GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: השאלה: מבחינת בניית המשרד, מה ההערכה שלך, עד כמה המשרד הצליח להתקבע גם לעתיד לבוא?
זאב אלקין: שר לענייני תפוצות היה במדינת ישראל גם קודם, גם בממשלות קודמות, אבל אף פעם הוא לא הצליח להביא להקמה של משרד אמיתי.
זאב אלקין: זה תמיד היה מישהו שמטפל מטעם ראש הממשלה והממשלה בענייני תפוצות.
זאב אלקין: אבל לא היו לו זרועות ביצועיות.
זאב אלקין: עכשיו, כאן הצלחת להקים משרד.
זאב אלקין: אומנם עם תקציב שאני מסכים עם שלמה שהיה ראוי שתקציבו יגדל, אבל עדיין זה משרד שהוא זרוע מבצעת ולא רק בן אדם.
זאב אלקין: זה לא רק אתה והמנכ"ל.
זאב אלקין: והשאלה איך אתה מעריך עד כמה השינוי הזה יתקבע בתוך הזרועות השונות של המדינה?
זאב אלקין: עד כמה לוקחים את זה לתכנון לטווח ארוך?
זאב אלקין: יש פה כל מיני שאלות.
זאב אלקין: למשל: שאלת נתיב.
זאב אלקין: יש פה הרבה שאלות של גופים נפרדים עדיין במדינה שפועלים בתחום הזה בלי קשר למשרד.
זאב אלקין: אבל עד כמה עצם הקביעה שיש דבר כזה והוא יימשך היא קביעה שהתקבעה, או לא?
יולי יואל אדלשטיין: קודם כל, גם בהמשך לדברים של חבר הכנסת שלמה מולה וגם מה שחבר הכנסת אלקין ציין.
יולי יואל אדלשטיין: תיראו, קודם כל אני בוודאי שמסכים שהתקציב הוא לא התמודדות במושגים הכלליים וודאי לא התמודדות עם כל הפטרו דולרים, כספי הנפט, שמענו עדות של צגה, שהיא עדות מקרית של מקום אחד ובאמת אני ליוויתי שתי משלחות, זאת באירלנד וזאת בארצות הברית במהלך אותה פעילות שהשתתפו בה כ – 100 איש ב – 7 מדינות, אם לוקחים את ארצות הברית כמדינה אחת.
יולי יואל אדלשטיין: אני כן רוצה לומר שאחת השאלות שהמשלחת באירלנד באמת התמודדה – כל הזמן שאלו אותם: כמה אתם מקבלים?
יולי יואל אדלשטיין: כמה משלמים לכם?
יולי יואל אדלשטיין: אפילו לא רצו להאמין להם שהם יצאו בהתנדבות, כי רגילים שלפעילות הזאת יש שכר יפה בצידה של הפעילות הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: אבל בואו נדבר פה בצורה כנה, כמו שאת, וודאי הנוכחים כאן מבינים, אילו בשנה הראשונה של פעילות המשרד היו נותנים 400 מיליון שקל הרי לא בטוח שהיינו באמת יודעים איך לנצל אותם.
יולי יואל אדלשטיין: זה נוגע לשאלה שלך.
יולי יואל אדלשטיין: כרגע המשרד, עם כל הבעייתיות וכוח אדם עדיין קטן ומכרזים שכידוע עורכים חצי שנה ושנה ושנה חצי, מה שאתה לא רוצה, אבל עדיין אני חושב שאנחנו כבר במצב שונה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני כן מקווה שנצליח לפעול גם להגדלת התקציבים.
יולי יואל אדלשטיין: כולנו ריאליסטים, לא נגיע לפי 10, אבל לפחות לאיזה שהיא הגדלה של תקציב אנחנו נפעל, בוודאי שנשמח שחברי הכנסת שמעוניינים ומתעניינים בנושא יסייעו לנו בפעילות הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: דבר שני – וודאי שנצטרך, אנחנו כבר רואים את הצורך בכמה פעילויות.
יולי יואל אדלשטיין: למשל, סתם אתן לכם דוגמא, כל התחום, למשל, של הפעילות עם הנוצרים, שכמעט לא התייחסתי.
יולי יואל אדלשטיין: בוא נקרא לזה: לא יהודים.
יולי יואל אדלשטיין: יש לא מעט אוהדי ישראל ברחבי העולם.
יולי יואל אדלשטיין: יש לא מעט אנשים לפעול איתם ואני ככה אמרתי: טוב, בואו נעבור ...
יולי יואל אדלשטיין: מי אמר את זה יפה מאד שאנחנו 7 מיליון פה בישראל והנוצרים זה מיליארד, ביחד אנחנו מיליארד ו – 7 מיליון.
יולי יואל אדלשטיין: מה שאני אומר כאן זה לא מחיים טובים אנחנו החלטנו ללכת על יועץ חיצוני.
יולי יואל אדלשטיין: אילו היינו יכולים להקים איזה שהוא אגף, או מחלקה ולרכז את כל הפעילות ושמה לאסוף את הסמכויות בוודאי שהיינו עושים את זה כמשרד ההסברה, אבל במקרה של אלתורים אז יועץ חיצוני.
יולי יואל אדלשטיין: אז כאן כן כדאי להגדיל את התקציבים.
יולי יואל אדלשטיין: יחד עם זה, אני רוצה לומר, אני עוד פעם לא אחזור על כל התודות, אבל הפעילות שמניסיון למצוא כיסא וחדר ועד לבניית המשרד, אני חושב שהגיע למימדים כאלה, שאלא אם, לא יודע מה ואתם כחברי כנסת אני מניח שההערכה שלכם דומה לשלי, אם יחוקק פה חוק בכנסת שהממשלה תהיה לא מעל 15 שרים, אז יכול להיות - - -
דני דנון: 18.
יולי יואל אדלשטיין: פעם היה 18.
יולי יואל אדלשטיין: הייתי חלק מהממשלה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לתפקד, דרך אגב, לא נורא.
יולי יואל אדלשטיין: אבל מכיוון שאני, איכשהו, מעריך שלא צפוי לנו מיד חוק כזה, אז אני חושב שהמשרד הזה הוא בעל זכות קיום ויש בו צורך וגם שלמה יותר מרמז מה הממשק עם משרד החוץ.
יולי יואל אדלשטיין: אני אומר ברצינות, אני חושב שיש כל הסיכויים שהמשרד הזה יישאר, שזה לא יהפוך לאפיזודה פרסונלית בממשלה אחת, ויש לזה חשיבות וזאב אלקין ציין את זה נכון.
יולי יואל אדלשטיין: לתחום הזה היה מזל, כי השרים שקדמו לי הם, בלשון המעטה, לא פחות טובים ממני.
יולי יואל אדלשטיין: גם מלכיאור וגם שרנסקי, וגם יצחק הרצוג, הם מבינים את התחום, אוהבים את התחום, פעלו בתחום.
יולי יואל אדלשטיין: אי אפשר לומר שדחפו להם את זה והם לא ידעו מה לעשות עם זה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל אף אחד מהם לא היה יכול לעשות את המצגת הזאת, כי לא היה להם משרד.
יולי יואל אדלשטיין: זה היה שר בלי תיק שמתבסס על עוזר וחצי ומנסה עם זה לעשות משהו.
יולי יואל אדלשטיין: התחושה שאתה יכול לבצע והתחושה שיש כתובת, כמו שציין דני, תחושה, מילא צפון אמריקה, הקהילות החזקות ביותר.
יולי יואל אדלשטיין: אבל זה שדרום אמריקה וברית המועצות לשעבר, וכל מיני קהילות קטנות באירופה מרגישות שיש משרד ממשלתי שהוא מהווה להם כתובת, לפעמים אפילו בצורה של דרישות, לא רוצה לומר בצורה צעקנית, לא רוצה לפגוע, אבל יש כתובת, יש משרד שהוא מייצג אותם, זאת תחושה, לדעתי, מאד חשובה מבחינה אסטרטגית לממשלת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: לכן השאלה של זאב לגבי ערוץ טלביזיה – זה עולה ויורד.
יולי יואל אדלשטיין: אני כבר אומר כאן לחברי הועדה שאם יצלח אחד הניסיונות הפרטיים אנחנו בחפץ רב - - -
קריאה: הערוץ כבר עובד?
יולי יואל אדלשטיין: אין ערוץ.
יולי יואל אדלשטיין: יש ניסיונות.
יולי יואל אדלשטיין: יש ערוץ יחידי שהוא נקרא:
יולי יואל אדלשטיין: Jewish news one משהו כזה.
יולי יואל אדלשטיין: יש ערוץ שמשדר מאירופה, אוקראיני, הוא עדיין לא במימדים שאנחנו היינו רוצים לראות.
דני דנון: יוזמה ממשלתית אבל אין כרגע?
יולי יואל אדלשטיין: אין יוזמה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו בונים על כך, אמרתי, שבלע"מ סוף סוף אני מקווה שהדברים עכשיו יתחילו באמת לפעול בצורה קצת יותר מקיפה ואנחנו לפחות נגיע למצב של זרימת מידע באינטרנט.
יולי יואל אדלשטיין: יהיו אולי קצת כתבות, דברים, לע"מ יושב על חומר גלם מצויין.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יודעים את זה.
יולי יואל אדלשטיין: אז לפחות זה יהיה.
יולי יואל אדלשטיין: אני קצת פחות בטוח גם ביכולת וגם בצורך של להקים ממש ערוץ ממשלתי שישדר בטלביזיה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו באמת ננסה, לפחות בשלב זה, לשפר את זרימת המידע ואם יצליח מישהו, דיברו איתי עוד פעם רק שבוע שעבר על עוד ניסיון אינטרנטי של הקמת ערוץ כזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני אומר חד משמעית ולא מהשפה אל החוץ, אנחנו נשתף עם זה פעולה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא בטוח שבעולם המודרני אנחנו רוצים להקים ערוץ ממש ממשלתי שישדר.
דני דנון: אנחנו צריכים לסיים.
דני דנון: אני רוצה משפט סיכום למנכ"ל, רונן בבקשה.
רונן פלוט: מכיוון שיש לי משפט אחד: הדיווח של השר, כל מי שהיה פה ושמע וכמובן שבן אדם שלא קשור לפעילות שלנו אז הוא מבין שהיתה פה עוצמה גדולה מאד.
רונן פלוט: משרד שהוקם רק לפני 3 שנים מכלום.
רונן פלוט: מאפס.
רונן פלוט: בלי כיסא, בלי שולחן והיום כל מי שנכנס הוא באמת רואה שזה משרד, אימפריה גדולה מאד.
רונן פלוט: אז כל מה שנאמר פה זה אולי 5 אחוז.
רונן פלוט: אנחנו מדברים על 40 פרוייקטים שיש לנו בשנה.
רונן פלוט: כל פרויקט יכולנו להכפיל, כי בסוף שנה אני מגיע עם 200 פרויקטים ובגלל הכסף אני נשאר אולי 35 עד 40 מכסימום.
רונן פלוט: שאני אגיד לכם שהפעילות שלנו עם 70 סטודנטים בשנה שאנחנו יוצאים לחוץ לארץ היא טובה?
רונן פלוט: כמובן שלא.
רונן פלוט: כל חודש אם היו יוצאים 70 סטודנטים זה היה בסדר ולא פעם שגריר של מדינה זו או אחרת מרים טלפון ואומר:
רונן פלוט: תשלח לי בבקשה דחוף, יש לנו בעיה.
רונן פלוט: יש בעיה בקמפוסים.
רונן פלוט: עכשיו, כשאנחנו מגיעים לקמפוס ארגון יהודי פונה ואומר: תן לנו קצת כסף, אנחנו צריכים בריסטולים, צריכים לקנות.
רונן פלוט: חברים, תקציב זה שם המשחק בהסברה.
רונן פלוט: כל מי שאומר שזה לא חשוב, אני מודיע לכם, זה מאד חשוב.
רונן פלוט: אם לנו היה עכשיו 200 מיליון שקל, תאמינו שיש לנו עבודה ב – 200 מיליון שקל, עם 7 עובדים.
רונן פלוט: הבעיה שאין לנו ואני מצטרף פה שאנחנו צריכים באמת לדרוש ולבקש, והועדה הזאת יש לה תפקיד מאד מרכזי, והיושב ראש כבר אמר אם אפשר לצאת לקראת התקציב ולבקש להכפיל תקציב לפחות להכפיל תקציב של המשרד שלנו וכמובן גם תקנים, שזה לא פחות חשוב לנו כדי שנוכל לפעול גם בשנה הבאה ביתר שאת.
רונן פלוט: אני רוצה להודות לשר שהוא בקיא בכל הפרטים של המשרד ושנתן דיווח מצוין.
דני דנון: תודה רבה למנכ"ל ולשר.
דני דנון: אני רוצה לסכם את הישיבה החשובה.
דני דנון: קודם כל הועדה מברכת את השר, את המנכ"ל ואת הצוות על הפעולה המבורכת והנמרצת של המשרד בישראל וברחבי התפוצות.
דני דנון: הועדה קוראת לממשלת ישראל ולמשרד האוצר להגדיל את תקציב המשרד בתקציב לשנה הבאה.
דני דנון: הועדה קוראת למשרד ופה אדוני השר דיברנו על כך, לחזק את העבודה עם תומכי ישראל.
דני דנון: הדגש שלי, כי אתם בדרך כלל מתלוננים.
דני דנון: יש המון גופים שתומכים בישראל, להעצים אותם, לחזק אותם ולהשתמש בהם למען מינוף מצבנו.
דני דנון: אני רוצה להודות שוב לשר, לצוות שאנחנו מכירים שנים רבות.
דני דנון: לכל העושים במלאכה.
דני דנון: על סדר יומנו היום דיון בנושא התגברות האלימות על רקע אנטישמי בצרפת.
דני דנון: אני רוצה לברך את הנציגים שהגיעו לוועדה היום, בראש ובראשונה את שגריר צרפת, כריסטוף ביגו, שזה לא הביקור הראשון שלו, ואני מקווה שגם לא האחרון, מר ביגו, אצלנו בוועדה.
דני דנון: אני מודה לך שהגעת ואתה מייחס חשיבות רבה לדיונים פה בכנסת.
דני דנון: נמצא איתנו גם ידידי פייר בסנינו, נשיא הפונד סוציאל המאוחד, שגם הגיע במיוחד לדיון, ונציגים של ארגונים שונים של עולים.
דני דנון: אני רוצה קודם כל לפנות למי שערכה את העבודה המחקרית עבור הוועדה, גב' פלורה קוך דוידוביץ, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
דני דנון: מה שתפס אותי כאשר קראתי בלילה את הנתונים, שמדובר על עלייה ב-50% בחודשים מסוימים.
דני דנון: זה נראה לי דרמטי מאוד.
דני דנון: אם תוכלי לתת דיווח קצר לגבי הנתונים.
פלורה קוך דוידוביץ: במענה לבקשת הוועדה ערכנו סקירה קצרה לגבי מגמות בהיקפי התקריות האנטישמיות בעולם ובצרפת בפרט, כאשר ההגדרה של תקרית אלימה שעליה התבססנו היא הגדרה של ארגון SPCG שהוא שירות ההגנה של הקהילה היהודית בצרפת הכוללת את הפעולות הבאות:
פלורה קוך דוידוביץ: מעשי רצח או ניסיון לרצח, אלימות, פיגוע או ניסיון פיגוע, הצתה, ניסיון הצתה, פגיעה ברכוש או ונדליזם.
פלורה קוך דוידוביץ: אם אפשר, ברשותך, מספר מילים לגבי המגמות בעולם בכלל, כפי שעולה מנתוני מרכז קנטור לחקר יהדות אירופה בימינו, על היקפן של תופעות אנטישמיות ותקריות אלימות מתוכן, בעולם.
פלורה קוך דוידוביץ: מהנתונים עולה שבין השנים 2009 ל-2011 חלה ירידה משמעותית בהיקפן של תופעות אלה ב-33 מדינות בעולם, וכאשר היא מיוחסת בעיקר לירידה בתופעות האלה במספר מדינות שבהן יש קהילה יהודית רחבה, כמו אנגליה, צרפת, קנדה.
פלורה קוך דוידוביץ: עם זאת חוקרים מצביעים כי רמת האלימות שמלווה את התקריות נותרה גבוהה אף החמירה.
פלורה קוך דוידוביץ: לפי נתוני ארגון SPCG מספר כלל התקריות על רקע אנטישמי בצרפת עמד בשנת 2011 על 389 תקריות והוא הנמוך מזה עשור, עם זאת, בשל הירידה המתמשכת בעשר השנים האחרונות בהיקפן של תקריות אלה, שיעור התקריות האלימות על רקע אנטישמי מתוך כלל התקריות האלימות היה גבוה יותר מהשנה הקודמת, שנת 2010, בשל הירידה בין היתר בכלל התקריות, והוא עמד על 33% לעומת 28%.
פלורה קוך דוידוביץ: בצרפת – בשנת 2011 היקף התקריות האנטישמיות עמד על 389 תקריות על רקע אנטישמי, אבל לא היה הבדל במספר התקריות האלימות בין 2011 ל-2010 ושיעורן אף עלה בשל הירידה בכלל התקריות.
פלורה קוך דוידוביץ: שיעורן ב-2011 היה 33% לעומת 28% בשנה הקודמת.
פלורה קוך דוידוביץ: באשר לנתונים ל-2012, כפי שקיבלנו אותם מארגון ה-SPCG בצרפת, על החודשים ינואר עד מאי 2012, מספר כלל התקריות על רקע אנטישמי בצרפת עמד על 274 תקריות.
פלורה קוך דוידוביץ: זה מספר הגבוה ב-53% ממספר התקריות בתקופה המקבילה אשתקד.
פלורה קוך דוידוביץ: בשנה שעברה הוא היה 179.
פלורה קוך דוידוביץ: מספר התקריות האלימות מתוך כלל התקריות על רקע אנטישמי עמד על 77 תקריות והיה כמעט גבוה פי שניים ממספר התקריות בתקופה המקבילה בשנה שעברה.
פלורה קוך דוידוביץ: גם שיעורן של התקריות האלימות מכלל התקריות על רקע אנטישמי בין החודשים ינואר למאי 2012 היה גבוה, הוא היה 28% לעומת כ-23% בשנה שעברה.
פלורה קוך דוידוביץ: כ-55% מהתקריות האלימות על רקע אנטישמי שהתרחשו בתקופה הזאת בצרפת היו מסוג רצח או ניסיון לרצח, אלימות בפיגוע, או ניסיון לפיגוע, וזאת לעומת רק כ-45% בתקופה המקבילה אשתקד.
פלורה קוך דוידוביץ: 45% הנותרים היו מסוג הצתה, או ניסיון הצתה, וגם הם היו גבוהים יותר.
פלורה קוך דוידוביץ: במהלך החודשים מרץ עד אפריל 2012 ראינו עלייה משמעותית במספרן של התקריות האלימות, הן עמדו על 37 ו-18 תקריות והן היו כ-71% מכלל התקריות האלימות בין החודשים האלה, לעומת שיעורן בתקופה המקבילה אשתקד, שהיה 54%.
פלורה קוך דוידוביץ: בחודשים מרץ-אפריל חלה גם עלייה משמעותית במספר התקריות המוגדרות כאיומים ומספרן עמד על 93 ו-39 והן היוו כ-67% מכלל התקריות מסוג זה ואף שיעורן היה גבוה לעומת התקופה המקבילה אשתקד, שבה הן היו רק כ-52%.
דני דנון: תודה רבה, גב' פלורה קוך דוידוביץ, על הנתונים.
דני דנון: ואני מודה לארגונים שהעבירו את הנתונים.
דני דנון: אני רוצה לפנות לנציג משרד החוץ.
דני דנון: קודם כל, אתם מכירים את הנתונים?
דני דנון: אתם מסכימים איתם?
דני דנון: ומה בדיוק, עמנואל מהל, מנהל מחלקת קהילות יהודיות, הפעולות שלכם לגבי מה שקורה בצרפת היום.
עמנואל מהל: אנחנו מכירים את הנתונים, יש לנו שתי נציגויות בצרפת, שגרירות בפריז וקונסוליה כללית במרסיי והן נמצאות בקשר הדוק, גם עם הארגונים היהודיים וגם עם ממשלת צרפת.
עמנואל מהל: אנחנו רוצים למקד כאן את העניין בשתי נקודות עיקריות.
עמנואל מהל: קודם כל מבחינת סוג האנטישמיות.
עמנואל מהל: הנתונים שנמצאים בידינו מראים שלחלק ניכר מההתקפות האנטישמיות בצרפת, חלק ניכר מהן, אחראים מהגרים או בני מהגרים מוסלמים וערבים הרואים ביהודים חלק ממדינת ישראל ומזהים אותם עם מדינת ישראל.
עמנואל מהל: זאת אומרת זו לא אותה אנטישמיות קלאסית נוצרית שאנחנו הכרנו קודם.
עמנואל מהל: לגבי המספרים אין לנו מחלוקת.
עמנואל מהל: לדעתנו האנטישמיות בצרפת מהווה איום בולט על היכולת של הקהילה היהודית בצרפת לחיות בגלוי כיהודים, ויש להניח שרבים מיהודי צרפת ירגישו כי המדינה בה הם חיים הופכת מבחינתם לבלתי נסבלת והם יהגרו ממנה, חלק גדול מהם לישראל, ואני מניח שבסוכנות ייתנו לנו נתונים יותר טובים לגבי היקפי העלייה מצרפת.
עמנואל מהל: רשויות המדינה בצרפת מגלות הבנה גדולה לגבי הצורך להיאבק באנטישמיות הזו ולספק הגנה ליהודי צרפת.
עמנואל מהל: אנחנו ראינו את זה בצורה מאוד בולטת אחרי הרצח בטולוז, כשהם התייצבו לצד המשפחות השכולות וסיפקו גם תמיכה בלתי מתפשרת וגם נקטו צעדים להגנה על המוסדות היהודיים.
עמנואל מהל: השגרירות שלנו בפריז פועלת כדי לקדם דיאלוג בין דתי עם הקהילות המוסלמיות בצרפת, בדיוק כדי לנסות לצמצם את הבעיה הזאת.
עמנואל מהל: אנחנו סבורים שנדרש מאמץ מיוחד לחינוך בני הנוער המהגרים, בעיקר המהגרים, בצרפת, לסובלנות, לדמוקרטיה, לקבלת האחר ולהכרת ההיסטוריה של צרפת ואירופה, בדגש על השואה, כדי שיבינו מה מצב היהודים, ויש מקום לנטר אתרי אינטרנט מסיתים, כי כאלה יש במרחב המקוון הרבה מאוד, גם בצרפתית, כדי להילחם- - -
דני דנון: ההשעיה בפייסבוק של האנשים שתמכו ברוצח מטולוז, מי ניטר אותו?
דני דנון: זו הייתה פעולה של הקהילה היהודית?
עמנואל מהל: אין לי על זה מידע.
דני דנון: מישהו פה בארגונים היה מעורב בזה?
יעקב חגואל: אנחנו.
דני דנון: יעקב חגואל, ראש המחלקה למאבק באנטישמיות בהסתדרות הציונית העולמית, אולי אתה יכול להרחיב בדקה רק בנקודה הזאת של עמוד הפייסבוק, שאני ראיתי והוא זעזע אותי, של התומכים ברצח.
יעקב חגואל: כידוע לך, אנחנו הקמנו לפני שנה מרכז תקשורת למאבק באנטישמיות, שמתעסק בעיקר בניו מדיה.
יעקב חגואל: אנחנו איתרנו את האתר הזה ויצאנו בפנייה לפייסבוק, פנייה רשמית אליהם, ביחד עם ארגונים אחרים, הפנייה נענתה והם הורידו את זה.
דני דנון: תוך כמה זמן זה ירד?
יעקב חגואל: לא הרבה זמן, ימים ספורים.
דני דנון: אני רוצה לבקש מידידי שגריר צרפת בישראל, מר כריסטוף ביגו, לומר מספר מילים.
דני דנון: בבקשה, מר ביגו.
כריסטוף ביגו: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי:) ברצוני לחלוק עמכם את כעסי והגינוי הנמרץ מאוד שלי על הפעולות האנטישמיות שהתרחשו בצרפת.
כריסטוף ביגו: כפי שאתם יודעים, לאחר טולוז, הייתה אחדות לאומית, כל הכוחות הפוליטיים, כל המנהיגים הדתיים – מוסלמים, יהודים ונוצרים – היו יחדיו.
כריסטוף ביגו: הם חברו כוחות כדי לגנות במילים התקיפות ביותר התקפה זו, משום, כפי שאתם יודעים, אנחנו מאוד גאים בזהות היהודית שלנו.
כריסטוף ביגו: אנחנו מאוד גאים בהיסטוריה היהודית שלנו, ואנו חושבים כי פעולות אנטישמיות אלו הן עלבון נגד ההיסטוריה שלנו, העם והערכים שלנו, ערכים שאנו חולקים עמכם, ערכים דמוקרטיים.
כריסטוף ביגו: וכולנו חשנו דאגה.
כריסטוף ביגו: הקהילה היהודית לא הייתה מבודדת.
כריסטוף ביגו: כולנו בכינו בצרפת ובישראל יחדיו.
כריסטוף ביגו: כפי שאתם זוכרים, שר החוץ הגיע לכאן, לגבעת שאול, כדי לקבור ארבעה קורבנות שנרצחו בבית הספר, בפני הוריהם.
כריסטוף ביגו: הזכרתי גם לכם כי זו הייתה פעולת טרור, ומאחר ואתם מכירים פעולות טרור, כי טרוריסט זה הרג גם שלושה חיילים צרפתיים רק משום שהם היו חיילים ומשום שאנחנו חלק מהמאבק נגד הטרור באפגניסטן, בדיוק כפי שהוא רצח את אותם ארבעה יהודים בטולוז משום שהם היו יהודים.
כריסטוף ביגו: לאחר מאורע זה, ברור לחלוטין כי היה חיפוש אחר אנטישמיות בצרפת.
כריסטוף ביגו: המספרים ברורים.
כריסטוף ביגו: ומדוע המספרים ברורים?
כריסטוף ביגו: משום שהם כולם מגיעים ממקור אחד, שהוא שירות ההגנה של הקהילה היהודית.
כריסטוף ביגו: אלו אינם נתונים רשמיים.
כריסטוף ביגו: אלו נתונים שנחלקים על ידי כל המשרד והקהילה היהודית.
כריסטוף ביגו: היה חיפוש ברור.
כריסטוף ביגו: היו פעולות, התקפות בווילרבאן, במארסי, בסארסל.
קריאה: אם אתה רוצה לדבר בצרפתית, זה אפשרי.
כריסטוף ביגו: באמת?
כריסטוף ביגו: כפי שתרצו.
כריסטוף ביגו: (אומר דברים בצרפתית, להלן התרגום החופשי:) כולנו זוכרים את הפעולות האלה, והן יצרו אווירת חרדה בקרב הקהילה היהודית בצרפת.
כריסטוף ביגו: אני חייב לומר כי צרפת, השלטונות, הממשלה הקודמת והממשלה הנוכחית , מנואל ולס, זאן מרק פיירו, פרנסואה הולנד היו נחרצים בפעולתם נגד תופעות אלה.
כריסטוף ביגו: הם הרבו בפעולות, במיוחד הגנה, הגנת בתי כנסת, בתי ספר, אתם יודעים אולי כי 15 מיליון אירו הוקדשו מאז 2005 להגנת האתרים הקהילתיים, אולם תקציבים חדשים יוענקו על מנת להמשיך במשימה זו.
כריסטוף ביגו: ואנו נמשיך עם מערכת בתי המשפט, עם המשטרה, עם מערכת החינוך, כי האנטישמיות, המלחמה נגד האנטישמיות צריכה להתחיל מן הגיל הרך, מפני שזה בתחום הערכים, היא מתנהלת בתחום האינטגרציה, אנו נמשיך בפעילותנו.
כריסטוף ביגו: אני חייב לומר כמו כן, מפני שיש לנו לכולנו אותם מספרים, שצריך לקרוא אותם בזמן, ביחס ללוח זמנים.
כריסטוף ביגו: בשנת 2002 היו 1000 מעשים אנטישמיים בצרפת, 1000 בשנת 2002.
כריסטוף ביגו: בשנת 2011 היו ,כפי שהוזכר ע"י הגברת, 389 מעשים.
כריסטוף ביגו: מעשה אנטישמי הינו מעשה מיותר, אולם לרדת מ-1000 ל-389, כשבמדינות אחרות ראינו הגברת האנטישמות, זו ההוכחה של המאמצים, המאמצים המשמעותיים שנעשו .
כריסטוף ביגו: אתם מכירים בודאי אבי פוקסמן ראש הליגה נגד ההשמצה ,בכל פעם שאני נפגש עימו, הוא אמר זאת יום שישי האחרון, הוא אומר שצרפת הינה דגמה למלחמה נגד האנטישמיות.
כריסטוף ביגו: לא אני אומר זאת, לא צרפת אומרת זאת, אבי פוקסמן אומר זאת.
כריסטוף ביגו: הוא אומר אפילו שצרפת הינה סיפור הצלחה בתחום זה.
כריסטוף ביגו: והוא אומר זאת גם היום אחרי מעשה הטרור שבוצע בטולוז ע"י מוחמד מרה.
כריסטוף ביגו: לכן, על מנת לחזור למספרים, הייתה עליה זו ברוטלית חזקה מאוד באנטישמיות לאחר מעשה הטרור של מוחמד מרה, בחודש מרץ היו 96 מעשי אנטישמיות בצרפת כנגד 21 בשנת 2011.
כריסטוף ביגו: זה מראה את הברוטליות של העליה של האנטישמיות.
כריסטוף ביגו: בחודש אפריל היו 55 מעשים אנטישמיים בצרפת כנגד 47 בשנת 2011.
כריסטוף ביגו: עוד פעם, 55 מעשים אנטישמיים בחודש אפריל , זה 55 מעשים מיותרים וזה מראה שהעלייה הברוטלית אירעה תוך עשרת הימים שאחרי ההתקפה של מוחמד מרה, וכי מאז חזרנו לאווירה שהייתה בשנת 2011.
כריסטוף ביגו: שוב הייתי רוצה שיהיו 0 מעשים אנטישמיים במדינתי, אמרתי זאת מראש, זהו כתם שלא ניתן למחוק על מדינתנו.
כריסטוף ביגו: ולא בגלל שהאנטישמיות מתפשטת פה ושם, היא חייבת להתפשט גם בצרפת.
כריסטוף ביגו: עוד פעם, במהלך 10שנים נתקבלו הרבה תוצאות, פייר כאן אבל אפילו לא היה כאן הייתי אומר זאת, תוצאות אלה נתקבלו תודות לעבודה שנעשתה ע"י השלטונות הצרפתיים והקהילה היהודית, ובמיוחד הפעילות של הקרן החברתית היהודית המאוחדת ( FSJU).
כריסטוף ביגו: אני אפסיק כאן, אבל חשבתי לנכון להזכיר את המאמצים שעושה צרפת, אני מפנה אתכם למשל לנאום של עמנואל ולס בפגישת הקריפ ( CRIF ׂ ׂ) במרסיי, אני מפנה אתכם כמו כן, לתמונת האחדות בטולוז, היו"ר הקודם והיו"ר הנוכחי היו יחד, ואני מפנה אתכם לקריאת המספרים כשלתשומת לבכם הזמן הקצר , מה שקרה בחודש מרץ, ראו גם מה שקרה בחודש אפריל וראו את ההתפתחויות במשך 10 שנים.
כריסטוף ביגו: פעילות זו נגד האנטישמיות צריך שתתגבר, צריך להמשיך להילחם, זהו רוע ברברי, אולם אנחנו החלטיים.
כריסטוף ביגו: רציתי לחזור על כך, ואני מאמין שצריך להישאר בתחום זה , יש לאנטישמיות סיבות רבות, הרבה גורמים, אבל צריך להילחם בכל התחומים האלה, ואנו בכל מקרה מאוד החלטיים.
כריסטוף ביגו: תודה.
דני דנון: תודה רבה, אדוני השגריר, מר כריסטוף ביגו, על הדברים הברורים.
דני דנון: אני רוצה לפנות למר פייר בסנינו, שהוא נשיא פונד הסוציאל המאוחד, ולשאול אותך, פייר, הקהילה בצרפת היא קהילה גדולה, חזקה, מקושרת לממשל, ומצד שני רואים את הנתונים הקשים האלה, רציתי שתשתף אותנו פה היום בכנסת גם על התחושות של היהודים.
דני דנון: ברור שקהילה של מאות אלפים אי אפשר לתאר במשפטים קצרים, אבל מה התחושות היום, כשמצד אחד רואים את הגודל ואת הכוח של הקהילה ומצד שני המספרים פה הם מספרים שאנחנו לא מכירים בקהילות אחרות בעולם היהודי.
פייר בוסנינו: (אומר דברים בצרפתית, להלן התרגום החופשי) תודה דני, אדון השגריר הזכיר כמה נתונים מאוד חשובים עליהם הייתי רוצה לחזור.
פייר בוסנינו: קודם כל, ה- SPCJ, הוא ארגון השייך לקרן חברתית היהודית המאוחדת (FSJU) של הקהילה היהודית ויחד עם השלטונות היום מאוחד מול המספרים שנמסרו לנו.
פייר בוסנינו: זה לא היה המקרה בתחילת שנת 2000.
פייר בוסנינו: היה לנו כבר אז במלחמתנו נגד האנטישמיות בעיה עם השלטונות שהמספרים שנמסרו לנו על ידי השלטונות לא היו תואמים עם אלה שהיו ברשות הקהילה.
פייר בוסנינו: היום יש לנו מספרים עליהם אנו יכולים לחשוב ולהתבסס על מנת להילחם נגד האנטישמיות.
פייר בוסנינו: זה עניין ראשון.
פייר בוסנינו: עניין שני גם חשוב מאוד, שמה צריך לדעת הוא שאנו חתמנו עם שר הפנים בשנת 2006 שהיה מר ניקולא סרקוזי שהיה שר הפנים, ולאחר מכן עם כל שרי הפנים שהתחלפו לאחר שמר סרקוזי נבחר לנשיא, תקציב מאוד גבוה, 18 מיליון אירו במשך 5 שנים על מנת לצייד כלל הקהילה היהודית באמצעים ביטחוניים נוספים.
פייר בוסנינו: אחזור על כך, כי בטולוז זה היה גורם חשוב מאוד, על מנת לומר שעשינו מאמצים נכבדים יחד עם הממשלה הצרפתית כדי להגיע למספרים שהכרתם בשנת 2011, שהם מספרים בודאי בלתי מתקבלים על הדעת אולם יחסית נמוכים.
פייר בוסנינו: זה עניין ראשון ורציתי להדגיש זאת כפי שאמר השגריר ביגו.
פייר בוסנינו: 389 מעשים בשנת 2011, 271 במשך השליש הראשון, אלה מספרים אכן מאוד מדאיגים.
פייר בוסנינו: אולם גם כאן צריך פרספקטיבה מעט אחורה, המספרים בשנת 2002 היו מפחידים ויצרו אווירת פניקה בקהילה היהודית, ראינו אז עליה משמעותית של המהגרים מצרפת אשר הגיעו ל-3000 לפני 4 שנים ומספרים אלה יורדים לאט, צריך שהדברים יהיו ברורים, מספר המועמדים לעליה ירד בצורה משמעותית אחרי המאמצים שעשתה הממשלה הצרפתית ומצב המלחמה נגד האנטישמיות.
פייר בוסנינו: אחזור כמו כן על נושא העלייה בצורה מקוצרת.
פייר בוסנינו: לומר באופן חד משמעי שהממשלה הצרפתית באירופה היא הממשלה שהעמידה את האמצעים הכי משמעותיים על מנת להגן על הקהילה היהודית בכל צורה שהיא, ולא רק על מנת להגן עליה פיזית, אלא לעשות כך שהדין ימצה בצורה היעילה ביותר.
פייר בוסנינו: הייתי נשיא הקונגרס היהודי האירופאי, אני מכיר את מערכת החוקים למעשה בכל המדינות האירופאיות, אין בשום מדינה אירופאית חקיקה כה דרקונית כפי החקיקה הצרפתית על מנת להילחם באנטישמיות וראינו את התוצאות באופן פרוגרסיבי.
פייר בוסנינו: עכשיו יש עובדה, המצב השתנה עם טולוז, הדאגה בקהילה היהודית הגיעה לשיאה מפני שאנו ומשרדנו ה-SPCJ חוששים ממעשה טרוריסטי זה יחד עם השלטונות בצרפת, זה הגיע לשיאו מפני שהדבר הנורא הזה קרה שאדם בדם קר נכנס והרג ילדה קטנה בת 9 וזה גרם לשיא שבחרדה.
פייר בוסנינו: הקהילה היהודית בצרפת דואגת ותפקידנו, אנו הקהילה היהודית, הוא להרגיע, לעשות כך שאלה שרוצים לחיות בצרפת ביהדותם, יוכלו לעשות זאת.
פייר בוסנינו: זאת המשימה של האחראים בקרב הקהילה היהודית, ואני מרשה לומר זאת ללא ספק, אנו כולנו מאוחדים במטרה זו.
פייר בוסנינו: כי העלייה לא צריכה להיות גלגל הצלה, העלייה לישראל לא יכולה להיות, אם אנו מאמינים בכך, אם אנו רוצים להאמין שעתידם של היהודים הוא בישראל, לא יכולה להיות דלת יציאה והצלה, כי אנו פחדנו, כי זה מקלט.
פייר בוסנינו: זה יהיה נורא אם העלייה תהא כפי שקורים בסוכנות היהודית ׁ( RESCUE) הצלה, מדינת מפלט, זה יהיה בלתי אפשרי ואף אחד בצרפת אינו חושב כך, לא השלטונות ולא המנהיגים של הקהילה היהודית.
פייר בוסנינו: אני מרוצה כשאני רואה את מספרי העולים גדל, ואני מחויב מאוד למטרה זו, אולם זו צריכה להיות עליה מרצון ולא מפאת בריחה.
פייר בוסנינו: אנו עושים מאמצים ונמשיך להתאמץ בכיוון זה.
פייר בוסנינו: אז בודאי מה הם האמצעים?
פייר בוסנינו: אנו מכירים את האמצעים, אלה הם חינוך טוב יותר של האוכלוסיה הצרפתית, חינוך טוב יותר של אלה שהם האלימים והשוליים ביותר בקהילה שלנו וזו עובדה כי יש לנו היום בצרפת צרפתים שלא נקלטו, יש לנו היום בצרפת אוכלוסיה המהווה תוצר, לדאבוננו היום, של חוסר קליטה מאז 40 שנה, ונמצאת לעיתים תכופות במקור האלימות הנ"ל.
פייר בוסנינו: אנו צריכים להמשיך, אנו כצרפתים וכיהודים צרפתים, ולעשות כך שחינוך הצעירים בצרפת יבהיר לכולם שהאנטישמיות והגזעניות מהווים רוע שצריך להילחם בו.
פייר בוסנינו: וצרפת עושה זאת מצוין.
פייר בוסנינו: הדבר השני הבסיסי, שני עמודי התווך של המלחמה, זה הדין.
פייר בוסנינו: אם אין דין בר תוקף, אז מעשית הסיכוי לראות הגברת המעשים האנטישמיים גדול.
פייר בוסנינו: אתם יודעים שאחרי טולוז כמעט היה לנו אסון שני כי בוילרבאן, בחור צעיר הוכה באמצעות פטיש, הוא היה אמור למות מכך, ואנו די כועסים על השלטונות כי בימים שלאחרי כן נעצר האיש שביצע את המעשה הזה אולם שוחרר אחרי 48 שעות.
פייר בוסנינו: על כן, המערכת המשפטית הינה עמוד התווך השני ואני מאמין שצרפת מודעת לכך.
פייר בוסנינו: לסיום אומר אינטרנט, הזכרתם זאת, אינטרנט מהווה בעיה אמיתית, סלחו לי על הביטוי, "אשפה" בה שופכים כל צורת התבטאות, חופש הדיבור מוקצן באינטרנט עם כל ההשלכות שיכולות להיות מכך.
פייר בוסנינו: אז ערנות השלטונות, ערנות כל אחד ואחד הינה בסיסית.
פייר בוסנינו: אולם זה הוא סיכון נוסף מבעד לצורת התבטאות זו.