GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת ששיתוף הפעולה עם היהדות בתפוצות הוא חשוב מאוד, הליווי הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו כאן בישראל חווים את הקשיים היומיומיים ועצם העובדה שאתם שם, חיים בגולה, בעיניי אתם הנפש של העם היהודי, בלעדיכם היה לנו מאוד מאוד קשה להתקיים ותודה רבה על כל מה שאתם עושים.
רוחמה אברהם-בלילא: שוב, תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מברכת על הכינוס המבורך הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: דני, לא כל יום זוכים לכל כך הרבה חברי כנסת שמגיעים ומברכים ואתה כיושב ראש תבורך על כל מה שאתה עושה.
מרינה סולודקין: אצל דני זו שגרה.
דני דנון: אני מבקש מיושב ראש ועדת חוקה.
דני דנון: הרבה פעמים אני רוצה להוציא אותך מהישיבה, אני מבקש, חבר הכנסת רותם, בוא תצטרף.
דני דנון: חברת הכנסת רונית תירוש, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.
רונית תירוש: תודה רבה, אדוני יושב ראש הוועדה, יושבי ראש קרן קיימת לישראל, אפי שטנצלר ואלי אפללו.
רונית תירוש: אני חושבת שהזיווג שעשו ביניכם הוא רווח נקי של מדינת ישראל.
רונית תירוש: אלי דיבר רבות על נושא הגליל והנגב ואני רוצה לומר לכם בכאב שכל מי שטס בשמי הארץ ורואה מה קורה, הן לגליל והן לנגב, שאנחנו הולכים ומאבדים את האדמות לטובת ערביי ישראל.
רונית תירוש: אנחנו מאבדים את האיזונים שהיו סבירים, אנחנו היום מדברים רבות על לייהד את הגליל ואת הנגב ואנחנו לא עושים דבר.
רונית תירוש: אלמלא קרן קיימת שעושה את מה שהיא עושה בכוחותיה שלה, בתקציביה, לדעתי המוגבלים ביחס לאתגר הגדול הזה, אני חושבת שאנחנו הולכים לאבד את המדינה שלנו.
רונית תירוש: יש פה תכנון אסטרטגי ארוך טווח ואנחנו רואים אותו מתקדם בצעדי ענק, ואני אומרת בשיא הרצינות, אם לא נסייע, לפחות לקרן הקיימת לישראל, משום שהממשלה עסוקה באירן ובעוד כל מיני בעיות ובתהליך שלום ובממשלות אחדות כאלה ואחרות והיא פחות עוסקת במה שבאמת זה בחיינו ובנפשנו, אנחנו צריכים מאוד מאוד לעזור לקרן הקיימת לישראל.
רונית תירוש: אני מברכת על התכנית הזאת שאתם הצגתם אותה כרגע, על הדגשים שאתם נותנים, זה הדבר הכי חשוב לנו, הכי דחוף לנו.
רונית תירוש: אני זוכרת את פיני בדש, ראש עיריית עומר, מדבר על כיבוש עוד מטר של אדמה ועוד מטר של אדמה ועוד שטח, ואנחנו פשוט מפגרים מאחור אחרי תכנון אסטרטגי מאוד מתוחכם, אני אומרת את זה בריש גלי, של ערביי ישראל בעניין הזה.
רונית תירוש: אני חושבת שצריך לדעת לעשות מעשה ויישר כוח לקרן קיימת על מה שהיא עושה ואני מקווה שתוכלו להכפיל את הכוח שלכם.
דוד רותם: תפסיקו להעביר קרקעות למינהל ואז אפשר יהיה למכור אותם למי שרוצה.
רונית תירוש: בנימה יותר אישית, אני הייתי הרבה מאוד שנים מורה ומחנכת בישראל ואני זוכרת בנוסטלגיה ובגעגועים את אותה קופת קרן קיימת שהייתה מוצבת בכל כיתה בישראל ולי היה תפקיד, כשהייתי תלמידה בבית ספר יסודי הס בתל אביב, מדי יום שישי בבוקר, בזמן מפקד הבוקר, לאחר שעברתי בכל הכיתות ואספתי את התרומות, את האגורות אחת לאחת, הודענו מי הכיתה הזוכה בשבוע הזה, מי הביא יותר תרומות.
רונית תירוש: אני אומרת לך בהתרגשות, תחדש את המפעל הזה, זו מעורבות של הילדים מגיל הגן, הם יבינו את החשיבות של מה זה קרן קיימת, כמה חשוב לסייע לה בכספים ויידעו שהכסף הולך לטובת לא רק אימוץ ותחזוק אדמות מדינת היהודים אלא גם לעתים לרכישתם.
רונית תירוש: אז יישר כוח על פועלכם ואני אשמח תמיד לסייע.
דני דנון: תודה רבה לחברת הכנסת רונית תירוש.
דני דנון: בחלק מהקהילות בעולם הקופסה הכחולה עדיין קיימת.
רונית תירוש: ובישראל לא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, פשוט לא נשאר כסף.
רונית תירוש: לא, הילדים חוסכים ומביאים הם בעצמם, זה תענוג.
אפי שטנצלר: אם יורשה לי משפט אחד, אדוני היושב ראש, בהמשך למה שאמרה מנהלת בית הספר עירוני ט' בתל אביב לשעבר, חברת הכנסת רונית תירוש, שהייתה מנכ"לית משרד החינוך; לפני שלוש שנים, וגם אני התגעגעתי לזה, אגף החינוך בקרן הקיימת החזיר את הקופסה הכחולה לבתי הספר לגיל הרך, לגני הילדים וכיתות א'-ב'-ג'.
אפי שטנצלר: אנחנו לא רוצים היום את הכסף לקרן הקיימת, ברוך ה', הקרן הקיימת עברה תהליך והיום היא לא זקוקה בארץ, אלא אנחנו כן זקוקים להכרה, לחבר את הילדים לאדמה, לירוק ולמים ויש תכנית חינוכית סביב זה והקופסה הכחולה חזרה בחזרה לבתי הספר.
רונית תירוש: אפי, שיתרמו הילדים.
רונית תירוש: אתה יודע שהמתנה הכי מרגשת שהייתה לי שבגיל 50 נטעו יער קטן על שמי עם התעודה של קרן קיימת.
רונית תירוש: כשנתנו לי בסיום תפקידי כמנהלת מינהל החינוך בעיריית תל אביב את ספר הזהב, את התעודה הזאת של קרן קיימת, בשבילי, אמרתי, הגעתי לשיא.
רונית תירוש: זאת אומרת יש חשיבות רבה לקרן הקיימת לישראל וכן חשוב שהילדים ירגישו שהם גם תורמים את תרומתם.
דני דנון: אני רוצה לבקש מטוני גלברט, נשיא נפש בנפש, לומר מספר מלים.
דני דנון: טוני, בייחוד להתמקד בשיתוף הפעולה המתרקם בין הקרן הקיימת לישראל לנפש בנפש.
טוני גלברט: אם זה בסדר, אני אדבר באנגלית.
טוני גלברט: First of all, I came here for just 24 hours because I understood the importance of KKL, JNF, what they do for , what they do for the Jewish people, and to see Effie and Ellie sitting together.
טוני גלברט: I never saw such a stronger partnership and a stronger body than I've ever seen in the KKL.
טוני גלברט: So I have to tell you that, as an individual, somebody who's doing Zionist activities in Nefesh B'Nefesh for 10 years, and brought you over 30,000 olim, to see these two gentlemen and the strength that they bring together, it's amazing.
טוני גלברט: And to have also the JNF and the involved is also amazing.
טוני גלברט: To be here, it's my second time here in the va'ad and see Danny as the head of this committee.
טוני גלברט: It's also a pleasure and an honor to sit with you, because I see strength in things that we've done in the last few years that we didn't do in 20 years.
טוני גלברט: So I thank you for that as well.
טוני גלברט: I can remember, as a small child, that we used to take the little blue boxes and put a dime, a penny, a nickel.
טוני גלברט: And from those dimes and pennies and nickels, you have now a strong vibrant economy, a country.
טוני גלברט: 'We'll build the Negev and the Galil together, we'll bring olim to the next Negev and the Galil, all the places and Judea and Samaria, Katzeleh, look, it's part of Israel, right? Toda.
טוני גלברט: Thank you, everyone, for allowing me the opportunity to be here.
דני דנון: חברת הכנסת כץ, בבקשה.
יעקב כץ: אני רוצה גם לברך את אפי, שהוא הקודם בתפקיד, ואלי שהצטרף אליו.
יעקב כץ: אני רוצה קודם כל להודות לכם על העזרה לעקורי גוש קטיף בחלוציות ובנר עקיבא בכפר דרום, על המעשים הרבים שאתם עושים, כדי לתקן עוול לאומי ולדידי פשע נוראי שנעשה כלפי 10,000 יהודים, כשהתיקון הוא קודם כל בהכרה בחטא ובניסיון לעשות משהו שלא נעשה בתולדות ישראל, שעקרו יהודים ובתים ואנשים רבים כל כך במקום גדול כל כך אחרי כל כך הרבה שנים.
יעקב כץ: אז על זה תבורכו.
יעקב כץ: דבר שני, אמנם אנחנו אומרים הקרן הקיימת לעולם הבא, אבל זה לעומת זה ברא אלוהים והקרן הקיימת לישראל עומדת נגד קרן אחרת, שאני לא אזכיר את שמה, שעושה את כל המאמצים לעקור אותנו מארץ ישראל והם מוסרים את הנפש על כך ש- - -
דניאל בן-סימון: תחזיר את הדיון לסדר הדיבור.
יצחק הרצוג: החלטתם להפוך את זה ל- - -
יעקב כץ: זה לעומת זה ברא אלוהים והקרן הקיימת לעולם הבא.
יעקב כץ: הקרן הקיימת לישראל שמוסרת את הנפש ותבורכו על כך ולטוני, I want to say that we didn't see 30,000 Italians going back to before because of Giuliani.
יעקב כץ: And we didn't see 30,000 people from going back to .
יעקב כץ: And we didn't see 30,000 Greeks going back because of Dukakis to .
יעקב כץ: But we still saw 30,000 Jews coming to Eretz Yisrael, and it is a phenomenal issue which has to be explored how come only the Jewish people are coming back after so many years to their country and we don't see it in other nations.
יעקב כץ: And thank you very much, Tony.
דוד רותם: תודה רבה לך, כצל'ה.
דני דנון: חבר הכנסת יצחק הרצוג, בבקשה.
יצחק הרצוג: קודם כל אנחנו התכנסנו כאן כדי לברך את הקרן הקיימת לישראל במלאות לה 110 שנים ולכן כדאי שנתמקד בנושא שנקרא הקרן הקיימת לישראל.
יצחק הרצוג: אני חושב שהאבות המייסדים של הקרן הקיימת לא יכלו לדמיין מה יקרה כעבור 110 שנים והיום האתגרים של הקרן הקיימת הם אתגרים משולבים ומרתקים וגדולים.
יצחק הרצוג: היא הייתה באמת הזרוע האמיתית של גאולת הקרקע ובניית הציונות הפיזית בארץ ישראל והיום היא צריכה להתעסק בדברים הבאים; קודם כל הגנה על הנכסים, על נכסי הלאום, הגנה על הקרקעות, שנית כמובן המרחב הירוק והפתוח וכל העולם הירוק.
יצחק הרצוג: זה בעצם אחד הארגונים הירוקים הכי חשובים בעולם, לדעתי, שכל השילוב הנכון של קרקע, מים ואיכות הסביבה, לרבות תרבות הפנאי, איתני הטבע ופיתוח בר קיימא, זה אתגר עצום.
יצחק הרצוג: אני מציע שהאנשים יקראו גם את החומר המקצועי שיוצא מהקרן הקיימת, הוא מרתק בזכות עצמו והוא מאוד מאוד חשוב.
יצחק הרצוג: האתגר השלישי זה האתגר של הרב תרבותיות של מדינת ישראל.
יצחק הרצוג: זה קודם כל אתגרי הפיתוח של הנגב והגליל.
יצחק הרצוג: אתגרי הפיתוח של הנגב והגליל מציבים אותנו בפני חזיתות מרתקות של הבנת מרקמי החיים באזורים הללו מצד אחד, ושמירת ההתיישבות בנגב ובגליל מצד שני.
יצחק הרצוג: בזה אני מאוד סומך על הקרן הקיימת ואני רוצה לברך את ההנהלה שלה, את יושב ראש הדירקטוריון, ידידי אפי שטנצלר, ואת היושב ראש עמית ידידנו אלי אפללו שאנחנו תמיד שמחים לראות את שניכם כאן, וגם את סגני היושב ראש, שחלקם לא איתנו וחלקם איתנו, וגם את חברי הדירקטוריון.
יצחק הרצוג: האתגרים בפניכם הם עצומים ואנחנו מצפים שתשכילו לעמוד בפניהם בצורה מפוקחת, אחראית, טובה, כי זאת שליחות נעלה שאנחנו מאחלים שב-210 שנים ימשיכו לראות את הפירות הנפלאים של הקרן הקיימת.
דני דנון: חבר הכנסת הרצוג, בהמשך לדבריך אני רוצה לומר שמי שנהנה מהשירותים של קרן קיימת אלה כל אזרחי ישראל, יהודים וערבים כאחד, משבילי האופניים, מהפארקים ומהכול.
קריאה: גם נכים.
דני דנון: הכול, אבל כייחוד של ארגון יהודי למען העם היהודי, זה הדבר שהוא נדיר בעולם, אני חושב, שיש ארגון יהודי שהוא למען העם היהודי, וזה מנדט שבאמת אתם צריכים לשמר אותו.
דוד רותם: ולכן הם צריכים לשמור על הקרקעות ולא להעביר אותן, לא למינהל מקרקעי ישראל ולא למדינת ישראל, אלא הם צריכים להמשיך להחזיק את משאבי הלאום ולדאוג לכך שהנגב והגליל ייושבו ביהודים.
דני דנון: יוליה, בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להצטרף לכל הברכות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אחרי 110 שנים נראה לי שקרן קיימת הולכת לכיוון הרבה יותר טוב בזכות שני יושבי הראש שיושבים פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שבתור סולידריות כדאי לך לגדל שפם, אני חושבת שזה יהיה מאוד מאוד נחמד.
דני דנון: או שאלי יוריד.
דני דנון: אפשר להצביע על זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני ככה סתם מסתכלת מהצד ונראה לי שיש לכם אפילו שפת גוף מאוד דומה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טוב, אני עולה ותיקה וחברה בוועדת הקליטה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זו לא פעם ראשונה, שאתה, דני, יושב ראש הוועדה, עושה הרבה מאוד דברים מאז שאתה יושב ראש הוועדה, ומאוד מרגישים את האהבה שלך לארץ הזאת ובאמת יש פה הרבה פעמים הרבה חברי כנסת, זה משהו אחר, כדאי שתתחילו להתרגל לזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל היום יש פה במיוחד, אני חייבת לומר, ובתור עולה ותיקה השיעור הראשון שלימדו אותנו זה מה זה קרן קיימת ועל זה גדלנו באמת ואחד הדברים שאנחנו צריכים לעשות, לדעתי, בארץ, זה להפסיק להתבייש שהמדינה הזאת שייכת לנו וגם כשכצל'ה מדבר, אז ישר מנסים לסתום לו את הפה, כי מדובר על קרן קיימת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו צריכים להתרגל זה לתת לכל אחד לדבר על ההשתייכות שלו למדינה הזאת ואתם עושים עבודת קודש, פשוט עבודת קודש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שכשאנחנו כולנו הולכים ומטיילים בארץ הזאת ורואים איך במקום הזה של קרן קיימת, שבעצם זה מקום פתוח, הכול מסודר שם ברמות שזה בלתי רגיל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאנחנו בכנסת צריכים ללמוד איך אתם מסדרים את השבילים שם כל כך יפה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה אפרופו היערות שלנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני כן רוצה לחזק קצת את רונית ולהגיד שמפחיד לנסוע היום בדרום הארץ ולראות איך הבדואים פורשים את האוהלים שלהם מקצה לקצה ואף אחד לא עושה שום דבר בזה.
יעקב כץ: את עכשיו בקואליציה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במשך שלוש השנים שאני נמצאת בכנסת לא ראיתי שיש פה איזה שהיא תנועה רצינית לכיוון הזה ואני רוצה להגיד לך, אלי, כמו שאמרה רונית, לא שמעתי את כל הדוברים, אנחנו לא באים לא-להפריע, אלא באמת לעזור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני פה כדי לעזור לכם ובאמת תודה רבה לכל יהודי העולם בכל העולם שכל כך מרגישים שייכות למדינה הזאת שלפעמים זה גם עושה לנו תחושה שמחזקת את השייכות שלנו למקום הזה.
דני דנון: תודה רבה, יוליה.
דני דנון: חבר הכנסת דורון אביטל, בבקשה.
דורון אביטל: אני שמח מאוד להיות פה.
דורון אביטל: באתי למעשה לחלוק כבוד לאיש, אני חולק כבוד לארגון ולהיסטוריה של 110 שנים.
דורון אביטל: אז מלה על אלי ומיד על הארגון.
דורון אביטל: אלי הוא כמעט החונך שלי בחיים הפוליטיים ודרכו גם התחלתי ללמוד על הקרן הקיימת לישראל ואני שמח לפגוש אותך, אפי, ואני שמח באמת על מפגן הכוח של האחדות הזאת, אני מקווה שזה סימן לבאות גם על האחדות רחבת ההיקף שנוצרה פה בכנסת.
דורון אביטל: אני חושב שהאתגר הוא באמת אתגר של תרגום של האתגר הציוני שאולי כשהייתה עוד הקופסה הכחולה היעדים שלו היו מוגדרים וברורים.
דורון אביטל: היום צריך לתרגם אותו ב-2012 ופעולת התרגום הזאת היא לא פשוטה, זה באמת לנסות להבין מה הם היעדים של הקרן הקיימת ושאר הארגונים היהודיים הציוניים כשמדינת ישראל קיימת כבר 64 שנים.
דורון אביטל: אני משוכנע שתעמדו באתגר.
דורון אביטל: אני רוצה להודות לאורחים ואני שמח להיות פה.
דורון אביטל: תודה רבה.
דני דנון: אני רוצה לסכם ורק לומר לחבריי אפי ואלי, אנחנו נשמח בהמשך הדרך לעשות ישיבה של הוועדה או סיור של הוועדה בקרן הקיימת לישראל ונוכל לראות הדברים בעיניים את ההתקדמות ואת הפעילות שלכם, זה דבר חשוב.
דני דנון: אני רוצה להקריא, ברשותכם, את הסיכום של הישיבה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות סיימה ישיבה חגיגית לציון 110 שנים להקמת הקרן הקיימת לישראל.
דני דנון: הקרן הקיימת לישראל הינה זרועה הארוכה של העם היהודי עבור העם היהודי, זה ארגון ייחודי שפועל בכל התפוצות ובישראל.
דני דנון: הוועדה מברכת את הקרן הקיימת לישראל על הפעילות המבורכת בישראל ובעולם, הוועדה קוראת לקרן הקיימת לישראל להרחיב את שיתופי הפעולה עם ארגון נפש בנפש וארגונים יהודיים נוספים.
דני דנון: הוועדה רואה חשיבות רבה בפיתוח הגליל והנגב וקוראת למשרדי הממשלה להמשיך את שיתוף הפעולה עם הקרן הקיימת לישראל בארץ ובעולם.
דני דנון: חברי הכנסת בוועדה היו מאוחדים כולם בתמיכתם בפעילות הקרן הקיימת לישראל.
דני דנון: אני רוצה להודות לחברי הדירקטוריון, לחברי ההנהלה ולכולם, תודה רבה.
דני דנון: אני חייב להתחיל בזה שאתם צריכים להביא יותר אנשים לנמל, כי כשאני אמרתי לוועדה, וזה התחיל מחברי הטוב יורם שהזמין אותי, ואשר ודוד ויהודה, חברים שלי הרבה שנים שאמרו 'תבוא לנמל', לא תאמינו, מנהלת הוועדה אמרה לי 'אני רוצה לבוא איתך'.
דני דנון: בדרך כלל לסיורים היא אומרת לי, 'אני חייבת לבוא?
דני דנון: ' 'לא חייבת לבוא?' ודולי הרכזת גם רצתה להגיע ובוריס גיטרמן, ממלא מקום ראש העיר גם ישר אמר לי, 'אני מגיע'.
דני דנון: אז קחו בחשבון שאנשים רוצים לבוא ולראות את הפעילות של הנמל ולראות מה ואיך עושים פה, ואני אומר בכובעי כיושב ראש ועדת העלייה והקליטה, זה היה תירוץ בשבילי לבוא ולהגיע.
דני דנון: אנחנו נדבר גם על זה, גם על הפעילות שאתם עושים עם העמותה של יהודה, בוריס, ממלא מקום ראש העיר, שעובד רבות עם העולים.
דני דנון: ביום שישי שעבר אני הגעתי לאשדוד בבוקר, קודם כל נבהלתי מהכמות של המסתננים באשדוד, כי חיפשתי את האצטדיון ובסוף הסבירו לי איך להגיע, אבל זו בעיה אחרת והיה שם משחק כדורגל יפה מאוד, טורניר שבוריס ארגן לציון הניצחון על הנאצים, קבוצות של עולים ברובם, ממקומות שונים בארץ, ערוץ 9, ובאמת אני חושב ששיתוף הפעולה בין הנמל לאוכלוסיות של העולים באשדוד יכול להיות דבר מבורך.
בוריס גיטרמן: פעם הייתה קבוצה של הנמל.
דני דנון: הייתה קבוצה של הנמל.
דני דנון: אז אני באתי יותר לשמוע, ללמוד, לראות את הדברים.
דני דנון: ננסה לברך את חברי הטוב גדעון, שמגיע לך מזל טוב על המינוי.
דני דנון: אנחנו מכירים עוד כשהייתי בליכוד העולמי, זה היה כמעט לפני 20 שנה.
דני דנון: אז הזמן עובר ואנחנו מתבגרים ואת המנכ"ל אני פוגש פעמים רבות בוועדת הכלכלה, אני גם חבר ועדת הכלכלה, אני גם אשמח לשמוע על היבטים כלכליים ואחרים שחשוב לכם לקדם בכנסת ואם יהיו דברים שאני אצטרך לקדם כנציג שלכם בכנסת, תוכלו לשאול את בוריס, הוא הפעיל אותי בכמה נושאים ומשימות שהוא נתן לי בנושא עולים ונושאים אחרים, אני אשמח מאוד, וגם יש לכם פה חברים שיודעים להזיז כוחות ולדחוף את חברי הכנסת כשצריך, אז בהחלט תוכלו להשתמש בהם.
דני דנון: אני אשמח, גדעון, להעביר לך את זכות הדיבור.
דני דנון: צריך לקחת בחשבון שהכול לפרוטוקול.
גדעון סער: אני מברך ומקבל בברכה את חבר הכנסת דני דנון, יושב ראש הוועדה של הקליטה, את נציגי העירייה שנמצאים איתנו, שנאמר לי שמערכת היחסים היא פשוט מצוינת והיא יכולה לשמש דוגמה לאיך מפעל ועירייה עובדים ביחד לטובת הקהילה, וכמובן את עובדי הוועדה ואת החברים שלי פה מההנהלה, שוקי, עובדיה ואנשי ההנהלה שלנו.
גדעון סער: אני חייב להתוודות שנבחרתי לפני כשבועיים, אני צריך להתארגן גם מבחינת הזמן, אבל ביקשתי לדעת אם יש ביקורים חשובים או משהו ואמרו לי שוועדת הקליטה מגיעה בראשות דני דנון, אמרתי 'חברים, אני מבטל משהו ואני מגיע, אני לא מפספס את זה'.
גדעון סער: דני ואני חברים הרבה שנים, מוקירים ומכבדים את העבודה אחד של השני, נכון, דני?
גדעון סער: ואני חושב שדני הוא אחד האנשים הבולטים היום בכנסת.
גדעון סער: חשוב מאוד שנפרוש בפניו את הנושאים של איך אנחנו רואים את קליטת העלייה.
גדעון סער: אין ספק שנמל אשדוד הוא פסיפס של החברה הישראלית, הוא גם בבואה של הגלים של העלייה מעת לעת והוא תמיד בין המפעלים הראשונים שקולט עלייה, החל מהעלייה של יוצאי מרוקו, יוצאי גרוזיה ויוצאי אתיופיה ויוצאי רוסיה, ובעזרת ה' אם יגיעו עוד עולים, הנמל תמיד נמצא במצב שהוא בחזית של קליטת העובדים העולים.
גדעון סער: נורא חשוב שהכנסת, שהיא מבטאת את העם, תדע מה קורה וגם יש דברים שאולי אתם רואים משם, שאנחנו צריכים לדעת, ואם אפשר להשתפר, תמיד אפשר להשתפר ולייצב יותר לטובת הקהילה.
גדעון סער: אני שמח, שוב, לארח אותך.
גדעון סער: אני לא יכול להתעלם מהעובדה שאתה גם חבר בוועדת הכלכלה ויכול להיות שבהמשך תהיה גם חבר ועדת הכספים, ו/או משהו- - -
קריאה: או שר אוצר.
קריאה: אני מבטיח לך שבפעם הבאה הוא יהיה שר.
גדעון סער: זה לפרוטוקול.
גדעון סער: אבל אין ספק שכל אחד מ-120 חברי הכנסת חייב לראות את המפעל הזה.
גדעון סער: המפעל הזה משפיע על כל אזרח במדינת ישראל כל יום, מהבוקר עד הלילה, כי היבוא והיצוא זה פה, ומעל 50% מהתהליך הכלכלי קורה פה ונורא חשוב לראות את זה, לא רק לשמוע את זה.
גדעון סער: אני בטוח שהיום תהיה לך הזדמנות, ואני אגיד לך משהו?
גדעון סער: אני כבר אומר לך שיבוא לך תיאבון לבוא לעוד ביקור.
גדעון סער: אולי תשכנע את החבר'ה שלא באו היום שיגיעו בכל זאת, אנחנו מוכנים לארח כל חבר כנסת גם באופן אישי, אין שום בעיה.
גדעון סער: להיפך, אנחנו רוצים, יש לנו גישה שאומרת שככל שניחשף יותר כך יהיה לנו יותר מקום להציג את הגישה שלנו, לאן אנחנו הולכים.
גדעון סער: אני רוצה להפסיק להיות במצב שאתה מעורר מישהו בבוקר, שואל אותו על נמל אשדוד והוא אומר לך 'סטייקים'.
גדעון סער: נמאס לי מהקטע הזה.
דני דנון: התלושים של הסטייקים.
גדעון סער: זה לא זה.
גדעון סער: כשתראה מה הולך פה, איך זה עובד, שזה עובד 24 שעות, איזה אנשים טובים יש פה, אז תבינו שהעיתונאים מנפחים.
גדעון סער: ימינה, שמאלה, נעשית פה עבודה ביום ובלילה, עבודת קודש.
גדעון סער: אפשר לעשות תמיד יותר ונעשה יותר, בעזרת ה', בדיאלוג, אין פה בכפייה.
גדעון סער: הכול כמו שלימדו אותנו.
גדעון סער: אני מתנצל, כי יש לי ישיבה בתל אביב.
גדעון סער: אז באתי, נגעתי, ראיתי אותך ואני מברך את כל החברים, אני משאיר אותך בידיים טובות, שזה שוקי ועובדיה וכל החבורה הנפלאה הזאת.
גדעון סער: לחבר'ה של אשדוד, אני ביקשתי פגישה קצת יותר עם זמן ואנחנו באים לראש העיר ואני מאוד ארצה שתהיו.
גדעון סער: אני בעד שיתוף פעולה הדוק עם העירייה.
גדעון סער: יש לנו מאבקים לא פשוטים לכיוון של הנמל הבא, איפה משקיעים את הנמל הבא ואני ארצה גם את העזרה שלכם.
גדעון סער: אז הבית הזה עומד לרשותך, מתי שתרצה, מתי שתרגיש, רק תרים טלפון ואנחנו עומדים.
גדעון סער: חברים, שיהיה לנו יום נעים ושבת שלום.
שוקי סגיס: טוב, אנחנו ניתן לך סקירה על הנמל ואיפה הוא עומד וקצת ללמוד על העסק הזה שאתה נמצא בו.
שוקי סגיס: אני לא בטוח שכולם ראו את המצגת הזאת, אז זו חשיפה ראשונית.
שוקי סגיס: אנחנו כרגע חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה.
שוקי סגיס: זו לא המטרה שזה יישאר ככה כמובן, המטרה שזה יופרט.
שוקי סגיס: למעשה הרפורמה בנמלים, חשוב שזה יהיה אחד הדברים ה- - -
דני דנון: מי מטפל בהפרטה כרגע מבחינת הממשלה?
שוקי סגיס: כרגע יש קצת עצירה וקצת דיבורים מתחת ל- - -
דני דנון: אבל הרשות לא התחילה- - -
שוקי סגיס: לא, לא התחילה לעבוד על מכרזים ודברים כאלה וכל מה שקשור בנושא הזה, אבל אני מאמין שזה יגיע בקרוב.
שוקי סגיס: התהליך הזה יחודש בקרוב.
יגאל בן זקרי: שוקי הוביל את שתי קליטות וזה סיפור מורכב, וכבר רצנו.
שוקי סגיס: תשקיף והכול.
שוקי סגיס: צריך להבין, הרפורמה עשתה לדעתי צעד מאוד מאוד חשוב, היו הרבה מבקרים מבחוץ ועיתונאים על הפעילות שעשה אז בזמנו שר האוצר בנימין נתניהו ומאיר שטרית, שהיה אז שר התחבורה, אבל המהלך הזה שנעשה, אני חושב שזה מהלך מאוד מאוד חשוב בדרך להפרטה ובדרך- - - הוא שינה, הוא יצר שינוי מאוד גדול בפעילות הנמלים בארץ ואני חושב שזה מאוד חשוב, עצם זה שכבר נוצרה תחרות מאוד גדולה בין חיפה לאשדוד, זה דבר שבסוף הלקוח נהנה וזה מה שהיה צריך לקרות.
שוקי סגיס: אני זוכר שאחרי שבוע שהייתי פה אמרו לי 'נו, איפה השינוי?' זאת אומרת 'ביבי הבטיח שינוי'.
שוקי סגיס: חברים, הוא הבטיח שינוי והוא צודק, אבל שינוי כזה לא נעשה- - - אתם תראו את זה, זה לוקח זמן.
שוקי סגיס: הוא בעצמו אמר את זה, הוא אמר, 'אתם לא תראו את זה בשנה הראשונה, זה תהליך'.
שוקי סגיס: והתהליך הזה אכן קרה.
שוקי סגיס: אני חושב שזה מאוד חשוב.
שוקי סגיס: אנחנו עוסקים בארבעה תחומי פעילות עיקריים, למעשה חמישה, אחד לא רשום פה; מכולות, מטען כללי, שזה המטען שמגיע, ברזלים, עצים, בתוך האנייה, לא בתוך מכולה, כלי הרכב, יבוא כלי רכב שהוא גדול מאוד פה- - -
דני דנון: כלי רכב זה מגיע מאירופה לפה, לא?
יגאל בן זקרי: גם ארצות הברית.
שוקי סגיס: מטעני תפזורת ותיירות.
שוקי סגיס: יש הרבה את עולם התיירות, קרוזים ואנחנו נדבר על זה אחר כך.
שוקי סגיס: המכולות זה המגזר המרכזי שאנחנו עוסקים בו, החשוב ביותר, הגדול ביותר, המשמעותי ביותר מבחינת הנמלים בכלל.
דני דנון: מה באחוזים החלוקה בין- - -
שוקי סגיס: תיכף.
שוקי סגיס: אנחנו בגידול של 99% בפעילות המכולות מ-2005, מהרפורמה, עד 2011, זה מטורף.
שוקי סגיס: ההון העצמי של החברה כ-2.4 מיליארד שקלים, עכשיו הוא יירד קצת, מסיבה טובה, כי אנחנו, אני חושב, החברה היחידה או שתי החברות בארץ שהעבירו דיבידנד למדינה, של 330 מיליון שקלים.
שוקי סגיס: אנחנו הולכים להעביר בסוף החודש.
שוקי סגיס: זה דבר שהוא מאוד מאוד חשוב, כחברה ממשלתית שבסוף מביאה למדינה כסף, מייצרת כסף.
שוקי סגיס: מחזור ההכנסות כ-1.1 מיליארד שקלים, 1,317 עובדים לסוף שנת 2011.
שוקי סגיס: אבני דרך, בגדול: הנמל נבנה ב-65', בפברואר 2005 הייתה רפורמה, ב-2005 פתחנו את נמל היובל, תיכף נראה מה הכוונה, ונמל איתן, שנקרא על שם רפאל איתן, ובאוקטובר 2010 יושמה רפורמה בתעריפים שזה גם צעד מאוד מאוד מרכזי שבוצע בשנים האלה.
שוקי סגיס: החזון שלנו הוא להיות הנמל המוביל בישראל.
שוקי סגיס: אנחנו כבר מובילים, אבל החלטנו להשאיר את זה מסיבה אחת מאוד פשוטה, כי לשמור על מובילות זה יותר קשה מאשר להשיג אותה, כי אתה כל הזמן צריך להיות ראשון בכל דבר עכשיו, כי מעתיקים אותך.
שוקי סגיס: וזה מה שקורה, אנחנו ראשונים היום גם בטכנולוגיה וראשונים בתהליכים וגם בפעילות.
דני דנון: אם אני יבואן או יצואן היום, מה בין חיפה לאשדוד?
דני דנון: חוץ מהמחיר, מה ההבדל?
שוקי סגיס: כתוב פה 'לתת שירות נמל איכותי', אנחנו רצנו על אסטרטגיה של שירות וזה מאוד חשוב.
שוקי סגיס: למה זה חשוב?
שוקי סגיס: כי אם אתה לוקח היום אונייה, מה שחשוב בסוף זה האונייה, חברת ספנות זרה, למשל, שמגיעה לישראל, העלות של אונייה ליום יכולה להגיע גם ל-50,000 דולר, זה מטורף.
שוקי סגיס: אם השירות מהיר יותר, אז המחיר יהיה נמוך יותר.
שוקי סגיס: אונייה צריכה לצאת מהר.
שוקי סגיס: למשל עשינו פה כל מיני תהליכים והיינו ראשונים בהם גם, לתת מה שנקרא אלוקציה של זמן, כמו בשדה תעופה של אונייה, שלא תצטרך להמתין בכלל.
שוקי סגיס: התכנון הזה וכל התהליך התכנוני יצר רמת שירות מאוד גבוהה, מה שהצליח ועזר לנו מאוד להביא חברות זרות לארץ, למשל מהמזרח, כמה וכמה חברות ספנות מאוד גדולות מהעולם שמגיעות לפה ישירות, ולמעשה התחרות הזאת בסוף עוברת ללקוח, כי בסוף מתחרים על המחיר.
שוקי סגיס: היבואן בסוף משלם להם את ההובלה אז הוא יכול לתחר, יש לו איפה לתחר, אין לו מקור אחד שיביא את זה וזה מוריד הרבה מאוד עלויות היום ליבואנים וליצרנים.
שוקי סגיס: זה דבר מאוד חשוב וזה דבר שלא היה פה, למשל, לפני הרפורמה.
שוקי סגיס: זאת אומרת חברות זרות שיפקדו את נמל אשדוד ישיר מהמזרח, לא היה, ולהעביר חברות ספנות כאלה מהמזרח, סינים ויפנים, זה לא כל כך פשוט.
שוקי סגיס: אני חייב לספר לך, למשל הייתי לפני חודשיים ביפן במשא ומתן, זו חברת ספנות גדולה שעובדת איתנו והביאו לפה את האונייה הכי גדולה של מכולות שפקדה את ישראל ואיך לעשות ומה לעשות, והיה גם משא ומתן כספי איתם בכלל על ההסכם.
שוקי סגיס: יפנים בדרך כלל, כמו שאתה יודע, במשא ומתן איתם אתה לא יודע אם הם מסכימים איתך, לא מסכימים איתך, אלה אטומים, לא מביעים רגשות.
שוקי סגיס: שחקני פוקר מעולים.
שוקי סגיס: ואז הוא אומר לי בסוף, 'אני רוצה להגיד לך משהו', המנכ"ל של החברה היפנית שנקראת קיילנד, חברה מאוד גדולה, 'אתם הפכתם להיות מהמפורסמים בכל הנמלים בים התיכון ברמת שיפור השירות שלכם'.
שוקי סגיס: זה דבר שאתה שומע מיפני, לא תגיד מהחבר'ה פה, ולשמוע כזה דבר, אז אתה אומר, אתה יודע מה, באמת עשינו שינוי, וזה דבר חשוב, וזו התרומה של הרפורמה, אני חושב.
דני דנון: לפני שנמשיך אני רוצה לעשות סבב של האנשים, לא עשיתי את זה כשגדעון היה כי הוא מיהר.
דני דנון: אז נתחיל בדנה.
דני דנון: (סבב שמות).
עובדיה כהן: אני סמנכ"ל משאבי אנוש ואני רוצה להגיד שב-12 ורבע יצטרפו אלינו כמה קולגות לעבודה שהעלייה שלהם וחבלי הקליטה הראשונים שלהם היו בעיר וגם הם עובדים שלנו, עובדים מצוינים.
עובדיה כהן: (המשך סבב שמות).
שוקי סגיס: למעשה המתחרים שלנו היום הם נמל חיפה, נמל אילת קצת ומספנות ישראל, שכמה שהוא קטן הוא עוקץ אותנו יפה מאוד וזה בסדר.
דני דנון: למה נמל אילת מתחרה?
דני דנון: מי בעצם חושב אם לבוא לפה או לאילת?
שוקי סגיס: מכוניות.
שוקי סגיס: אבל, שוב, אנחנו לא מתחרים כי כרגע יש מגבלה של יבוא מכוניות מהמזרח, רק דרך נמל אילת.
שוקי סגיס: זה דבר שהשתנה עכשיו, שינו את זה בהפרטה של אילת.
שוקי סגיס: בסוף 2015 זה ישתנה וזה ייפתח לתחרות, למרות שמבחינתנו המצב כרגע טוב כי הרבה עברו לייצור באירופה.
שוקי סגיס: אנחנו מובילים היום למעשה בנושא הרכבים בתחום.
שוקי סגיס: זאת אומרת נוצר פה מהפך בארץ בעניין הזה.
שוקי סגיס: מספנות ישראל מתחרות בנו, הם גם הפכו להיות נמל, הם מתחרים איתנו בעיקר בתפזורות ומטענים כלליים.
שוקי סגיס: הנכסים זה חברת נמלי ישראל.
שוקי סגיס: הרגולטור מטעם משרד התחבורה זה רשות הספנות והנמלים וכמובן המדינה היא הבעלים.
דני דנון: מי זה יושב ראש הרשות?
שוקי סגיס: עידן מאור, הוא כפוף לשר התחבורה.