GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד וינר: אמר פה השגריר הנכבד שהוא מייצג את בית המשפט, בין השאר, כפי שהוא מייצג את כל מדינת גרמניה הוא מייצג את בית המשפט, ואכן הוא אמר שמדובר בפסיקה של בית דין אזורי שהשפעתו מוגבלת.
עודד וינר: הקביעה הזאת, שגם נאמרה על ידי שרת המשפטים בגרמניה היא בעייתית מאוד משתי סיבות, אל"ף, מדובר בבית דין אזורי בקלן, וכל בתי המשפט המקומיים באזור קלן חייבים לפסוק על פי אותה פסיקה של בית המשפט האזורי.
ישראל אייכלר: השגריר אמר בדיוק הפוך.
עודד וינר: אז אני אומר לך מה יהדות גרמניה אומרת.
ישראל אייכלר: חשוב לי לדעת, כי אם אתה צודק, זה- - -
עודד וינר: הרב אייכלר, אני אומר לך מה שקיבלתי לפני שעתיים.
עודד וינר: בי"ת, פסיקת בית המשפט יכולה להקרין על מקומות- - -
דני דנון: סליחה, אדוני המנכ"ל, כשאתה אומר יהדות גרמניה- - -
עודד וינר: אני מדבר עם אנשי קלן.
דני דנון: מי זה פנה ביהדות גרמניה?
עודד וינר: השיחה האחרונה לפני שעתיים עם הרב אנגלמייר, רבה של קלן, שהוא בקשר עם הסנטרל רט ועם על המערכות בגרמניה.
דני דנון: מה הרב של קלן אמר לך?
עודד וינר: אני אומר, קודם כל יש לזה השפעה מיידית, הרוחות שם סוערות ויש לזה השפעה מיידית.
עודד וינר: שנבין, למשל, מוהל מאנטוורפן, מוהל מאוד מפורסם, יש לי את שמו פה, שנהג לבוא לגרמניה לערוך בריתות מילה, חושש לבוא לגרמניה.
עודד וינר: הוא לא רוצה לבוא יותר לגרמניה, הוא אומר, אתם רוצים?
עודד וינר: תבואו אליי לאנטוורפן, שזה לא רחוק, אנחנו נערוך את הבריתות שם.
עודד וינר: בברלין, על סמך התקדים הזה כבר אסרו על ברית מילה אחת וגם בקלן כבר נאסרה ברית מילה אחת.
עודד וינר: מצאו שם איזה פתרון כי הייתה בעיה רפואית ומצאו פתרון לעניין הזה.
עודד וינר: כל בתי המשפט בגרמניה יכולים להסתמך, הם לא חייבים כמובן אבל הם יכולים להסתמך, על התקדים של בית המשפט האזורי ולכן זו בעיה.
עודד וינר: נכון מאוד, כמו שנאמר על ידי משרד החוץ ועל ידי אחרים והשגריר, שממשלת גרמניה יוצאת מגדרה כדי לפתור את העניין, אבל מה שחוששים מאוד, משך הזמן הנחוץ לחקיקה, אנחנו מכירים את זה, לוקח לא מעט זמן ומשך הזמן הדרוש למילה הוא שמונה ימים, לכן הדלתא הזאת בין הזמן הדרוש לחקיקה לבין מצוות המילה מאוד מדאיגה את יהדות גרמניה.
עודד וינר: אני רוצה לציין עוד שני דברים, ברשות היושב ראש.
עודד וינר: אל"ף, נוצרה פה מערכת של שיתוף פעולה מדהימה ומאוד מעניינת, הן הכנסייה הנוצרית בגרמניה הוציאה מחאה מיידית על העניין הזה, גם המוסלמים הצטרפו כמובן למחאה.
עודד וינר: העניין של המוסלמים הוא עוד יותר מעניין, הזכירו פה את השחיטה בגרמניה ויש לזה השפעה, כי נערך סקר בגרמניה בעיתונות בעקבות זה, מסתבר שלצערנו כ-50% תומכים בפסיקת בית המשפט, והפירוש שניתן לסקר הזה, לתמיכה הרחבה כביכול בפסיקה, הוא החשש מפני האיסלמיזציה הגוברת והולכת בגרמניה, ואם אני אצטט ברשות
עודד וינר: כם שתי שורות שנאמרו פה לגבי השחיטה, הרב יעקוב, רבה של הולנד, שהתגבר על העניין של השחיטה ביחד עם חברי הכנסת ורבני אירופה שהזכירו את זה, אומר פה: 'הימין הקיצוני באופן מוצהר רוצה לעקור את שחיטת החלאל המוסלמית, כחלק ממאבקם בהשתלטות המוסלמית על אירופה בכלל והולנד בפרט, והיהודים שבתווך, מה יהיה איתם?
עודד וינר: אין בררה, הם יצטרכו לשלם את המחיר'.
עודד וינר: כנראה שגם פה יש אותו חשש, ולכן העניין פה הוא מאוד מורכב ואנחנו מאוד מבקשים מממשלת גרמניה, שהשגריר הנכבד מייצג אותם פה, למצוא את הדרכים החוקיות, כי גם שם בית משפט לא מושפע מהפוליטיקה, אבל למצוא את הדרך הנכונה והנאותה לעשות את החקיקה הדרושה בצורה המהירה ביותר, כיוון שבינתיים כולם חוששים בעקבות פסק הדין ונמנעים בחלק מהמקומות, ודאי אולמות, ודאי בתי חולים, מלאפשר בריתות.
עודד וינר: תודה.
דני דנון: הערה קצרה של מר טל רבינא, בבקשה.
טל רבינא: אני נציג ישראל של הארגונים היהודיים ליד האיחוד האירופי.
טל רבינא: אנחנו לא מסתפקים בלדבר, אלא ברגע זה ממש מתקיימת בלשכתו של יושב ראש הוועדה לענייני חוץ בפרלמנט האירופי, אלמר ברוק, פגישה בהשתתפות הרב מנחם מרגולין, מנכ"ל איגוד הארגונים היהודיים ליד האיחוד האירופי, ה-EJA, בהשתתפות רבנים ממרכז רבני אירופה, ונמצא כאן הרב אריה גולדברג שיוכל להרחיב, בהשתתפות האימאם מוסטפא קטיסיט ונציגים נוספים מהמועצה העליונה של האיסלם באירופה.
טל רבינא: הבעיה היא לא רק גרמניה, הבעיה אולי היותר גדולה שלא מדובר בבעיה של ממשלות, הבעיה כרגע באירופה היא באמת, כפי שנאמר פה, ולא אחזור, של תנועות שונות מאוד פוליטיות שרואות בעניין הזה איזה שהוא קרדום לחפור בו ולכן הפעילות שנדרשת, לטעמנו, היא פעילות כוללת יותר, ועובדה היא שאפשר גם לשנות, כי, חבר הכנסת אדרי וחבר הכנסת הרב אייכלר היו והיו שותפים מאוד בכירים בפעילות שהניאה את הבית העליון בפרלמנט ההולנדי מלקבל את העניין של השחיטה.
טל רבינא: הם תרמו מאוד לזה שההצעה של אותה מפלגה לשנות את נושא השחיטה תשונה ולכן אנחנו חושבים שאפשר גם לעשות גם בעניין הזה ולשנות.
טל רבינא: צריך כמובן לעשות את זה בהתמדה, צריך לזכור שהאיחוד האירופי היום הוא פונקציה שלגרמניה מאוד חשוב להיות ולהמשיך להיות בורג מרכזי בו ולא רק בהיבט הכלכלי ולכן הפעילות שנמצאת שם היא קריטית להמשך הפעילות.
טל רבינא: אם ירצה כבוד היושב ראש, אז הרב גולדברג יוסיף.
דני דנון: לא, תודה, אנחנו גם נעשה דיון המשך כשניגע בנושא השחיטה, לא נספיק לגעת בזה היום.
דני דנון: נשארו לנו מספר דקות, אני רוצה לבקש בקצרה מאוד מכבוד השגריר להתייחס לדברים שנאמרו פה.
דני דנון: יש לי פה גם מכתבים שאני לא אקריא אותם, של המועצה המרכזית של יהודי גרמניה.
דני דנון: האווירה היא מאוד קשה, האווירה היא של חשש מהשלכות, השלכות רוחב כאלה ואחרות, שיכולות להשליך על יהודי גרמניה ויהודי אירופה.
דני דנון: אני אשמח לשמוע התייחסות קצרה של כבוד השגריר, בבקשה.
אנדריאס מיכאליס: (אומר דברים בשפה הגרמנית, להלן התרגום החופשי) רוב תודות אדוני יושב הראש.
אנדריאס מיכאליס: אני מבקש להודות על הערותיך ועל ביטוי עמדותיך – ידוע לי כי גם ישיבה זו זוכה למעקב בקרב חוגי הממשלה הפדראלית, ואנו כשגרירות נעביר את חילופי הדברים האלה, על כל גוניהם, לברלין.
אנדריאס מיכאליס: נדמה לי כי מה שברור לנו, הוא המשמעות המרכזית של ברית המילה בעבור הדת היהודית.
אנדריאס מיכאליס: היה שם גם שלב מוקדם, אם אני מתבונן בדיון המתנהל בגרמניה, אם אני צופה בניתוחים האחראיים והשקולים עד מאוד שהתפרסמו באמצעי התקשורת הגרמניים, לא היה שם בשלבים המוקדמים כל ספק, ואני מבין היטב את הרגישויות הקיימות בנושא זה בקרבכם, אך גם בקרב יהודים החיים מחוץ לישראל, במיוחד, ובקרב יהדות גרמניה, עקב האשמה הגרמנית המיוחדת לשואה, אני מבין רגישות על אחת כמה וכמה שהרי היהודים שם מבטאים רגישות מוצדקת.
אנדריאס מיכאליס: שמעתי את הקריאה, קריאה לנקיטתה של יוזמה לפסיקתם של חוקים מתאימים אשר יבהירו את הסוגיה, אך איני רוצה בהזדמנות זו למכור לכם חבילת מידע מטעה, ולפיכך אני מעוניין להסביר לכם באופן הברור ביותר היכן אנו ניצבים בשאלה זו.
אנדריאס מיכאליס: קודם כל, יש הכרח לציין מהו המצב המשפטי הקונקרטי לאחר פסיקתו של בית המשפט של העיר קלן.
אנדריאס מיכאליס: ראשית, לא קיים ברפובליקה הפדראלית של גרמניה חוק האוסר על ביצועה של מילה.
אנדריאס מיכאליס: פסק הדין של בית המשפט של העיר קלן אינו נושא השפעה מחייבת בעבור בתי משפט אחרים בגרמניה.
אנדריאס מיכאליס: לכך נוסף עוד פרט חשוב, אשר במבט ראשון עשוי להיראות כדקדקנות משפטית: בהליך זה העריכה פרקליטות המדינה, בערכאה הראשונה, את המילה כהליך מסוכן הכרוך בפגיעה גופנית.
אנדריאס מיכאליס: לעומת זאת, הגיע בית המשפט המחוזי בפסיקתו, בחלק שבו אנו דנים כעת, למסקנה כי מדובר כאן בפגיעה גופנית פשוטה.
אנדריאס מיכאליס: מדוע הנושא הזה הוא רלוונטי?
אנדריאס מיכאליס: מדוע אין מדובר כאן רק בהתנסחות משפטית גרידא?
אנדריאס מיכאליס: זה רלוונטי באופן מיוחד, כי במקרה של פגיעה גופנית מסוכנת מתקיימת עבירה המכונה עבירה פלילית החייבת בענישה, המחייבת את ישויות פרקליטות המדינה בכלל הרפובליקה הפדראלית של גרמניה להתערב, ואילו כאשר מדובר בעבירה גופנית פשוטה אין זה המקרה.
אנדריאס מיכאליס: כאן נדרשת תביעה, מדובר בפרט, בדקדקנות, אך מאידך גם בעניין חיובי שנגזר מפסק דינו של בית המשפט המחוזי, שכן מבחינת התוצאה אין לצפות כי משרדי פרקליטות המדינה בכל רחבי גרמניה יתחילו כעת לעסוק בסוגיה זו וליזום חקירות בהתאם.
אנדריאס מיכאליס: אני יודע שעדיין אין זה מספק, ואני רואה, מנקודת המבט שלכם, ואני רואה לגמרי בבירור, כי קיימת שם תחושה של אי וודאות משפטית, תחושה של אי וודאות בקרב הקהילות היהודיות, והוזכר בית החולים בברלין, שבו אמרו רופאים כי בשלב זה הם מפסיקים לבצע מילות בשלב זה, ובנוסף נשמעו נציגים של איגודי רופאים ורפואה גרמניים שונים אשר התבטאו באופן דומה.
אנדריאס מיכאליס: אם כך, אנו כממשלה פדראלית, לא יכולים להעמיד פנים נאיביים יותר בעקבות פסק דין זה ולנוכח מצב זה שהתהווה, פסק הדין הזה התפרסם בעולם והוא נושא הקרנה מסוימת מעבר להיבט המשפטי הישיר שלו.
אנדריאס מיכאליס: כאן עולה קריאת
אנדריאס מיכאליס: כם מדוע שלא ליזום חקיקה בנושא זה.
אנדריאס מיכאליס: גם נושא זה כבר נדון בגרמניה בגל ראשון של תגובות.
אנדריאס מיכאליס: עד כמה שידוע לי, קיימות שלוש מפלגות בבונדסטאג הגרמני שאמרו שהן יבחנו את הנושא הזה ביוזמתן לעומקו, אנו מעוניינים להשיג משהו בנושא הזה כמפלגה, אם קיימת האפשרות לחוקק חוק מן הסוג הזה, אנו רוצים להציע משהו בנושא הזה.
אנדריאס מיכאליס: אני רוצה גם לציין, כי קיימים גורמים אחרים הקובעים בה בעת כי המערכת המשפטית והחוקים שלנו מבוססים על עיקרון האיסור ולא על עיקרון ההיתר, כך שכאשר מיישמים את העיקרון על דתות ספציפיות ועל חופש הדת, אנו נתקלים כאן בקושי שיטתי מסוים.
אנדריאס מיכאליס: אנו עוד נראה לאיזו תוצאה יגיעו חברי הבונדסטאג או המפלגות המעוניינים לקדם יוזמה זו, שרוצים לבחון את הסוגיה הזאת.
אנדריאס מיכאליס: עמיתיכם בגרמניה נמצאים כעת זו בפגרת קיץ, אך בטוחני שהם ישובו לעסוק בשאלה זו אם אנחנו נקבע, במבחן התוצאה, כי פסק דין זה נושא את המשמעות המשפטית שתיארתי קודם, וכי הדבר יוביל לבעיות של ממש בגרמניה.
אנדריאס מיכאליס: לבסוף, אני מבקש להפנות את תשומת הלב גם לפסק הדין של בית המשפט לחוקה, אשר מנקודת הראות שלי הוא חשוב במיוחד, הוא פסק הדין העוסק בנושא שבו דנו גם כאן היום, הוא נושא השחיטה.
אנדריאס מיכאליס: אינני טוען שפסק דין זה מהווה מודל, לא בגלל זה אני מציין אותו כאן.
אנדריאס מיכאליס: אני מציין אותו בפניכם, כדי להדגים בפניכם מתוך איזו השקפה, מתוך איזו תחושת אחריות פעל בית המשפט בעל הערכאה הגבוהה ביותר בגרמניה, הוא בית המשפט לענייני חוקה עוסק בסוגיות של חופש דת.
אנדריאס מיכאליס: במקרה הקונקרטי מאד המונח לפנינו כאן, הוא המקרה של בית המשפט המחוזי של קלן, נחסמה, עקב הזיכוי למרבה הצער, הדרך של המצאת ערעור, שם לא קיימת יותר אפשרות, הגישה הזאת חסומה.
אנדריאס מיכאליס: במקרה זה, לא ניתן להעלות את המקרה לבחינתו של בית המשפט לענייני חוקה.
אנדריאס מיכאליס: אך באופן עקרוני זאת אפשרות הקיימת.
אנדריאס מיכאליס: לדוגמה: שמעתי גם באמצעי התקשורת הגרמניים קולות של איגודים מוסלמים יחידים החושבים על הנושא הזה ושוקלים האם יהיה עליהם לנקוט יוזמה עצמית, כלומר קודם לבצע מילה ואז לתת הודעה עצמית רק מתוך מטרה להעביר את המקרה הזה דרך ערכאות המשפט עד לבית המשפט לענייני חוקה.
אנדריאס מיכאליס: אך אשוב מאד בקצרה לנושא פסק דינו של בית המשפט לענייני חוקה, פסק הדין בנושא השחיטה משנת 2002.
אנדריאס מיכאליס: כפי שהנכם אולי יודעים, השחיטה בגרמניה באופן עקרוני איננה מותרת, שכן חוק ההגנה על בעלי החיים אוסר על שחיטתם של בעלי חיים חולייתיים לפני טשטושם.
אנדריאס מיכאליס: זה העיקרון בגרמניה.
אנדריאס מיכאליס: במקרה הקונקרטי הזה, שהובא לפני בית המשפט לענייני חוקה, ושבו נדון פסק דין, מגיע בית המשפט לענייני חוקה, על אף מצב משפטי זה, למסקנה הבאה: חלה חובה, לאחר פסיקתו של בית המשפט לענייני חוקה ובהתאם לסעיף 4 של חוק היסוד, ועל יסוד החוקה, להעניק חופש דת ואמונה בלתי מוגבלים, ולהעניק, בעקבות המצאתה של בקשה, היתר חריג, זאת כל אימת שבשרה של החייה המומתת נצרך ע"י בני אדם אשר מנהגיהם הדתיים המהותיים אוסרים עליהם לצרוך את בשרן של חיות שלא נשחטו על פי ההלכה שלהם.
אנדריאס מיכאליס: אני סבור כי פסק דין זה מצביע במקרה של שחיטה באופן הברור ביותר על דרגת החשיבות הגבוהה המוענקת כאן על ידי בית המשפט לענייני חוקה לעקרון חופש הדת.
אנדריאס מיכאליס: ואנו עוד נראה, יתכן שגם בנושא ברית המילה עוד יגיעו, בבוא העת, הדברים לכדי התבטאות דומה.
דני דנון: אני רוצה להודות לשגריר ולומר לסיום שאנחנו מאוד מוטרדים.
דני דנון: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה, הנושא הזה חשוב למדינת ישראל, חשוב לעם היהודי, ואנחנו לא נועלים את הדיון, אנחנו נעשה דיון המשך בעוד מספר שבועות, מיד כשנשוב לאחר הפגרה, חבר הכנסת אדרי, שנוכל לראות את ההתפתחות של מה שקורה באירופה ובייחוד בגרמניה בנושא חשוב זה.
דני דנון: אני רוצה להודות לכל המשתתפים, גם אלה שהגיעו במיוחד מאירופה, ולכבוד השגריר שכיבד אותנו בישיבה.
דני דנון: היום אנחנו מתכבדים בנוכחותה של שרת הקליטה והעלייה, חברת הכנסת סופה לנדבר, והמנכ"ל, שיגיע בהמשך.
דני דנון: אנחנו, כמובן, מחויבים, לפי התקנון, לקבל סקירה של השרה על פעילות המשרד, תקציב המשרד.
דני דנון: גם התבשרנו על החלטת הממשלה לפני מספר ימים על הגדלת תקציב המשרד, לפי הפרסומים, ב-40 מיליון שקלים, אבל כמובן, נשמח לשמוע מהשרה פירוט על ההגדלה, וכמובן, על האחריות הנוספת שהמשרד קיבל ושיתוף הפעולה מול הסוכנות היהודית.
דני דנון: ממה שאני הבנתי, חלק מהדברים עברו לאחריות המשרד.
דני דנון: אני רוצה בפתח דבריי לברך על החלטת הממשלה גם בנוגע לנושא העלאת יוצאי אתיופיה.
דני דנון: נשמעו קולות שונים, שהתאריכים לא מספיק מהירים, אבל זה שיש תאריך שקובע זה חיובי, ואני מקווה שנוכל אפילו להביא את שארית יוצאי אתיופיה בתאריך מוקדם יותר מהתאריך שנקבע בהחלטת הממשלה.
דני דנון: אציין שאתמול קיימנו ישיבה לזכרו של ראש הממשלה המנוח יצחק שמיר, ושם העלינו על נס את פועלו של ראש הממשלה שמיר גם לעלייתם של יוצאי אתיופיה, גם לעלייתם של עולי ברית המועצות.
דני דנון: שמענו סיפורים מרתקים מיאשה קדמי ומאחרים שעסקו בנושא.
דני דנון: אני גם חושב שהיום ממשלת ישראל צריכה ברוח של ראש הממשלה שמיר, להעלות את נושא העלייה לראש סדרי העדיפויות – גם במישור התקציבי וגם במישור הביצועי.
דני דנון: אני מברך את המנכ"ל שהצטרף אלינו.
דני דנון: אני מבקש מגברתי השרה לסקור את פעילות המשרד, למרת שמי שיושב כאן בחדר יודע היטב – חיים את המשרד, והייתי רוצה לשמוע גם את הנציגים של הגופים והארגונים שעובדים בשיתוף פעולה, ונוכל לקיים דיאלוג.
דני דנון: בבקשה, גברתי השרה.
סופה לנדבר: בוקר טוב לכולם.
סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, מנכ"ל, סמנכ"לים, נציגי ארגוני עולים, עובדים בכירים של המשרד לקליטת העלייה, אורחים.
סופה לנדבר: התבקשתי להציג את הנושאים שהמשרד עוסק בהם במשך כל השנים ובשנה הזאת בפרט, ואני עושה זאת בשמחה.
סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה שמנו דגש על נגישות ויעילות, וכך פעלנו ונפעל עד סוף הקדנציה, ואני מאמינה שגם בהמשך.
סופה לנדבר: במהלך שלוש שנים וחצי, בצניעות רבה ניתן לומר, שעשינו מהפך במשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: ביצענו מהפך במשרד.
סופה לנדבר: אם כאן היום אנחנו צריכים להציג לך את כרטיס הביקור של המשרד לקליטת העלייה, המשרד פעיל, המשרד איכותי, המשרד חברתי וכלכלי.
סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה אני המלצתי לך, אדוני היושב-ראש, הזמנתי אותך למשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: ההזמנה נשארת הזמנה - גם לחברת הכנסת מרינה סולודקין בוקר טוב.
סופה לנדבר: עד כה לא הגעת, אבל ההזמנה נמצאת על שולחנך.
דני דנון: כל הזמן אנחנו במשרד – במרכזי הקליטה, במוקדי הקליטה, ברשויות – כל הזמן מסתובבים.
סופה לנדבר: יש לנו מה להציג לך, ויש דברים שחוץ מהסניפים וחוץ מהפעילות בשטח, אנחנו יכולים להציג במשרד, ואני אשמח אם אתה תקבל את ההזמנה.
סופה לנדבר: אני שמתי דגש מתחילת הקדנציה על שקיפות ועל שירות, ואני שמחה לבשר כאן שוב, שבמשך שנתיים אנחנו נמצאים במקום הראשון בין כל משרדי הממשלה בנושאים הללו – שירות ושקיפות.
סופה לנדבר: במרכז העשייה של המשרד לקליטת העלייה קודם כל העולה והפרט של העולה, וכך אנחנו נוהגים שלוש שנים וחצי.
סופה לנדבר: העולה זה הדבר שעבורו קם המשרד הזה, עובד ופועל.
סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה שמתי דגש על שלושה נושאים: דיור, תעסוקה והוראת השפה העברית.
סופה לנדבר: כל הפעילות שלי כשרה לקליטת העלייה היתה מרוכזת גם בנושאים הללו.
סופה לנדבר: אתה, כנראה, יודע מה עשינו עם דיור – רק במשך שנתיים וחצי נתנו למעלה מ-10,000 פתרונות דיור.
סופה לנדבר: אנחנו ממשיכים לתת פתרונות דיור.
סופה לנדבר: רק עכשיו, אחרי תהליך של שיפוצים של 650 יחידות דיור שהיו קודם מרכזי קליטה של הסוכנות היהודית, סיימנו את האכלוס בחיפה, באשקלון, בלוד, בבאר שבע ובכפר סבא, ובמרכז המדינה, במקומות שהיה בהם ביקוש רב, ורק עכשיו סיימנו את האכלוס בבאר שבע.
סופה לנדבר: היו שם 20 וכמה דירות שהחלטנו לאכלס אותן על-ידי בודדים, כי זו אוכלוסייה די בעייתית, והיתר - דירות לזוגות, וכנ"ל בחיפה, בלוד ובכפר סבא.
סופה לנדבר: בכפר סבא היה ביקוש לחדר אחד לזוגות, ואני אמרתי שזוגות, מי שירצה, ייקח, ויש שם 20 ומשהו דירות שלקחו זוגות.
סופה לנדבר: היתר, התעקשתי שבודדים ייקחו את הדירות הללו, ונאכלס את זה על-ידי בודדים, אמנם שהדיור שם מאד יקר.
סופה לנדבר: כפי שאמרתי, נתנו עשרות פתרונות דיור.
סופה לנדבר: יחד עם זה, אנחנו מתחילים בנייה על קרקע חומה.
סופה לנדבר: קיבלנו החלטה של הממשלה אחרי יוזמתי ואחרי מאבק ממושך של כל השנים האלה – 4,000 יחידות דיור על קרקע חומה בתקציב של המדינה, ומחר נגיד באילו רשויות.
סופה לנדבר: אני לא יודעת את מי יאשרו מחר, כי אני לא מתערבת בענייני הוועדה, והמנכ"ל עומד בראש הוועדה, אבל הכנו את הרשויות ולשלב השני הגיעו ירושלים- - -
דני דנון: זה במימון ממשלתי?
סופה לנדבר: זה במימון ממשלתי עם ערבות של מדינת ישראל על קרקע חומה, ולחלופין, קרקע של מינהל המקרקעין.
סופה לנדבר: דאגנו שזה יהיה על קרקע חומה, כי עליה אפשר להתחיל לבנות מחר, מיידית.
סופה לנדבר: מאוד חשוב שבמשך שנה פלוס יקבלו את הפתרון אותם אנשים שבערים הללו יבנו.
סופה לנדבר: אלה היו ערים כמו כרמיאל, ירושלים, תל-אביב - עמיגור, בת ים, אשדוד ועוד כמה ערים שמחר נבשר מי הגיע לשלב האחרון ומי יקבל אישור תקציבי.
דני דנון: בוצעה בנייה פרטית?
דני דנון: ממשלת ישראל אפשרה גם בנייה על שטחים חומים.
סופה לנדבר: על שטחים חומים זה רק רשויות, חברה כלכלית של הרשויות.
דני דנון: לא היתה היענות.
דני דנון: השאלה, אם יש מקומות שיש היענות לנושא הזה?
סופה לנדבר: פרטית – אנחנו לא נכנסים לזה.
סופה לנדבר: אישרנו את זה בממשלה, שמי שיבנה זה בגלל המורכבות של הדבר וכי הצענו עם קנייה ולא עם מכרז כמו שצריך, וכדי לעקוף את כל הבירוקרטיה שעלולה להימשך שנים רבות, עשינו את זה לפי החוק, אבל פנינו לעיריות, ומי שיבנה זה חברה כלכלית של כל עיר ועיר.
סופה לנדבר: קיבלנו את התקציבים ותוכנית עסקית.
סופה לנדבר: צריכים פה לומר שחביב, סמנכ"ל משרד הקליטה, עשה עבודה קשה ביותר יחד עם הצוות הבכיר של משרדים שונים כמו משרד האוצר, משרד השיכון, משרד הרווחה, ודימה עומד בראש הוועדה הזאת.
סופה לנדבר: גם הממשלה קיבלה ב-18 במרס החלטה - את הכסף עוד לא קיבלנו, אבל אני מאמינה שיעבירו את הכסף – החלטה שנכים מרותקים לכיסא גלגלים יקבלו תוספת לשכירות עד 3,000 ₪, הכפלת סיוע לחד-הוריות ב-50 אחוז, תוספת דירות נר ב-7 מיליון.
סופה לנדבר: ההתערבות של השר אביגדור ליברמן, יושב-ראש הקבינט לקליטת העלייה הביאה להחלטה הזאת, כמו לחלק מההחלטות כמו פעילי העלייה וכך הלאה.
סופה לנדבר: בלי התערבות יושב-ראש הקבינט לקליטת העלייה, לא היינו מגיעים להצלחות הללו.
סופה לנדבר: כפי שאמרתי, גם שמנו דגש על תעסוקה.
סופה לנדבר: כאן אנחנו נספר לך בהמשך מה עשינו ומה אנחנו עושים בתעסוקה.
סופה לנדבר: היינו לפני מספר חודשים בסיום חוזה עם מרכזי הכוון, והחלטנו שהכסף שנחסוך על אחזקה, כי התברר ששני-שלישים מהכסף שהממשלות הקודמות אישרו, לא הלכו לשירות של עולה חדש אלא נשארו בחברה, והחלטנו שבכסף הזה אנחנו ניתן דגש על כל הפעילות מול כל עולה חדש, שאנחנו עוד מעט נציג לך.
סופה לנדבר: בהתחלה אמרת – שינוי ייעוד של הסוכנות היהודית.
סופה לנדבר: במשך שלוש שנים וחצי דיברנו, ולא פעם אחת, בממשלה ואני חושבת שגם אצלך בוועדה על כך שבסוכנות היהודית מחליפים את הייעוד, ולכן מטרת הסוכנות אינה המטרה שהיתה קודם.
סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה קיבלנו כמה פרויקטים.
סופה לנדבר: כמו מינהל סטודנטים, שהיה חסר שם המון כסף, כי הסוכנות - - - את הפעילות במינהל – בהתחלה ב-16 מיליון ועכשיו, בשלב הזה, ב-19 מיליון, ואת החור הזה היינו צריכים למלא, וזה לא היה פשוט.
סופה לנדבר: הלכתי לראש הממשלה, וביקשתי שבזמן שמחליפים את הייעוד של הסוכנות היהודית, מישהו צריך לקחת את זה על עצמו, אבל מי שייקח את זה גם יקבל כסף, כי במשרד לקליטת העלייה אנחנו כמו אמא ואבא – לא יכולים לקחת מפרויקט אחד, ולהעביר לפרויקט שני, כלומר אם סוגרים פרויקט אחד ונותנים לפרויקט שני, זה כאילו מתייחסים לפרויקטים כאלה כמו אמא חורגת, ולא יכולנו לעשות את זה.
סופה לנדבר: הצגנו את זה לראש הממשלה, ואנחנו שמחים שביום ראשון הממשלה קיבלה את ההחלטה, שבין ההחלטות האלה, הרחבת הפעילות של המשרד לקליטת העלייה, שהמלצתי לראש הממשלה להרחיב את זה בעוד כמה נושאים – לימוד השפה העברית, המלצתי לו שנעשה רביזיה במה שקורה בלימוד השפה העברית במשרד החינוך.
סופה לנדבר: אנחנו לא מרוצים, כי נתקלתי בהמון עולים חדשים, כמו שאתה, כנראה, נפגש - רק אתמול הייתי במגדל העמק ביריד תעסוקה שעשינו אותו יחד עם משרד הנגב והגליל, ואני מאוד לא מרוצה – חצי שנה למדו, ובקושי יכולים לבטא מילה אחת.
סופה לנדבר: זה פרדוקס, שהמדינה קיימת כל כך הרבה שנים, ואנחנו לא עשינו רפורמה.
סופה לנדבר: אנחנו מסוגלים לעשות את הרפורמה, כאשר זה יהיה תחת הגג של המשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: אמרתי את זה לראש הממשלה, זה נדרש.
סופה לנדבר: מגיעים לכאן אנשים צעירים, דינמיים, אנשים עם המון פוטנציאל, וזה מה שמעכב אותם בקליטה טובה ומוצלחת.
סופה לנדבר: בלי שפה אי-אפשר להיכנס לחיי המדינה.
סופה לנדבר: אתמול נתקלתי במהנדסים, רופאים, המון אנשים משכילים, וכשמתחילים לדבר אתם, לא מבינים משפט פשוט, אחרי חצי שנה שלמדו.
סופה לנדבר: אגב, בתחילת הקדנציה פניתי לשר החינוך, וביקשתי ממנו לעשות פילוט פרויקט.
סופה לנדבר: צר לי שלא הצלחנו.
סופה לנדבר: אמרנו שלעולה חדש מגיע הכי טוב.
סופה לנדבר: רפורמה היא פשוט נדרשת, וחובה לבצע אותה.
סופה לנדבר: לכן פניתי לראש הממשלה, ואמרתי: כשמגיע עולה חדש, אין לנו בלעדיות על קליטת העלייה.
סופה לנדבר: בלעדיות זה דבר שלא לקחנו על עצמנו.
סופה לנדבר: נכון שהעשור הראשון, ואנחנו גם רוצים להרחיב את השנים שבהן העולה מטופל במשרד – אנחנו רוצים להגיע ל-20, 20 פלוס שנים, וזה השלב הבא של טיפול שאנחנו עושים מול הממשלה.
סופה לנדבר: גם הצגתי את זה לראש הממשלה.
סופה לנדבר: אז ביום ראשון קיבלנו הרחבה בעניין אולפנים, במינהל סטודנטים.
סופה לנדבר: אנחנו שמחים על כך, וטוב עשינו ועשה ראש הממשלה - גם ביוזמתנו, אני צריכה לומר - שקיבלו את ההחלטה הזאת, נתנו לסוכנות לצאת, ונתנו לנו אמצעים, לקחת את זה על עצמנו.
סופה לנדבר: כרגע במשרד במשך שנה יום-יום אנחנו מטפלים ב-228 אלף עולים, ב-18 אלף תושבים חוזרים שחזרו למדינת ישראל, מאז שיזמנו את זה כהחלטת ממשלה ואמרנו: חוזרים הביתה לא רק בחגים ולא רק ביום העצמאות של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו נמצאים עם העולים, ואני בפרט, בכל הימים – בימים של שמחה ובימים של עצב.
סופה לנדבר: אנחנו היינו עם העולים בשריפה בכרמל והיינו אתם בפיצוצי בלוני הגז בנתניה, היינו ונמצאים עם אותן משפחות שהילדים טבעו בחוף אשדוד, ואנחנו נמצאים אתם בכל האירועים של השמחה ושל העצב.
סופה לנדבר: אנחנו נמצאים אתם בחגים, עם יוצאי אתיופיה בחג סיגד, עם יוצאי מרוקו בחג מימונה, גם דוברי רוסית ב-9 במאי, ביום הניצחון על גרמניה הנאצית – כל חג שכל העדות מקיימות במדינת ישראל, אנחנו אתם.
סופה לנדבר: אנחנו כל שנה מאז שנכנסתי לממשלה, יש לנו עדכון סל קליטה.
סופה לנדבר: אנחנו כל שנה פלוס ל-10 אחוז – היה 2.6 אחוז – זה העדכון של השנה שעברה.
סופה לנדבר: לקחנו לעבודה 49 פרויקטורים, שנתנו אפשרות לראשי ערים, איפה שאישרנו את זה, איפה שיש קליטה מסיבית של עולים, לקבל את הפרויקטורים.
סופה לנדבר: הביקוש של הפרויקטים הוא כל כך גדול, שאנחנו מאד שמחים שהם מלווים את העולים בכל הרגעים שהם צריכים.
סופה לנדבר: אנחנו הגדלנו את התקציבים, ואפילו השנה, כשהקיצוצים אצלנו היו ברוחב, והיו קיצוצים קשים מאוד, הרשויות קיבלו הגדלת התקציב, והשנה שמרנו על התקציב הזה; הפרויקט כחול ולבן, שנציג לך אותו, פניות הציבור, שהמחלקה אצלי בלשכה עובדת ופועלת עם המון אנרגיות ופניות, ואפילו רוב הפניות, שלא קשורות למשרד לקליטת העלייה, שאני שמחה שאנחנו מטפלים בצורה כזו נאמנה, שאנשים פונים אלינו עם בעיות של משרד הפנים, משרד החינוך, משרד הרווחה וכן הלאה.
סופה לנדבר: בשפה של העולה אנחנו מקיימים קו פתוח עם העולים, משדה התעופה לוד יש לנו אפשרות לעשות את זה, ומקבלים בכל השפות את הפניות.
סופה לנדבר: אנחנו מכניסים לחיים עכשיו לשכה שלי על גלגלים, כלומר אני מתחילה לקבל את הציבור בסניפים שלנו עם אותן פניות שהעולים פונים אליי, ללשכה, למשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: אנחנו עשינו המון דברים, ועכשיו עובדים בכירים - בראש ובראשונה מנכ"ל המשרד, דמיטרי אפרצב, עובד קשה מאוד, כל הצוות של המשרד עובד קשה ביותר, ועם הישגים רבים ביותר – דימה, משנה למנכ"ל, הסמנכ"לים, בת שבע, חביב, אריה, כל מנהלי האגפים.
סופה לנדבר: כל העובדים – עשינו רה-אורגניזציה בכוח האדם של המשרד לקליטת העלייה, והדגש הוא על שירות.
סופה לנדבר: לפני שאמסור את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד, אומר שהחלטנו שאנחנו מקבלים כל עולה שמגיע למדינת ישראל עם שטיח אדום.
סופה לנדבר: זה לא היה קל, כי בזמן שמשרד אחד צריך לערב את הפעילות באישורים של משרד אחר – במקרה הזה משרד הפנים – זה לא היה פשוט.
סופה לנדבר: כאן אני צריכה לומר לשר הפנים שעם קשיים רבים אישרו את זה, והיום בשדה התעופה, כשמגיע עולה חדש, הוא מקבל בבת אחת, תוך כמה דקות – כמובן, תעודת עולה, תעודת זהות – 15 דקות – הוא מקבל חלק של סל קליטה, בוחר בנק, אם רוצה לבחור אותו בשדה התעופה, כרטיס סים, כדי שנוכל לעקוב אחריו, 200 שיחות וקופת חולים, כלומר הוא יוצא עם תיק כזה תוך רבע שעה-עשרים דקות, הוא מקבל את כל הטיפול בשדה התעופה, ולא צריך להתגלגל.
סופה לנדבר: אנחנו עבדנו על כך שנעשה הכול כדי להתחיל למחוק את התהליך הבירוקרטי שהיה עד כה.
סופה לנדבר: לסיום, אם לקחת בחשבון שבוע רגיל של שר, או של שרה, במקרה הזה, ביום ראשון – החלטת ממשלה, הרכבת פעילות, ביום שני פעילות בכנסת, ביום שלישי – אתמול בבוקר – מעלות – עיר שנתמכת, כמו ערים אחרות, על-ידי משרד הקליטה, ועיר תעסוקה שלנו יחד עם הנגב והגליל במגדל העמק, היום בבוקר אצלך ובערב אנחנו נותנים במה לאמנים עולים - אנחנו מזמינים אותך ואת כולם – קלאודיה אחראית.
סופה לנדבר: יעלו על הבמה עולים אמנים מכל הארצות, עם כל התרבות שהביאו למדינת ישראל כדי להרחיב, לעשות יותר ססגוני את התרבות של מדינת ישראל, ומחר בשדה תעופה יחד עם "נפש בנפש" מקבלים 239 עולים, בצהריים אנחנו מקבלים החלטה בוועדה שדימה מנהל על בנייה על קרקע חומה, וסוף-סוף, אחרי לידה לא פשוטה, נבשר איפה העיריות יתחילו לבנות או חברות כלכליות, ובערב אירוע ססגוני של ארגון אוקראינה.
סופה לנדבר: הגדלנו בשנה שעברה את התקציבים לארגוני עולים, ממשיכים את הפעילות אתם, וכל המחלקות מקבלות את העולים מכל רחבי העולם בשמחה.
סופה לנדבר: כמו שהכרזתי בתחילת הקדנציה, אמרתי שאני מקווה שהנחיתה תהיה יותר רכה.
סופה לנדבר: אני מאמינה היום שבדברים רבים עשינו את הנחיתה יותר רכה.
דני דנון: אני מודה לשרת העלייה והקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר.
דני דנון: אני מבקש מהמנכ"ל לקצר, ואולי נתמקד בדברים החדשים, שלא נחשפו בפני הוועדה, כדי שיהיה לנו עוד זמן לשמוע את הנציגים.
דמיטרי אפרצב: תודה.
דמיטרי אפרצב: אעבור בחטף, ברשותך, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, למטרות המשרד.
דמיטרי אפרצב: באופן כללי, זה כל מה שקשור לשיפור קליטה והשתלבות של עולים כמסה וכפרט בחברה הישראלית, הגדלת מספר העולים ותושבים חוזרים – זו מטרה מאוד משמעותית של המשרד.
דמיטרי אפרצב: כמובן, טיפוח ושיפור הישגים ומצוינות בקרב העולים.