GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מייקל דייויס: הקיצוניות במזרח הקמפוס ותקיפת הסטודנטים היהודים בקמפוס, מצביעים בהחלט על קשר בין ארגון השמאל האקדמי לבין ארגוני הימין של תנועות האיסלם בבריטניה, שזה דבר מאוד מדאיג.
מייקל דייויס: יחד עם זאת, אני חושב שהמצב בקמפוס השתפר בהרבה, הצליחו לבודד את הבעיות ואגודת הסטודנטים היהודים יצאה במאבק חזק ואפקטיבי נגד זה, בסיוע גורמים נוספים ועמדה בו בהצלחה.
מייקל דייויס: זו הייתה הפעם הראשונה, שאגודת הסטודנטים הלאומית שזה גוף נבחר, בחר בסטודנט יהודי כיושב ראש האגודה לשנת 2012.
מייקל דייויס: תחום לימודי השואה, זה חלק מתכנית הלימודים הלאומית והממשלה מתקצבת משמעותית בתי ספר יהודיים ושרותי בריאות.
מייקל דייויס: אני נותן לכם נתונים סטטיסטיים מעניינים, למשל: למלכה מקבלת 5 דקות כדי למסור הודעה לכבוד חג המולד, הארכיבישוף מקנטרברי שהוא ראש הכנסייה הבריטית מקבל 10 דקות כדי למסור הודעה לכבוד השנה החדשה, הרב הראשי מקבל 10 דקות למסור הודעה לכבוד ראש השנה.
מייקל דייויס: זה אולי מסביר מעט, על ההשפעה שיש ליהודים.
מייקל דייויס: צריך גם לציין, את הגישה הממוסדת והסדירה לממשלה.
מייקל דייויס: יש את הפגישה הקבועה השנתית עם ראש הממשלה, אני לא מכיר שום מדינה אחרת בעולם שהיהודים עורכים פגישה שנתית, רשמית ומוסדרת עם ראש המדינה.
מייקל דייויס: מתקיימות פגישות עם מספר משרדי ממשלה בעלי השפעה וכן פגישות קבועות עם שר החוץ.
מייקל דייויס: כרגע, אין שום חרם אקדמי בתוך בריטניה.
מייקל דייויס: היו ועדיין יש הרבה ניסיונות לכך, אולם אין שום חרם ממשי.
מייקל דייויס: למעשה, המסחר של בריטניה עם ישראל עלה בשנה האחרונה ביותר מ- 34% וזאת בעיקר הודות למאמציו הרבים של שגריר בריטניה הנוכחי בישראל.
מייקל דייויס: לפי התמונה כאן, ניתן לראות שהיחסים בין שתי המדינות רק הולכים קדימה.
מייקל דייויס: אני חבר חדש בתוך הקהילה היהודית בבריטניה, הגעתי מדרום אפריקה ובמהלך חמשת השנים האחרונות לערך, ניתן לראות גישה חדשה בקרב הציבור.
מייקל דייויס: אני כבר לא חושב, שאפשר להגיד על יהודי בריטניה שהם שקטים יותר, אנו מנסים לפעול מאחורי הקלעים אבל בהחלט יכולים לפעול ולומר את הדברים באופן ישיר.
מייקל דייויס: אנו הקהילה היחידה מחוץ לצפון אמריקה, שעורכת מצעד הצדעה לכבוד ישראל ועשינו זאת בחגיגות השישים למדינת ישראל, בהשתתפות של 50,000 איש בלונדון ומנצ'סטר.
מייקל דייויס: בתמונה הזו, ניתן לראות הדלקת חנוכיית ענק בדצמבר שנה שעברה, מחוץ למוזיאון האומנות הבריטי מול ככר טרפלגר בלונדון.
מייקל דייויס: גם הראיתי לכם קודם את התמונה הזאת בכיכר טרפלגר, של פעילות התמיכה בישראל.
מייקל דייויס: כך שזו קהילה, שמסוגלת להראות את עצמה ולעמוד על שלה.
מייקל דייויס: זו גם קהילה, שלאחרונה לקחה חלק נכבד וחשוב במסע הבחירות לראשי העיריות, היא טלטלה את ההצבעה למפלגת הלייבור, דבר שסייע לבוריס ג'ונסון להיבחר שנית כראש עיריית לונדון.
מייקל דייויס: לעניין הלגיטימציה התוקפנית נגד ישראל.
מייקל דייויס: שיהיה ברור, שבריטניה היא המרכז של הדה-לגיטימציה, שלטעמי מיובאת לתוכה ומיוצאת ממנה, מאחר שמבחינה גיאוגרפית בריטניה ממוקמת במרכז התקשורת והעיתונות בשפה האנגלית.
מייקל דייויס: זוהי זירה של דה-לגיטימציה, של ארגוני ותנועות סטודנטים הקשורים לארגוני השמאל האקדמיים וארגוני הימין המוסלמים ובו בזמן, קיימת גם משיכה מצד איגוד תנועות המסחר.
מייקל דייויס: עם כל זאת, חשוב להבחין בהבדל שבין הדה-לגיטימציה לבין הלגיטימיות שיש לאותם אנשים שיש להם טענות כלפי מדיניות הממשלה בישראל.
מייקל דייויס: חשוב שבדיון הזה, נבטיח לעצמנו שלא נאבד את האמינות שלנו במאבק.
מייקל דייויס: כיום, מתקיים שיתוף פעולה הדוק בין מספר קהילות בתפוצות ביחד עם יוסי קופרווסר ואחרים, על מנת ליצור שותפות אסטרטגית גלובאלית, לצורך המאבק בדה-לגיטימציה.
מייקל דייויס: המטרה שלנו, בהקשר לאותו מרכז, היא לגרום ללונדון לשקול מחדש את היותה המרכז ולהילחם בדה-לגיטימציה.
מייקל דייויס: זו המטרה שלנו ולשם אנו מתכוונים להגיע.
מייקל דייויס: מסע הפרסום של הסולידריות הפלסטינית, שזו הדה-לגיטימציה בעלת ההשפעה הגדולה ביותר בבריטניה, אינו מנוהל על ידי הפלסטינים אלא על ידי חברים לשעבר של מפלגת העובדים הסוציאליסטית ואנשים שלחמו נגד האנטי-אפרטהייד בשנות ה- 70', ה- 80' וה- 90'.
מייקל דייויס: קיים ערך ליציאה למאבק, גם אם לא מנצחים בו, מאחר ובכל פעם שאנו נאבקים, אנו ממריצים את הקהילה אשר דוחפת עצמה קדימה.
מייקל דייויס: הדבר החשוב הוא, שיש להכיר בעובדה שהמבנה משתנה ועלינו להתאים את הכישורים שלנו לשינויים האלה.
מייקל דייויס: יש לנו "כוחות מיוחדים" במספר תחומים.
מייקל דייויס: אנו חזקים במדיניות לאומית, יש לנו את הנגישות ואת היכולת לשנות נתיבים.
מייקל דייויס: אנו מקורבים לכנסיות, איגודי המסחר וארגונים לא ממשלתיים, אולם זה תחום שאנו מתכננים ועובדים על תכניות פעולה, כדי להגיע לרמת מעורבות של הקהילה עם הגופים האלו.
מייקל דייויס: ברצוני לגעת בנושא הקשר עם העם, מאחר וזה מה שיפתור את בעיית הדה-לגיטימציה של ישראל, שאיננה רק בעיה ישראלית, אלא היא בעיה של העם היהודי.
מייקל דייויס: מה שמנסים לעשות דרך הדה-לגיטימציה, זה הפרדה של העם היהודי מישראל ולהפוך את מה שלדעתי הוא עקרון היסוד של הזהות היהודית.
מייקל דייויס: אם הם יצליחו להפריד את העם היהודי שבתפוצות מישראל, זו ההצלחה שאליה הם רוצים להגיע.
מייקל דייויס: זו הסיבה שהקשר עם התפוצות הוא מאוד חשוב.
מייקל דייויס: עליכם להכיר בעובדה, שיחסם של הצעירים המתבגרים היום לגבי ישראל, הוא מאוד חשוב.
מייקל דייויס: עלינו מוטלת האחריות, ליצור מצב שבו הם גם יוכלו לאהוב את ישראל וגם להיאבק באחד המאבקים למען ישראל, שבו הם מוצאים אתגר.
מייקל דייויס: זה לא דומה לאתגרים האחרים שהם נתקלים, במהלך ההתבגרות וההתמודדות שלהם עם החיים בכלל.
מייקל דייויס: לאחרונה, נערך סקר בין יהודי בריטניה.
מייקל דייויס: 82% מהם, אמרו שלישראל יש תפקיד מרכזי וחשוב בזהותם היהודית, שזה כוח עצום.
מייקל דייויס: 90% מהם, רואים בישראל כמדינת המולדת שלהם.
מייקל דייויס: 95% מהם ביקרו בישראל, 76% מהם רואים בישראל כחלק מרכזי ורלבנטי בחיי היומיום שלהם.
מייקל דייויס: אלה נתונים סטטיסטיים מאוד מספקים.
מייקל דייויס: בהשוואה לקהילות אחרות בתפוצות, זה נותן לנו הרבה מאוד כוח והרבה מקורות לתקווה, שאנו יכולים להכניע את תחום הדה-לגיטימציה ולהשאיר את דור העתיד מקושר היטב עם שורשיו היהודיים והזהות עם ישראל, כפי שעשינו בעבר.
עינת וילף: איך אתה מסביר למשל, את ה- 95% שביקרו בישראל?
עינת וילף: שזה מדהים, בהשוואה לקהילות אחרות.
מייקל דייויס: הקרבה הגיאוגרפית בין ישראל לבריטניה, 4.5 שעות טיסה, יותר מ- 60% מהצעירים בני 16 מבקרים בישראל, בעיקר בטיולי קיץ מאורגנים בהנחיית התנועות הציוניות.
מייקל דייויס: לרובם יש משפחה בישראל, והם מגיעים לכאן הן מסיבות דתיות והן מסיבות תרבותיות.
מייקל דייויס: 87% מסכימים שעל היהודים מוטלת האחריות להבטיח את הישרדותה של ישראל.
מייקל דייויס: 44% מהחרדים הלא ציוניים, למעשה, מסכימים עם אותה אחריות להישרדות, שזה מדהים לכשעצמו.
מייקל דייויס: 78% תומכים בפתרון של שתי מדינות, 14% מתנגדים.
עינת וילף: מהשמאל או הימין?
מייקל דייויס: אני לא יודע, אבל אני מניח שהימין מתנגד לשמאל.
מייקל דייויס: 72% תומכים בגדר הביטחון ופעילות שבאה כהגנה עצמית, שגם זו סטטיסטיקה מאוד חשובה.
מייקל דייויס: חלק גדול חושש מהמצב עם אירן, המהווה איום ממשי על ישראל, כפי שגם אתם חוששים פה במדינה.
מייקל דייויס: יחד עם זאת, רוב די משמעותי חושב שהמדיניות הישראלית לקויה ואינה מתפקדת.
עינת וילף: מה הם חושבים על המדיניות הבריטית?
מייקל דייויס: היום, זו שאלה טובה.
מייקל דייויס: לי יש את הדעה שלי, אני תומך גדול בממשלה, ומפליא אותי התפקוד שלה.
מייקל דייויס: 56% חושבים שהמיעוט הלא יהודי סובל מהפליה, 74% מתנגדים להרחבת ההתנחלויות.
מייקל דייויס: בין אם אתם בעד הדעות שלהם או לא, עליכם להבין שזהו קונטקסט השיח הישראלי, מנקודת מבטם.
מייקל דייויס: אי לכך, אם נחזור לפרספקטיבה שלי, יש ליצור סביבה שבה ניתן להתמודד עם הסוגיות האלה ובאותו הזמן לבטא סולידריות ולפעול למען התמיכה בלגיטימציה של ישראל כמדינת היהודים, אחרת הדיון הופך לפחות לגיטימי.
מייקל דייויס: מהו טיב היחסים?
מייקל דייויס: זו קהילה עם תחושת מחויבות ואכפתיות, שרוצה לפייס באותן סוגיות שהיא רואה בהן אתגר.
מייקל דייויס: אחת המיזמים הגדולים שעשינו בשנה שעברה, היה כנס "אנו מאמינים" שאליו הגיעו יותר מאלף אנשים, גם יהודים וגם לא יהודים.
מייקל דייויס: החשיבות עבורנו בקמפיין הזה הייתה, לוודא שאנו מגייסים ומדרבנים את תומכי ישראל הלא יהודים, לבוא לבריטניה ולתמוך בישראל.
מייקל דייויס: ברצוני להציג שאלת מפתח, שלדעתי היא חשובה כשמדובר בהבנת הקשר שבין ישראל לתפוצות.
מייקל דייויס: האם כולנו עם אחד?
מייקל דייויס: האם הקהילה היהודית היא עם אחד שהופרד ע"י הגיאוגרפיה?
מייקל דייויס: עבורי זוהי שאלה מאוד חשובה, מבחינת העומק שאנו נמצאים בקשר הזה.
מייקל דייויס: כל ריכוז של דה-לגיטימציה, צריך להיות גם ריכוז של דו-שיח רחב המתקיים בין התפוצות ברחבי העולם וכן בין התפוצות לבין ישראל, המפקחת על הקהילות בתפוצות כנגד הדה-לגיטימציה שהם מנסים ליצור.
מייקל דייויס: הדו-שיח מתקיים בין השגריר דניאל טאוב בבריטניה שעושה עבודה נפלאה, לבין מנהיגי הקהילה היהודית.
מייקל דייויס: לקהילות בתפוצות, יש מספר תחומי אחריות כלפי ישראל.
מייקל דייויס: אנחנו בתפוצות מקבלים וחייבים לקבל, את העובדה שהאחריות להמשך קיומה ולרווחתה של מדינת ישראל מוטלת עלינו בדיוק כפי שהייתה בזמן הקמת המדינה, כאשר הקהילות היהודיות בתפוצות, לקחו חלק גדול וחשוב מאוד בפרויקט של בניית מדינת ישראל.
מייקל דייויס: התמיכה שלנו בישראל מתבטאת, הן תקציבית והן מדינית, ממדינות המוצא שלנו.
מייקל דייויס: עלינו לעורר את אהבת הקשר בין הצעירים, המנותקים מישראל ופונים לכיוון ארון הקבורה של הזהות היהודית.
מייקל דייויס: אי לכך, עלינו מוטלת האחריות למעורבות המתמשכת והטובה ביותר שלנו עם ארץ ישראל, מדינתו וביתו הלאומי של העם היהודי.
מייקל דייויס: יש לראות את ישראל, מחלחלת לתוך חייהם הממוסדים של יהודים.
מייקל דייויס: בתוך כך, הקהילות בתפוצות חייבות לקבל, שעמדת ישראל הן מבחינה קיומית והן מבחינה ביטחונית, היא היסוד.
מייקל דייויס: הדיון שלנו לא צריך להתמקד בהשערה, כיצד ישראל רואה את האתגרים הקיומיים שלה ושל העם היהודי, אלא להתמקד סביב השאלה, כיצד למעשה ניתן להקל ולסייע בכך, דבר שצריך להיות מקובל בכל הקהילות היהודיות בתפוצות.
מייקל דייויס: לדעתי, על ישראל מוטלת האחריות לסייע לרב-שיח הזה, לאחד קהילות העולם ולאפשר קיום שיחות בינינו, על עצמנו וזה יכול להתנהל בסביבה יותר פורמלית ופחות פורמלית.
מייקל דייויס: זו יכולה להיות סביבה שבה יש לנו רשתות תקשורת מוסדרות ומאורגנות בתוך ישראל יכול להיות גם באמצעות רשתות מולטי-מדיה.
מייקל דייויס: אנחנו חייבים לעורר את הגישה הזו ולעודד את יושרם של האנשים, המושרשים בתוך אותה מערכת ערכים, שאנו הבאנו כיהודים לקהילת העמים.
מייקל דייויס: אם תוכל להשריש זאת בתוך אותה מערכת הערכים, כל יהודי ויהודי בגולה יעמוד מאחורי הקשר הזה וזה מה שאנחנו צריכים לעשות, תוך כדי הליכה קדימה.
מייקל דייויס: תחומי האחריות המשותפת שלנו: לעבוד ביחד, לנהל את המתח הקיים אצל הצעירים ואני מדבר במיוחד על בריטניה, ששאיפתם היא להגן על ישראל והעם היהודי ובאותו זמן לקחת חלק פעיל וחשוב בוויכוח היהודי הקיים, לגבי הדרך הטובה ביותר לקידום השלום, תוך כדי הכרה בצורך הקיומי והביטחוני של ישראל.
מייקל דייויס: התוקפנות נגד הלגיטימציה של ישראל, ואני חוזר לנקודה שנגעתי קודם, מדובר באיום ממשי כלפי ישראל וזוהי החזית הבאה של המלחמה, אבל, זה גם איום כלפי יהודי התפוצות משום שזה מפריד אותנו מישראל מבחינת הזהות, אי לכך שני הצדדים צריכים לשתף פעולה וחייבים להכשיל זאת.
מייקל דייויס: כאדם שהעברית אינה שגורה כל כך בפיו, אחד הדברים החזקים שיש לקהילות בעולם ולישראל, זו שפת היהודים.
מייקל דייויס: כשהגעתי לראשונה לבריטניה, הזדעזעתי כשהקשבתי לשיחה סביב שולחן הארוחה, כשאחד מהנוכחים הביע התנגדות לכך שהילדים היהודים ילמדו את השפה העברית, מאחר ולדבריו זו שפה של הישראלים ואילו השפה שלהם היא אנגלית.
מייקל דייויס: ברור שאתה צריך לדבר בשפת ארץ המוצא שלך, אבל עברית היא שפת העם היהודי.
מייקל דייויס: אני חושב שזהו כשלון משמעותי, הן מצד הקהילות בתפוצות והן מצד ישראל, שלא שומרים על חשיבותה וחיוניותה של השפה העברית, השפה של כל היהודים ברחבי העולם, דבר שלדעתי ניתן לעשות עם כל הטכנולוגיה החדשנית של היום.
מייקל דייויס: זו לא סתם עוד הצעה, זו הצעה חשובה.
מייקל דייויס: לאנשים יש שפה משותפת, אמונה משותפת ופרספקטיבה משותפת לגבי העתיד.
מייקל דייויס: לסיום, אלה מסקנותיי.
מייקל דייויס: אנו צריכים לעסוק במורכבות של יהדות בריטניה, כל הכותרות העומדות בראש השיח הציבורי בישראל לגבי בריטניה, בדרך כלל רודפות את הקהילה שלנו מערערות את היחסים בינינו.
מייקל דייויס: צריך להכניס את הכל לפרספקטיבה.
מייקל דייויס: אני מודעים ומכירים את האתגרים הקיימים, אנו פועלים בעניין ואנו זקוקים לעזרתכם.
מייקל דייויס: יהדות בריטניה, מנסה להגיע לפרקטיקה הטובה ביותר ובזה לדעתי יש לג'רמי תפקיד מפתח מאוד חשוב בקהילה שלנו ובקהילות אחרות.
מייקל דייויס: הקונספט הגדול של הקואליציה לתמוך בישראל הוא חשוב, השיח הציבורי בעניין יהדות התפוצות, הוא בעל חשיבות עליונה.
מייקל דייויס: הקהילות בתפוצות בכלל והקהילה בבריטניה בפרט, צריכות להעביר את התמיכה שלהן בישראל ומנהיגיהן חייבים להשמיע את קולם גם בישראל.
מייקל דייויס: תודה.
עינת וילף: תודה רבה לך, על מצגת מרתקת ומקיפה.
עינת וילף: אחת המטרות שבכלל אנו מקיימים את המפגש הזה, זה בדיוק כדי לענות לחלק מהשאלות של: איך לקיים את השיחה, איך לדאוג שבכנסת ישראל מקשיבים לקולות של המנהיגות היהודית.
עינת וילף: לפני שאתן לעוד כמה מצגות.
עינת וילף: מייקל דיקסון, מנכ"ל "Stand With Us", אשמח לראות את המצגת שלך, לאחר מכן אשמח לשמוע את התשובות שלך למספר שאלות.
מייקל דיקסון: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה.
מייקל דיקסון: חברי הכנסת, אורחים נכבדים וחברי הוועדה, אני מודה לכם על ההזדמנות לומר מספר מילים.
מייקל דיקסון: בקיץ 2006, ישראל הייתה תחת מתקפה ובבריטניה ליבנו יצא לאלה החיים בפחד מפני מתקפת הקטיושות של החזבאללה, שהתפוצצו מעל ביתם.
מייקל דיקסון: כאשר ראינו את התמונות האלה על מסכי הטלוויזיה שלנו בבריטניה, הקהילה הפרו-ישראלית הבריטית רצתה נואשות להביע סולידריות עם ישראל ולבסוף נערכה עצרת שבה תומכי ישראל התאחדו והפגינו למען ישראל.
מייקל דיקסון: למרות ההתארגנות שלנו למען ישראל, המתחם נראה מוזר במיוחד.
מייקל דיקסון: האויבים הגדולים ביותר של ישראל הגיעו לרחובות מרכז לונדון ולמקומות אחרים בעלי רגישות גבוהה, העצרת הזו נערכה ב- JFS, שזה בית ספר התיכון היהודי הגדול ביותר בבריטניה ובאירופה ועל גדרות המתחם שזה המקום המאובטח ביותר של הקהילה, הונח מבעוד מועד כיסוי, כדי למנוע מאנשים להביט פנימה.
מייקל דיקסון: הסטודנטים שלי שנכחו בעצרת, לא הרגישו בנוח ואמרו לי: זה כאילו יוצאים בהצהרה "אנחנו תומכים מאוד בישראל, אבל אל תספרו זאת לאף אחד".
מייקל דיקסון: מאז, נערכו עצרות ציבור נוספות: בלונדון, מנצ'סטר ומקומות נוספים.
מייקל דיקסון: כמובן שצרכי הביטחון של הקהילה הם בחשיבות עליונה, אבל עבורי זה מראה את אותו חוסר נוחות שהיה אז ורק התגבר בין יהודי בריטניה החשים את האווירה האנטי ישראלית הקיימת בחברה הבריטית.
מייקל דיקסון: אנו יכולים לקיים ויכוח על העובדה שיחסי המסחר בין ישראל לבריטניה משגשגים, זה הגיע ל- 3.7 מיליארד ליש"ט, הטכנולוגיה הישראלית מנוצלת מאוד ע"י חברות בריטיות גדולות ומובילות, התיירות פורחת עם מעל 170 אלף תיירים מבריטניה שנה שעברה.
מייקל דיקסון: אבל זה בא להתעלם מההחמרה בטון של השיח הציבורי הקיים בחברה הבריטית לגבי ישראל וזו בעיה רצינית.
מייקל דיקסון: בכנס התאחדות הסטודנטים הלאומי, שנערך בחודש שעבר, הושחת ביתן איגוד הסטודנטים היהודים וכך גם המגן דוד.
מייקל דיקסון: באירוע אחר שנערך נגד ישראל באוניברסיטה בלונדון, אחד הסטודנטים היהודיים הותקף לאחר הביע מחאה.
מייקל דיקסון: באוניברסיטה שבה למד בעבר הנסיך וויליאם, שני סטודנטים איימו על סטודנט יהודי קראו בגנות דגלו הישראלי וכינו אותו "נאצי".
מייקל דיקסון: בחודש האחרון, רשת הסופר-מרקט "קו-אופ" החרימה מוצרים של 4 חברות ישראליות ומוטי קריסטל שהינו מומחה בינלאומי בעניין יישוב סכסוכים וגישור, הורחק מכנס בנושא שירות בריאות ממלכתי, רק בגלל היותו ישראלי.
מייקל דיקסון: השיח הציבורי הקיים היום בהרבה מאמרי המערכת, אינם עוסקים בשאלה "מדוע להחרים את ישראל"?
מייקל דיקסון: אלא בשאלה "למה לא?" זהו רק חלק קטן מתוך הרבה תקריות שאירעו לאחרונה, אשר צריכים לעודד אותנו לפעול יותר מפני שמידי יום בבריטניה, מפיצים שקרים לגבי ישראל והשקרים האלה קשורים לדו-שיח הציבורי, במיוחד ברחבי הקמפוסים של האוניברסיטאות והם מתפשטים בעולם רק בגלל התקשורת הבריטית הבולטת בכל מקום בעולם.
מייקל דיקסון: אגודת הסטודנטים הלאומית בבריטניה מדווחת, שבשנת 2011 נערך סקר ולפיו 31% מהסטודנטים היהודים, התלוננו על תקיפה על רקע דתי בקמפוסים בבריטניה.
מייקל דיקסון: אנו חייבים להשיב מלחמה, כנגד השקרים והדיווחים הכוזבים מצד קבוצות אנטי-ישראליות.
מייקל דיקסון: שתיקה היא לא אופציה, אסור לנו להרשות הפצת שקרים על ישראל ללא עוררין.
מייקל דיקסון: לפני שבאתי לדבר בפניכם היום, פניתי לראשי ארגוני הסטודנטים הפרו-ישראלים, הן יהודים והן לא יהודים המשתייכים לתנועה Stand With Us בבריטניה, מ- 11 אוניברסיטאות שונות ברחבי בריטניה, ביניהן: יורק, UCL, מנצ'סטר, ברמינגהם, אוקספורד, קיימברידג', LSC ואחרים.
מייקל דיקסון: שאלתי אותם, מה נחוץ להם כדי להילחם באותה אג'נדה אנטי-ישראלית הקוראת להחרים את ישראל?
מייקל דיקסון: התשובה שלהם הייתה מאוד ברורה: יותר אמצעים, יותר משאבים, יותר אקטיביזם, יותר חיזוק, כדי לסייע להם ללמוד יותר על מנת שיוכלו ללמד יותר.
מייקל דיקסון: צעירים יהודים בבריטניה, אכן מרגישים את הקשר שלהם עם ישראל, הם גאים במדינת ישראל, הם תומכים בישראל ומבקרים בה, כאשר התמיכה שלהם בישראל איננה סוגיה של שמאל או ימין, הם זקוקים לנו כדי לתת להם חיזוק, לשמש להם כדוגמא ולקבוע עמדה ציבורית בגאווה, עבור ישראל ובריטניה.
מייקל דיקסון: רוב העם הבריטי לא אנטי ישראלי, אנו צריכים להגיע אליהם להראות להם את הערכים המשותפים שלנו ומי יש לישראל להציע להם.
מייקל דיקסון: להקים קואליציית תמיכה, למען יחסי בריטניה ישראל בין הקהילה הנוצרית, קהילות המעוטים וכן, גם בין מוסלמים מתונים ואמיצים.
מייקל דיקסון: מזה הרבה שנים, הייתה מספיק השקעה אסטרטגית, בפעילויות פרו-ישראליות ברחבי בריטניה, בו בזמן ועפ"י מחקר שנערך ע"י מכון "רעות", הייתה עלייה מהירה וחדה בארגונים אנטי-ישראלים הפועלים ביחד ברשת.
מייקל דיקסון: למרבה הצער, יש גם מקרים שפעולות פרו-ישראליות, מופסקות ע"י הצד שלנו, כפי שנודע לנו לאחרונה.
מייקל דיקסון: ארגנו שיח ציבורי רחב ברחבי בריטניה, שכותרתו הייתה "היום שבו הפסקתי לשנוא את ישראל", ואחד הדוברים בו היה מוסלמי פרו ישראלי מדהים מבריטניה בשם חסים חאפיז.
מייקל דיקסון: המאמר שהוא פרסם לאחרונה ב- Ynet, נצפה יותר מ- 50,000 פעם, התאכזבנו והתביישנו כאשר מספר קטן של מנהיגים יהודים ניסה לחסום את השיח הזה, מהחשש שזה ילהיט את האווירה בקמפוסים.
מייקל דיקסון: לבסוף, השיח התקיים ללא שום בעיות.
מייקל דיקסון: כיצד זה שקולו המתון של מוסלמי אומר בישראל, שהוא לא רואה דבר מלבד השפעה חיובית ומחזקת על השיח הציבורי?
מייקל דיקסון: הארגון שלי "Stand With Us", באמצעות משרדו בלונדון וארגונים אחרים שעושים עבודה נפלאה למען ישראל, מחויבים לאג'נדה החיובית באמצעות ניהול שיחות, חומרים חינוכיים, מסע פרסום, ויוזמות באינטרנט.
מייקל דיקסון: אנו נאבקים בשקרים, ע"י עידוד וקידום האג'נדה החיובית עבור יחסי ישראל בריטניה.
מייקל דיקסון: כיום יותר מאי פעם, לאנשים יש יותר כוח והשפעה בקצות אצבעותיהם.
מייקל דיקסון: האינטרנט אולי מסייע להפצת השקרים יותר מהר, אבל החוכמה התחכום והשימוש האסטרטגי שלנו במדיה החברתית, מאפשרים לנו היום לארגן ולגייס אנשים לטובת ישראל, יותר מאי פעם.
מייקל דיקסון: אנו חייבים להשקיע ולהרחיב את המאמצים האלה.
מייקל דיקסון: בסוף השבוע הקרוב, שחקני הבימה המהווים מטרה לקבוצות אנטי ישראליות הקוראות לחרם, יופיעו בתיאטרון שייקספיר בלונדון ואנו נהיה שם כדי לקבל את פניהם, הן בקהל והן מחוץ לבניין.
מייקל דיקסון: זהו מאמץ שאנו גאים לקחת בו חלק וככל שאנו מגיעים ליותר ויותר אנשים, בכל פעם אנו קוראים לתמוך בישראל, בראש מורם, יותר אנשים יעשו זאת.
מייקל דיקסון: תודה.
עינת וילף: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה מייקל דיקסון, גם על המצגת והדברים החשובים האלה.
עינת וילף: אני מבקשת לשמוע את דרמוט קיהו, ה- CEO של BICOM וג'ונתן קמינגס במידה ותרצה להוסיף בהמשך.
דרמוט קיהו: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה, גבירתי יושבת הראש, אני שמח להיות כאן.
דרמוט קיהו: עברו כמעט 20 שנה מאז שהגעתי פעם ראשונה לכנסת, במסגרת טיול למנהיגים צעירים.
דרמוט קיהו: אני אז הייתי סגן יושב הראש הלא יהודי של ארגון הסטודנטים הממלכתי, הגעתי לכאן במסגרת טיול של ארגון סטודנטים יהודים.
דרמוט קיהו: יצא לי לראות את ישראל ממבט ראשון ולא רק שהשתכנעתי מבחינה אינטלקטואלית לדאוג לישראל אלא גם מבחינה רגשית.
דרמוט קיהו: זה כבוד עבורי לחזור לכאן 20 שנה מאוחר יותר כמנכ"ל החדש של BICOM.
דרמוט קיהו: BICOM, המרכז הישראלי בריטי לתקשורת ומחקר, הוא ארגון בריטי עצמאי שהכוונה שלו היא לשפר את יחסי ישראל בריטניה על ידי יצירת אוירה תומכת יותר לישראל בבריטניה.
דרמוט קיהו: יש לנו משרדים הממוקמים הן בלונדון והן בירושלים, העבודה שלנו מתבססת על עקרונות האמונה, שזכותה של ישראל לחיות בשלום ובביטחון, הן כמדינה יהודית והן כדמוקרטית ואמונה חזקה יותר שיחסי ישראל בריטניה מבוססים על אינטרסים וערכים משותפים לשני הצדדים.
דרמוט קיהו: הארגון שלנו נוסד ונתמך על ידי הקהילה היהודית בבריטניה, הן בגלל שמאוד חשוב להם כיצד ישראל נתפסת, חברי מועצת ההנהגה היהודית עובדים ביחד איתם באופן מאוד הדוק ואסטרטגי, אבל, יותר בגלל שלקהילה היהודית בבריטניה מאוד איכפת מה דעתם של תושבי בריטניה לגבי ישראל ולהם יש תמונה יותר הוגנת ומדויקת.
דרמוט קיהו: לדעתי בריטניה חשובה יותר מכך, היא חשובה ברמה הגלובאלית ואנשים נגעו בכך בעבר, אמנם האימפריה כבר נעלמה, אבל בודאי שלונדון כמרכז של פיננסים תרבות ותקשורת, יש לו את מרכזי התקשורת הגדולים בעולם שבסיסם בלונדון, בריטניה עדיין חברה במועצת הביטחון של האו"מ, היא חברה גדולה וחשובה ב- EEU, קשר חבר העמים שהוזכר קודם.
דרמוט קיהו: לבריטניה יש חשיבות לא רק בתוך בריטניה ובאירופה, אלא חשיבות גלובאלית.
דרמוט קיהו: יש דברים חיוביים ויש גם שליליים, אבל אל לנו לשכוח שביחסי ישראל בריטניה הכול חיובי.
דרמוט קיהו: יש והיה, באמצעות הממשלות, שיתוף פעולה פורה ברמה אסטרטגית, גם בהקשר לאיום הגרעין האירני, קיים שיתוף פעולה חיובי בין שתי הממשלות בהכרה באיום הזה.
דרמוט קיהו: קיימת גם הכרה, הן מצד האליטה והן מצד האזרח הפשוט בבריטניה, באיומים שישראל ניצבת מולם, בעיקר מצד החיזבאללה החמאס ואיראן, כאן יש מידה רבה של הבנה.
דרמוט קיהו: קיימת עלייה מרשימה ברמת המסחר, בשנה האחרונה הייתה עלייה של שליש.
דרמוט קיהו: בין היתרונות, קיים קונצנזוס של הזרם המרכזי נגד אג'נדת הדה-לגיטימציה, בראשות אד מילר-בנד העומד בראש מפלגת הלייבור של האופוזיציה בפרלמנט, משהו שאנו משתוקקים לעשות זה להציב "חומת אש" (Firewall), בין דעת הזרם המרכזי לבין אותה אג'נדת הדה-לגיטימציה.
דרמוט קיהו: כפי שידוע, קיימים מספר תחומים מדאיגים.
דרמוט קיהו: קיימת רשת פעילה של דה-לגיטימציה, היא אמיתית ואנו לוקחים אותה ברצינות, מאחר ולמרות שמדובר ברשת קטנה, האנשים שם מכורים לרשת, בעלי מוטיבציה מאוד גבוהה ומאוד פעילים.
דרמוט קיהו: קיימת קרירות מצד הקהל הרכב, הן כלפי ישראל והן כלפי הפלשתינאים.
דרמוט קיהו: קיימים חיכוכים ביחסים בין שתי המדינות ברמה הממשלתית, בתהליך השלום, בעיקר בגלל סוגיית ההתנחלויות.
דרמוט קיהו: קיימת מידה מסוימת של ספקנות, באשר לרצונה של ישראל בשלום, דבר שמזיק למוניטין של ישראל, שהרי התמיכה בלגיטימיות של ישראל קשורה לצורך בפתרון של שלום.
דרמוט קיהו: כיצד BICOM משתלבת בכל זה?
דרמוט קיהו: אנו מרכז למומחים גם בישראל ובבריטניה, אנו מספקים סיכום חדשות יומי וניתוח נתונים באופן סדיר, אנו מדברים עם יועצי תקשורת, אנו מביאים עיתונאים מבריטניה לישראל כדי שיראו מקרוב את מה שהולך פה כדי שיחוו חלק מהדברים שאני חוויתי לפני 20 שנה.
דרמוט קיהו: אנו גם לוקחים קולות ישראלים לבריטניה, חושפים אותם בפני עיתונאים, מעצבי דעת קהל וקובעי מדיניות.
דרמוט קיהו: אנו שומרים על דו-שיח תמידי עם מעצבי דעת הקהל,
דרמוט קיהו: ברמה התקשורתית.
דרמוט קיהו: מיותר לציין, שאנו ביחסי עבודה קרובים מאוד עם ה- JLC והקהילה היהודית בבריטניה.
דרמוט קיהו: אחד הדברים שאנו עושים זה איסוף נתונים, דבר שאנשי הארגון שלנו עושים כבר 10 שנים ואני רוצה להראות לכם מספר שקופיות בנושא, כדי להמחיש מהי לדעתי עמדת העם הבריטי בסוגיה זו.
דרמוט קיהו: שקופית זו אומדת את תחושת העם הבריטי כלפי ישראל וכלפי הפלסטינים.
דרמוט קיהו: מה שאני רוצה להדגים בשקופית זו, זה את עמדות הבעד והנגד ביחד, במהלך תקופה מסוימת.
דרמוט קיהו: אם עמדת הציבור לא תומכת בישראל, זה לא אומר שהיא תומכת בפלשתינאים ולהיפך.
דרמוט קיהו: זה לא משחק, אלא נתונים לגבי מה שקורה באזור.
דרמוט קיהו: השקופית השנייה היא מהסקר האחרון, הדן בשאלה: את מי העם הבריטי מאשים, בכך שלא נמצא פתרון לסכסוך?
דרמוט קיהו: כפי שאתם רואים, חלק קטן מאשים את הפלשתינאים, חלק קצת יותר גדול אבל עדיין די קטן מאשים את ישראל, אבל יותר משני שליש מאשימים את שני הצדדים.
דרמוט קיהו: בשקופית זו יש נתונים של מספר טיעונים אשר בדקנו במהלך השנים, זה נחלק בין העם הבריטי לבין מעצבי דעת קהל, המשכנעים אנשים להפגין יותר תמיכה וחמימות כלפי ישראל.
דרמוט קיהו: שני טיעוני המפתח, שהם גורם המשיכה הגדול ביותר, זה שישראל הסכימה לוותר על חלק גדול מאדמתה למען השלום ושישראל היא "דמוקרטיה מלאת חיים".
דרמוט קיהו: כאשר הגעתי לכאן לפני 20 שנה, כדי לחוות מקרוב את הדמוקרטיה של ישראל, ראיתי שהתרבות הישראלית היא באמת אחד מהטיעונים המשכנעים שניתן לפרוס.
דרמוט קיהו: החלק האחרון בנתונים, שברצוני לחלוק איתכם, זה התמיכה בישראל כמדינה יהודית.
דרמוט קיהו: אחד מתוך חמש לערך בציבור הבריטי, תומכים בזכות קיומה של ישראל כמדינה יהודית ללא תנאי.
דרמוט קיהו: סכום קטן יותר, פחות מעשרה 10%, אינם תומכים בזכות קיומה של ישראל כמדינה יהודית בשום פנים ואופן, שזה מיעוט קטן מאוד.
דרמוט קיהו: הרוב, כמעט מחצית, תומכים בעיקרון של מדינת רוב יהודי כפוף לתנאי של חתימה על הסכם בין הישראלים לפלשתינים.
דרמוט קיהו: הזרם העיקרי של דעת העם הבריטי בנושא, מעדיף לראות את ישראל והפלשתינאים פותרים את הסכסוך ביניהם, יותר מאשר מציאת פתרון לנושא הדה-לגיטימציה, למרות שזה קיים זה ממשי וצריך לבלום זאת.
דרמוט קיהו: מבחינה ארגונית ואסטרטגית, BICOM מבקשת להתמודד עם הסוגיה הזו בשלושה מישורים: במישור האינטלקטואלי – אנו צריכים לעסוק ישירות מול אלה המבקשים לכבד את הדעות על הדה-לגיטימציה, שאינם מכירים בזכות קיומה של ישראל ובזכות של מולדת לעם היהודי בארץ ישראל.
דרמוט קיהו: BICOM תפרסם בסתיו כתב עת אינטלקטואלי, שניתן יהיה להוריד כאפליקציה למכשירי האייפון, האייפד, האנדרויד וכד', כולכם צריכים להוריד ולקרוא זאת.
דרמוט קיהו: בנוסף, להרבה מהנוכחים כאן מוזמנים לתרום לכך.
דרמוט קיהו: אנו חייבים לפנות למישור האקדמי, השמאל האינטלקטואלי, אנו חייבים לעסוק ברמה הזאת.
דרמוט קיהו: המישור השני – זו התקשורת.
דרמוט קיהו: קיימת מעורבות תמידית עם התקשורת, מעצבי דעת קהל וקובעי מדיניות.
דרמוט קיהו: העבודה ש- BICOM עושה כבר 10 שנים, מבחינת הבאת אנשים לישראל או הבאת ישראלים ל- BICOM, חשיפת אנשים בפני קובעי מדיניות.
דרמוט קיהו: המישור השלישי – בהמשך לדבריו של מייקל דייויס קודם, זה עניין הדה-לגיטימציה וכיצד להתמודד עם זה.
דרמוט קיהו: אנו מאמינים בישראל, אנו תומכים לחלוטין באמונה שלנו בישראל ועושים זאת במישור הפרקטי והאסטרטגי, בין אם זה דרך ההסברה, כאשר BICOM מסייעת ע"י מתן כלים, בטחונות וייעוץ אסטרטגי, כדי לפעול במישור השלישי ולהגיע למתחמים ציבוריים ולתוך ארגונים, היכן שזקוקים למשיכה.