלבות עם הזמן.
<שרה כהן: זה חלק מתוך ההסברים.
<שרה כהן: האוכלוסייה במבחני המיצ"ב של משרד החינוך מגיעה להישגים מצוינים כמו בכל הפרמטרים שאנחנו בודקים.
<שרה כהן: זה לא שאין מצבי סיכון ואין שוליים.
<שרה כהן: יש שוליים, אבל הם מאוד דומים לשוליים של האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: מה שאנחנו רואים שהוא יותר בעייתי זה לגבי הדור השני של יוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: זה עלה מתוך השטח.
<שרה כהן: אנחנו שומעים את זה, זה לא היה חדש לנו.
<שרה כהן: המחקר שעשינו עם מכון ברוקדייל שם לנו את זה בזרקור מאוד בולט מפי הילדים עצמם.
<שרה כהן: לצד הישגים ושיפור ברכישת השכלה, תעסוקה, בגרויות והרבה מאוד פרמטרים שהם פרמטרים חיובים שמשקפים את מצב הקהילה, עדיין אנחנו רואים שבקרב הדור השני בחלק מהאינדיקטורים המצב יותר קשה מאשר באוכלוסייה של הדור הראשון, מאשר בכלל אוכלוסיות העולים האחרות ומאשר באוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: זה בא לידי ביטוי באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה במגמות של פשיעה.
<שרה כהן: אנחנו רואים סך הכל מגמה של ירידה בפשיעה, אבל היא עדיין קיימת ברמה של עלייה בקרב יוצאי אתיופיה.
<שרה כהן: אנחנו רואים את השיעור הגבוה שלהם בכלא אופק.
<שרה כהן: אנחנו רואים את זה גם ברשות חסות הנוער.
<שרה כהן: זה בשיעור גבוה יותר מאשר השיעור שלהם באוכלוסייה.
<שרה כהן: בניתוח שלנו של תמונת המצב, האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה עדיין מצויה בחלק מהאינדיקטורים במצבי סיכון גבוהים יותר.
<שרה כהן: מבחני המיצ"ב שפורסמו על ידי משרד החינוך הראו על נתונים שהם פחות טובים.
<שרה כהן: מבחינתנו זאת אוכלוסייה שמחייבת, לפחות בהתבוננות שלי, השקעות מתוגברות יותר סביב הזיהוי של אותם צרכים של האוכלוסייה.
<שרה כהן: זה לפחות ברמה של שיקוף תמונת המצב ובהתייחס לדברים שאת שהעלית.
<שרה כהן: יש הרבה מאוד תכניות שנעשות.
<שרה כהן: יש את התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון, מה שקרוי תכנית שמיד או תכנית 360.
<שרה כהן: 47% מהילדים העולים שמצויים במצבי סיכון היו של אוכלוסיית עולי אתיופיה, 25% יוצאי קווקז, גיאורגיה ובוכרה.
<שרה כהן: יותר מ-75% מאוכלוסיית הילדים באים ממדינות מזוהות בעלות מאפיינים של תרבות מסורתית.
<שרה כהן: תסלחו לי אם אני כאן אומרת משהו שאולי פוגע במישהו, אבל כשמדברים על משפחה מסורתית פטריארכלית, עם מקום מאוד ברור של האבא, כל התהליך הזה של העלייה לישראל והמפגש עם חברה מערבית יוצר בהרבה פעמים ריסוק של המשפחה, הפחתה בסמכות ההורית.
<שרה כהן: המשתנה המשמעותי ביותר שמופיע בכל המחקרים - אנחנו נשענים על מחקרים של קרימינולוגים מובילים כמו פרופ' אדלשטיין שעושה לנו את המחקרים של "סיכויים" - מראה ירידה מאוד משמעותית ביכולת הפיקוח ההורית.
<שרה כהן: הירידה ביכולת הפיקוח ההורית או העלייה בפיקוח ההורית מנבאות התמודדות עם התנהגות אנטי נורמטיבית בקרב בני נוער.
<שרה כהן: זה בגלל הצורך בהתמודדות עם פרנסה, בגלל הרבה מאוד שעות עבודה, בגלל החשיפה לתרבות אחרת ששמה את המקום של האישה במקום אחר.
<שרה כהן: מתמודדים אחרת עם כל הנושא של הקונסטלציה המשפחתית, הליווי והפיקוח על האוכלוסייה של בני הנוער.
<שרה כהן: סליחה אם הארכתי, אבל חשוב היה לתת את הרקע.
<שרה כהן: אנחנו לא פועלים בחלל ריק.
<שרה כהן: כדי שההשקעות תהיינה יותר יעילות וממוקדות אנחנו צריכים לבוא ולהגיד במה אנחנו צריכים לעסוק.
<שרה כהן: עוד לפני הקיום של הדיון כאן ולפני שטלי זיהתה מגמה של עלייה בהיקף של האוכלוסייה של עולי ויוצאי אתיופיה במעונות חסות, קיימנו איזו שהיא חשיבה לגבי מה יכול להיות כאן שיכול לסייע בתהליכים של סיוע מעבר למה שניתן.
<שרה כהן: כל הזמן מושקעים תקציבים, השאלה במה כרגע יש צורך ומקום להשקיע.
<שרה כהן: הכיוון שמסתמן הוא איזה שהוא שילוב קונספטואלי של שתי תכניות.
<שרה כהן: האחת כדוגמת ליווי בני הנוער עצמם באמצעות חונכים.
<שרה כהן: זה מתוך הלמידה שלנו בתכנית "סיכויים" ומתוך תכנית שנקראת משפחה תומכת שמבוצעת היום על ידי המשרד עם ארגון בשם פורום הורים עולים.
<שרה כהן: אתה מכיר, זאת רעיה ריגר.
<שרה כהן: זה מלווה את האוכלוסייה של ההורים של בני הנוער שעברו את העבירות.
<שרה כהן: השילוב של שתי התכניות לגבי אוכלוסייה של יוצאי חבר המדינות שנמצאים בקהילה מראה לנו מגמה מאוד יפה של חילוץ המשפחות באופן כללי מהתחושה של השוליות, חוסר ההבנה והאוריינטציה לגבי הטיפול בעוברי חוק במדינת ישראל.
<שרה כהן: אנחנו רוצים לנסות ולייצר כרגע יחד עם חסות הנוער תכנית שמיועדת לליווי של ההורים של בני הנוער שנמצאים בתוך מסגרת החסות.
<שרה כהן: מה שזיהינו זה שיש מצב מאוד בעייתי שקשור לקשר בין המשפחות עם מסגרות החסות עצמן.
<שרה כהן: אנחנו חושבים שהיכולת של המשפחות עצמן להתמודד גם אחר כך עם בני הנוער שיוצאים החוצה היא קריטית, כי נער יכול להיות שנה או שנתיים במוסדות החסות ולאחר מכן לצאת החוצה ולחזור מהר מאוד לקריירה עבריינית בוגרת יותר, בין היתר כי כל הנושא של ההתאקלמות המחודשת בקהילה בא מתוך מקום שהוא חסר אורח משפחתי.
<שרה כהן: צריך להבהיר שאני עובדת סוציאלית.
<שרה כהן: העיסוק שלי הוא באוכלוסייה שהיא יותר מהמקום של מצבי המצוקה והסיכון.
<שרה כהן: יש לנו בתוך המשרד אגף גדול לקליטה בקהילה שעוסק בנושא של הפנאי וכל מה שקשור לפעולות וחוגים לבני נוער.
<שרה כהן: זה בא ממקום אחר של המניעה, מהמקום של התמודדות עם האוכלוסייה לאחר שאנחנו רואים בה כבר התפתחות של מצבי סיכון.
<שרה כהן: זה לתכניות שאני מפעילה באמצעות השירות שלי.
<שרה כהן: זה ברור.
<שרה כהן: ככל שנשקיע יותר בתהליכי מניעה כך נגיע להפחתה משמעותית של האוכלוסייה שמגיעה למסגרות קצה.
<שרה כהן: בהקשר של יוצאי חבר המדינות אנחנו כבר רואים מגמות חיוביות.
<שרה כהן: זה הניתוח.
יואל רזבוזוב: תודה רבה על הנתונים ועל העובדות.
שמעון סולומון: תודה רבה ליושב-ראש.
שמעון סולומון: תודה על הסקירה.
שמעון סולומון: אני אקדים ואומר שדור הביניים תמיד מבולבל.
שמעון סולומון: יש לו קושי הרבה יותר עמוק בהשוואה לעולים שנולדו באתיופיה או בברית המועצות שיש להם את השורשים ויש להם איזה שהוא ביטחון.
שמעון סולומון: לאלה שנולדו פה - זה מה שראיתי בקרב כל העולים - יש בלבול בזהות.
שמעון סולומון: הם לא יודעים למי הם שייכים, אם לאתיופי, ישראלי, רוסי.
<שרה כהן: זה בכל העולם.
<שרה כהן: כל העולם מזהה את הדור השני כדור שהוא פגיע במיוחד.
שמעון סולומון: בכל העולם זה משהו שהוא חותך, שהוא קריטי.
שמעון סולומון: אני כחבר כנסת שמח לשמוע שבקרב חבר העמים יש מגמת השתפרות.
שמעון סולומון: זה מצוין וכיף לשמוע.
שמעון סולומון: שתי העליות שמשווים אותן הן של יוצאי אתיופיה וחבר העמים.
שמעון סולומון: אצלנו, לעומת זאת, המגמה לא כל כך טובה.
שמעון סולומון: הייתי בכנס אצל שוטרים בשפרעם.
שמעון סולומון: גם שם הצטיירה תמונה לא טובה.
שמעון סולומון: אנחנו שומעים בכל מקום שהמצב שלנו לא כל כך טוב.
שמעון סולומון: כל המחקרים הראו תמיד, גם כשהייתי במשרד החינוך וגם אחרי, שדווקא אצל חבר העמים הנטייה הייתה להסתגר בתרבות.
שמעון סולומון: תמיד אמרו שבאופן רצוי, בגלל שיש להם מה לשמור ויש להם סביב מה להתלכד, הנטייה הייתה להסתגר.
שמעון סולומון: זה היה בסדר.
שמעון סולומון: לגבי בית ספר שבו היה אחוז גבוה של חבר העמים לא הייתה זעקה.
שמעון סולומון: להיפך.
שמעון סולומון: אצל יוצאי אתיופיה, לעומת זאת, המוטיבציה להשתלב, להיות ישראלי, להיות כמו אחרים הייתה הרבה יותר גבוהה.
שמעון סולומון: אם היינו עושים עבודה נכונה היינו ממנפים את המוטיבציה הזאת.
שמעון סולומון: לפעמים אתה משקיע כל כך הרבה כדי ליצור את המוטיבציה, כי היא מובילה להצלחה.
שמעון סולומון: את זה לא ניצלנו.
שמעון סולומון: אני חושב שאצלנו בקהילה יש פספוס גדול מאוד.
שמעון סולומון: אני אגיד לך מה.
שמעון סולומון: אין עובדים יוצאי אתיופיה בכל הרמות שיכולים להיות דוגמה אישית.
שמעון סולומון: אני, לצערי הרב, רואה הרבה פעמים - - -
<אלי זרחין: לא מספיק, אבל יש.
שמעון סולומון: לא מספיק.
שמעון סולומון: ידעתי שמישהו יקפוץ.
שמעון סולומון: אמרתי שלא מספיק.
שמעון סולומון: בוא לא ניקח עלה תאנה.
שמעון סולומון: אנחנו פה 32 שנה בכל הרמות.
שמעון סולומון: אני יודע מה אני אומר.
שמעון סולומון: יש איזו תקרת זכוכית.
שמעון סולומון: חשוב לנו שנבין.
שמעון סולומון: שאלתי באיזה שהוא משרד למה אין עובדים יוצאי אתיופיה בתפקידים בכירים כמו שיש מחבר העמים.
שמעון סולומון: אני מאוד שמח שקלאודיה שהייתה רכזת תעסוקה מקדמת היום אגף.
שמעון סולומון: אני שמח לראות את זה.
שמעון סולומון: יש התקדמות.
רינה פרנקל: גם אצל יוצאי חבר העמים אין הרבה.
רינה פרנקל: גם שם יש תקרת זכוכית.
שמעון סולומון: הכל זה בר השוואה.
יואל רזבוזוב: יש שני יוצאי עדה בכנסת.
יואל רזבוזוב: זה איזה שהוא פרמטר.
יואל רזבוזוב: שמעון, אני מסכים שיש עוד הרבה עבודה.
שמעון סולומון: זה לא לקחת עלה תאנה ולהגיד.
שמעון סולומון: לפעמים דרג הביניים הוא המכריע בתפקידים מסוימים.
שמעון סולומון: כשהלכתי לפנימייה מסוימת לעשות רה-אורגניזציה, להכין את התכנית אמרתי שאם יש 70% יוצאי אתיופיה, 80% יוצאי אתיופיה, למה שלא יהיו גם אצל המנהלים למעלה.
שמעון סולומון: שאלתי למה בכל התפקידים הבכירים יש רק מדריך אחד, שניים או שלושה יוצאי אתיופיה, למה לא ליצור איזה שהוא משהו.
שמעון סולומון: באיזה שהוא מקום אמרו לי משהו שכמעט נפלתי מהכיסא.
שמעון סולומון: אמרו לי שבני הקהילה מעדיפים אנשים שהם לא יוצאי אתיופיה.
שמעון סולומון: יש איזו שהיא הבנייה במוח למה לא צריך מנהל אתיופי.
שמעון סולומון: אנחנו יכולים לדבר כל הזמן על הקושי, אבל אני חושב שיש כאן נקודת מוצא מאוד מאוד חשובה.
שמעון סולומון: יש מוטיבציה בקרב הקהילה.
שמעון סולומון: שימי לב, גברת שרה, יש לך ניסיון עשיר מאוד.
שמעון סולומון: זה מתחיל מבני נוער.
שמעון סולומון: אנחנו רואים בכלא שיש אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה.
שמעון סולומון: אנחנו לא יכולים להרשות את זה לעצמנו.
שמעון סולומון: אנחנו חייבים לנתח את המצב הזה.
שמעון סולומון: באיזה משרד שעובדים עם יוצאי אתיופיה 30 שנה אמרו לי שעדיין לומדים את המאפיינים.
שמעון סולומון: שאלתי אותם אם הם עדיין לומדים.
שמעון סולומון: מישהו אחר היה שם את המפתח על השולחן ואומר שהוא לא הצליח.
שמעון סולומון: 30 שנה הוא עבד עם בני הקהילה ואמר שהיה להם תקציב והם עשו פיילוט ל-3 שנים.
שמעון סולומון: עד מתי פיילוט?
שמעון סולומון: אני חושב שאנחנו צריכים להתקדם.
שמעון סולומון: אנחנו צריכים בוועדת העלייה והקליטה לדרוש תוצאות.
שמעון סולומון: לא יכול להיות שכל הזמן מסבירים את הבעיה.
שמעון סולומון: כל הזמן אנחנו מסבירים את הבעיה.
שמעון סולומון: כל הזמן אנחנו אומרים מה ואיך, מדברים על שוני תרבותי.
שמעון סולומון: אנחנו בוועדת העלייה והקליטה צריכים לדרוש תוצאות.
שמעון סולומון: אנחנו רואים אנשים שמנהלים ונמצאים בתפקידי מפתח 20,30 שנה.
שמעון סולומון: במקביל אנחנו רואים תוצאות הפוכות של מגמה.
שמעון סולומון: אולי אנחנו צריכים לחשוב על כך שאולי אנחנו לא בכיוון הנכון.
שמעון סולומון: אני מתחיל לפעול עם קבוצה של יוצאי אתיופיה שהם מאסטרנטים, דוקטורנטים, מנהלים.
שמעון סולומון: העלינו את השם שלך ואת השם שלך.
שמעון סולומון: הגיע הזמן שבני הקהילה ייקחו את האחריות.
שמעון סולומון: אנחנו צריכים 60,70 אנשים שהם קצינים, מפקדים על-מנת לשבת ולראות מה קורה עם הקהילה שלנו, איך כל הזמן מסבירים שהמצב שלנו מתדרדר.
שמעון סולומון: אנחנו נהפוך בסופו של דבר לטעוני טיפוח .
שמעון סולומון: פוירשטיין אומר שיש לנו אינטליגנציה גבוהה, שיש לנו יכולת הסתגלות.
שמעון סולומון: אני חושב שגם ברווחה, גם בקליטה הקבוצה הזאת הולכת ומתגבשת.
שמעון סולומון: אני רוצה שיהיו בה כל מיני רובריקות שהיא בסופו של דבר תיקח אחריות לעבוד עם הגורמים הנכונים, לעבוד יותר על מדדים.
שמעון סולומון: אני אוהב מדדים.
שמעון סולומון: אני בא מניהול, אני בא מעבודה בארץ ובחו"ל.
שמעון סולומון: אני יודע שאם תוך שנה לא הבאתי סחורה אני צריך לעזוב את העבודה.
שמעון סולומון: המגמה שאני מוביל בכנסת היא - אני אומר את זה כמו קוטר כל הזמן - שצריכים לעבור למדדים כדי לראות איפה אנחנו מחר בבוקר.
רינה פרנקל: מדדים אמיתיים
שמעון סולומון: אני יכול להגיד לכם על עצמי.
שמעון סולומון: ב-94, כשנכנסתי כיועץ שר חינוך אחוז הזכאים לבגרות היה 6%.
שמעון סולומון: כשעזבתי את המערכת הגענו ל-32%.
שמעון סולומון: זה שינוי.
שמעון סולומון: עשינו כל מיני דברים.
שמעון סולומון: אני לא אלאה אתכם בדברים.
שמעון סולומון: אני מזמין את משרד הרווחה, את משרד הקליטה.
שמעון סולומון: כל הגורמים שפועלים בנושא הזה חייבים לעבור לפאזה אחרת כדי שנוכל לראות מדדים להצלחה.
יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת שמעון סולומון.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים 3 חודשים בכנסת.
יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים כאן בוועדה.
יואל רזבוזוב: קל לי להשוות לתחום שאני מכיר, שזה תחום הספורט.
יואל רזבוזוב: אני רואה המון כסף מושקע.
יואל רזבוזוב: יש המון גופים.
יואל רזבוזוב: כל גוף עושה מה שהוא רוצה.
יואל רזבוזוב: בסוף יש חפיפה בין המון המון פרויקטים.
יואל רזבוזוב: אני כבר הייתי בוועדה הזאת.
יואל רזבוזוב: אין גוף אחד שיודע לרכז ולקבוע את המדיניות על-מנת שנוכל לבוא לאותו גוף באחריות מלאה ולשאול את השאלות הקשות למה הצלחתם ולמה לא הצלחתם.
יואל רזבוזוב: אני מציע לך בכנסת הזאת ליזום גוף כזה שייקח אחריות, שירכז את כולם, כדי שלכל ארגון ולכל משרד יהיה את הכיוון שלו.
יואל רזבוזוב: כולם עושים עבודה נהדרת, כולם משתדלים, אבל לא יהיו תוצאות כי אף אחד לא אחראי.
יואל רזבוזוב: כולם אומרים שהם מנסים.
יואל רזבוזוב: צריך לגבש גוף שיקבע את המדיניות לגבי מה עושים ואיך עושים.
יואל רזבוזוב: את זה אתה צריך להוביל.
<שלי לוי: משרד העלייה והקליטה ומשרד הרווחה מגדירים ילד עולה כמי שנולד בחו"ל, כמי שאחד מהוריו או שניהם עלו לישראל אחרי שנת - - -
<אלי זרחין: לא.
<אלי זרחין: היא אמרה שבחסות הנוער העולים הם רק אלה שנולדו בחו"ל.
<שלי לוי: אנחנו בדקנו בפרסום של משרד הרווחה.
<שלי לוי: הם מגדירים ילד עולה כמי שנולד בחו"ל, כמי שאחד מהוריו או שניהם עלו אחרי 1990.
<שלי לוי: הנתונים שהם מפרסמים לגבי אוכלוסיית רשות הנוער מתייחסים לילד עולה שנולד בחו"ל.
<שלי לוי: אחד הדברים שהעלינו במסמך שלנו – מדובר בנתונים ל-2010 – לגבי אותם ילדים שמטופלים בחסות הנוער זה שמי שעונה על ההגדרה הזאת של ילד שנולד בחו"ל מתייחס רק ל-355 ילדים.
<שלי לוי: יש עוד 799 ילדים שנולדו בישראל אבל הוריהם נולדו בחו"ל או בארץ.
<שלי לוי: מבין הילדים שאביהם נולד בארץ מאוד יכול להיות שהאימא נולדה בישראל, ואז מתוך ה-450 צריכים להיות עוד ילדים עולים.
<שלי לוי: אותו דבר לגבי הפילוח של אותם ילדים שהאב נולד בחו"ל, רק לא יודעים באיזו שנה הוא עלה לישראל ולכן לא ניתן לדעת אם הם עולים או לא עולים.
שמעון סולומון: נדמה לי שההגדרות של משרד הקליטה לעולים יוצאי אתיופיה ולעולים מחבר המדינות הן הגדרות שונות, הן לא אותו דבר.
רינה פרנקל: של משרד הקליטה.
רינה פרנקל: עולה מאתיופיה נחשב לעולה חדש במשך 15 שנים.
רינה פרנקל: עולה מחבר העמים נחשב עולה חדש במשך 10 שנים.
שמעון סולומון: ההגדרות הן שונות.
<שלי לוי: חבר הכנסת התייחס לשוני.
<שרה כהן: זה מאוד תלוי, כיוון שיש סיוע סלקטיבי שניתן.
יואל רזבוזוב: אין משהו קונקרטי.
<שרה כהן: ההתייחסות שלי היא לכל האוכלוסייה של מי שנולד בארץ להורים עולים, כי הוא חוזר אחר כך הביתה למשפחה שעלתה.
יואל רזבוזוב: למי שעלה בעלייה הגדולה בשנות ה-90 ולדור השני.
<שרה כהן: בתכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, שזאת התכנית הלאומית המרכזית של מדינת ישראל, קבענו באופן מובנה שמי שייחשב כילד עולה זה גם מי שנולד בארץ להורים עולים.
<שרה כהן: אנחנו יכולים לעשות את הזיהוי המובחן.
<שרה כהן: היום התכנית היא היחידה ברמה של תכנית ממשלתית מובנית שמכניסה את הגדרת הילדים שנולדו בארץ להורים עולים כחלק מהגדרת העולים.
שמעון סולומון: גם בהשכלה גבוהה.
<שרה כהן: בתכנית שמיועדת לילדים ונוער בסיכון.
<שלי לוי: אני אומרת שרק מהנתונים האלה של חסות הנוער אי אפשר לקבל תמונה מלאה בנוגע לעולים כמו שתואר כאן.
<שלי לוי: זה העניין המרכזי.
<שרה כהן: מה שסיכמנו עם טלי יוגב זה שהשלב הבא יהיה זיהוי לפי מספרי תעודות זהות וכתובות מגורים.
<שרה כהן: אז אנחנו בעצם נגיע למצב שהוא הרבה יותר מפולח, זאת אומרת ברמה של ילד ילד, כי הכוונה לעשות תכנית ברמה של לווי אישי של המשפחות.
<שרה כהן: אנחנו נזהה יחד איתם את המשפחות.
<אלי זרחין: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, אני רוצה להתייחס בקצרה ל-3 נושאים.
<אלי זרחין: אני קודם כל רוצה להתחבר לדברים שאמרה חברת הכנסת רינה פרנקל, שצריך לעשות מאמץ שהילדים שלנו לא יגיעו לחסות הנוער.
<אלי זרחין: שרה כהן הביאה מספר.
<אלי זרחין: היום בישראל יש פחות מ-80 אלף ילדים שנולדו בחו"ל.
<אלי זרחין: מתוך 2 מיליון 600 אלף ילדים שחיים בישראל המספר הזה מהווה 3.2%.
<אלי זרחין: זה אומר שנכון להיום, מתוך כל הילדים בישראל ילדים עולים שנולדו בחו"ל הם 3.2%.
<אלי זרחין: איך יכול להיות שבחסות הנוער הילדים האלה מהווים 30%?
<אלי זרחין: אפילו עם כל הירידה שטלי דיברה עליה הם הגיעו ל-20% ב-2012.
<אלי זרחין: איך זה יכול להיות שהם פי 7 כמעט מכמות האוכלוסייה בישראל?
<אלי זרחין: האם משרד הרווחה מאוד מאוד מאוד רוצה לשמור על 57 מסגרות ובכל הכוח להכניס לשם ילדים עולים?
<אלי זרחין: להורים עולים אין כוח להתנגד.
<אלי זרחין: אדוני היושב-ראש, תסביר לי למה את הילדה או את הילד שיש להם בית מפורק צריך לשלוח לפנימייה של חסות הנוער ולא לפנימייה חינוכית.
<אלי זרחין: יש מלא פנימיות חינוכיות.
<אלי זרחין: אני אומר לך מהניסיון שלי עם ילדים, שהחיים במסגרות של חסות הנוער הם אחרים, כללי המשחק שם אחרים, הענישה של הילדים היא אחרת.
<אלי זרחין: זה לא כלא, אבל זה דומה לכלא.
<טלי יוגב: אני ממש מוחה על זה.
<אלי זרחין: אני אומר את מה שהילדים אומרים לי.
<אלי זרחין: את יכולה למחות, אבל אני אומר את מה שהילדים אומרים.
<אלי זרחין: איך יכול להיות שמתוך 3.2% ילדים במדינת ישראל, בחסות הנוער יש 20%?
<אלי זרחין: מדובר על מספר שהוא פי 7.
<אלי זרחין: למה פקידות הסעד לחוק הנוער ביישובים מכניסות ילדים בכוח לחסות הנוער?
<אלי זרחין: להורים אין כוח להתנגד.
<אלי זרחין: להורים אין כוח לקחת עורכי דין.
<אלי זרחין: מה זה משנה שופט?
<אלי זרחין: כשמגיעה פקידת סעד ואומרת פנייה של חסות הנוער, אין בעיה לשופט להגיד בסדר גמור.
<אלי זרחין: זאת נקודה ראשונה שהכנסת צריכה לשאול את עצמה.
<אלי זרחין: מאוד קל לשלוח ילדים יוצאי אתיופיה לפנימיות של חסות הנוער.
<אלי זרחין: אם ילד כזה היה מגיע ליוהנה ז'בוטינסקי, לחוות הנוער הציונית, להדסים, שאלו פנימיות חינוכיות, הוא היה מגיע להרבה יותר הישגים.
<אלי זרחין: למה צריך לשלוח אותו לחסות הנוער?
<אלי זרחין: דיברו פה על כך שהמצב של העולים מחבר העמים הוא יותר טוב.
<אלי זרחין: אני לא מתווכח.
<אלי זרחין: עמותות שאני מייצג מפעילות תכנית בשם ציפורי לילה, שזאת תכנית לעבודה עם נוער עולה מברית המועצות ומאתיופיה שמשוטט בשעות הערב והלילה.
<אלי זרחין: אנחנו עובדים עם הרשויות המקומיות ב-30 ישובים.
<אלי זרחין: יש מעל 8000 בני נוער שמשוטטים כל ערב וכל לילה ברחוב.
<אלי זרחין: אלה נערים שאולי בבוקר הם הולכים לבית ספר והם לא נחשבים בסיכון, אבל הם במצב הידרדרות.
<אלי זרחין: צריך לשאול למה .
<אלי זרחין: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור וחבר הכנסת אלכס מילר הציעו בכנסת הקודמת הצעת חוק לשילוב עולים במערכת החינוך והרווחה בישראל.
<אלי זרחין: זאת הצעה שעברה קריאה ראשונה.
<אלי זרחין: הצעת החוק דיברה על כך שבמוסדות שבהם רוב התלמידים הם יוצאי עדה מסוימת, המדינה מחויבת לשים הנהלה מאותה עדה.
<אלי זרחין: הצעת החוק דיברה על כך שהמדינה צריכה לממן תכניות לילדים האלה, לא הרשות המקומית או העמותות.
<אלי זרחין: יכול להיות שהוועדה הנכבדה הזאת יכולה לחזור לחוק הזה שעבר קריאה ראשונה, להעלות אותו, לשנות אותו ולהציע אותו.
<אלי זרחין: זה אומר שהדברים האלה עדיין רלוונטיים.
<דנה גורדון: אנחנו לא יכולים להחיל רציפות על חוק שעבר בוועדה אחרת.
שמעון סולומון: זה בסדר, את זה אני יכול לעשות.
<אלי זרחין: דנה, אני לא מומחה בזה.
<אלי זרחין: חברי הכנסת יכולים להציע חוק חדש שמדבר על אותם דברים.
<אלי זרחין: חסות הנוער זה ארגון שעושה עבודה מעולה.
<אלי זרחין: יש ילדים – סליחה שאני משתמש במושג - עבריינים שעשו עבירות שאין להם בקהילה מקום בגלל שאין משפחה או בית ספר שתומך בהם.
<אלי זרחין: חסות הנוער זה הגוף היחידי שיכול להחזיר אותם לחברה אחרי גיל 18.
<אלי זרחין: עדיין יש מלא ילדים שנמצאים בחסות הנוער שלא אמורים להיות שם.
יואל רזבוזוב: איפה הם אמורים להיות?
<אלי זרחין: בפנימיות חינוכיות של משרד החינוך, כמו יוהנה ז'בוטינסקי, כמו חוות הנוער הציוני, כמו הדסים.
<אלי זרחין: יש מלא פנימיות חינוכיות שדרך העבודה שם היא אחרת, היא חינוכית.
<אלי זרחין: היחס לילדים שם הוא אחר.
<אלי זרחין: לא מפרידים שם בין אלה שבפנימייה לאלה שהם אקסטרנים.
<אלי זרחין: הם כולם ביחד בבית ספר.