GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד"ר מיקי דור: לגבי טיפול רפואי, מלכתחילה משרד הבריאות הבהיר שכל המחלות שמדובר בהן, אם קיימות, נמצאות בסל השירותים של מדינת ישראל, ומלוא הטיפול ניתן, כמו לכל אזרח מדינת ישראל.
ד"ר מיקי דור: בשלבי החקיקה היתה דרישה, שאני ראיתי אותה כדרישה לא מוסרית, לתת לאנשים האלה טיפול שלא ניתן לאזרחי מדינת ישראל כמו נכי צה"ל או, נניח, נפגע של הכור הגרעיני בדימונה, חס ושלום – לא יהיה לעולם מצב כזה, שאנחנו ניתן תרופות אחרות, מה עוד שכל התרופות בסל, אבל לעולם לא נגדיר קבוצה שתקבל יותר תרופות, כי היא נפגעה בצ'רנוביל, עם כל הזכויות שמגיעות לקבוצה הזאת.
ד"ר מיקי דור: אם אסכם, המרכז לא הביא הרבה תועלת.
ד"ר מיקי דור: הטיפול נמשך ברמת סל הבריאות בכל המקומות, ובמרבית המקומות יש אנשים שיש להם גם התמחות מיוחדת בנושא.
דני דנון: מה חתך הגילאים?
ד"ר מיקי דור: אין לי פה התפלגות גילאים.
ד"ר מיקי דור: החברים יכולים לומר יותר טוב ממני.
ד"ר מיקי דור: אלה אנשים מבוגרים.
אלכסנדר קלנטירסקי: זה לא נכון.
דני דנון: אני אאפשר לך להגיב בסוף על ההערות.
דני דנון: נקבל את הנתונים, ואז נוכל להתווכח על הדברים ביחד.
דני דנון: אני רוצה לשמוע נתונים של הגברת שרה כהן, מנהלת מחלקת הרווחה במשרד הקליטה, וגם את עמדת המשרד.
שרה כהן: משרד הקליטה אחראי על הפעלת ועדת ההכרה, שבראשה עומד השופט בדימוס, נכון להיום יעקב בצלאל.
שרה כהן: הוועדה מקיימת את דיוניה בשיתוף נציגים- - -
דני דנון: יש עוד פונים או התהליך הסתיים?
שרה כהן: יש עדיין פניות; אמנם בקצב שהוא פחות בהיקפו ממה שהיה בעבר.
שרה כהן: בוועדה משתתפים אהוד קינן, שהוא היועץ המשפטי של משרד החוץ, שגם נמצא פה אתנו, והוא חבר בוועדה, ד"ר מלה תבורי מנתיב, ואני כנציגה נוספת, שגם – מרכזת את הוועדה במשרד.
שרה כהן: כמובן, אלכסנדר קלנטירסקי יושב כנציג הארגון היציג של המנטרלים מצ'רנוביל.
שרה כהן: אני יכולה לשקף את תמונת המצב של ההכרה עד כה.
שרה כהן: כפי שציינתי, הכרנו עד כה כ-1,594 מנטרלים, ומתוכם 119 נפטרו במהלך השנים מאז הפעלת החוק.
שרה כהן: כיום בפועל רשומים במערכת שלנו 1,472.
דני דנון: לגבי הנפטרים, לאלמנה יש זכאות.
שרה כהן: בהתאם לחוק יש תשלום שאנחנו מבצעים אותו בצמוד לאותו תשלום שאנחנו מבצעים אחת לשנה.
שרה כהן: אנחנו מעבירים את הסכום, ויש תחשיב שהוא ניתן לאלמן או לאלמנה, בהתאם לחוק.
שרה כהן: כל הדברים האלה נכנסו לשגרה סדורה של עבודה בתוך המשרד, מתוקצבים באופן שוטף על-ידי האוצר.
שרה כהן: אין לנו קשיים עם הדברים הללו.
שרה כהן: מבחינת התפלגות הגיל, בגיל הצעיר, מגיל 35 עד 49, יש לנו היום 141 שרשומים, בקבוצת הגיל 51 עד 59 – 486, בקבוצת הגיל 60 עד 65 – 324, בקבוצת הגיל 66 עד 74 – 289, בקבוצת הגיל 75 עד 84 – 205, והקבוצה המבוגרת ביותר, 85 ומעלה – 27 איש שרשומים אצלנו.
שרה כהן: מבחינת חלוקה לפי מין, הוכרו 1,200 גברים ו-272 נשים.
שרה כהן: לגבי שנת העלייה, המסות הקריטיות הגיעו בשנים 91' ואילך.
שרה כהן: היום יש לנו טפטופים של אנשים שמגיעים.
שרה כהן: אנחנו שמים לב לתופעה שמתגברת בשנים האחרונות, שאנשים שנמצאים פרקי זמן מאוד ממושכים בארץ, ויכולים היו להגיש את הבקשות בתקופה שהחוק נחקק, בוחרים להגיש את הבקשה רק עכשיו, כלומר אנשים שעלו ב-90', 91', 92' מגישים עכשיו את הבקשות.
שרה כהן: הסיבות הן שונות – חלקם טענו שלא ידעו, חלקם, כנראה, לא היו מעוניינים להיות מוגדרים כמנטרלים, ואולי כשפרשו לגמלאות, הרשו לעצמם לפנות.
שרה כהן: אסיים בארצות העלייה.
שרה כהן: מברית המועצות לשעבר, שאין לנו היכולת לעשות שם תת-חלוקה, ובעקבות הנתונים במערכת שלנו, 687 מברית המועצות לשעבר ו-518 מתוך אוקראינה, 149 מבלרוס, 76 מרוסיה, 9 ממולדובה.
שרה כהן: ההתפלגות מבחינת הישובים בארץ, יש קבוצה גדולה למדי שמתגוררת באשדוד – 117 מנטרלים, עוד עיר מובילה היא נצרת עלית – 44, בקריית גת יש 38, ואחר כך יש התפזרות שהיא די אקראית בין הישובים השונים – בחיפה יש 125, בבת ים 70, ואחר כך יש התפזרות אקראית בישובים השונים במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך ייתכן, ששנים כה רבות קלנטירסקי רץ מוועדה לוועדה, מחבר כנסת לחבר כנסת, ולא מצליח להגיע לסיפוק במה שהקבוצה הזאת צריכה לקבל?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את מייצגת את משרד הקליטה, אז אפשר לדעת, איפה זה עומד?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כל אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש, שאתה אכן מקיים את הדיון הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שככל שיותר חברי כנסת צברים ייכנסו לנושא הזה, ולא רק עולים, אולי הנושא הזה ייפתר מהר יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מחפשת אשמים; אני רוצה לראות, איך אני פותרת את הבעיה.
שרה כהן: אני לא מבינה מה הבעיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז הכול בסדר, קלנטירסקי, למה אתה פה?
שרה כהן: אני הייתי שותפה לכל התהליך עוד בתקופה של טרום החוק, לכל מה שעבר בנושא של המנטרלים, והחקיקה שחוקקה שיקפה את עמדת המדינה באותה עת לגבי הסיוע שניתן למנטרלים, והקיפה את הנושאים השונים שאליבא דהכרת הצרכים שלהם באותה עת הוסדרו בתוקף החוק.
שרה כהן: נכון לעת הזאת, בכל פעם שעולים נושאים שברמה של חקיקה יש בהם כדי לתת מענה, הם נעשים.
שרה כהן: מענק ההבראה הוגדל בצורה מאוד משמעותית; בראשית הדרך הוא ניתן עבור כשמונה ימי הבראה, ואחר כך היתה הגדלה, שכיום עומדת על קרוב ל-6,000 שקל בתשלום חד-פעמי שניתן להם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כידוע לי, ואני מקווה שאיני טועה, כשהם מקבלים את המענקים החד-פעמיים, מורידים להם מס מאוד גבוה על המענקים האלה.
דני דנון: יש פה נציגת האוצר, רבקה לויפר.
דני דנון: יש מיסוי על המענק?
שרה כהן: על המענק אין מיסוי.
שרה כהן: את אולי מתייחסת לנושא של מי שמקבל קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי- - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשמקבלים את המענקים החד-פעמיים זה מגדיל להם את הסכום, ואז באופן אוטומטי מורידים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הטענה היא לא אליך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו פה כדי לפתור להם את הבעיה.
שרה כהן: אני לא בקיאה בנושא המיסוי, אבל אנחנו משלמים את הסכום במלואו לחשבון הבנק של האנשים.
שרה כהן: אני לא יודעת על איזה סוג של תשלומים שהם נדרשים לשלם בתוקף זה.
שרה כהן: בשנה האחרונה גם התקבלה החלטה על העברת תשלום לארגון היציג.
שרה כהן: אנחנו כרגע, לפי ההנחיות שקיבלנו, אנחנו מנכים 200 שקלים מהתשלום שמשולם עבור המנטרלים מאותם מנטרלים שאישרו שהם מוכנים שיעבור התקציב לארגון היציג.
שרה כהן: בשנת 2011 285 עולים אישרו שהם מוכנים שינכו להם עד 200 שקלים מהקצבה, והעברנו לארגון היציג 44,375 שקלים.
שרה כהן: אותו מהלך ייעשה גם השנה.
שרה כהן: כרגע זה מצוי במצב שאנחנו מקבלים את האישורים מאותם עולים שהוכרו במהלך השנה האחרונה.
שרה כהן: אני רוצה לפרוט את הדברים לנקודות השונות.
שרה כהן: בכל הקשור לנושא הבריאות, אני חושבת שדבריו של ד"ר דור בנושאים הרפואיים, שבין היתר, יש טענה חוזרת על-ידי המנטרלים- - -
אלכסנדר קלנטירסקי: אין לנו מרכז רפואי.
שרה כהן: הם זקוקים לטיפול.
שרה כהן: אני חושבת שמערכת הבריאות היא זו שאמונה על הנושאים, ודבריה נשמעים באופן מאוד ברור.
שרה כהן: בכל הקשור לנושא קצבאות נכות, דינם כדין כל אדם במדינת ישראל שנכנס לקצבת נכות.
דני דנון: הנקודה שעולה, שבאים המנטרלים ואומרים: אנחנו מעריכים את מה שאנחנו מקבלים מהמדינה, אבל זה לא מספיק.
דני דנון: מבחינת המשרד שאת מייצגת אותו, האם עמדתכם, שצריך להגביל את מה שהמדינה נותנת עבור קהל זה, או היה מיצוי הליכים בחוק הקיים?
דני דנון: הרי בפועל מה מבקש מר קלנטירסקי בשם אותם נציגים – הוא אומר:
דני דנון: בואו תגדילו – או באמצעות חוק חדש או באמצעות הגדלת המענק השנתי – אולי לא צריך חוק חדש, ואפשר להגדיל את הסכום.
דני דנון: השאלה, אם משרד הקליטה היום, מה עמדתו בנושא הזה?
דני דנון: האם הוא אומר: אני מסכים עם הטענות האלה – הסכום הזה לא מספיק לצרכים שלהם, או הוא אומר: מיצינו את ההליכים, סיימנו את העניין, הכרנו באנשים, יש סכום חד-פעמי?
שרה כהן: החקיקה שנעשתה עד כה לא היתה חקיקה שנעשתה באמצעות המשרד.
שרה כהן: היתה חקיקה שנעשתה באמצעות הכנסת.
שרה כהן: אנחנו פה מבצעים את הוראות החוק כלשונו.
שרה כהן: השאלה שאתה שואל אותי היא לא שאלה ברמה שאני כאיש מקצוע, מנהלת שירות הרווחה, שמפעיל את העבודה בתוך המשרד על בסיס החקיקה, היא לא תשובה שאני יכולה לומר לך.
שרה כהן: אני חושבת שהיא בגדר פנייה שצריכה להיעשות לשרה ולמנכ"לית המשרד.
שרה כהן: נכון לעת הזאת, לפחות מתוך המקום שלי, אני לא התבקשתי לקדם צעדים נוספים שהם מעבר למה שנעשה כרגע באמצעות החקיקה הקיימת.
שרה כהן: כאיש מקצוע נכון לעת הזאת, מתוך הקשר שלי בין היתר עם משרד הבריאות וההבנה לגבי מצב המנטרלים, ולאור ההבנה לגבי מצבן של אוכלוסיות עולים אחרות, אני לא ראיתי כאן מקום שאני צריכה לשקף בעיות חריגות מעבר לבעיות של אוכלוסיות עולים נוספות, שמגיעות לטיפול השירות ושל צוות העובדים הסוציאליים של צוות השירות שלנו.
דני דנון: אני רוצה לפנות לנציגת משרד השיכון, כי הנושא הזה עולה כל הזמן, הגברת רונית גדליאן, ראש תחום תוכניות סיוע, יש להם עדיפות ברשימות?
דני דנון: זה הדבר שכואב להם מאוד.
דני דנון: אני מכיר את הנושא של הרשימות ואת הבעייתיות.
רונית גדליאן: רוב הממתינים נמצאים ברשימת המתנה של משרד הקליטה.
רונית גדליאן: איך התור שם מתנהל, האם יש להם עדיפות – זה משרד הקליטה, צריכים לתת תשובה, ולא אני.
רונית גדליאן: אני כן יכולה לומר, שבזמן ההמתנה יש להם האפשרות לקבל את הסיוע בשכר דירה שאנחנו נותנים.
רונית גדליאן: באמצעות דוח טרכטנברג שהיה בשנה שעברה והשנה, הגדלנו את הסיוע שמגיע לזכאים של משרד הקליטה ומשרד השיכון כממתינים לדירה בשיכון הציבורי, לקבל את הסיוע בשכר דירה.
רונית גדליאן: בלי קשר לשום דבר, מנטרלי צ'רנוביל מקבלים תוספת של 10 אחוז בסיוע בשכר דירה שמגיע להם, מבלי שהם מגישים שום בקשה מיוחדת.
דני דנון: מה זה אומר בכסף?
רונית גדליאן: אנחנו מדברים בסדר גודל של יחיד – עד 926 שקלים, כי זה גם תלוי בגיל של המבקש עצמו, ולזוגות אנחנו מדברים על 1,262 שקלים.
דני דנון: זה כולל את התוספת של 10 אחוז?
רונית גדליאן: כן.
רונית גדליאן: כמובן, הם מגישים בקשה חד-פעמית, ומציגים חוזה שכירות כדי לקבל את הסיוע בשכר דירה.
רונית גדליאן: בנוסף, יש לנו תוכנית משותפת לממתינים לדירה בשיכון הציבורי של משרד הקליטה, משהו שאנחנו מפעילים אותו יחד עם משרד הקליטה, שמי שנמצא בתור ממתינים שלהם, יש לו אפשרות, בגלל שיש מחסור בדירות, לקבל בנוסף לסיוע בשכר דירה הזו תוספת של עד 400 שקלים מהסכומים שנתתי, כלומר זה יכול להגיע עד 1,326 ליחיד או 1,862 לזוג, אם הם מוותרים על התור לדירה בשיכון הציבורי בטווח של חמש שנים.
רונית גדליאן: זו תוכנית שאנחנו מיישמים אותה, לא מזמן חידשנו אותה כדי שאנשים יוכלו להצטרף.
רונית גדליאן: זה מה שאנחנו עושים מבחינת הסיוע שניתן.
רונית גדליאן: אני יודעת שיש הוסטלים שמנסים לתת פתרונות, יש לא מעט הוסטלים פנויים, באזור הצפון, ואין כל כך היענות של האנשים להתאכלס שם.
רונית גדליאן: מבחינת משרד השיכון, אדם הגיש פעם אחת בקשה, וזה מתחיל לרוץ.
רונית גדליאן: כל עוד יש חוזה השכירות, אנחנו נותנים את הסיוע.
דני דנון: גברת כהן, להשלמה, יש עדיפות אצלכם ברשימות של זכאי הדיור?
שרה כהן: איני יודעת.
שרה כהן: זה נושא שהוא באחריות אצלנו של חביב קצב, ואין לי תמונת המצב.
אלכסנדר קלנטירסקי: אין.
דני דנון: אשמח לקבל לוועדה דיווח מחביב או מהמנכ"ל.
שרה כהן: אבקש ממר קצב שיעביר דיווח בנושא.
דני דנון: אני רוצה לפנות לנציג משרד החוץ, היועץ המשפטי, העו"ד אהוד קינן.
דני דנון: אהוד, בעולם יש התייחסות ספציפית לאותן אוכלוסיות במענקים, בחוקים, בדברים שאנחנו יכולים ללמוד מהם?
אהוד קינן: זאת שאלה טובה, כי אני חושב שמדינת ישראל היא ייחודית במה שהיא נותנת.
אהוד קינן: אני לא חושב שיש מצב כזה בשום מדינה בעולם.
אהוד קינן: יש להבין את הבעיה, ואני חושב שזה מתחילת הדיונים, אולי 15, 17 שנה – מדינות ברית המועצות לשעבר, בעיקר רוסיה, בלרוס, הן הכירו במאמץ המיוחד שעשו הליקווידטורים בנטרול הכור הנפגע בצ'רנוביל, ולכן חוקקו באותן מדינות חוקים מאוד נדיבים של זכויות לליקווידטורים.
אהוד קינן: חלק מהדברים שאתה שומע היום נמצאים בחוקים האלה – נופש, טיפול רפואי, עדיפות בתחבורה, עדיפות בדיור וכו'.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לאלה שגרים פה או לאלה שגרים שם?
אהוד קינן: אלה חוקים מקומיים.
אהוד קינן: הבעיה היא, אל"ף, למיטב ידיעתנו, החוקים האלה הם קצת חוקים דמיוניים, כי הם נחקקו תחת לחץ ואמוציות, ואנחנו לא יודעים שהמדינות יודעות לעמוד בנטל שנקבע, כי זה נטל כספי כבד, אבל לא זאת השאלה.
דני דנון: אוקראינה ורוסיה היום.
אהוד קינן: אוקראינה ורוסיה, בלרוס.
אהוד קינן: העניין הוא שהחוקים האלה במפורש מגבילים את הזכויות למי שהוא אזרח ותושב.
אהוד קינן: יש חוקים דומים, שאתה עוזב את המדינה – הזכויות הן מקומיות.
אהוד קינן: אני חושב שזה מוכר בהרבה מאוד מדינות בעולם.
אהוד קינן: לכן החוק אומר: ברגע שאדם עלה ארצה, נפסקות זכויותיו, והוא לא יכול לקבל.
אהוד קינן: אם ליקווידטור נוסע חזרה לאוקראינה או לרוסיה, הוא זכאי ליהנות מהתנאים.
אהוד קינן: מדינת ישראל, מרגע שהדבר הזה הובהר, לא קיבלנו את זה כפי שזה על אף שאנחנו מכירים את המצב הזה.
אהוד קינן: גם במדינת ישראל יש חוקים שחלים על תושבים בלבד, ואם אתה עוזב את הארץ, אתה לא זכאי לזכויות מסוימות, אבל לקחנו על עצמנו להעלות את זה ברמת הבילטרלית, דו-צדדית, מול המדינות האלה באופן מאוד אינטנסיבי מתוך מטרה לשכנע אותם לבטל את המגבלה הזאת.
דני דנון: באילו סכומים מדובר?
דני דנון: אם אני, למשל, אזרח אוקראינה, ואני היום הייתי גר באוקראינה, מה הייתי מקבל?
אהוד קינן: לא יודע מה הסכום.
אהוד קינן: החוק שקראנו אותו בזמנו הוא מאוד נדיב.
אלכסנדר קלנטירסקי: חבר שלי במוסקבה, שעבדנו יחד, כל חודש מקבל 2,000 דולר, זהו.
אלכסנדר קלנטירסקי: כמו עני.
אהוד קינן: זה לא רק זה; יש נופש, עדיפות בדיור, בחלק מהחוקים.
אהוד קינן: אני מכיר את החוק האוקראיני, וזה ודאי דומה, אבל זאת לא השאלה; השאלה היא הליקווידטור הישראלי והליקווידטור הרוסי זכאים לאותו דבר, אם הם גרים ברוסיה.
אהוד קינן: ברגע שאדם עזב את רוסיה, היגר לארצות הברית, לקנדה או עלה לישראל – מעמדו שונה.
אהוד קינן: כלומר זה לא חוק שמפלה ליקווידטורים שעלו לישראל; זה חוק שקובע שעזבת את רוסיה, אוקראינה, בלרוס – אתה לא זכאי.
אהוד קינן: אנחנו מנסים לפעול כבר הרבה שנים לשינוי המגבלה הזאת בדיוק בגלל הדברים שצוינו, בגלל חשיבות העניין.
אהוד קינן: אנחנו מכבדים את המדינות האלה, מכבדים את החוקים שלהן, מבינים שיש חוקים שהם מוגבלים לתושבים, אבל אנחנו אומרים: אלה אנשים מיוחדים, וצריך לעשות חריג.
אהוד קינן: אבל המדינות האלה אומרות לנו בצורה הכי ברורה: זה תקדים, אנחנו לא יודעים מה השלכות הרוחב, יש לנו בעיה.
אהוד קינן: אז ניסינו לקחת את הנושא הזה באמצעות ערוץ אחר – הסכם העברות פנסיה, כלומר אם החבר של מר קלנטירסקי מקבל כסוג של קצבה או פנסיה במוסקבה 2,000 דולר, אם הוא עוזב את מוסקבה, למה לא תעבירו?
אהוד קינן: אז אנחנו מנהלים משא ומתן ארוך, ואני מניח שאנשים מכירים אותו מהקשרים אחרים של הסכמים, ניסיון לקיים משא ומתן, ניסיון להגיע להסכם להעברת פנסיות עם שלוש המדינות הללו.