GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים כץ: האנשים שם עושים עבודת קודש, אחד לאחד, אבל לקחת בן-אדם ולהגיד לו: אתה עוזב הכל והולך ללא נודע, את זה אי-אפשר למדוד בתפוקות.
חיים כץ: אני לא חבר בוועדה זו, אבל באתי כדי שתאמר לאנשים שלך "יישר כוח".
חיים כץ: הייתי שם וראיתי איך הם עובדים.
חיים כץ: הם נותנים את הלב ואת הנשמה והם עושים עבודת קודש.
חיים כץ: על כך מגיעה להם תודה.
דוד אזולאי: אני רוצה להוסיף על דברי חברי חבר-הכנסת חיים כץ.
דוד אזולאי: אני סיירתי באוזבקיסטאן, ביישובים נידחים מאד.
דוד אזולאי: אני חייב לומר שאני לא חסיד גדול של הסוכנות, ואף פעם לא הייתי, אבל כשראיתי את שליחי הסוכנות שעושים עבודת קודש.
דוד אזולאי: ..
דוד אזולאי: נפגשנו עם תלמידים בבתי-ספר ועם הקהילות שם.
דוד אזולאי: היו קטעים מרגשים מאד, עד כדי דמעות, לראות אנשים שנמצאים בנכר, מנותקים מכל קשר ליהדות ובכל-זאת מנסים להחדיר מעט יהדות, וזה בעצם הקשר היחיד שלהם למדינת ישראל.
דוד אזולאי: עם זאת, יש לי תחושה שכל העול הזה נופל על כתפי הסוכנות וההרגשה היא שמדינת ישראל, משרד החינוך, לא נותנים יותר תקנים כדי להרחיב את מעגל הפעילות החינוכית בתוך אותם מוסדות חינוך.
דוד אזולאי: אני חושב שאי-אפשר לשחרר את משרד החינוך מהחובה הזאת.
דוד אזולאי: אינני יודע אם זה בעייתי לשלב את משרד החינוך בסוכנות, או לא, אבל חייבים למצוא את הדרך לשלב גם את משרד החינוך בפעילות החינוכית של הסוכנות היהודית.
דוד אזולאי: באחד המקומות שבהם ביקרנו היתה גם יוזמה פרטית ברוכה של ארגון של לב לבייב, שעושים עבודה יוצאת מן הכלל.
דוד אזולאי: היוזמה מתפרסת על שטחים גדולים מאד.
דוד אזולאי: מבדיקה שעשיתי התברר לי שהם מקבלים מעט מאד סיוע מהסוכנות והכל נעשה מכספי תרומות.
נעמי בלומנטל: הסוכנות היהודית מחכה שהם יתרמו לה.
דוד אזולאי: אני חושב שהם תורמים מעל ומעבר לפעילות שנעשית שם.
דוד אזולאי: דבר נוסף שאני מבקש להתייחס אליו הוא הסוכנות היהודית באתיופיה.
דוד אזולאי: היום יש עדיין שניים או שלושה מחנות של אנשים שטוענים שהם יהודים ורוצים לעלות לארץ.
דוד אזולאי: הם נמצאים שם בתנאים תת-אנושיים.
דוד אזולאי: לצערי הרב, לא ראיתי שם מעורבות של הסוכנות.
דוד אזולאי: אנשים יושבים שם על המזוודות ורוצים לעלות, והדבר הזה לא מתאפשר להם.
דוד אזולאי: אני בטוח שיש סיבות מוצדקות, לפחות לחלק מאותם אנשים שלא יכולים לארץ, בענין יהדותם, אבל המצב הגרוע ביותר הוא שיש ספק.
דוד אזולאי: אנשים שם לא יודעים אם יש סיכוי שהם יעלו, או לא.
דוד אזולאי: פעם אחת ולתמיד צריך לפתור את הבעיה ולומר: אלה יהודים לפי הרישומים שלהם, ובזה נסיים אחת ולתמיד את ספור המחנות באתיופיה, כי זה לא מוסיף כבוד למדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת אזולאי, אתה כיושב-ראש מכובד של ועדת הפנים, אני חושבת שבכוחות משותפים משרד הפנים הגביר מאד את מערך הנציגים שלו באתיופיה והם אלה שלמעשה אמונים להחליט למי יש הזכות לעלות לארץ בתוקף חוק השבות.
נעמי בלומנטל: בישיבה האחרונה של הוועדה נמסר לנו שיש היום כ-1,200 אנשים זכאי חוק השבות שקיבלו את האישורים והם מחכים לעלייה.
דוד אזולאי: נושא אחרון שאני רוצה להתייחס אליו, ואני מראש מתנצל שלא אוכל להישאר פה עד תום הדיון כדי לשמוע את התשובות, כי יש לי ישיבת ועדה ויצאתי באמצע.
דוד אזולאי: אני אקבל אחר-כך את הפרוטוקול ואתייחס לדברים.
דוד אזולאי: הגיע לידי פרסום רשמי של הסוכנות שמעודד לא-יהודים לעלות לארץ.
נעמי בלומנטל: זה כבר עלה בישיבה.
דוד אזולאי: אני חושב שזה לא תפקידה של הסוכנות.
דוד אזולאי: אנחנו זקוקים ליהודים שיעלו לארץ ולא ללא-יהודים.
צבי קן-תור: אני מבקש לתקן כמה מושגים.
צבי קן-תור: יש פה או הלכאה עצמית או חוסר ידיעה של האנשים.
צבי קן-תור: הרי מדינת ישראל משקיעה המון בחינוך היהודי בברית-המועצות לשעבר.
צבי קן-תור: כל בתי הספר באוזבקיסטן שביקרת בהם, ונקוו דמעות בעיניך למראם, מופעלים על-ידי נציגים ממדינת ישראל, בכספי מדינת ישראל, כולל שיתוף-פעולה הדוק עם הרשת של לב לבייב.
צבי קן-תור: כדאי לדעת את העובדות.
צבי קן-תור: כדאי לדעת ש-93 מורים נמצאים בשטח בכספי מדינת ישראל ומופעלים על-ידי מדינת ישראל.
צבי קן-תור: הם עושים עבודה נפלאה.
צבי קן-תור: סלי דיבר על עתודת מורים.
צבי קן-תור: כולל מוסדות להכשרת מורים.
צבי קן-תור: העבודה נעשית על-ידי הסוכנות ועל-ידי מדינת ישראל.
יצחק גאגולה: אני שואל, והשאלה עולה לא פעם בוועדה זו, על הכפילות שקיימת – לשכת הקשר והסוכנות היהודית – כי אלה אותן פעילויות.
צבי קן-תור: אין כפילויות, יש חפיפה, יש תיאום בשטח.
יצחק גאגולה: אולי יש דברים נסתרים שאנחנו לא יודעים עליהם.
צבי קן-תור: אנחנו מתעסקים עם כל החינוך הפורמלי בשטח, וחינוך פורמלי זה מכתה א' ועד י"ב.
צבי קן-תור: הסוכנות מתעסקת עם חינוך א-פורמלי.
צבי קן-תור: נכון, יש גם מה שנקרא מרכזים ישראליים בשטח שאנחנו מפעילים גם כן.
צבי קן-תור: כל אדם שעולה לישראל עולה לאחר בדיקה של אנשינו.
צבי קן-תור: בזמני עניתי לחבר-הכנסת הלפרט שקבל על כך שקרוב ל-60% אינם יהודים טהורים.
שמואל הלפרט: זה כבר ברור היום.
צבי קן-תור: רבותיי, הכדור הוא בידיכם, לא בידי הרשות המבצעת.
צבי קן-תור: תקבעו חוקים שימנעו מיהודים טהורים לעלות לארץ, אנחנו נבצע את זה.
נעמי בלומנטל: כפי שקיבלנו סקירה על הפעילות של הסוכנות היהודית, אנחנו נזמן ישיבה ובה נקבל דיווח על לשכת הקשר.
נעמי בלומנטל: אבל בישיבה היום עלה לא רק עניינם של זכאי חוק השבות, ואתם עוסקים בזה, אלא הופנתה שאלה ספציפית לסלי מרידור, האם הסוכנות היהודית עושה פעילות של "אובר ריצ'ינג אאוט" כדי להגיע ללא-יהודים ולעודד אותם לעלות, כדי לשמור על מספרים גבוהים.
צבי קן-תור: תרשו לי להיות סניגורה של הסוכנות.
צבי קן-תור: בתפיסת עולם הם לא עושים את זה.
צבי קן-תור: זו היתה יוזמה מקומית של שליח כזה או אחר.
צבי קן-תור: זאת לא מדיניות הסוכנות, לפחות כמו שאנחנו רואים את זה על פני כל ברית-המועצות, ותמיד יהיה התפוח הרקוב בחבורה, שכשעולים על זה מפסיקים את זה.
צבי קן-תור: לא מעודדים עלייה של גויים לארץ, אבל לעומת זה אנחנו לא יכולים למנוע ממי שזכאי על-פי חוק השבות להגיע לישראל.
יצחק גאגולה: אני רוצה להודות לסוכנות היהודית על כל הפעילות המבורכת שהם עושים.
יצחק גאגולה: אני אישית ראיתי ואני גם עוקב מקרוב, בהזדמנויות רבות, אחרי הפעילות הענפה של הסוכנות.
יצחק גאגולה: זה התחיל ממשלחת של חברי-כנסת שיצאה לגרוזיה ולמוסקבה, ובנסיעה נוספת שבה ראינו דברים בדרך אחרת.
יצחק גאגולה: אין ספק שהם עושים פעולה מבורכת והם ראויים להרבה הערכה ושבחים.
יצחק גאגולה: בכל דבר טוב יש כמובן גם צדדים שצריכים תיקון, ואני אומר את זה בארבע עיניים ולא צריך להגיד את זה כל פעם בישיבות.
יצחק גאגולה: אחד הדברים שגיליתי בגרוזיה וגם במוסקבה, ולצערי הרב נאלצתי גם לפרסם את זה, שיש מגמה ברורה של איפה ואיפה בעידוד עלייתם של צעירים דווקא ולא מבוגרים.
יצחק גאגולה: כמה אנשים מרכזיים במקומות השונים אמרו לי את זה ביוזמתם, ולדעתי זה דבר חמור מאד.
יצחק גאגולה: אני מקווה ומתפלל שזה לא כמו שראיתי וכמו שאמרו לי.
יצחק גאגולה: בסך-הכל השליחים עושים את עבודתם עם הרבה מסירות נפש ועם הרבה הקרבה.
יצחק גאגולה: מר מרידור העלה את ענין השותפות של מדינת ישראל בפעילויות האלה.
יצחק גאגולה: לדעתי זה דבר חמור שהמדינה עדיין לא העבירה את נושא העלייה והקליטה לראש סדר העדיפויות שלה.
יצחק גאגולה: אל לה להשאיר את הנושא הזה לגורמים כמו הסוכנות היהודית, אלא היא עצמה צריכה להיות המוביל, כשהיא מצרפת אליה את הסוכנות היהודית.
אליעזר כהן: אני לא חבר בוועדה זו, אבל באתי לכאן במיוחד כדי להגיד שכשאני נכנסתי לפוליטיקה בארץ, המורה שלי היה שמואל תמיר זכרונו לברכה.
אליעזר כהן: שמואל ואני ישבנו ולא פעם דיברנו גם על הסוכנות, דיברנו על המוסדות שבדרך, על העם היהודי והסוכנות, האם הסוכנות עדיין דרושה – כן או לא.
אליעזר כהן: בהרגשה זו, בפעם הראשונה כשנבחרתי לכנסת והגעתי במסע לרוסיה, ולא רק ששיניתי את דעתי.
אליעזר כהן: אני רוצה לקבוע ששיניתי לחלוטין שלוש תפיסות שלי, מהקצה אל הקצה.
אליעזר כהן: לא רק שיניתי אותן במשהו אלא הפכתי את הגישה ואת התפיסה שלי.
אליעזר כהן: הצורך בסוכנות הוא מוחלט, מפני שמדינת ישראל לא רק שאיננה מטפלת בעדיפות בעלייה.
אליעזר כהן: אינני יודע מה משרד הקליטה עושה היום, מה בסדר העדיפויות שלו.
אליעזר כהן: הטיפול שאני ראיתי שהסוכנות עושה באיסוף אנשים בתור ליד השגרירות, לקבלת האנשים והבאתם לארץ; הביקור במחנה הנוער, לראות מאות בני-נוער יהודיים יושבים במחנה ליד מוסקבה ושרים שירים, כולל דתיים, זה ריגש אותי מאד-מאד.
אליעזר כהן: זו ציונות 2000.
אליעזר כהן: נקודה.
אליעזר כהן: הממשלה לא עושה את זה.
אליעזר כהן: עד שממשלת ישראל לא תחליט שהיא מטפלת בעדיפות בנושא עלייה, והיא תתעסק בזה ברצינות, והרצינות תתחיל ותסתיים בזה שממשלת ישראל תחליט שהיא ממשלתו של העם היהודי, אני חושב – זו תפיסתי, בינתיים זה בכלל לא כך – שממשלת ישראל היא ממשלתו של העם היהודי באשר הוא נמצא.
אליעזר כהן: בינתיים זה לא כך, את הפער הזה סוגרת הסוכנות.
אליעזר כהן: זאת היתה המסקנה הראשונה שלי בסיום הביקור.
אליעזר כהן: המסקנה השנייה שלי היתה, שאלה שעוסקים בנושא – אפרופו סניגוריה על הסוכנות – אני רוצה להגיד לך שהסוכנות לקחה אותנו לבקר ב"נתיב" ואני קצת התפלאתי, אבל כשראיתי אחר-כך את ה'תן וקח' וראיתי שכולכם עסוקים בהבאת יהודים, ומקפידים להביא יהודים לארץ לפי חוק השבות, זה שם לי את הנושא השלישי של דת ומדינה על הפרק, אם כן או לא להביא פלאשמורה.
אליעזר כהן: הייתי טייס ב"מבצע משה" והבאתי 450 יהודים מאדיס-אבבה.
אליעזר כהן: איזה נוער, איזו יהדות, איזה אנשים.
אליעזר כהן: התרגשנו בטיסה, אנחנו אוספים את העם היהודי לארצו.
אליעזר כהן: הסוכנות היא בלעדית היום בטיפול בקשר בין מדינת ישראל לבין העם היהודי.
אליעזר כהן: הסוכנות מטפלת בעם היהודי ודואגת לעם היהודי לפי חוק השבות, ואם פה ושם יש החלקה, זה לא עקרון, זה מתחלק.
אליעזר כהן: תבורכו, כי אני חושב שהפעילות שלכם חשובה ביותר.
אליעזר כהן: תודה רבה.
30095: כולנו מעריכים מה שהסוכנות עושה ברוסיה וגם בארצות אחרות.
30095: אתם יודעים שבאתיופיה יש זכאים שיעלו בעתיד, אבל אין אפילו מרכז אחד והסוכנות מטפלת בזה.
30095: אם אנחנו נטפל באנשים שם, יהיה קל לקלוט אותם פה.
30095: שאלתי היא, מדוע הסוכנות לא נותנת חינוך יהודי, הן באדיס-אבבה והן בגונדר, לאנשים שממתינים לעלות?
30095: שאלה שנייה.
30095: אנשים שכבר קיבלו אישור, למה לא מעלים אותם?
נעמי בלומנטל: מר מרידור, בבקשה.
סלי מרידור: אתחיל בדברים שאמר חבר-הכנסת הלפרט ושנוגעים לפעילות של הסוכנות בחבר מדינות העמים ולעלייה משם.
סלי מרידור: קודם-כל הפעילות.
סלי מרידור: מה שקרה הוא נס הסטורי ושבט שלם מהעם היהודי שיכול היה ללכת לאבדון והיה על סף המצב הזה, נפתחה לנו הזדמנות לחזור אליו ולהחזיר אותו.
סלי מרידור: הפעילות שלנו נוגעת לסדר-גודל של 300,000 איש כל שנה, אולי יותר, בברית-המועצות לשעבר, במגוון אדיר של פעולות שפרוסות בכל רחבי ברית-המועצות.
סלי מרידור: התוצאה של 50,000 עולים השנה ו-67,000 עולים בשנה שעברה היא לא סוף התהליך, אבל היא נקודה קריטית בתהליך.
סלי מרידור: באולפנים בברית-המועצות ללימוד עברית יש 50,000 משתתפים.
סלי מרידור: בהנחה שמחזור הוא חצי שנה, זה 25,000 איש במקביל.
סלי מרידור: זה למעלה מאלף כתות אולפן בכל רחבי ברית-המועצות שפועלת סימולטנית.
סלי מרידור: בנושא של תרבות וזהות יהודית שהתחלנו רק השנה אנחנו כבר נמצאים בין 10,000 ל-15,000 משתתפים, ואני מקווה שנגיע תוך שנתיים – שלוש שנים ל-50,000 משתתפים, שפעם ראשונה בחייהם מקבלים טעם ותוכן יהודי.
סלי מרידור: מחנות נוער – נוער שאין בבית מי שילמד אותם מה זה יהדות, מה זה ישראל – 18,000 בני-נוער בשנה במחנות קיץ וחורף.
סלי מרידור: באירועים גדולים סביב חגי ישראל – עשרות אלפים.
סלי מרידור: בירידי עלייה שאליהם אנחנו מביאים נציגים מן הארץ, שעוזרים לעולים לקבל החלטות – עשרות אלפי אנשים.
סלי מרידור: זה מערך אדיר של פעילות בכל רחבי ברית-המועצות שנוגע באחוז ניכר מתוך אותו מאגר שלא ידוע מה המספר שלו.
סלי מרידור: דרך אגב, שווה לעשות דיון בוועדה עם מיטב הדמוגרפים לגבי השאלה מהו גודל הקהילה היהודית בברית-המועצות.
סלי מרידור: זו שאלה חשובה, מרכזית מבחינה אסטראטגית, מבחינת תכנון לאומי, ויש לה השלכות מעשיות לגבי הפעילות של הסוכנות ושל מדינת ישראל, ופעילות אחרת של גורמים יהודיים אחרים.
סלי מרידור: זה ספור שלם.
סלי מרידור: אנחנו מעלים אנשים לפי חוק השבות, ואני לא רוצה לפתוח עכשיו מחדש את הדיון בחוק השבות.
סלי מרידור: יש לי עמדה בו והיא לא בהכרח העמדה של כל חברי הכנסת, אפילו לא של יושבת-ראש הוועדה.
סלי מרידור: אני אשמח לקיים פה דיון כללי או פרטי סביב הסוגייה הזאת, כדי שלפחות נבין זה את זה.
סלי מרידור: אני רק רוצה להגיד שכולנו מוכרחים לראות את הסוגייה הזאת בהקשר היותר רחב של מדינת ישראל ושל העם היהודי, ושעתיד העלייה ועתידה של ישראל כמי שתלויה בעלייה.
סלי מרידור: אנחנו חיים בתוך מציאות היסטורית, בעיניי נוראה, שכ-50%, אם ניקח מספר ממוצע כללי, מבני העם היהודי החיים מחוץ למדינת ישראל נשואים עם לא יהודים.
סלי מרידור: יש מקומות שבהם זה מגיע ל-70%, יש מקומות – 30%.
סלי מרידור: אין גולה, לרבות מדינה כמו תורכיה, שמישהו היה חושב שתורכיה, שהיא מדינה מוסלמית, שם נישואי תערובת לא יהיו.
סלי מרידור: גם שם.
אליעזר כהן: בישראל יש נישואים עם מוסלמים.
סלי מרידור: בסדר.
סלי מרידור: אני מדבר על תופעות מהותיות, לא על תופעות אזוטריות פיקנטיות.
סלי מרידור: וזאת הוויית הקיום היהודי בסוף שנת 2000-תשס"א.
סלי מרידור: אנחנו צריכים לראות במדיניות הלאומית שלנו, גם בהיבט של מהו העם היהודי – אם אתם רוצים, מה הם הגבולות של העם היהודי, מה הם גבולות החברות בעם היהודי – גם בהיבט של יחסי ישראל – תפוצות, וגם בהיבט של עתיד העלייה לארץ, את השאלות שאתה מעלה, הן צריכות להיבחן, לדעתי, בהקשרים היותר עמוקים והיותר רחבים האלה.
סלי מרידור: בוודאי שאנחנו כמדיניות, ואמר את זה מר קן-תור, לא רצים לחפש אנשים שאינם יהודים, חס-וחלילה.
סלי מרידור: אנחנו ודאי מעלים רק אנשים שהם זכאים על-פי חוק השבות, ואנחנו היום מדגישים הרבה יותר בפעילות שלנו את הצד הלאומי-תרבותי-מסורתי-יהודי, כדי שהעולה יידע כשהוא בא לארץ שהוא לא רק מצטרף למדינת ישראל אלא שהוא מצטרף לעם ישראל, מפני שעם ההצטרפות לעם ישראל יש משמעות ויש אחריות.
סלי מרידור: ובכל-זאת אני לא רוצה לברוח מהדיון ולהגיד שפה שמתי נקודה והדיון סגור.
סלי מרידור: זה דיון עמוק ורציני לגבי מיהו העם היהודי, מה יהיה העם היהודי בעוד עשרים שנה, מה מקומה של מדינת ישראל, איזה קשרים יש לה, מאיפה תבוא עלייה, וכדומה.
שמואל הלפרט: האם אני יכול לקבל תשובה אם הנתון שבידי ש- 60% מהעולים אינם יהודים הוא נכון או לא נכון?
סלי מרידור: אני לא יכול לתת לך את התשובה לזה משום שהתשובה נתונה בידי משרד הפנים ומשרד הקליטה.
סלי מרידור: אנחנו מעלים את מי שמקבל זכאות.
שמואל הלפרט: אתם אינכם יודעים בכלל מהו האחוז של יהודים או לא-יהודים?
סלי מרידור: אני מעריך שהאחוז הוא באזור 50%, 50% פלוס, אבל אני מניח שכאשר תינתן פה סקירה מדויקת של משרד הקליטה או משרד הפנים או לשכת הקשר, תוכל לקבל נתונים מדויקים.
סלי מרידור: אני לא יכול לתת לך נתון מדויק.
שמואל הלפרט: תודה רבה.
שמואל הלפרט: אני מתנצל שאני חייב לצאת.
סלי מרידור: אני רוצה להמשיך להשיב, ברשותך יושבת-ראש הוועדה, לשאר השאלות.
סלי מרידור: נכון לעכשיו ההתקפה על מדינת ישראל, האירועים בעולם לשמחתנו הגדולה לא הפחיתו את העלייה.
סלי מרידור: אני גם לא יכול להגיד שהם גרמו להגדלת העלייה.
סלי מרידור: אני חושב שבסך-הכל זה הישג ענק.
סלי מרידור: אבל צריך להביא בחשבון שככל שהאירועים יתמשכו, וחס-וחלילה ככל שהם יחריפו, אם יחריפו, עוד פעם חס-וחלילה, צריך להניח שעלולה להיות לזה השפעה לגבי מספר העולים.
סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שרוב העולים שמגיעים היום לארץ קיבלו החלטה לעלות לפני מספר חודשים.
סלי מרידור: אלה עולים שמכרו רכוש לפני מספר חודשים או מספר שבועות ולכן מספרי העלייה היום אינם מהווים בהכרח ביטוי מלא של השפעת האירועים האחרונים.
סלי מרידור: אפשר יהיה למדוד את זה בעוד מספר חודשים ולדעת איפה אנחנו עומדים.
סלי מרידור: נשאלה שאלה על-ידי חבר-הכנסת הלפרט לגבי תודעת עם יהודי וזהות יהודית בקרב הדור הצעיר בישראל.
סלי מרידור: אנחנו בהחלט מוטרדים מן הסוגייה הזאת.
סלי מרידור: אנחנו חושבים שמחוסר אחריות לא נתנו לדור הצעיר שלנו את ההזדמנות, את האפשרות, את היידע, גם בתחומים שקשורים לזהות יהודית, גם בתחומים שקשורים להכרת העם היהודי, גם באפשרויות של קשר עם העם היהודי.
סלי מרידור: אני רואה את זה במפגשים עם נוער ישראלי שצמאים ליידע ולקשר, ומערכת החינוך לאורך שנים לא נתנה תשובה הולמת לזה.
סלי מרידור: אנחנו היום נמצאים בקשר עם משרד החינוך, ואני שמח על נכונותם לשיתוף-פעולה.
סלי מרידור: סיכמנו על הקמת ועדה משותפת לשילוב הנושא של העם היהודי בתוך תוכניות הלימודים של מדינת ישראל.
סלי מרידור: התחלנו בתוכניות ניסוי של הכשרת מורים בישראל, בקורסים של מספר חודשים, לנושאים שקשורים לעם היהודי.
סלי מרידור: אנחנו מגבירים את הפעילות של תואמויות וקשרים בין בתי-ספר בארץ לבתי-ספר בגולה כדי להבטיח שהדור הצעיר שגדל בארץ יראה עצמו בן למשפחה יהודית גדולה ויראה עצמו אחראי למשפחה הזאת.
סלי מרידור: הדבא הבא.
סלי מרידור: עלה פה נושא העלייה מאתיופיה.
סלי מרידור: אני רואה את האתגר הגדול היום, כפי שציינתי כבר, בהכשרת מקומות קליטה.
סלי מרידור: אין לי נתונים להיום.
סלי מרידור: מי שאחראי על אישור הזכאות הוא משרד הפנים ולא אנחנו.
סלי מרידור: אבל בהנחה שיש למעלה מאלף אנשים שנמצאים ברמת זכאות, ובהנחה שנצליח לשמור על היקף עלייה של 400 עד 500 איש לחודש, אני לא חושב שיש בעיה משמעותית של המתנה.
סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שאנחנו עובדים רק עם מי שמוכר על-ידי מדינת ישראל כזכאי על-פי חוק השבות.
סלי מרידור: ושוב אני אומר, בהנחה שהקבוצה המוכרת היא כאלף איש ואנחנו מביאים כ-400 איש בחודש, אני לא חושב שיש בעיה משמעותית לגבי הקבוצה הזאת בחודש או חודש וחצי או חודשיים של המתנה מרגע שמוכרת זכאותה ועד לרגע שהיא עולה לארץ.
סלי מרידור: האתגר העצום הוא – א.
סלי מרידור: למצוא היום מקומות קליטה, ואני הצבעתי על זה בתחילת השיחה, שזה דבר קשה ומסובך.
סלי מרידור: קליטה ארוכת-טווח של הקהילה האתיופית, שזה אולי אחד האתגרים היותר משמעותיים גם מבחינה מוסרית, גם מבחינות אחרות שאנחנו כחברה ישראלית וכחברה יהודית ניצבים בפניו.
סלי מרידור: אני רוצה להגיד עוד שלושה דברים ובזה אסיים.
סלי מרידור: חבר-הכנסת יורי שטרן העלה את נושא קרן ההלוואות לעולים.
סלי מרידור: כדי להסיר ספק, ואני לא רוצה ליצור ציפייה לא מעוגנת במציאות.
סלי מרידור: אנחנו הלכנו מרחק אדיר לטובת העולים שקיבלו הלוואות מן הבנקים.
סלי מרידור: אני אומר לכם שבשנים אלה אנחנו נשקיע מכספי התורמים היהודיים קרוב ל-400 מיליון שקל עזרה למשפחות נזקקות שלא יכולות להחזיר את הלוואות הקליטה שלהם לבנקים.
סלי מרידור: אנחנו לא נוכל להרחיב קטגוריות.
סלי מרידור: אם יש רצון בקרב הוועדה לעזור לקטגוריות נוספות על מה שסוכם בין הוועדה הזאת לבין הסוכנות, צריך לפנות למדינת ישראל שתיתן גם היא מתמיכתה לעולים חדשים.
סלי מרידור: אי-אפשר לצפות מהעם היהודי לתת לבנקים עבור העולים יותר מאשר 400 מיליון שקל שאנחנו נותנים בשנים האלה במקום העולים לבנקים.
סלי מרידור: אם יש עוד עולים שקשה להם, ואני לא טוען שאין, זה מוכרח להיות אחריות של מדינת ישראל.
סלי מרידור: לגבי מקרים חריגים בודדים, הומניטריים, אנחנו נקים ועדת חריגים.
סלי מרידור: קטגוריות שלמות, כמו שביקש חבר-הכנסת שטרן, ואני לא רוצה ליצור פה אשליה, אין בכוחנו.
סלי מרידור: אם המדינה יכולה – בשמחה.
סלי מרידור: עלתה שאלה של הקרנות בחוץ-לארץ, הקרנות בארץ וגיוס כספים, ואני אחבר אותה בסוף גם לשאלה של העלייה מן המערב, כי זה חוזר לדבר העיקרי.
סלי מרידור: קודם-כל שאלו כמה כסף מגיע.
סלי מרידור: מאות מיליוני דולרים מגיעים מדי שנה למדינת ישראל, לא רק דרך הסוכנות היהודית, לאוניברסיטאות, לבתי-חולים, למוסדות תרבות ולישיבות.
סלי מרידור: הכל מבורך וחשוב, וטוב שיימשך.
סלי מרידור: אני רק רוצה לומר – ופה חשובה התמיכה של הכנסת ושל הממשלה – הרבה יותר קשה לגייס כסף למאמץ הלאומי שלנו, כי לא אומרים לעולה חדש או לילד יהודי: תלך עם שלט על הראש, שהילד הזה שייך לתורם הזה והזה.
סלי מרידור: כשתורמים לבית-חולים או לאוניברסיטה, יש שלט.
סלי מרידור: אנחנו בונים עם, אנחנו לא בונים בתים.
סלי מרידור: אנחנו, בסכום של 20 – 30 מיליון דולר בשנה מתוך 400 מיליון דולר, בונים בתים ושמים שלטים, אבל 370 מיליון דולר זה כסף עבור בני-אדם.
סלי מרידור: כדי לגייס את העם היהודי לתרום כסף לבניית העתיד שלו, קרן לעולם הבא, אם אתם רוצים, בלי שום תמורה ובלי שום שם בעולם הזה, זה מאמץ קשה שצריך בשבילו את מדינת ישראל מאחורינו.
סלי מרידור: הרבה יותר קל להתפתות וללכת לתורם הזה ולתורם ההוא ולגייס כסף עבור כל מיני פרוייקטים קטנים, ואני מקווה שיותר ויותר אנשים במדינת ישראל יבינו את ההבדל בין כל מיני קניפלעך קטנים לבין מאמץ לאומי גדול.
סלי מרידור: אותו דבר נכון גם לגבי קרנות בחוץ-לארץ, וזה חוזר לנושא החינוך.
סלי מרידור: כשאנחנו מתדיינים עם השותפים שלנו בחוץ-לארץ אנחנו תובעים סדר-יום לאומי, ציוני.
סלי מרידור: אנחנו דורשים שהחינוך יהיה חינוך שמכוון כלפי ישראל.
סלי מרידור: יש גורמים שהרבה יותר נוח להם לעשות פעילות שאין בה ערך לאומי וציוני.
סלי מרידור: לכן גם כאן יש חשיבות להבנה של מדינת ישראל.
סלי מרידור: אנחנו נמצאים במאמץ גדול מאד של גיוס כסף בארצות-הברית.
סלי מרידור: לגייס כל שנה מחדש 400 מיליון דולר זה דבר לא קל.
סלי מרידור: הוויכוח הגדול ביותר שלי בשנה האחרונה עם הוועדה שאמורה היתה להתעסק בשאלה כמה כסף הסוכנות היהודית תקבל מיהדות ארצות-הברית היה סביב נושא העלייה מארצות-הברית.
סלי מרידור: לא שהם נגד.
סלי מרידור: הם אמרו: למה אנחנו צריכים לשלם את זה?
סלי מרידור: ואני אמרתי להם: אתם תשלמו את זה.
סלי מרידור: בסוף הם הסכימו.
סלי מרידור: אבל פה, בחדר סגור אני יכול להגיד שבעיניי זה טירוף מערכות.
סלי מרידור: במקום שהסוכנות היהודית תקבל את הכסף הדרוש ממדינת ישראל כדי לעודד עלייה בארצות-הברית, אנחנו צריכים לבקש מהיהודים בארצות-הברית, שהחליטו לא לעלות לארץ, שיתנו כסף לסוכנות היהודית כדי לעודד את הבנים שלהם לעלות לארץ.
סלי מרידור: אני חוזר לענין היסודי, שבעזרת השם, בחודשים הקרובים יהיו בארץ חמישה מיליון יהודים ומירב האנרגיה היהודית תתקיים ותבנה במדינת ישראל.
סלי מרידור: הסוכנות היהודית צריכה לפעול לא רק מכספי העם היהודי, היא צריכה לפעול גם מתוקף מנדט וכספים של העם היהודי בישראל ושל מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.
סלי מרידור: אני מקווה שהוועדה הזאת תוכל לעזור לנו לקדם את האתגר הזה, משום שבסופו של דבר העתיד שלנו כעם וכמדינה תלוי במידה רבה בהצלחה שלנו באתגר הזה.
יצחק גאגולה: לא קיבלתי תשובה על שאלתי בענין שליחי הסוכנות שמעודדים עלייתם של צעירים מברית-המועצות לשעבר, ואילו המבוגרים, הקשישים, מופלים לרעה.
צבי קן-תור: זה חד וחלק לא כך.
סלי מרידור: אנחנו מעלים כל אדם שלשכת הקשר מאשרת.
סלי מרידור: לא צריך להיות מצב כזה כמו שתיארת.
סלי מרידור: אם תראו לי מקרה כזה, אני כמובן אבדוק לגופו של ענין.
סלי מרידור: חבר-הכנסת גאגולה, תן לי לומר את הדברים בצורה ברורה כפי שאני מבין אותם ומכיר אותם.
סלי מרידור: אני יוצא מתוך הנחה שיכול להיות שיש דברים שאני לא מכיר ולא יודע.
סלי מרידור: תגידו לי מה הן העובדות, אנחנו נבדוק אותן ונשיב לכם.
סלי מרידור: כל אדם שהוא זכאי חוק השבות, שמקבל אישור ממדינת ישראל לעלות לישראל, מקבל סיוע של הסוכנות בעלייה.
סלי מרידור: יש לנו תוכניות ייחודיות, שמטבע הדברים באופיין עוסקות יותר בדור הצעיר.
סלי מרידור: יש לנו תוכניות נעל"ה, סל"ה וחלום שעוסקות בנוער עולה ללא הורים.
סלי מרידור: יש לנו תוכניות לסטודנטים, לקשור אותם לאוניברסיטאות בארץ.
סלי מרידור: יש לנו תוכניות תעסוקה לזוגות צעירים שעדיין נמצאים במעגל הפרנסה, כדי שימצאו לעצמם תעסוקה בארץ.
סלי מרידור: תוכניות של מחנות קיץ, מחנות נוער, פעילות חינוך ביחד עם לשכת הקשר, או לצד לשכת הקשר, ודאי מתרכזות באופן הרבה יותר גדול באוכלוסייה הצעירה, אבל לא בשאלה של לאפשר להם לעלות לארץ או לעזור להם לעלות לארץ.
סלי מרידור: אומר לך יותר מזה.
סלי מרידור: אנחנו משקיעים ביחד עם ה-CLAIMS CONFERENCE מאמץ גדול מאד בבניית הוסטלים לעולים חדשים קשישים בארץ.
סלי מרידור: "עמיגור", שהיא חברה של הסוכנות היהודית, היא היום הגוף שיש לו, לדעתי, הכי הרבה פתרונות דיור לעולים קשישים, כ-4,000 דירות שמטופלות ומסובסדות בהשקעה גדולה מאד על-ידי הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: לכן אני חושב שאנחנו עושים לא מעט לעולים קשישים, כאשר ברור שבצד התוכניות שלנו יש בהחלט דגש לאוכלוסייה צעירה.
סלי מרידור: בצד העלייה אין הבחנה ולא צריכה להיות הבחנה לפי גילו של אדם כמו לפי כל סוג אחר.
נעמי בלומנטל: זו היתה סקירה מעניינת מאד ומקיפה מאד, ואני חושבת שרוב חברי הוועדה שהיו כאן במהלך הדיון שותפים לסדר יום שבו תודגש מרכזיותה של מדינת ישראל לעם היהודי ולקריאה לכל היהודים לעלות לארץ, בוודאי מארצות המערב.
נעמי בלומנטל: אני רוצה להדגיש במיוחד את ארצות-הברית, ואתה גם נענית ונתת את עמדתך בהקשר הזה.
נעמי בלומנטל: בגדול אני רוצה לחזור לתמיכה שלי - אני לא זוכרת אם יצאנו אז בקריאה של כל הוועדה – תמיכה שיכולה לבוא בהחלט לידי ביטוי גם בוועדת הכספים ובגופים אחרים כאן בכנסת, לכך שממשלת ישראל תיתן תקציבים נאותים ותעזור לסוכנות היהודית בפעילות שלה.
נעמי בלומנטל: גם בדיונים קודמים הבעתי את דעתי אם יש מקום להמשך פעילותה של הסוכנות, מה מקומה, וכו'.
נעמי בלומנטל: אני חוזרת על דעתי, שלא השתנתה, שכל זמן שלא המציאו גוף אחר שמביא לידי ביטוי את העם היהודי, אני חושבת שצריך לתמוך ולעזור לסוכנות.
נעמי בלומנטל: כפי שאמרתי, עובדי הסוכנות עושים עבודה יפה מאד, מבלי לגרוע מההערכה שיש לנו לעובדי לשכת הקשר, עובדי משרד הפנים ומשרדים אחרים.
נעמי בלומנטל: הם מגיעים לוועדה ומביאים לידי ביטוי את העבודה שנעשית.
נעמי בלומנטל: אני בזמני התנגדתי נחרצות, ועדיין אני רואה את זה כשערוריה שמדינת ישראל הקצתה בתקציבה האחרון, ספציפית ל-BIRTH RIGHT סכום עתק.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שזה היה נכון יותר, הוגן יותר, ממלכתי יותר, להקציב את אותו סכום לסוכנות היהודית, כדי לתגבר, למשל, את הפעילות של החוויה הישראלית, שיש אתה נסיון מצוין.
נעמי בלומנטל: אנחנו יודעים שהתכנים שלה הם ציוניים ממלכתיים מדרגה ראשונה.
נעמי בלומנטל: אני חושבת ששיקולים זרים הנחו את ממשלת ישראל בהחלטתה להקציב את סכום העתק הזה לתוכנית BIRTH RIGTH .
נעמי בלומנטל: אז הבעתי את עמדתי, ואני חוזרת ומביעה אותה, ואני מקווה שזאת גם עמדת הוועדה, שאנחנו בעד זה שהסוכנות היהודית תקבל תגבור תקציבי מממשלת ישראל לפעילות שלה.
נעמי בלומנטל: אפשר לבדוק נדבכים שונים, לבחון פרמטרים או לבחון באלו תחומים מדינת ישראל צריכה להגביר את הפעילות, למשל בחינוך יהודי בתפוצות, שאני חושבת שלא נעשה די בזה.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שצריך לעשות הרבה יותר בתחום הזה.
נעמי בלומנטל: אבל בהחלט אפשר להעלות על סדר היום גם תחומים אחרים שמדינת ישראל יכולה לתרום או ספציפית לתחום מסוים או בגלובלי לפעילות של הסוכנות היהודית.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שזה נושא שמעניין ורצוי להעלות אותו.
נעמי בלומנטל: אני שוב רוצה להודות לך, סלי.
נעמי בלומנטל: יש לנו עוד כמה דיונים שגם מתקשרים אליכם בוודאי, כמעט בכל ישיבה, אבל אני גם רוצה להדגיש את העלייה מארגנטינה.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שאסור לנו לפספס את ההזדמנות הזאת.
נעמי בלומנטל: זה חלון הזדמנויות שלא ידענו שייפתח.
נעמי בלומנטל: לצערנו היו שם גם פיגועים, גם קריסה כלכלית, וארגנטינה מציבה בפנינו אתגר מיוחד להביא לכאן את העולים, ואנחנו ניתן כל סיוע.
יצחק גאגולה: כמה יהודים יש בארגנטינה?
סלי מרידור: 200 – 220 אלף.
נעמי בלומנטל: למשל, אם אנחנו מדברים על תגבור העלייה, אם אתם חושבים שתקציב מסוים מטעם מדינת ישראל יכול לסייע לפעילות שלכם שם, בואו נעלה את זה כאן על סדר היום ואנחנו נפעל ספציפית.
נעמי בלומנטל: בדיון השתתפו גם חברי כנסת שהם חברים בוועדת הכספים.
נעמי בלומנטל: נוכל לעבוד בנושא ספציפי כזה.
נעמי בלומנטל: אני אשמח לקבל מכם את מלוא שיתוף הפעולה.
נעמי בלומנטל: אני קיבלתי כמה פניות בקשר ליישום חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, החוק הידוע הנקרא חוק הוטראנים.