GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על שיפור קליטת קבוצות מיוחדות – יש זמן ויש מקום להתמקד בקבוצות מיוחדות עם כל הדגשים המיוחדים של קבוצות ייחודיות, אם זה קליטת עולי אתיופיה, קווקז, בוכרה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על קליטה באחרונה גם של עולי טוניס, תימן.
סופה לנדבר: זה הפרויקט החדש שלנו, שאנחנו עבדנו עליו קשה מאוד, יהודים מקווקז.
דמיטרי אפרצב: - - - איחוד ושירות במשרד, בדגש על מחוזות ולשכות כדי לקדם את שירות המשרד קרוב לדלת העולה.
דמיטרי אפרצב: יעדים מרכזיים לשנת 2012:
דמיטרי אפרצב: קודם כל - יישום החלטת ממשלה בנושא דיור לעולים - מה שדיברה השרה.
דמיטרי אפרצב: התוכנית לקליטת עולים צעירים, והצעד הראשון נעשה ביום ראשון בהחלטת ממשלה לגבי מינהל הסטודנטים.
דמיטרי אפרצב: בכוונת המשרד בהמשך להקים מינהל צעירים גדול, שיתמקד בקליטת עולים צעירים מגיל 18 עד 35.
דמיטרי אפרצב: שיתופי פעולה עם ארגונים ותנועות הנוער: אנחנו רואים בהם שותף מהימן ומרכזי גם בחו"ל וגם בארץ.
דמיטרי אפרצב: רפורמה בקליטת עולי אתיופיה ורפורמה בתחום התעסוקה.
דמיטרי אפרצב: הנושא של הרפורמה בתחום התעסוקה יוצא לדרך בשבועות הקרובים.
דמיטרי אפרצב: זה נדון גם אצלך פה בוועדה, ואנחנו נערכים גם לעשות רפורמה בקליטת עולי אתיופיה - מוקדי קליטה זה חלק בתוך התהליך.
דני דנון: יש לנו דיון בנושא בעוד שבועיים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על אפשרות להסתכל על כל מה שנעשה עד עכשיו, ולהתארגן כמו שצריך בכל הנושא הזה.
דמיטרי אפרצב: לגבי תקציב, כפי שצינה השרה, המשרד מטפל על בסיס יומי ב-228 אלף זכאי הטיפול.
דמיטרי אפרצב: כשמדובר בעולים, הזכאות היא 10 שנים לכלל העולים, ו-15 שנה לעולים מאתיופיה.
דמיטרי אפרצב: מה שדיברה השרה זה תקופת זכאות קצרה מדי.
דמיטרי אפרצב: הניסיון אומר שהעולים זקוקים לטיפול גם בהמשך, ולכן אנחנו הולכים להעלות את הנושא של 25 שנה, של טיפול ממשלתי – לאו דווקא משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: יש 18 אלף תושבים חוזרים.
דמיטרי אפרצב: תקציב המשרד – הבסיס שלו הוא ממיליארד ו-112 מיליון ש"ח.
דמיטרי אפרצב: זה תקציב לא גבוה.
דמיטרי אפרצב: הצלחנו בדיוני התקציב במהלך התקופות להגדיל אותו ב-14 אחוז.
דמיטרי אפרצב: כשאנחנו מדברים על תוספת בבסיס, כשמדברים על תוספות חד-פעמיות, הצלחנו להגדיל את תקציב המשרד ב-19 אחוז.
דני דנון: כמה מהתקציב הזה הולך על הוצאות קשיחות של שכר וכמה לפעילות?
דמיטרי אפרצב: כמיליארד ו-100 מיליון שקל, כלומר נשאר לנו לפעילות סדר גודל של 200 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: קיצוץ רוחבי שחטף המשרד בתחילת השנה ב-30 מיליון שקל, זה מוריד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה הולך על שכר?
דמיטרי אפרצב: זה שכר, סל קליטה, זה פעילות אוטומטית – דיור ודברים אחרים.
דמיטרי אפרצב: אי-אפשר להתעלם מהעובדה שכשהשרה נכנסה לתפקיד, המשרד עמד על גירעון של 470 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: היום המצב הוא שונה לחלוטין.
דמיטרי אפרצב: מבחינת סטטיסטיקה, זאת התפלגות מספרי העולים בשנים 2009 עד 2011, שעלו ארצה.
דמיטרי אפרצב: עדיין ברית המועצות לשעבר מובילה, אחר כך מדברים על צפון אמריקה, ותראו תכף את כל מגמות העלייה, מערב אירופה, וכמובן, קליטת עולים מאתיופיה.
דמיטרי אפרצב: בין 2006 ל-2008 – בכוונה לקחנו להשוואה תקופות שונות – גם תקופת העבודה של הקדנציה הזאת, בין התקופות הקודמות לקדנציה הזאת מבחינת מגמות, בברית המועצות לשעבר, הגידול מבחינת מספרים הינו 8 אחוז, צפון אמריקה זו פריצת דרך משמעותית – 21 אחוז – ללא ספק, הרבה הודות לפעילות ארגון "נפש בנפש".
דמיטרי אפרצב: אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה.
דמיטרי אפרצב: סך הכול אנחנו מדברים לגבי תושבים חוזרים – שימו לב להבדלים בין 2006 עד 2008 ו-2009 עד 2011.
דני דנון: בסך העולים שמגיעים כל שנה, התושבים החוזרים נמנים, נכון?
דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים זה משהו אחר.
דני דנון: ב-2011 מה מספרי העולים?
דמיטרי אפרצב: מייד תראה את זה.
דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים זה בסדרי גודל של כ-10,000 איש בשנה, ועולים חדשים – בסביבות 20 אלף איש בשנה.
דמיטרי אפרצב: שים לב לשינוי משמעותי, ויש פה הבדלים עצומים לבין האופן שבו הדברים התנהלו קודם ועכשיו: 19 אלף איש הגיעו בין 2006 ל-2008, בין 2009 ל-2011 הגיעו 29 אלף איש.
דמיטרי אפרצב: זאת תוכנית עידוד תושבים חוזרים חדשה, שבימים אלה אנו מתקרבים לסיומה, באוקטובר, והמשימה שנתן לנו ראש הממשלה - אנחנו מבצעים אותה ביל תוספת תקציבית, שגם זה חלק מקושי המשרד.
דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים מארצות הברית.
דמיטרי אפרצב: מברית המועצות לשעבר יש גידול משמעותי, כי במבצעים הקודמים, משום מה, האזרחים הישראליים שמתגוררים או שעובדים בברית המועצות לשעבר לא נלקחו בחשבון בכלל.
דמיטרי אפרצב: פה אנחנו מדברים על גידול של 124 אחוז, כי המשרד שם על זה גם דגש בלי להוריד את הרגל מהגז באזורים הקונבנציונליים של ארצות הברית ואירופה.
דמיטרי אפרצב: יש גידול משמעותי.
דמיטרי אפרצב: יחד עם כל מה שאנו מדברים על הנושא והמגמות הכלליות של גידול במספרי העלייה, מסתמנת ירידה – כשעושים השוואה בין 2010 ל-2011, זו בדיוק התקופה שבה המוסד הלאומי, הסוכנות היהודית, שינה את מגמותיו מבחינה אסטרטגית.
דמיטרי אפרצב: לא אחזור על מה שאני חושב - זה לא ענייני אלא ענייני הוועדה, אבל התרענו בעבר ואנחנו מתריעים גם עכשיו, שבנתונים שלנו של 2011 לעומת 2010 יש מגמה שמדאיגה אותנו.
דמיטרי אפרצב: הירידה – בסך הכול מגיעים כ-6 אחוז פחות עולים.
דמיטרי אפרצב: אין שינוי משמעותי מבחינת בריאות המועצות - יש עדיין גידול שם, אבל אמריקה הלטינית, מערב אירופה, צפון אמריקה, אוסטרליה, ניו זילנד - יש ירידה.
דמיטרי אפרצב: אולי היא לא באה לידי ביטוי מבחינת מספרים המוניים, אבל זו מגמה בעייתית, שצריך לתת את הדעת כדי לפתור אותה.
דני דנון: לגבי ישראלים, יש לנו נתונים, כמה ישראלים יוצאים מישראל כל שנה לעומת כמה נכנסים?
דמיטרי אפרצב: אין לנו נתונים מדויקים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מבקשים בקונסוליות להרחיב את כל הנושא הסטטיסטי.
דמיטרי אפרצב: פה נכנסים להרבה מאוד קטגוריות, כי למה מתכוונים – האם מי שיוצא לחודש, חודשיים או שנה?
דמיטרי אפרצב: זה משרד הפנים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מתעסקים בזה.
דני דנון: דיברתי על זה עם ראש הממשלה, והוא שאל אותי את השאלה הזאת.
דני דנון: אני ביקשתי מהלמ"ס נתונים, ועדיין לא ירדתי לעומקם, ואתם עושים עבודה מצוינת עם הישראלים, אבל השאלה שלי היא אם אנחנו יכולים לדעת כמה ישראלים היגרו מישראל.
שלמה מולה: השאלה, אם יש גוף ממשלתי שעוסק בזה.
דמיטרי אפרצב: 750 אלף איש מתגוררים מחוץ לגבולות.
דני דנון: היום הבאתם 10,000 ישראלים בצורה מרשימה.
דני דנון: יצאו 10,000 באותה שנה או 20 אלף או 50 אלף?
מיכל שיטרית ארבל: אתה לא יודע שהם לא יחזרו – צריך מינימום שנתיים.
דני דנון: אפשר לראות מגמות.
דני דנון: מישהו פה יודע להגיד לנו נתונים?
חנה קורן: ניסינו לבדוק את הסוגיה הזאת.
חנה קורן: זאת סוגיה קשה למדידה.
חנה קורן: נעשה עם הלמ"ס עוד בדיקות.
סופה לנדבר: אלה לא נתונים שיש במשרד לקליטת העלייה; זה נתונים של משרד החוץ ומשרד הפנים.
דני דנון: יש פה נתונים של עולים של 2010.
דמיטרי אפרצב: זה קצת לא רלוונטי, כי התושב החוזר, כשהוא חוזר, הוא נספר כי הוא עבר את הגבול ולקח תעודת תושב חוזר; הישראלי שיצא לחו"ל נחשב מתגורר, העתיק את מקום מגוריו או את מרכז חייו בחו"ל, כשהוא נמצא בחו"ל מעבר למספר ימים בשנה.
דמיטרי אפרצב: זה דבר שניתן למדוד אותו רק אחרי שנתיים, לכן קצת קשה פה לעשות השוואות.
דמיטרי אפרצב: צריך לעשות עבודה קצת יותר יסודית, כי הנתונים בטבלה לא עוזרים לנו כאן להבין את התופעה.
דני דנון: מבחינת הלמ"ס, מה שאנחנו קיבלנו, ב-2010, שיצאו 15,600, ונכנסו 10,200.
דני דנון: הפרמטר שהם בחרו זה שמי ששהה בישראל שנה, ואחרי שיצא מישראל, שנה הוא לא חזר, ואם הוא נכנס לישראל, הוא נשאר שנה.
דני דנון: זה נותן לנו אומדן.
דני דנון: נבקש, חנה, בעבודה משותפת של הלמ"ס ושלכם, לעשות עבודה שתעזור למשרד ותעזור לנו לעקוב.
סופה לנדבר: אני חושבת שכאן צריכים גם לקחת בחשבון, שרוב האנשים שעוזבים את מדינת ישראל הם לא עולים חדשים אלא ותיקי המדינה, וזה גם אחד הנתונים, אדוני היושב-ראש, שהייתי ממליצה לך לקבל ממשרד הפנים, ואני מתעקשת – ממשרד הפנים, כי אנחנו עושים עבודה עם אחריות רבה.
סופה לנדבר: אנחנו אחראים על אותם עולים, שמגיעים למדינת ישראל, לקליטה מוצלחת של אותם אנשים, וגם לקחנו על עצמנו בתחילת הקדנציה משימה לא פשוטה - תושבים חוזרים, וכאשר הצגנו את זה לראש הממשלה, והוא שם לנו את היעדים שלו, עמדנו בזה, פלוס.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גברתי השרה, אין לכם סטטיסטיקה, כמה עולים?
דמיטרי אפרצב: יש לנו סטטיסטיקה לא מדויקת, כי בזה פחות עוסקים, אבל זה עולים שהם ישראליים למעשה, שהם חוזרים לפעמים לעבוד וחוזרים לארץ.
דמיטרי אפרצב: מדובר בסדר גודל של בין 5 אחוז ל-6 אחוז.
דמיטרי אפרצב: מבחינת הליכי הגירה, זה אחוזים מאוד נמוכים.
דמיטרי אפרצב: אני יודע לדווח לוועדה נתון אחר, שהוא לא סטטיסטי, שאומר שבכל מצב ממדינות מוצא אנשים שעוברים לישראל או למדינות אחרות, אחוז החוזרים ממדינות אחרות הוא הרבה יותר גבוה מאשר חוזרים מישראל למדינות מוצא.
דמיטרי אפרצב: זה נתון ידוע ובדוק אצלנו.
דמיטרי אפרצב: כלומר אם יהודים מארגנטינה עברו לגור בקוסטה ריקה או עברו לגור במדינת ישראל, מבחינת אחוזים, החוזרים מישראל לשם או מקוסטה ריקה, הוא הרבה יותר נמוך.
דמיטרי אפרצב: אני עובר בחטף על סימנים של הצלחות, שאנחנו גאים בכך מאוד.
דמיטרי אפרצב: כמובן, עדכון סל קליטה, מה שהשרה ציינה, היום זה תהליך אוטומטי – תוספת של 2.5 אחוזים – עדכון סל קליטה – דבר שלא היה מובן מאליו קודם.
דמיטרי אפרצב: יזמות להקלה של מצוקת דיור.
דמיטרי אפרצב: המשרד לא הלך רק לציין שיש מצוקת דיור, אלא עשה מאמצים אדירים, השרה הובילה את זה, ויש תוצאות.
דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מסתפקים בתוצאות, אלא אנחנו ממשיכים לחפש כל הזדמנות ואפשרות כדי להיטיב בנושא הזה עם העולים.
דמיטרי אפרצב: לגבי מסורבי עלייה, הנושא הזה נדון פה בוועדה - סוג של עשייה של צדק היסטורי לאזור גיאוגרפי מסוים וגם לתחום הספציפי ההיסטורי.
דמיטרי אפרצב: מבצע מחיקת חוקות – דבר כביכול טריוויאלי, אבל אתם יודעים שהעול הזה, המשרד יזם יחד עם רשות המסים, יחד עם בנק לאומי, למחוק חובות.
דמיטרי אפרצב: יש סבירות גבוהה, שאולי נפטור את העולים מהחובות האלה לגמרי.
דמיטרי אפרצב: מדובר בסל קליטה בזמנו, הלוואה שניתנה על-ידי הסוכנות היהודית.
שלמה מולה: בכמה אנשים מדובר?
דמיטרי אפרצב: כ-7,000-6,000 איש.
דמיטרי אפרצב: זה סדר גודל של 8-7 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: אבל עובדה היא שהבנקים לא מסוגלים לגבות את זה, והמנגנון שמפעיל את הצורך של גביית מסים הוא יותר גבוה- - -
שלמה מולה: זה בנק לאומי?
דמיטרי אפרצב: כן.
דמיטרי אפרצב: הכול עבר בסופו של דבר לבנק עידוד.
דמיטרי אפרצב: זה עוד תוכנית שהסוכנות היהודית מימנה.
דמיטרי אפרצב: נגישות מידע ושקיפות: כל הנושא של מידע ושירותים – באתר האינטרנט.
דמיטרי אפרצב: אחת הדרכים שלנו, להתגבר על המחסור של כוח אדם וגם להתאים עצמנו למציאות של שנות 2000, זה כל הטכנולוגיות.
דמיטרי אפרצב: אבקש מסיגל בכמה מילים, להתייחס לנקודה הזאת, מנהלת אגף מערכות מידע.
סיגל ליבוביץ: שלום לכולם.
סיגל ליבוביץ: בשלוש השנים האחרונות ביצענו מהלך של שדרוג משמעותי בכל הקשור בתחום הטכנולוגי.
סיגל ליבוביץ: כל הנושא של הנגשת השירותים במסגרת ממשל זמין באים לידי ביטוי באופן בולט מאוד, ברגע שאנחנו מדברים בקהל היעד שלנו, שזה עולים ותושבים חוזרים.
סיגל ליבוביץ: אתר האינטרנט מתורגם לחמש שפות, הוא מציע שירותים אינטראקטיביים, שמאפשרים לעולים בקלות להוריד טפסים.
דני דנון: יש לך נתונים על כניסות מחו"ל?
סיגל ליבוביץ: כ-3 מיליון גולשים פוטנציאליים ברחבי בעולם, כולל מדינת ישראל.
דני דנון: וחלוקה לפי מדינות, של התעניינות - יש לך הפילוחים הללו?
סיגל ליבוביץ: בהחלט יש.
סיגל ליבוביץ: יש דגש משמעותי על צפון אמריקה, מערב אירופה וכדומה.
דמיטרי אפרצב: אגב, המשרד בחודש הקרוב הולך לעבור לפלטפורמה חדשה, מודרנית מאוד.
דמיטרי אפרצב: אני חושב שנהיה המשרד הממשלתי הראשון שמשתמש בה מבחינת כל הנושא הזה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו גם מטפחים את כל הנושא של פייסבוק והכול.
דמיטרי אפרצב: שיפור קליטה ראשונית ומחשוב.
דמיטרי אפרצב: זה ההמשך למה שאמרה סיגל.
דמיטרי אפרצב: החלטת המשרד, שהתבססה על ניסיונות גם של ארגון "נפש בנפש" וגם הסוכנות היהודית - כלומר הצורך בא מהשטח.
דמיטרי אפרצב: מיסדנו את כל הנושא של מתן שירותים ראשוניים בנתב"ג, וכך העולים חוסכים לעצמם עד חודשיים סידורים וריצות.
דמיטרי אפרצב: כמובן, המשרד הכניס את עצמו כמה שיותר קרוב לעולים, אם זה בנושא מחשוב, פרויקטורים וכל מה שקשור לנושאים של סיורים באתרי מורשת וכו'.
דמיטרי אפרצב: בנושא דיור דובר – פריצות דרך, 10,000 יחידות דיור במשך תקופה, החלטת הממשלה האחרונה מאפשרת למשרד לפעול בתחום 4,000 יחידות דיור במשך חמש שנים.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להקדים את המאוחר – מחר אני מקווה שנקבל החלטות טובות, ונוכל לאפשר לשרת הקליטה כבר בחודש הקרוב להניח אבני פינה לדיור החדש.
דמיטרי אפרצב: גם הנושא של דוח טרכטנברג וכל מה שקשור לנושא עולים, הכפלת סיוע בשכר דירה למשפחות עולים וחד-הוריות, דיור ציבורי, 7 מיליון שקל תוספת לרכישת דירות נר – בעיה מאוד סבוכה וקשה.
שלמה מולה: כמה דירות?
דמיטרי אפרצב: 8-7 דירות.
דמיטרי אפרצב: זה דירות מאוד יקרות.
דמיטרי אפרצב: מה שהיה למשרד עכשיו זה 7 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: זה פשוט הכפלה.
דמיטרי אפרצב: אפשר לקנות בין 7 ל-8 דירות, במקרה הטוב.
דמיטרי אפרצב: זה יותר טוב ודאי ממה שהיה.
דמיטרי אפרצב: זכאות למשכנתא – זה חלק מאבני היסוד הראשונים להרחבת זכאויות לעולים – 15 שנה – עולים יוכלו לממש משכנתא מעכשיו.
דמיטרי אפרצב: כמובן, אכלוס של 620.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מהנתונים הידועים לי, יש כמעט 50 אלף עולים שעומדים בתור לדיור ציבורי.
סופה לנדבר: שמקבלים השתתפות בשכירות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל עומדים גם לקבלת דיור ציבורי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם, למה הם עומדים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש שני תורים: אחד של משרד השיכון, שזה כמה אלפים, ויש כמעט 50 אלף של עולים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה, האם הם צריכים לעמוד במשרד הקליטה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא אמורים לעבור בכלל לשיכון באיזשהו שלב?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרי לכם אין תקציבים- - -
שלמה מולה: אני חושב שבמשרד השיכון אין להם סיכוי לקבל את זה.
סופה לנדבר: במשרד השיכון בחיים לא יקבלו דירה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל השאלה, אם יש 50 אלף איש, אם יש להם סיכוי לקבל אצלכם?
סופה לנדבר: אנחנו במשך שנתיים וחצי בלבד נתנו למעלה מ-10,000 פתרונות דיור, ומחר אנחנו מקבלים החלטה בוועדה לבנייה על קרקע חומה, והמדינה מתחילה לבנות על קרקע חומה במרכז המדינה.
סופה לנדבר: אני חושבת שזאת פריצה שלא היתה מאז שאני, לפחות, משך 20 שנה, מכירה איך הממשלה פעלה בעניין בנייה.
סופה לנדבר: קיבלנו בנייה ל-5,000 יחידות דיור, 4,000 זה בתוך התקציב, ו-5,000 זה בסגנון אחר לגמרי.
סופה לנדבר: יש פרדוקס: כשהתחלנו לחלק 650 יחידות דיור ששיפצנו אותן, עמדנו מול קשיים.
סופה לנדבר: עולים היום הסתדרו כבר, חלקם, ומה שמספק חלק מהאנשים זה דירה שכורה יותר רחבה, יותר גדולה.
סופה לנדבר: אז יש פה איזשהו פרדוקס.
סופה לנדבר: עמדתי בבאר שבע, כשהייתי צריכה לחלק דירות של 2 חדרים פלוס מרפסת ענקית, והיתה בעיה.
סופה לנדבר: כנ"ל בחיפה ובכפר סבא, כלומר זה לקח לנו יותר זמן מאשר אז ציפיתי שזה ייקח.
סופה לנדבר: לכן לאנשים יותר טוב לעמוד במשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: אנחנו נותנים פתרונות.
שלמה מולה: מהפרסומים של המכרזים שמתפרסמים, של משרד השיכון, האם יש נקודת זיכוי לעולים, שמעדיפה?
סופה לנדבר: יש שם קריטריונים כל כך קשים, שמייד יודעים.
סופה לנדבר: אם החד-הורית לא קיבלה אצלנו, היא בחיים לא תקבל- - -
שלמה מולה: גם לאור החלטות הממשלה, יש הרבה מאוד מכרזי דירות שמתפרסמים בכל הארץ.
שלמה מולה: אני לא יודע מתי הזמינות של הדירות.
שלמה מולה: השאלה שלי, האם יש העדפה או מתן נקודות לעולים – מי שרוצה להיות במסלול של אותן דירות שמתפרסמות?
סופה לנדבר: להפך.
סופה לנדבר: מה שאתם יכולים לעשות, ואתה, אדוני היושב-ראש, החלוקה בין משרד השיכון בדירות מתפנות והמשרד לקליטת העלייה היא חלוקה מאוד לא צודקת.
סופה לנדבר: שם נשארים כמעט 70 אחוז, ואצלנו היתר.
סופה לנדבר: לכן בתחילת הקדנציה ניסיתי לפתור את הבעיה, ולעשות חלוקה: 50 אחוז-50 אחוז, לפחות כמו שהיה בתחילת העלייה.
סופה לנדבר: לא הצלחתי, ואתם יכולים לסייע לנו בכך.
דני דנון: דימה, אני מבקש לסיים את דבריך, כי אנחנו מתקרבים לזמן מליאה.
דני דנון: אני מודה לך, ומי שלא קיבל, יש החוברת – אני ראיתי אותה, ומי שירצה, יוכל לעיין בשאר הדברים.
דני דנון: אני רוצה לשמוע את "נפש בנפש" – אתם מארגנים לנו מחר השכמה מוקדמת, למטרה ראויה.
דני דנון: נשמע הערות שלכם.
דני דנון: בתקציב שהוגדל קיבלתם תוספת לכם גם - 40 מיליון שקלים?
דניאל אילון: לא מה-40 מיליון, זה לא שייך לנו.
דמיטרי אפרצב: השתתפות המשרד לקליטת העלייה בתוכנית מינהל הסטודנטים – במקום 35 מיליון שקל כרגע עומד על 43.5 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: זה גידול של כמעט מעל 20 אחוז של הנושא.
דני דנון: האם ממשלת ישראל הודיעה שהיא הגדילה את תקציב המשרד ב-40 או 42 מיליון שקל?
דמיטרי אפרצב: היא הגדילה בשימושים של תקציב המשרד ולא בתוספת.
שלמה מולה: האם אתם הייתם משתתפים ב-35 מיליון שקל?
שלמה מולה: ה-10 מיליון שקל עכשיו זה תוספת תקציב שאתם מקבלים מהאוצר, או אתם מסתדרים מהתקציב שלכם?
דמיטרי אפרצב: האוצר לא מוסיף.
דמיטרי אפרצב: זה משרד ראש הממשלה, המל"ג, ו-6.5 מיליון שקל – הסוכנות היהודית הולכת לשלם משכורת לעובדים שלו - אני מקווה עד סוף שנת הלימודים בשנה הבאה.
דמיטרי אפרצב: כל השאר זה משרד הקליטה.
שלמה מולה: השאלה, אם יש תוספת תקציב?
דמיטרי אפרצב: יש תוספת תקציב חד-פעמית – סדר גודל של 21-20 מיליון שקל.
דני דנון: לכל הפרויקטים שאושרו?
דמיטרי אפרצב: לא, רק למינהל הסטודנטים.
דני דנון: בהחלטת הממשלה היו מספר- - -
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה מממן אולפנים- - -
דני דנון: החלטת המשלה מיום ראשון דיברה על שינויים כאלה ואחרים.
דני דנון: כמה כסף נוסף לתקציב משרד הקליטה - לא מהמקורות הקיימים שלכם אלא ממקורות אחרים?
דמיטרי אפרצב: 21.5 מיליון שקל.
דמיטרי אפרצב: זה במינהל הסטודנטים.
דמיטרי אפרצב: זה לא בהחלטת ממשלה.
דמיטרי אפרצב: זה 20.
דמיטרי אפרצב: החלטת הממשלה זה 20 מיליון שקל תוספת תקציב.
דמיטרי אפרצב: כל השאר זה מימון משרד הקליטה, זה חד-פעמי, זה לא תוספת פעילות.
דניאל אילון: כבוד שרת הקליטה, סופה לנדבר, יושב-ראש הועדה, חבר הכנסת דני דנון, מנכ"ל משרד הקליטה, דמיטרי אפרצב.
דניאל אילון: ברצוני להודות לשרה ולמנכ"ל משרד הקליטה על הסקירה המורחבת, העניינית והמעניינת שלכם.
דניאל אילון: אני מתנצל שהרב יהושע פס לא יכול להיות פה, מנכ"ל הארגון, היות שהוא מלווה את ה-239 עולים חדשים שנוחתים מחר בבוקר.
דניאל אילון: יש הקיץ כ-2,000 עולים מצפון אמריקה שיגיעו, והמגמות שראיתם מ-2010 ו-2011, שיש ירידה מסוימת מהעלייה מצפון אמריקה – ב-2012 הירידה הזאת נמחקה, ואנחנו חוזרים השנה למספרים שהיו ב-2010 של כ-4,000 איש.
דניאל אילון: ברצוני לציין ששיתוף הפעולה ההדוק של המשרד לקליטת העלייה ו"נפש בנפש" מניבה תוצאות חיוביות ביותר למדינת ישראל, ובמיוחד לציבור העולים מצפון אמריקה ואנגליה.
דניאל אילון: שיתוף הפעולה שלנו הוא דוגמה למופת להצלחת שילוב המגזר הציבורי עם המגזר השלישי, בזכות שני הצדדים שהכירו ביתרונותיהם היחסיים של השני, ובכך הצליחו למנף אחד את השני, ולהגיע לתוצאות יעילות ביותר לציבור העולים.
דניאל אילון: כמו כן, אני מודה לשרה ולמנכ"ל על השגת פתרון הולם עם מנהל הסטודנטים על-מנת לסייע לציבור הסטודנטים העולים.
דניאל אילון: ולבסוף, עליי לציין את ההתייעלות בהליכים של הטיפול בעולים ביוזמת המנכ"ל, ברגע הגעתם לנמל התעופה בן-גוריון, כאשר העולים לא רק נרשמים לקופת חולים אלא מקבלים במקום תעודת זהות - זה דבר שאנחנו, "נפש בנפש", שמנו דגל לפני הרבה זמן, ועכשיו זה יושם, וזה חיסכון אדיר בטרחה ובזמן לעולים בזמן עלייתם.
דניאל אילון: אנחנו, "נפש בנפש", מצפים להמשך שיתוף פעולה פורה עם משרד העלייה והקליטה.
דניאל אילון: אני שוב מודה לשרה ולמנכ"ל.
דני דנון: מה אתם צריכים עוד?
דני דנון: כדי להביא עוד עולים מצפון אמריקה, שיש שם 6 מיליון יהודים, מאגר העולים הגדול ביותר של העם היהודי, אתם חזקים שם, מה אתם צריכים כדי להביא עוד עולים?
דניאל אילון: תקציבים.
דניאל אילון: אנחנו רואים היקש ישיר בין סכומים שאנחנו מקבלים – איך אנחנו מצליחים למנף אותם בתוכניות שיווקיות, ואנחנו עושים כמה יוזמות חדשות השנה.
דניאל אילון: פתחנו השנה תוכנית חדשה לחיילים ורודים – לא רק מצפון אמריקה אלא מכל העולם.
דני דנון: אתם יכולים להתחייב - תקציב פר עולה?
דניאל אילון: זה מה שקורה בפועל.
דני דנון: עכשיו תקבלו על כל עולה X כסף – תוכלו להביא עוד 10,000 עולים בשנת 2013?
דניאל אילון: לא 10,000.
דניאל אילון: זה הליך שיווקי ארוך, אבל המגמות שם, במיוחד בצעירים בגילאים 18 עד 30 בצפון אמריקה, הפוטנציאל שם הוא גדול מאוד.
דניאל אילון: הם מסיימים שם אוניברסיטה, ואין להם עבודה.
דני דנון: היו דיונים בוועדה לגבי הרחבת פעילות "נפש בנפש" בצרפת, בבריטניה, אוסטרליה דיברו אתי.
דני דנון: איפה הדברים עומדים, אם בכלל?
דניאל אילון: כרגע התרחבנו מסביב לעולם בנושא החיילים הבודדים, כלומר כל מי שהיום עולה בגיל 18 עד 21 וחייב גיוס עם הגעתו ארצה, "נפש בנפש" ילווה אותו ויטפל בו, מכל העולם.
דני דנון: מדרום אמריקה גם?
דניאל אילון: הגברנו את הצוות שלנו עם דוברי רוסית, ספרדית, צרפתית, פורטוגזית.
דניאל אילון: פתחנו מחלקה חדשה עם פעילות ענפה מסביב לעולם.
דני דנון: זה למי שעולה כחייל בודד.
דניאל אילון: מי שעולה בגיל 18 עד 21 בלי הוריו, וחייב גיוס, כי הוא אזרח ישראלי, הוא מוגדר, לפי הצבא, חייל בודד עולה, ואנחנו נותנים לו אחר כך תמיכה מאוד נרחבת.
דניאל אילון: זה חדש – רק בשבועות האחרונים פתחנו את התוכנית הזאת.
דניאל אילון: זה בשיתוף פעולה עם - - - צה"ל מצפון אמריקה.
דניאל אילון: זה נתן לנו חשיפה גלובלית.
דניאל אילון: מה יקרה בעתיד עם ארצות אחרות – אין לנו תוכניות כרגע להתפתחות בארצות נוספות.
דניאל אילון: נעשה את זה ודאי בשיתוף פעלה עם הסוכנות היהודית.
דני דנון: מאיר לב, יושב-ראש מועצת ארגוני העולים, בבקשה.
מאיר לב: אני רוצה לברך את השרה על הפעילות שמקיימים במשרד מאז שנכנסה לתפקיד ועל ההסכם החדש בין משרד הקליטה והסוכנות היהודית, שהתחיל מינהל הסטודנטים ועוד כמה פרויקטים.
מאיר לב: השרה, סופה לנדבר, היית יושב-ראש של ארגוני עולים.
מאיר לב: יש כמה חברי כנסת שגם היו יושבי-ראש ארגוני עולים, גם נתן שרנסקי, יושב-ראש הסוכנות, היה יושב-ראש ארגון עולים, גם איווט ליברמן היה יושב-ראש ארגון עולים, אבל בהסכם האחרון שכחתם את ארגוני העולים.
מאיר לב: עם עוד 5 אחוז יכולתם להציל- - -
דני דנון: כמה כסף ארגוני העולים מקבלים היום ממשרד הקליטה?
דני דנון: מה הסכום של 2011, 2012?
מאיר לב: עוד לא קיבלנו אישורים.
דני דנון: מה היה התקצוב ב-2011?
אסתר בלום: 200 אלף שקל.
סופה לנדבר: לא, זה היה 2.5 מיליון לעומת השנה הקודמת, שזה היה 7.5 מיליון.
סופה לנדבר: בפועל רוב ארגוני העולים לא הצליחו להגיע.
סופה לנדבר: מה שקרה – רוב הכסף, השקענו בארגונים- - - , כלומר החלטתי שאנו לא משרד שמממן- - -, עם כל הכבוד.
סופה לנדבר: ארגוני העולים לא הצליחו, למרות שעשינו קורס, ואריה קורת ישב עם כל ארגון, והחלטתי שבלשכה שלי יושבת מישהי שעובדת מול ארגוני העולים ועוזרת להם למלא את המסמכים הנדרשים.
דני דנון: אם הם בסדר, בבסיס התקציב כמה עומד לרשות ארגוני עולים?
סופה לנדבר: זה לפי הפעילות, 2.5 מיליון.
דני דנון: 100 מיליון שקל הם לא יקבלו.
דני דנון: המקסימלי והמינימלי - כמה?
דמיטרי אפרצב: הבעיה – ומריו, אני מקווה שתגיד את זה לא רק בשיחות אלא גם בוועדה – הבעיה המרכזית היא שארגוני עולים נתמכו בהרבה מאוד תקציב מהסוכנות היהודית.
דמיטרי אפרצב: בשינויי ייעוד ובשינויים כאלה ואחרים התקציב הזה ירד.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה מתקצב פעילות פר פעילות.
דמיטרי אפרצב: המגזר השלישי אמור לעזור בפעולות כאלה ואחרות שהממשלה מובילה, וזה לא אמור להיות הפוך – הם לא צריכים להיגרר.
דמיטרי אפרצב: אנחנו עשינו סדר בתחום של הפעילות הבלתי-פורמלית הזאת, ומיקדנו את מה שאנחנו צריכים עזרה.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה במקום 17 תחומים – ב-4 תחומים בלבד.
סופה לנדבר: ישבנו עם ארגוני עולים, והחלטנו יחד אתם, על מה לתת דגש.
אסתר בלום: נכון, אבל התקציב נשאר 2.5 מיליון.
אסתר בלום: אם מחלקים את זה לכל הארגונים, זה פחות מ-40 אלף שקל לכל ארגון.
אסתר בלום: על מה אנחנו מדברים?
אסתר בלום: ואנחנו מדברים על ארגונים שפועלים ועוסקים בכל רחבי הארץ.
דני דנון: כה ארגונים יש?
אסתר בלום: יש מאות, אבל במועצה כיום יש יותר מ-20 שמייצגים את העולים מכל רחבי העולם, ואנחנו מדברים גם על ארצות הברית וגם צרפת וגם איטליה.
סופה לנדבר: מי שניגש אלינו זה כ-170-150 ארגוני עולים.
סופה לנדבר: לדעתי, מי שצריך לקבל מאתנו תקציבים זה מקסימום 30 ארגוני עולים שעוזרים לפעילות של העולים, להיכנס לחיים כאן במדינה.
סופה לנדבר: אנחנו פנינו לשר נאמן, כדי להקל על ארגוני העולים, כדי להרחיב את הפעילות של ארגוני העולים מולנו.
סופה לנדבר: לא הכול תלוי בנו.
סופה לנדבר: אישורים אנחנו צריכים בכל זאת לקבל ממשרד המשפטים, ולא הצלחנו.
סופה לנדבר: בחלק מהדברים הצלחנו, ובחלק - לא.
סופה לנדבר: לדעתי, יש חלק מהארגונים שקיבלו בשנה שעברה בוכטה של כסף, ולדעתי, אני כמשרד לקליטת העלייה, לא הייתי צריכה לתת להם, אבל הם, לפי הנתונים של הממשלה והמשרד הרלוונטי שמאשר, עומדים בקריטריונים, ולכן קיצצנו את הכסף, כדי לתת ישירות לאותם ארגונים.
סופה לנדבר: אבל לא בכל ארגון יש מסמכים נדרשים ואישורים נדרשים ושל רשם העמותות, מס ההכנסה וכן הלאה.
אסתר בלום: ולמי שכן יש ולמי שכן עומד בדרישות, אם לוקחים 2.5 מיליון, לחלק לכל כך הרבה ארגונים, אנחנו מבינים שיש כאן תמיכה מאוד מזערית, לעומת הפעילות שכל ארגון וארגון ממנף - הוא צריך להביא את החלק משלו.
אסתר בלום: יש כאן מאצ'ינג, יש כאן מתנדבים.
דמיטרי אפרצב: בתחום של עידוד עלייה בלבד, נעשו שינויי קריטריונים – שם ניגשו כרגע 6 ארגונים – ארגון "נפש בנפש" הוא מהמשמעותי ביותר, אבל מבין כל הארגונים, לצערי הרב, מי שלא רצה לגשת, לא קיבל, ומי שניגש, קיבל.
דמיטרי אפרצב: אם הפעילות תהיה נכונה, זה ילך ויתרחב, ותהיה סיבה, לתקצב תקציב פעילות כזה בסכומי כסף הרבה יותר גדולים.
אסתר בלום: נכון, אבל אנחנו מדברים על קליטה.
אסתר בלום: אתה יודע שהקליטה היא לא פחות חשובה.
דמיטרי אפרצב: יש קריטריונים.
דמיטרי אפרצב: אתם יכולים לגשת למבחני תמיכה של 2013, ולזכות בתקציבים קבועים.
דני דנון: הבקשה ברורה – ארגוני העולים מבקשים להגדיל את בסיס התקציב לתמיכות בארגונים.
דני דנון: לגיטימי.
דני דנון: אנחנו מבקשים מהשרה, לקחת את זה בחשבון בקביעת התקציב לשנת 2013.
שלמה מולה: מה סדר הגודל של התקציב?
סופה לנדבר: שנה קודם זה היה 7.5 מיליון שקל.
סופה לנדבר: השנה זה 2.5 מיליון שקל.
סופה לנדבר: אתם צריכים לקחת בחשבון שהמשרד עומד בקיצוצים רבים ביותר.
סופה לנדבר: כמעט כל חודשיים ממשלת ישראל מקצצת במשרד לקליטת עלייה עבור פעילות של המדינה והממשלה.
דני דנון: זיווה מקונן, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, בבקשה.
זיוה מקונן-דגו: כבוד השרה, כבוד המנכ"ל, כבוד היושב-ראש.
זיוה מקונן-דגו: הדוגמה האחרונה ממחישה קצת את ההתייחסות של קליטת יוצאי אתיופיה, כי אם ארגוני עולים מתוקצבים, וארגונים יוצאי אתיופיה לא נמצאים בתוכם, זה אומר דרשני.
סופה לנדבר: על סמך מה את אומרת את זה?
זיוה מקונן-דגו: אנחנו שמחים ולא מבקשים מאף משרד ממשלה, כי תפקידנו הוא לסנגר ואנחנו לא דורשים, אבל ארגון שמעודד עלייה כמו ארגון מכנף דרום לציון, הוא נמצא בקטגוריה של מעודד עלייה, והוא לא נמצא.
זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים על- - -
דמיטרי אפרצב: זה עלייה על-פי החלטת ממשלה.
זיוה מקונן-דגו: הנושא השני – אנחנו מדברים פה על עידוד עלייה ועל קליטה ו"נפש בנפש", על מה עושים, וכל עלייה היא מבורכת, וכשמדובר בעלייה של יהודי אתיופיה ממתינים היום כ-4,000 יהודים שהותר להם לעלות ארצה, והמדינה כל פעם יושבת להחלטות ממשלה שונות, ולא מעלה אותם מיידית.
זיוה מקונן-דגו: מדינת ישראל משקיעה המון כדי לחפש יהודים, להעלות אותם.
דני דנון: מה הבקשה שלך מהמשרד?