GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה פישר: הפרק הזה הוא פרק העמקה והוא מתייחס לפריחה, הן של יצירות תרבותיות בעלות אופי ומאפיינים יהודיים והן לגבי מיזמי הזנק, או בעברית צחה סטרט-אפים, תרבותיים בארצות הברית ובאירופה, שהם מסמנים איזה שהיא תפנית ביצירתיות היהודית ובמקומות האלה.
שלמה פישר: הנקודה המרכזית כאן שהם קשורים לאיזה שהוא דפוס חדש של זהות יהודית ושל השתייכות יהודית, שהיא הרבה פחות אתנית והרבה פחות מבוססת על הבחנה אתנית בין אנחנו והם, פחות ברגע אינטואיטיבי שבטי, אם אתה רוצה, והרבה יותר ממוקד ביצירת משמעות ויצירתיות יהודית.
שלמה פישר: זה סוג של יצירה שהיא מאוד קוסמופוליטית, היא משלבת אלמנטים הן מהמסורת היהודית, מהתרבות היהודית, אבל גם מתרבויות אחרות, במיוחד במוזיקה, במיוחד בספרות, והיא גם נצרכת על ידי קהלים שהם מעורבים, זה לאו דווקא תרבות שהיא נצרכת רק על ידי קהל יהודי.
שלמה פישר: זאת אומרת היא לא תרבות יהודית שאני למשל גדלתי איתה בארצות הברית.
שלמה פישר: יש דילמות של מדיניות, כמה לתמוך בדבר כזה, מה דבר כזה תורם, מה הוא לא תורם, האם ניתן לבנות עתיד יהודי על הבסיס הזה ויותר לטפל בסוגיות האלה, אבל המחקר גם מצביע על כך שהמיזמים האלה והתרבות הזאת לעתים קרובות הם הקשר המרכזי לשכבת הגיל שחלקים של שכבת הגיל הזאת, של מבוגרים-צעירים, כך תרגמנו את זה, שבאמת הזיקה שלהם ליהדות וליהודיות נמצאת בסיכון.
שלמה פישר: זה פרק ההעמקה.
שלמה פישר: בסיס הנתונים של הפרק הזה היו ראיונות העומק שעשתה פרופ' סילביה ברק פישמן מברנדייז, במסגרת המחקר של אביחי על ההנהגה היהודית הצעירה.
שלמה פישר: פרק נוסף שיש בו הקשר יהודי ברור, הקשר עַם יהודי ברור, זה פרק המדע והטכנולוגיה בהקשר לעם היהודי, וכאן אנחנו בוחנים את האפשרות, יש כאן המלצה, לעבור ממדיניות מדע וטכנולוגיה שהיא טריטוריאלית, למדע וטכנולוגיה שהיא מבוססת רשת, network based, ולהשתמש במדענים היהודיים ובכוח המדעי היהודי בחוץ לארץ כמכפיל כוח המדע הישראלי.
שלמה פישר: זה במיוחד לאור החולשות שמתגלות, זאת אומרת למרות שהמדע הישראלי הוא מרשים מאוד מבחינת ההישגים שלו, עם פרסי נובל וכל זה, אבל יש איזה שהן חולשות, במיוחד במערכת החינוך הקדם אוניברסיטאית, היושבת ראש מכירה את זה היטב, וכאן העזו כביכול לפצות את החולשות האלה על ידי מכפיל כוח מהעם היהודי בתפוצות.
שלמה פישר: אני אזכיר עוד פרק אחד בקיצור נמרץ.
שלמה פישר: זה במסגרת של התפתחויות למעקב וזה שיש יוזמה שיש בה משום שינוי פרדיגמה לגבי המימון של החינוך היהודי בחוץ לארץ, במיוחד בארצות הברית, ששם עד כה היה עיקרון של הפרדה בין דת ומדינה, ולכן המימון של החינוך היהודי בעצם בא מהסקטור הפרטי, היהודים עצמם.
שלמה פישר: כאן יש ניסיון, שמובילים אותו מנהיגים בולטים בקהילה היהודית, להעביר חקיקה מצורות שונות על מנת שיביאו למימון ציבורי לבתי ספר דתיים, זאת אומרת לבתי ספר פרטיים ודתיים, כולל החינוך היהודי.
שלמה פישר: החשיבות של הדבר הזה, אבל לא רק, בהקלה המאוד משמעותית, במיוחד בזמן של משבר, משבר כלכלי, כאשר למשל אם יש לך שניים-שלושה ילדים בארצות הברית אז העלות של לקיים קשר וחינוך יהודי הוא ההכנסה החציונית של משפחה בארצות הברית.
שלמה פישר: זאת אומרת אתה צריך הכנסה חציונית רק על מנת לקיים חינוך יהודי.
שלמה פישר: זה לא רק זה, אלא שאם תרד העלות של בתי ספר יהודיים, הם יכולים להתחרות בבתי ספר כלליים ופרטיים אחרים, זאת אומרת יהיה אפשרי להפוך את החינוך היהודי למשהו אחר לחלוטין, שיהיה מושך ואטרקטיבי עבור בעיקר משפחות ותלמידים לא אורתודוקסים שהם, עדיין, למרות כל המאמצים וכל ההשקעה, לא פוקדים במספרים משביעי רצון את החינוך היהודי בארצות הברית.
שלמה פישר: אלה שלושה פרקים, יש עוד, ועד כאן.
שלמה פישר: תודה רבה.
אבינועם בר יוסף: אני רוצה, אולי כדי לסכם, לעבור לכמה המלצות מדיניות שגיבשנו כאן.
אבינועם בר יוסף: אנחנו למעשה מתחילת הקמת המכון ב-2004, קוראים להפניית משאבים להשקעה בדור הצעיר ובעתיד, גם כשזה בא על חשבון השקעות בהווה ובעבר ולמרות החשיבות של ההשקעות האלה, אנחנו חושבים שצריך לעשות מאמץ מאוד גדול בהפניית משאבים בדור העתיד.
אבינועם בר יוסף: אנחנו לא עסקנו, כפי שראיתם, בלוח המחוונים שבנינו, בנושא של המנהיגות.
אבינועם בר יוסף: הנושא של המנהיגות הוא נושא קריטי אבל הוא לא ניתן למדידה בהפרשים של שנה או כמה שנים.
אבינועם בר יוסף: מכל מקום אנחנו נמצאים היום בתקופה של מעבר וחילופי מנהיגות בעולם היהודי מחוץ לישראל, תוך שנתיים עד שבע שנים מרבית המנהיגים הבכירים, המקצועיים, בעם היהודי, כי גם זאת הבחנה שצריך לעשות, המנהיגות המקצועית מתחלפת וזה מציב אתגר ממדרגה ראשונה לעם היהודי בכלל.
אבינועם בר יוסף: חלק מהדברים שראינו ושמצביעים על שיפור במצב העם היהודי נובע מן הרצינות, המקצועיות וההשקעה של המנהיגות הקיימת בנושאים קריטיים לעם היהודי.
אבינועם בר יוסף: המנהיגות הזאת מתחלפת ואין הכנה מספקת להחלפתם.
אבינועם בר יוסף: אנחנו קוראים לכן ל- - -
עינת וילף: אם תוכל לחזור אחורה, אני רוצה גם להדגיש כאן, הרי הקדשנו דיון אחד להחלפת המנהיגות.
עינת וילף: זה השקף שהיה לך?
אבינועם בר יוסף: זו החלפת המנהיגות, 'דור המנהיגות הבא – אתגרים'.
עינת וילף: חשוב, אני לא יודעת אם ציינתם את זה, גם קיימנו דיון שלם על נושא הנשים בארגונים היהודיים, כלומר כל דור המנהיגים בארגונים היהודיים הם גברים ומאוד חשוב שגם כשאתם מציגים את זה וגם כשאתם נפגשים, ואנחנו ודאי קיימנו על זה דיונים, שחלק מהתחלופה תבטא גם שינוי באיזון הזה שבין נשים לגברים בהנהגה.
אבינועם בר יוסף: אנחנו באמת מתחילים פרויקט רציני בנושא של מנהיגות נשים, שתוביל אותו נדיה אליס במכון.
אבינועם בר יוסף: היא כבר עובדת על הפרויקט באופן רציני.
אבינועם בר יוסף: מכל מקום אנחנו חושבים שצריך גם לבנות מערכת לאיתור המועמדים המתאימים ביותר, בתחומים של מנהיגות ארגונית קהילתית רוחנית ותרבותית, דבר שלא נעשה היום, כשבעבר כן היה איתור כזה והיו מלגות לסטודנטים מצטיינים, היו מלגות לסטודנטים מצטיינים עם follow up של חיבור של אותם סטודנטים כשהם סיימו לבעלי תפקידים בכירים בעם היהודי.
עינת וילף: באמת?
עינת וילף: אתה יכול להרחיב?
אבינועם בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס, כי יש אנשים שהם בתפקידים היום, אבל כן, בפירוש, אנשים שישבו על מלגות.
עינת וילף: אנשים שישבו על מלגות מטעם ארגונים יהודיים, מטעם פילנתרופים פרטיים, שממש- - -
אבינועם בר יוסף: כן, שאיתרו אותם באוניברסיטאות ועשו את החיבור לבעלי תפקידים גם בקהילה היהודית אבל גם בממשל.
אבינועם בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס לשמות.
עינת וילף: בסדר, רק לשאול איך בעיניך זה שונה מ- - - לכאורה אפשר לטעון שהיום להרבה נדבנים יהודים יש תכניות מנהיגות, לא אחד שנתנו לו אלא מאה, מאתיים, שלושים, חמישים, במה זה שונה?
עינת וילף: כלומר הם יכולים לטעון שהם עושים את אותו דבר יום, הם מאתרים מאה, מאתרים מאתיים ואחד מהם בסוף- - -
אבינועם בר יוסף: אני אגיד לך מה ההבדל.
אבינועם בר יוסף: זה נכון שיש מאמצים כאלה, בודדים, המאמצים האלה הם לא מלווים בתכנית follow up.
אבינועם בר יוסף: הייתה תכנית follow up והיום אין תכנית כזו, יש פרויקט מאוד מרשים שעושה סטיינהרט עם קבוצה של מנהיגות עסקית שהמטרה שלו היא מטרה חשובה, לנסות לאתר את דור העתיד של אנשי העסקים הגדולים ולחבר אותם לנושאים היהודיים והם עושים מפגשים בארץ וזו קבוצה מרתקת, אבל אין follow up, אין חיבור לשלב הבא, לאלה שכבר תופסים עמדות כאלה, וזה חשוב, אנחנו דווקא בדיונים איתם.
עינת וילף: ואיך אתה רואה follow up כזה?
אבינועם בר יוסף: נניח שלפני שלושים שנה פול וולפוביץ היה סגן שר ההגנה ולוקחים שלושה אינטרנים שהם בולטים והוא לוקח אותם כעוזרים שלו ואחר כך אתה רואה איך הם מתפתחים בממשל בתפקידים שונים או בקונגרס.
אבינועם בר יוסף: היו דברים כאלה בקונגרס, איך התפתח ג'ק קלוב, איך הארי וייס, כך זה עבד.
אבינועם בר יוסף: בכל אופן אנחנו באמת חושבים שצריך להתייחס למנהיגות ארגונית קהילתית, רוחנית ותרבותית, לעודד כניסה של צעירים לפוליטיקה ולשירות ציבורי במדינותיהם בכלל, זאת אומרת לא רק בארץ.
אבינועם בר יוסף: אני עובר על הנושא של הגיאופוליטיקה.
אבינועם בר יוסף: בנושא של הגיאופוליטיקה כאן אנחנו עוסקים רק בהמלצות לקהילות ולעם היהודי.
אבינועם בר יוסף: הנושאים האמיתיים, הכבדים, הם בטיפולה של ממשלת ישראל ולנו כמובן אין את הכלים להתמודד עם זה, אבל יש דברים שצריך לעשות ברמה הקהילתית היהודית.
אבינועם בר יוסף: הדבר החשוב ביותר זה חיזוק המערכת היהודית בעולם לניהול משברים.
אבינועם בר יוסף: זה דבר שהוא קריטי בעת הזאת ואנחנו הצגנו את זה גם בממשלה ואני חושב שמקדישים לזה תשומת לב.
אבינועם בר יוסף: שקלול מרכיב הביטחון בקהילות יהודיות בעולם וההכנה הדרושה בעת קבלת החלטות מבצעיות.
אבינועם בר יוסף: מה הכוונה כאן?
אבינועם בר יוסף: כשמתקבלות פה החלטות, שיהיה איסוף של החומר המודיעיני השייך להשלכות אפשריות של הפעולה במקומות שונים בעולם והכנת אותן קהילות.
אבינועם בר יוסף: זה לא שבגלל זה יבטלו פעולה, אבל צריך לקחת את זה בחשבון ולהכין את המוקדים הפגיעים לאפשרויות שונות.
עינת וילף: אני כבר לא זוכרת אם זה היה פה או בוועדת חוץ וביטחון אבל היה דיון, אם אני זוכרת נכון היה, או איש ממשלה או איש צבא שטען שהיום זה נעשה בצורה הרבה יותר מסודרת.
אבינועם בר יוסף: זה נכון, זה יותר טוב מבעבר.
אבינועם בר יוסף: אנחנו ניהלנו על זה מאבק מאוד קשה במכון, אני מקווה שזה יותר טוב, אבל היום זה קריטי וזה קריטי גם בהכנת הקהילות.
אבינועם בר יוסף: חשוב מאוד שגם הסוכנות וגם משרד התפוצות ייכנסו לזה בצורה מאוד רצינית.
אבינועם בר יוסף: יש לנו המלצה של השתתפות התפוצות בחיזוק העורף בזמן מתקפה.
אבינועם בר יוסף: למה הכוונה?
אבינועם בר יוסף: להכנת תכניות.
אבינועם בר יוסף: ההשפעה של פעולה כזאת היא יותר על חיזוק החיבור בין הקהילות אבל היא חשובה, היא נותנת תחושה לאנשים תחת התקפה בישראל שהם לא עומדים לבד, שיש איזה שהוא עורף יהודי גלובלי.
אבינועם בר יוסף: העצמת הקשר של העם היהודי עם מעצמות עולות, בנוסף כמובן הנושא של המאבק בדה לגיטימציה ובניית אסטרטגיה של סנגור יהודית גלובלית.
עינת וילף: קיימנו כאן דיון עם השגריר ההודי, אנחנו עדיין מנסים להביא את השגרירה הסינית, זה יותר קשה.
אבינועם בר יוסף: בתחום הזהות והקשר הבין קהילתי, יש לנו המלצה, אנחנו קוראים פה להרחיב באופן סכמתי את פרויקט תגלית למחזור החיים היהודיים, אבל הכוונה היא בעצם לנצל את המותג שנוצר ולהרחיב את החבילה של כל ילד יהודי שנולד על מנת לאפשר להורים, קודם כל על ידי השתתפות יותר גדולה של המדינה, לנצל מעין חבילת ואוצ'רים בתקופות שונות שחשוב להם להעניק את הממד של הזהות היהודית.
אבינועם בר יוסף: יש לנו על זה תכנית יותר מפורטת, שקשה להרחיב עליה כאן, אבל אנחנו נדבר על זה.
אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים על שירות יהודי כהמשך וחניכה לבוגרי תגלית וסל"ע לקידום פרויקטים ליצירה תרבותית, דתית וחברתית.
אבינועם בר יוסף: בתחום הדמוגרפיה אנחנו פרסמנו בשנה שעברה את הספר של דלה פרגולה על מדיניות דמוגרפית.
אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים לצמצם את המכשולים שעומדים בפני נישואים יהודיים, הגדלת התמיכה בילד השלישי והרביעי בישראל על חשבון התמיכה בשמיני ובתשיעי, רשות וירטואלית של החברה היהודית הצעירה, זה פרויקט שאנחנו גם נכנסים אליו לעומק עכשיו, מיקוד תשומת הלב באוכלוסיית הרווקים וקירוב בני זוג לא יהודיים לעם היהודי ופעולה נמרצת לגישה ידידותית לגיור.
אבינועם בר יוסף: זה כולל גם מעורבות אמיתית של הארגונים בחוץ לארץ ולחץ על ממשלת ישראל.
אבינועם בר יוסף: המלצות נוספות שעסקנו בהן זו עלייה מן המערב, הקלה וסיוע במתן הכרה בתארים אקדמיים, מקצועיים והסרת חסמים ביורוקרטיים- - -
עינת וילף: כיוון שזה משהו שאני יכולה לעזור איתו, יש לכם רשימה יותר מדויקת של מה שצריך?
עינת וילף: אז תעבירו לי, אני אעלה את זה בוועדת חינוך.
אבינועם בר יוסף: דב מטפל בזה.
עינת וילף: תוכל לדבר איתו שיעביר לי?
אבינועם בר יוסף: זאת בעיה גדולה במיוחד לגבי העולים הפוטנציאליים בצרפת.
דנה גורדון: לא רק הפוטנציאליים, גם אלה שכבר עלו.
אבינועם בר יוסף: כן, יש שם בעיה אמיתית, ודאי.
אבינועם בר יוסף: אחרת הם יורדים.
אבינועם בר יוסף: בתחום המדע והטכנולוגיה, זה פרק שניהל אותו דר' שלום ואלד, שהוא באמת מאבני היסוד של המכון מאז הקמתו.
אבינועם בר יוסף: הוא מדבר על ניצול המשאב הכלל היהודי במדע וטכנולוגיה בישראל.
אבינועם בר יוסף: בעיה אחרת שאנחנו מאתרים והיא קריטית היום זה חידוש מאגר הטכנאים וההנדסאים, שהתמלא ואפשר את הבום הטכנולוגי בארץ של עולי ברית המועצות שנקלטו בתפקידי ביניים.
אבינועם בר יוסף: המאגר הזה הולך ומתרוקן, כי הם כבר מתחילים לצאת לפנסיה וצריך לחדש את המאגר הזה ולעודד גם חינוך לטכנאות והנדסאות בארץ וגם הבאת טכנאים ומהנדסים מחוץ לארץ.
עינת וילף: ואגב, גם כאן יש פוטנציאל גדול עם הנשים, במדעים, בטכנולוגיה, בהנדסה.
עינת וילף: יש כמה תכניות מעניינות.
אבינועם בר יוסף: עד כאן ההצגה שלנו ואנחנו כמובן נשמח לענות על שאלות.
עינת וילף: אני אתחיל עם משרדי הממשלה, אני אשמח לשמוע התייחסות להמלצות.
עינת וילף: יש איזה דף סיכום של ההמלצות?
עינת וילף: ניקח את הדברים שהם רלוונטיים יותר לישראל, פחות גיאופוליטיקה, בואו נשאיר את זה.
עינת וילף: בואו נתחיל, משרד ראש הממשלה, לילך.
לילך אלמקייס: התכנית הוצגה בממשלה וההמלצות עוד לא נדונו לעומק, אז אין לי יכולת להגיד איזה משהו מעבר לזה, מלבד זה שצריך ללמוד אותן.
לילך אלמקייס: גם בתכנית הגדולה שהוצגה, הידועה בכינוי הפרדיגמה היו המלצות מאוד דומות, זה לא שהמצאנו את הגלגל מחדש, ואנחנו צריכים ללמוד אותן.
עינת וילף: בעבר היה תהליך, אבינועם, של אימוץ ההמלצות?
עינת וילף: או שזה פשוט הוצג וזהו?
לילך אלמקייס: לא, זה הוצג.
אבינועם בר יוסף: היה ראש הממשלה בישיבה האחרונה, הוא קבע שצריך לקבוע ישיבה נוספת עם השרים.
אבינועם בר יוסף: אני לא חושב שאת היית שם.
אבינועם בר יוסף: היית שם?
לילך אלמקייס: לא.
אבינועם בר יוסף: בישיבת הממשלה הוא הודיע על כינוס פגישה נוספת עם המכון לאחר שהשרים ילמדו את החומר.
אבינועם בר יוסף: הוא באמת התייחס, זה גם מופיע בהודעת הממשלה אחר כך, בהערכה מאוד גדולה להמלצות בתחומים השונים ואני יודע שמזכיר הממשלה בקשר איתנו לקביעת מועד לישיבת המשך.
עינת וילף: אבל בעבר האם הייתה ממשלה שעברה איזה שהוא תהליך של אימוץ המלצות או שהיה משהו- - -
אבינועם בר יוסף: היו כמה דברים שאומצו על ידי הממשלה.
אבינועם בר יוסף: אחד הדברים את ציינת, זה הנושא של הכנת הישיבות בצורה אחרת לקראת קבלת החלטות וההשלכות לגבי העם היהודי והעבודה שבזמנו פרופ' דרי, בעזרתו של יוגב, עשו במכון.
אבינועם בר יוסף: זה נושא אחד שטופל.
אבינועם בר יוסף: היו נושאים של תקצוב שהושפעו, ואנחנו יודעים בדיוק באיזה תחומים.
אבינועם בר יוסף: היו דברים שיושמו ושעברו גם בהחלטות ממשלה בעקבות הישיבה.
אבינועם בר יוסף: אנחנו היינו רוצים לראות יישום יותר הדוק של המצב, אבל הייתה העברת תקציבים ל-birthright שהושפעה מההמלצות.
עינת וילף: לכשתהיה ישיבה נוספת אני אשמח אם תעדכנו אותנו, כי לפחות נוכל לקבל על זה דיווח או משהו בסגנון הזה.
אבינועם בר יוסף: אנחנו מעריכים שזה יהיה באוקטובר
עינת וילף: בבקשה, משרד החוץ.
שמואל בן שמואל: כמה דברים.
שמואל בן שמואל: קודם כל כללית לגבי כמה חסמים בתכניות קיימות, איך פותחים את אותם חסמים.
שמואל בן שמואל: נתחיל בתכנית תגלית שהיא כמובן תכנית הדגל מזה שנים, לפני שנכנסים למחזור החיים, יש חסם בתכניות הקיימות, וזה אנחנו מקבלים גם מחלק מהנציגויות שלנו בחוץ לארץ, של מספר בקשות רב שלא נענה בגלל חוסר בתקציב.
שמואל בן שמואל: היו גם פניות.
שמואל בן שמואל: דיברתי בזמנו עם גידי מארק, הוא אמר שעל ידי הגדלה של התקציב, הוא אמר שאם כל שותף ייתן 50 מיליון דולר, אפשר יהיה להגיע למשהו כמו שרוב הסטודנטים היהודים של שנה ראשונה יגיעו קודם כל לארץ.
שמואל רוזנר: אתמול יצאה הודעה על זה ששלדון אדלסון הקצה 13 מיליון דולר נוספים השנה כדי לחסל את התור.
שמואל רוזנר: יש תורים.
שמואל רוזנר: אתמול יצאה ההודעה, כדי שהשנה לא יהיה תור.
שמואל בן שמואל: יפה, אבל שלדון אדלסון זה שלדון אדלסון, אי אפשר לבנות הכול על שלדון אדלסון.
עינת וילף: בונים מה שאפשר.
שמואל בן שמואל: פעם רק דיברו, במדינת ישראל היום התחילו לתת כסף.
שמואל בן שמואל: החכמה היא באמת, ואלה דברים שאנחנו גם מעלים בתוך המשרד וגם החוצה, שתהיה דרישה מהממשלה שתגדיל את חלקה בתגלית ועל ידי כך גם תייצר לחץ על הפדרציות להגדיל את חלקן ואז לפחות בקטע הזה הפקק שנוצר ייפתח.
שמואל בן שמואל: זה דבר מעשי ראשון שאפשר לנסות וללחוץ עליו.
שמואל בן שמואל: אני לא מדבר דווקא בשנה הקרובה.
שמואל בן שמואל: נגיד בשנה הקרובה יש בעיות תקציביות, נגיד- - -
לילך אלמקייס: אני מצטערת שאני עוצרת אותך, פשוט יש החלטת ממשלה קיימת, 11, 12, גם 13, ששמים 142 מיליון שקל.
אבינועם בר יוסף: ---לתגלית בשלוש השנים הקרובות 130 מיליון דולר.
לילך אלמקייס: לפרויקט אחד ממשלת ישראל תקצה בשנת 2013 142 מיליון שקל.
עינת וילף: האם מדובר על תוואי עלייה מסוים?
עינת וילף: כלומר האם יש- - -
לילך אלמקייס: בוודאי, ב-2011 שמנו 88, ב-2012 אנחנו שמים 120, ב-2013 - 142.
שמואל רוזנר: זה מתוקצב לשלוש שנים עם מדרגות.
לילך אלמקייס: כדאי מאוד שתבדוק את מצב התרומות, כי מה שאנחנו יודעים, ואני זאת שבודקת את החשבונות, זה שממשלת ישראל אף פעם לא הציבה איזה שהיא בעיה וב-2011 לדעתי אפילו החזירו לנו חלק מהכסף כי לא הצליחו לעמוד בתכנית.
לילך אלמקייס: מטרת החלטת הממשלה הייתה לעודד עוד תרומות, היא הייתה בשיתוף פעולה כמובן עם תגלית וגם הפילנתרופים, אז כדאי ללמוד את החלטת הממשלה קודם.
שמואל בן שמואל: את החלטת הממשלה אני מכיר, אני רוצה לדבר על יישום- - -
לילך אלמקייס: אז מה שאמרת זה בדיוק החלטת הממשלה שמיושמת כל יום.
שמואל בן שמואל: יפה, אז כיוונתי לדעת גדולים.
לילך אלמקייס: היא התקבלה ב-2010 והיא מדברת על 2011 עד 2013.
שמואל בן שמואל: מכיוון שיש בעיה, הבעיה קיימת, בעיית הפקק קיימת, אז חלקה היא הממשלה, חלקה היא הפדרציות בעיקר, יכול להיות שגם הפילנתרופים, אם יהיה תקצוב אז שיהיה תקצוב ל- - -
לילך אלמקייס: מבחינת הממשלה יש תקצוב עד גג של 142 ב-2013.
שמואל בן שמואל: אם ככה אני שמח.
שמואל בן שמואל: דבר נוסף, לגבי פעילויות follow up שזה תמיד עקב האכילס בפעילויות מול תכניות קיימות, follow up מול תגלית, follow up מול מסע, שזו תכנית כמובן, כמו שכולנו יודעים, הרבה יותר מעמיקה וחלק מאנשי מסע גם עוברים בפרויקטים השונים שלהם גם בתוך משרדי הממשלה והם, לפי דעתי, בפוטנציאל מהטובים ביותר להיות מעורבים בפעילות אקטיבית, גם בעולם היהודי וגם בהקשר של ישראל.
שמואל בן שמואל: כאן אני רוצה לדבר על כמה דברים צנועים שאנחנו עושים וזה פתח גם לפעילויות אחרות, למשל מול מסע יש כיום תכנית במשרד החוץ של פרויקט להכשרת בוגרי מסע כמה שנקרא מסבירנים לעם ישראל.
שמואל בן שמואל: מה שזה נותן, אותם אנשים שיש להם פוטנציאל להיות מעורבים, אחרי פרויקט כזה, שאחר כך נבחן גם בשטח בשיתוף פעולה עם הנציגויות, הם הופכים הלכה למעשה, חלקם לפחות, גם לפעילים, שזה מבחן חשוב, פעילים למען ישראל, פעילים בתוך המערכת הארגונית היהודית.
שמואל בן שמואל: יש סדרת פעילויות שדורשת תקצוב, או הרחבת תקצוב, גם בתוך משרד החוץ, אפשר גם במשרדים אחרים.
שמואל בן שמואל: אלה פרויקטים פשוטים לכאורה, אבל פרויקטים טובים של סמינרים למנהיגות יהודית צעירה.
שמואל בן שמואל: אנחנו מקיימים כבר מזה למעלה מעשור מודל של פרויקט שבו מגיעים ארצה צעירים יהודים אחרי אוניברסיטה, אנשים שהם כבר בדרכם למעלה בתוך המערכת היהודית והכללית, יותר חשובה לנו המערכת הכללית, וחלק מאותם אנשים באמת נמצאים במצב שהם כבר מתברגים בתוך ההנהגות בתוך המדינות שלהם, הנהגה מקצועית יהודית, הנהגה כללית, פוליטית, עסקית וכו' וכו', ועכשיו, ממש בזמן הזה, אנחנו מקיימים סמינר גדול לבוגרי הפרויקטים הקודמים והגיעו למעלה מ-100 איש שחלקם באמת הם כבר מנהיגים בקהילות היהודיות במדינותיהן, אוסטרליה למשל, דרום אפריקה.
עינת וילף: האם אתם עושים איזה שהוא תהליך של זיווג עם מנהיגים, מנטורים, להבטיח שמי שיוצאים מהסמינרים האלה זוכים לתמיכת הקהילה, לתמיכת מנהיגי הקהילה?
שמואל בן שמואל: אני אתן לך דוגמה, למשל בסמינר הזה של בוגרי המנהיגות היהודית הצעירה איש מפתח זה דיוויד הריס, American Jewish Committee, הוא מחובר לפרויקט הזה.
שמואל בן שמואל: לגבי החיבורים בחוץ לארץ, אני מודה ומתוודה שזה עדיין עקב אכילס ובאמת תלוי באנשים שלנו בשטח.
עינת וילף: ומה לגבי חיבורים בארץ?
עינת וילף: כלומר אני יודעת שאצלי בלשכה אני מנהלת קצת פרויקט קליטת עלייה אבל מתנדבים, אנשים שנמצאים כאן בקיץ להיות אצל חברי כנסת, להיות במשרד חוץ, כלומר אנשים שדרך להסתובב במסדרונות השלטון הישראלי יוכלו ליצור דרך זה חיבורים כשהם חוזרים לקהילות.
שמואל בן שמואל: מי שמסתובב היום בתוך המערכת ומי שמסתובב היום בתוך המערכות הממשלתיות אלה חבר'ה שמפרויקט- - -
ג'וש שוורץ: IGF של מסע, Israel Government Fellows.
שמואל בן שמואל: יש לנו היום אנשים מתוך התכנית הזו, הם נמצאים כאן.
שמואל בן שמואל: זה מצוין, כי עם החבר'ה האלה אחר כך אנחנו בקשר, אנשים שעברו אותנו, אז איתם אנחנו בקשר שם וחלקם באמת פעילים בארצותיהם, חלק לא.
שמואל בן שמואל: אני לא אגיד שעד עכשיו הצלחנו בגדול, אבל זה פוטנציאל יפה.
שמואל בן שמואל: דבר נוסף שאנחנו מתכננים כרגע לשנה הבאה, מעין פרויקט דגל, זה סמינר מנהיגות יהודית צעירה לקראת שנת ה-65.
שמואל בן שמואל: אנחנו רוצים לפעול בנושא הזה בשיתוף פעולה עם המשרד להסברה ותפוצות, אני חושב שזה הועלה בפניהם, אני לא בטוח עדיין במאת האחוזים.
שמואל בן שמואל: הרעיון הוא לעשות איזה כנס גדול של מאות מנהיגים יהודים על פי אותו פורמט אבל ברמה הרבה יותר גבוהה, בחסות ראש הממשלה, וכו' וכו'.
שמואל בן שמואל: הסמינרים האלה הם חשובים כפתיח, כמובן שאלה לא הפתרונות הגדולים לטווח הארוך.
שמואל בן שמואל: אלה הדברים בהקשרים האלה.
שמואל בן שמואל: בהקשרים אחרים, שני הדברים שעליהם מדברים כל הזמן זה ההתמקדות בדור צעיר יהודי, זאת אומרת זה הבאז המרכזי כמובן, גם שם בתפוצות וגם כאן בישראל, והדבר השני, מדברים הרבה על חינוך יהודי ומקומה של ישראל בחינוך היהודי.
שמואל בן שמואל: זאת שאלה פתוחה.
שמואל בן שמואל: דעתנו, או דעתי בנושא היא שמדינת ישראל צריכה לעבור גם כאן משלב התמיכה בחינוך יהודי לשלב מעשי של נכונות להיות מעורב אפילו פיננסית בטיפוח החינוך היהודי, במיוחד בצפון אמריקה, ששם מצבו הוא רעוע, במיוחד בקהילות הרוב הלא אורתודוקסיות, כפי שגם מצוין כאן.
שמואל בן שמואל: כאן זה גם אתגר לממשלה.
שמואל בן שמואל: זה דבר יותר מורכב, אבל בסופו של דבר אם רוצים להיות רציניים בתחום, היעדר חינוך יהודי משמעותי בחוץ לארץ הוא מתכון בסופו של דבר באמת להתרחקות דור צעירי יהודי.
שמואל בן שמואל: על זה כמעט אין חילוקי דעות וזה מחייב כמובן תקציבים בסדרי גודל גדולים מאוד.
שמואל בן שמואל: זה אתגר שאולי אפשר להציב גם בפני ממשלת ישראל, זה לפחות מבחינתנו.
עינת וילף: יש לי שאלה, אבינועם, התייחסתם לזה, בשבוע הבא אנחנו נקיים דיון בתקווה על הנושא של העברית, כשכאן אני חושבת שהמפתח הוא דווקא נגיד בעידוד תכניות ללימוד עברית בישראל, שלצורך העניין קיץ אחד בישראל יכול להיות שווה כנראה כמה שנים של לימוד עברית בחוץ לארץ, שגם יותר יקר, גם יותר מעיק על הילדים וגם התוצאות פחות טובות לפעמים.
עינת וילף: השאלה אם יש מחשבות דומות בתחום החינוך, על איך משתמשים במערכת החינוך הישראלית, לא שישראל תיתן כסף לבתי ספר יהודיים בחוץ לארץ, שזה דבר אחד שעושים, אבל זה אף פעם לא יהיה בקנה מידה שהוא רלוונטי, ואז השאלה אם גם כאן לא צריך חשיבה של איך עושים דברים בישראל, החל מלעודד, ואז גם צריך לבדוק מה החסמים, שסמסטר או שנת לימוד בישראל תהיה דבר יותר מקובל, והמשך בחיבורים עם תיכוניים, עם יסודיים, עם תכניות קצרות בקיץ.
עינת וילף: כלומר נקרא לזה חינוך יהודי במנות קטנות בישראל על פני בתי ספר של חינוך יהודי, שאת זה מדינת ישראל כנראה אף פעם לא תממן.
אבינועם בר יוסף: יש הרבה אוניברסיטאות שיש להן תכנית של סמסטר בארץ, זה קיים.
אבינועם בר יוסף: את מדברת על עברית, אני חושב שצריך לעשות מאמץ לכלול את השפה העברית כשפה זרה שנייה בבתי ספר public schools בארצות הברית, זה דבר שהוא ניתן להשגה וזה קיים בכמה מקומות וזה יכול מאוד לסייע.
אבינועם בר יוסף: זה נכון שהרבה יהודים יכולים לבחור בסינית בשפה שנייה או בגרמנית, אבל אם זה מלווה גם בתכנית שיווק נכונה זאת אפשרות שאפשר לקחת אותה בחשבון.
אבינועם בר יוסף: אני לא יודע כמה יודעים פה שאתה יכול ללכת בארצות הברית ולעבור מבחן תיאוריה בנהיגה בעברית.
אבינועם בר יוסף: אי אפשר לעשות את זה בכל שפה.
אבינועם בר יוסף: זאת תוצאה של איזה שהוא מאמץ שנעשה ואפשר להעמיק את המאמץ הזה.
אבינועם בר יוסף: דבר שני ששלמה התייחס אליו ואני חושב שהוא הזדמנות מאוד גדולה שצריך לבחון אותה מהרבה היבטים, זה השתתפות כספי המיסים שמשלמים יהודים בארצות הברית למימון בתי ספר יהודיים.
אבינועם בר יוסף: זאת אומרת זה לא יהיה רק ליהודים.
אבינועם בר יוסף: זה החזרת כספי מיסים, יש היום מאמץ מאוד גדול שמובילים אותו יהודים רפובליקנים, בעיקר בניו יורק, לנצל את כספי המיסים על פי טענה בסיסית שבעצם מי שמשלם מיסים צריך לקבל חינוך, אם הוא מקבל את זה בבית ספר ממשלתי, ב-public school, אין שום סיבה שהוא לא יקבל את זה גם בבית ספר פרטי, את אותו כסף שמשקיעים בחינוך.
אבינועם בר יוסף: זה פרויקט מתקדם שהקהילה היהודית לא מוכנה לו כרגע, עדיין, וזה מצריך עבודה יותר לעומק, אנחנו עושים את זה במכון, קודם כל לראות מה הוא החזון של בית הספר החדש שיצטרך לקום, כי בית הספר היהודי החדש יצטרך להתמודד לא רק עם ה-public schools, הם יצטרכו להתמודד גם עם בתי הספר הקתוליים, כי אם בית הספר הקתולי יהיה ברמה יותר גבוהה, יהודים עשויים להחליט שהם רוצים את החינוך ולא את החינוך היהודי, ולכן צריך לבנות איזה שהוא חזון חדש לבית ספר יהודי.
אבינועם בר יוסף: דבר נוסף זה לבדוק עלות-תועלת של כל המאמץ הזה, כי באופן מסורתי בקהילה היהודית יש התנגדות מאוד גדולה למימון ממשלתי משום שהם חוששים שזה יהפוך את כל החינוך לחינוך נוצרי, בעיקר בקהילה המסורתית יש התנגדות מאוד גדולה.
אבינועם בר יוסף: אז אם אתה בונה ניתוח של עלות-תועלת יכול להיות שזה יכול לשנות דעות בציבור היהודי.
אבינועם בר יוסף: אנחנו עושים את המאמץ הזה בתחומים האלה ואני מקווה שנוכל לבוא עם איזה שהן המלצות, אבל אני חושב שזה הסיכוי האמיתי להרחבת החינוך היהודי.
אבינועם בר יוסף: כמובן שתכניות ארוכות טווח בישראל תמיד נתנו תוצאות טובות, אבל זה מאוד יקר ואין לכך מימון.
אבינועם בר יוסף: כשאנחנו דיברנו על הרחבת תגלית התכוונו שבנוסף לכסף שעומד היום לרשות הפרויקט ממשלת ישראל באמת תשקיע סכום משמעותי נוסף, אולי מרווחי אוצרות הטבע, זאת תכנית שצריך לבנות אותה לעתיד, כי אם אתה מתייחס לעם היהודי כנכס אתה צריך להשקיע שיהיה לך את הנכס הזה גם לדורות הבאים ואז אם אתה יוצר חבילה יותר גדולה לזוג הורים שהם רחוקים מהיהדות אבל כשנולד להם הילד הראשון הם רוצים להעניק לו איזה בסיס יהודי, יכול להיות שהם בעצמם יכולים לקחת ואוצ'ר מצומצם וללמוד איך מקיימים חגים, איך עושים קידוש, דברים פשוטים.
אבינועם בר יוסף: בשלב יותר מאוחר אולי Sunday schools, שזו גם תרומה מאוד חשובה ואנחנו רואים היום בקבוצה הפעילה בארצות הברית הרבה יהודים מאוד מחוברים שלא עברו דרך בית ספר יהודי, שעברו דרך אותה מערכת כביכול רופפת של ה- Sunday schools וכן התחברו, לכן את כל זה צריך לחלק בצורה אחרת.
אבינועם בר יוסף: תגלית זו תכנית מעולה אבל זו רשת שתופסת את הילדים ממש בדקה ה-90.
אבינועם בר יוסף: אני יכול לבנות את זה כך שנצטרך פחות רשת בסוף, אלא להשקיע יותר במחנות קיץ, במחנות קיץ בארץ ודברים מהסוג הזה.
עינת וילף: אוקי, מצוין.
עינת וילף: אשר, מהמשרד לנושאים אסטרטגיים, תרצה להתייחס?
פרדמן: תודה רבה.
פרדמן: באמת, כמו שלילך אמרה, זה ניתוח מאוד מרשים, נצטרך ללמוד את ההמלצות.
פרדמן: אחד הדברים שמאוד מרשימים בו זה באמת הפריסה הכל כך רחבה בנוגע למצב העם היהודי וההמלצות המאוד מגוונות איך להמשיך את מגמת השיפור במגמה.
פרדמן: ייקח זמן ללמוד את ההמלצות אבל כמה הערות לגבי נקודות ספציפיות.