GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דמיטרי אפרצב: יש מקומות שראשי ערים נכנסים לתחום ומאפשרים פעם בחודש להנהגה של מרכזי צעירים להוביל את הרשות באותו יום.
דמיטרי אפרצב: יש מקומות שכל נושא התעסוקה גם של צעירים, אבל בעיקר של כלל האוכלוסיות, כל מי שרוצה למצוא עבודה איכותית עם יחס ודינאמיקה כמו שצריך מגיע ל"מרכז צעירים", ולאט לאט הנושא הזה הולך ומתרחב.
דמיטרי אפרצב: לדעתי לא מן הנמנע שביום מהימים יקום במדינת ישראל משרד לענייני צעירים.
דמיטרי אפרצב: לדעתי בסופו של דבר עם העצמת הנושע הזה על בסיס יום-יומי יהיה צורך במשרד כזה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו יודעים לטפל בהרבה מאוד אוכלוסיות, אבל אם יש אוכלוסייה שדורשת התייחסות מיוחדת מבחינת השקעה לעתיד זו בהחלט האוכלוסייה הזאת.
דמיטרי אפרצב: איך המשרד לקליטת העלייה נערך לנושא הזה, איך כל משרד בעצם?
דמיטרי אפרצב: לא באתי לכאן לבכות על העדר תקציבים - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דווקא כן לדבר על זה.
דמיטרי אפרצב: ביום הזה, לא הייתי רוצה לדבר על זה.
דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה, מתקציבו הקיים שאינו גדול, על סדר העדיפויות אפשר לדבר גובהה גבוהה, אבל המבחן הוא בתוצאה.
דמיטרי אפרצב: איך יודעים שבסדר העדיפויות הנושא נמצא במקום גבוה?
דמיטרי אפרצב: – זה בא לידי ביטוי בתקציב, זה בא לידי ביטוי בהנחיות פנים משרדיות.
דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה לשנת 2012 רשם בספר ההתנהלות מול הרשויות המקומיות בתחום "גבולות וכללים ליישור הפרויקטים' כתוב "20% מתקציב בסיס הניתן לרשויות יוקצה לפעילות צעירים בגילאי 20 עד 35.
דמיטרי אפרצב: תקציב שיועבר לפעילות מרכזי צעירים בישוב ללא קשר לפעילות רכזי קליטה במרכזים".
דמיטרי אפרצב: זאת אומרת, בכל ישוב מתוך 120 רשויות שהמשרד לקליטת העלייה מתקצב פעילות קליטת עלייה, ללא קשר אם יש בו “מרכז צעירים” או אין בו “מרכז צעירים” – 20% מפעילות הבסיסית תתוקצב לפרויקטים לטיפוח קליטת צעירים - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואם יש, יש תוספת לתקציב ?
דמיטרי אפרצב: אם יש, זה בעצם המענה של אותם 3,000 שקל שכרגע מתוקצבים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו תקצבנו את נושא של כוח אדם כיוון שהרשויות מאוד מוגבלות על ידי תקנות של משרד הפנים מבחינת כוח האדם.
דמיטרי אפרצב: כל מי שיושב כאן יודע, שכוח האדם האיכותי, המנהיגות, היא זאת שמובילה את התהליכים.
דמיטרי אפרצב: אם אין ברשות או במסגרת מישהו עם "אש בעיניים", הפעילות לא מתבצעת ולא משנה כמה תקציבים יש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרת שיש רשויות, שהן כן משתתפות בפרויקט כזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה יכולות להיות רשויות, שלא רוצות להשתתף בכזה פרויקט?
דמיטרי אפרצב: זה עניין של תקציב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה התקציב שלך.
דמיטרי אפרצב: לא רק תקציב שלי.
דמיטרי אפרצב: התקציב שלי נועד - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא matching ?
טלי פולוסקוב: הוא נותן רק שכר של רכז, איפה כל המסגרת?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הייתי מבקשת שתייחס.
דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה נתן בזמנו בשיתוף עם "הג'וינט", פיתח שיטה שצמחה מתחום העולים לתחומי הצעירים והיום נתנו את הדגשים.
דמיטרי אפרצב: בכל מקרה צריך לעשות סדר עדיפויות, כשנבחנות אפשרויות ושואלים איפה יותר נדרש, ראשית המשרד לקליטת העלייה נתן מענה לאזורי הנגב והגליל כי שם יש את הצורך המידי.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לומר שזה לא נדרש במרכז הארץ, זה יותר עניין של לוקסוס, למרות שאנחנו נוהגים גם לדבר על הפריפריה החברתית שיכולה להיות בתוך ישוב כמו תל אביב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפי מה שאני מבינה, ירושלים זו גם פריפריה.
דמיטרי אפרצב: כך או אחרת, לא יכולנו להרשות לעצמנו מתקציבים נוספים לתת מענה לכלל האוכלוסייה שרצינו, לכן נתנו את זה במסגרת הקיימת בסדרי העדיפויות של המשרד.
דמיטרי אפרצב: זה בהחלט דבר ראוי.
דמיטרי אפרצב: ברצוני לברך את כל השותפים ולהגיד, שגם באופן אישי וגם כמנכ"ל המשרד, המשרד וגם השרה מאוד מאמינים בתחום הזה, שמים לו דגש.
דמיטרי אפרצב: בשנת 2012 אנחנו נערכים להקים בתוך המשרד לקליטת העלייה אגף לקליטת צעירים שאמור לרכז את כל הפעילות של קליטת צעירים בתוך גוף אחד במשרד.
דמיטרי אפרצב: כלומר להוציא את הפעילות מכלל הפעילות המשרדית המפוזרת בכל מיני אגפים, כדי שנוכל לתת דגש מיוחד, ספציפי לנושא זה.
דמיטרי אפרצב: סביר להניח שמנהלי אגפים שונים 'יתרגזו' על זה כי כולם רוצים לעבוד, אבל אם אתה רוצה לרכז מאמץ זו הדרך לרכז אותה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יפה מאוד, אנחנו מברכים אתכם על כך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבקש ממך אדוני יושב ראש וועדת קליטה בשלטון המקומי, מרק בסין, להרחיב על השאלות ששאלתי, איפה משתתף השלטון המקומי, כיצד זה עובד ולמה יש כאלה שהם בעד, למה יש כאלה שהם נגד.
מרק בסין: אשמח להרחיב, ראשית אני רוצה לברך את הוועדה ואותך, גברתי ממלאת מקום יושב הראש, חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ, על קיום הדיון ביום השלטון המקומי, גם בוועדת הקליטה.
מרק בסין: לדעתי דווקא בוועדת הקליטה, חברי המנכ"ל דמירטי אפרצ'ב, חברתי טלי פולוסקוב ראש העיר ערד וחברים.
מרק בסין: היום זה היום של השלטון המקומי בכנסת וברוב הוועדות מתקיימים דיונים שקשורים לנושא של השלטון המקומי.
מרק בסין: לדעתי תחום קליטת העלייה הוא התחום הקרוב ביותר, כמו שאת ציינת, לנושא של השלטון המקומי כי הקליטה מתבצעת אכן בפועל בתוך הרשויות המקומיות בכל התחומים: בתחום החינוך, בתחום הרווחה, בתחום הדיור, תעסוקה.
מרק בסין: משפחת העולים, אזרחים חדשים במדינת ישראל רואים קודם כל מענה לשאלות, לצפיות, לטענות כתובת שהיא השלטון המקומי.
מרק בסין: במשך שישים שנה, מדינת ישראל התפתחה בצורה מדהימה בהרבה תחומים.
מרק בסין: אחד הדברים שהיא עדיין לא הספיקה לעשות זה לבטל את החוק המנדטורי שעל פיו פועל השלטון המקומי במדינת ישראל.
מרק בסין: בריטניה, שאנחנו ירשנו ממנה את החוק כבר מזמן שינתה אותו, אבל אנחנו בשלטון המקומי עדיין פועלים תחת חוק מנדטורי שיש לו השלכות - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הוא אומר?
מרק בסין: במקרה הזה, אתן כמה דוגמאות.
מרק בסין: החוק אגב עבר הרבה תלאות ופלאים.
מרק בסין: אחת הדוגמאות: נושא הקליטה הוא שירות ממלכתי.
מרק בסין: המשרד לקליטת העלייה אמון על השירות, אבל הוא מבוצע בשטח, כפי שיודעים, באמצעות השלטון המקומי.
מרק בסין: המשרד לקליטת העלייה בהנהגתה של השרה הגברת סופה לנדבר רואה בשלטון המקומי שותף מרכזי לעשייה ויישום מדינות המשרד.
מרק בסין: יחד עם זאת, לשלטון המקומי אין חובה שיהיה רכז קליטה או מנהל מחלקת קליטה, גם ברשויות שאחוז העולים שם גבוה מאוד.
מרק בסין: מה משמעות הדבר?
מרק בסין: – זה מתבטא מבחינת התקציבים, האם רשות נותנת את חלקה או לא נותנת את אותם 25% או פחות.
מרק בסין: הרשות המקומית שמסוגלת כלכלית ומעוניינת מדינית לטפל בנושא הקליטה מעמידה אדם שמטפל בנושא זה ומתקצבת אותו בצורה מלאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מי?
מרק בסין: בדיוק.
מרק בסין: רוצים, עושים.
מרק בסין: לא רוצים או לא יכולים לעשות, לא עושים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי הרכזים שיש בתוך המשרד לקליטת העלייה, למשל המחוזיים, לא עושים פעילות רציפה עם השלטון המקומי כזה או האחר?
מרק בסין: כן, כמובן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כלומר יש כאן ניצול של משאבים.
מרק בסין: אנחנו בקשר עם האחראים, הרפרנטים של המשרד לקליטת העלייה.
מרק בסין: אני אתן לך דוגמה מהחיים, דוגמה הכי פשוטה מבני עייש.
מרק בסין: משפחת עולים שהגיע לפני שבועיים ואין להם אף אחד בתוך הישוב.
מרק בסין: בלילה מתקשרים לרכזת קליטה שלנו שממומנת באופן מלא על ידי הרשות, כי אנחנו חושבים שצריך לטפל בנושא הזה, ואומרים 'יש בעית אפנדציט, צריך לקחת את הילדה לבית החולים'.
מרק בסין: אותה רכזת קליטה יחד עם בעלה, שהוא לא עובד רשות מקומית, לוקחים את האוטו ולוקחים את הילדה, מסיעים אותה לבית חולים ומטפלים במשפחה.
מרק בסין: אם לא היה רכז לא היה מי שיעשה את זה.
מרק בסין: אותו רפרנט במשרד לקליטת העלייה לא יכול לעשות את זה, הוא לא נמצא בשטח.
מרק בסין: הבעיה הזאת צריכה להיפתר.
מרק בסין: אני שמח - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה אומר בעצם שאנחנו צריכים כאן בבית המחוקקים להגיש הצעת חוק שאומרת - - -
מרק בסין: דיברנו על הנושא הזה, אני חושב שכן צריך לעשות.
מרק בסין: אני חושב שבתחום מרכזי עולים המשרד פתר את הבעיה בצורה חלקית – וזה מצוין.
מרק בסין: הוא מתקצב את הפרויקט הזה ללא קשר אם יש רכז או אין רכז ומעמיד את האחראי על התחום הזה.
מרק בסין: כלומר הוא פתר לרשות מקומית בעיה באופן חלקי עם תחום מרכזי צעירים.
מרק בסין: השלטון המקומי וגם וועדת קליטה בשלטון המקומי רואים בתחום הצעירים בשלטון המקומי פוטנציאל וחובה של השלטון המקומי לטפל.
מרק בסין: אני אומר את זה גם מתוך ניסיון אישי.
מרק בסין: מהמבטא אפשר להבין מאיפה הגעתי, מברית המועצות בשנות השבעים.
מרק בסין: אני באמת הרבה זמן בארץ, כבר 38 שנים.
מרק בסין: ברגע שצעיר, נער, נערה ובמיוחד בשלבים ההתחלתיים רואים ויודעם שיש להם כתובת הם גם מממשים אחר כך את הפוטנציאל האדיר שיש בהם ומפתחים את עצמם ומפתחים את הסביבה שבה הם חיים.
מרק בסין: אני חושב שלתחום הזה צריך לתת מענה.
מרק בסין: אני מברך את המשרד ששוקל להקים אגף בנושא, לדעתי זה ישפר מאוד את השירות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה אדוני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב, שלא לדבר על האמון של הצעירים במדינת ישראל שיודעת לקבל ולתת להם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה נותן אתה תמיד מקבל הרבה יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אעבור בבקשה ליעל חייט מה"ג'וניט" שתציג לנו את המצגת של פעילות רכזי השטח.
יעל חייט: אני מעבירה את רשות הדיבור לשני משפטים לדני פינס שהוא מנהל האגף.
דני פינס: רק להשלים את דברי המבוא של מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.
דני פינס: אני חושב שמאוד חשוב להבין שכל הנושא של מרכזי צעירים התחיל במסד קליטה שזה בעצם שותפות בין משרדי הממשלה, המשרד לקליטת העלייה, משרד השיכון, משרד הרווחה, משרד החינוך שעוסקים בפיתוח שירותים לצרכים של עולים חדשים בארץ.
דני פינס: הוא זיהה את הצורך, לגילוי נאות, הזיהוי הראשון היה מצוקת הצעירים העולים וזה בעצם היה המניע שהניב את ההתפתחות של מרכזי צעירים.
דני פינס: חייבים להדגיש ש”מרכז צעירים” הראשון היה בבאר שבע.
דני פינס: אריאלה יושבת איתנו, גם היא נסע לבאר שבע יחד עם נציגי משרד השיכון.
דני פינס: נסענו לבאר שבע, ראינו את מרכז הצעירים במקום, מרכז שנקרא 'סטארט אפ' ומשם התקבלה ההחלטה במשרד הקליטה, ללמוד את המודל, לשכפל אותו.
דני פינס: היום בארץ יש למעלה מארבעים מרכזי צעירים השותפים במרכזי צעירים הם כמעט כל משרדי הממשלה, כמובן המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד השיכון, משרד הבטחון, משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה.
דני פינס: זה באמת הפך להיות כלי מאוד משמעותי בטיפול בצעירים בכלל.
יעל חייט: שלום, אני מנהלת הדרכה ופיתוח במרכזי צעירים.
יעל חייט: אני אשמח אם נקדיש זמן, כדי לשמוע את החבורה המקצועית והנפלאה שנמצאת כאן, נציגי מרכזי עולים שהגיעו: מעכו, עפולה, באר שבע ואופקים, כדי להציג את עבודתם.
יעל חייט: יש הרבה דרכים לתת מענה, הן לעולים והן ללצעירם עולים.
יעל חייט: אנחנו מאמינים שהפלטפורמה המתאימה ברשויות המקומיות לתת מענה לצרכים של צעירים עולים, הם מרכזי הצעירים.
יעל חייט: זה בעצם הרציונל שסביבו חברנו אתי אלוני ורות דיין מהשלטון המקומי, שרי פייר מהמשרד לקליטת העלייה לדיון הזה.
יעל חייט: כדי ליישר קו אני רוצה לומר שמרכזי צעירים הוא מיזם שחברה תשתית של הרבה מאוד שותפים בהקמתו.
יעל חייט: אני אציין במהירות רק את משרדי הממשלה השותפים: המשרד לפיתוח הנגב והגליל, המשרד לקליטת העלייה, משרד הבינוי והשיכון, משרד הבטחון – היחידה להכוונת חיילים משוחררים, משרד החינוך באמצעות המל"ג (המועצה להשכלה גבוהה) ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
יעל חייט: יושבים כאן נציגים גם של משרד הרווחה וגם של שיקום שכונות וגם של המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
יעל חייט: כמו שאתם רואים יש עוד הרבה מאוד שותפים אחרים.
יעל חייט: הרבה מאוד שנים היה מקובל לחשוב, שצעירים לא צריכים שום סיוע משום שהם השכבה החזקה יותר.
יעל חייט: סיוע ניתן לקשישים, ניתן בגיל הרך וכן הלאה.
יעל חייט: התפיסה שההשקעה בצעירים היא השקעה מניבה, כמו שכבר נאמר כאן, היא התפיסה שהביא להקמת מרכזי צעירים.
יעל חייט: בעולם יש שתי גישות מקובלות בנוגע לצעירים.
יעל חייט: יש שנוהגים על פי הגישה שרואה בצעירים בעיה שצריך לפתור אותה ולעומת זאת יש גישה שתופסת את הצעירים כמשאב.
יעל חייט: זו הגישה המקצועית שאנחנו מובילים ביחס לנושא של צעירים.
יעל חייט: מרכזי צעירים הם לא מקום באוריינטציה טיפולית או קלינית או שיקומית אלא מקום שמתייחס לצדדים הבריאים, לפוטנציאל של צעירים בכלל וצעירים עולים בפרט.
יעל חייט: כמו שנאמר כאן קודם, אנחנו ידענו איך עושים את זה עם צעירים עולים לפי שידעו איך עושים את זה בכלל.
יעל חייט: מהם האתגרים המרכזים שנציבים בפני צעירים?
יעל חייט: אני חושבת שכולנו היינו בצמתים האלה, אז אנחנו יכולים להעיד שהנושאים המרכזים הם כמובן: מה אני רוצה להיות כשאני אהיה גדול?
יעל חייט: זה אומר תעסוקה והשכלה ובמשמעות יותר רחבה זו קריירה.
יעל חייט: איפה אני אגור?
יעל חייט: מיהם החברים שלי?
יעל חייט: לאן אני שייך?
יעל חייט: כמובן בהמשך, נושאים שקשורים בזוגיות, הורות וכמובן נושא שהוא "פופולארי" לאחרונה, שהוא נושא הדיור.
יעל חייט: מרכזי צעירים הוקמו, על מנת לתת מענה לכל הסוגיות האלה מהרמה המקומית ועד לרמה הלאומית בקביעת סדר יום חדש בנושא של צעירים.
יעל חייט: אלמלא השלטון המקומי, חשוב לומר שלא היינו עושים את זה.
יעל חייט: השלטון המקומי מהרגע הראשון נתן את האכסניה, פינה את המקום, התגייס ובעצם הקמנו והובלנו מרכזי צעירים.
יעל חייט: נמצאים כאן יפעת קריב ואריאלה רבדל, השותפות שלנו מתחילת הדרך וגם דינה שלום.
יעל חייט: הקמת מרכזים, הייתה בתחילת הדרך "חומה ומגדל" ומהר מאוד התרחבה.
יעל חייט: אנחנו רוצים למצות את הפוטנציאל האישי של צעירים, אנחנו רוצים למצות את הפוטנציאל החברתי של הצעירים.
יעל חייט: כמו שאמרתי אנחנו רוצים שיהיו מענים מערכתיים לטווח הארוך.
יעל חייט: מה עושים רכזי עולים במרכזי עולים ולמה חשוב בכלל שיהיה רכז עולים?
יעל חייט: האם רכז תעסוקה ורכז השכלה לא יכולים לתת את המענה הזה?
יעל חייט: זהו, שלא.
יעל חייט: רכז צעירים עולים הוא רכז שמתכלל את כל העבודה סביב אותו צעיר עולה, שמגיע ל"מרכז צעירים".
יעל חייט: ההנחה היא, שצעיר שמגיע ל"מרכז צעירים" לא בא רק על מנת לחפש עבודה, או כדי לקבל מלגת לימודים, הוא בא כי הוא צריך איזושהי כתובת.
יעל חייט: על רכז העולים, האחריות ללוות אותו מתחילת הדרך עד שבעזרת ה' הוא מצליח וחוזר למרכז כפעיל חברתי, כמוביל דעה, כמישהו שאכפת לו מהמקום שבו הוא חי.
יעל חייט: הבנו, שלעבוד רק בתחום תעסוקה והשכלה זה אומר שמבחינה טלי פולסקוב למשל, אנחנו מוציאים צעירים מהעיר כי צעיר בערד, במקרים מסוימים, אני מקווה שזה בסדר לומר את זה כאן בחדרי חדרים, יכול להיות שהוא תופס הצלחה כלצאת מערד.
יעל חייט: אנחנו רוצים שצעיר יישאר בערד ולכן אנחנו עובדים לא רק בהשכלה ובתעסוקה אלא אנחנו עובדים על האופן שערד תהווה עיר אטרקטיבית לצעירים העולים שלה.
יעל חייט: שיתוף הפעולה שלנו עם המשרד לקליטת העלייה, כמו שאמרנו, הוא מתחילת הדרך ועד היום, כחלק מההסכם שלנו עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, כאשר יש אחת עשרה רשויות שבהן פועלים מרכזי צעירים.
יעל חייט: אני מצטערת על מצפה רמון, אילת ותל אביב, לא הצלחתי להוריד אותם מהמפה, אבל אני מקווה שזה סימן לבאות- - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הדיון משודר, כך שיכול להיות שהם הצטרפו ברגע זה.
יעל חייט: אולי זו נבואה שמגשימה את עצמה, אבל זאת לא הייתה הכוונה.
יעל חייט: בכל אופן, אלו הערים ואנחנו מאוד גאים בערים אלו.
יעל חייט: בשקף זה מופיעים הנתונים של מספרי צעירים עולים.
יעל חייט: חשוב לומר שהם נתונים של פניות חדשות.
יעל חייט: במערכת המידע יש לנו עוד מאות ואלפים של צעירים עולים, חלק מתפקיד רכז צעירים עולים הוא לשמור על קשר עם הצעירים האלה ולראות מה קורה איתם גם אחרי שלכאורה תהליך העבודה איתם במרכז הצעירים הסתיים.
יעל חייט: כמו שאמרתי, לפעמים יש דברים נוספים שאפשר להציע להם ואפשר להחזיר אותם לפעילות במרכז.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה ההגדרה של עולה חדש?
יעל חייט: שאלה מעולה.
יעל חייט: אנחנו לא עוסקים בזה.
יעל חייט: מי שמרגיש עולה חדש מבחינתנו זכאי לקבל את המענה.
יעל חייט: אחר כך אם הוא צריך לממש איזו זכאות, אז מתעסקים מהי הזכאות שלו, אבל מבחינתנו גם בני עולים הם עולים.
יעל חייט: לסיכום השקף הזה, אנחנו יכולים להצביע על עלייה של כ- 38% במספר העולים שמגיעים למרכזי צעירים בעקבות ההשתתפות והמימון של המשרד לקליטת העלייה.
יעל חייט: תחשבו מה זה אומר במושגים של הערים שהן ערים קטנות וכל אחד הוא משמעותי, לדעתי זה מעיד על עבודה מאוד מאומצת שנעשית שם - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לסיוע כלכלי, זה יותר חיבור, יותר תמיכה.
דינה שלום: יש מלגות.
יעל חייט: יש גם מלגות, אבל הסיוע הוא סיוע בעיקר בקבלת החלטות, בהכוון, במידע ובמסגרת של השתייכות שהיא מאוד משמעותית לצעיר.
יעל חייט: אריאלה אומרת כאן שאנחנו עוסקים גם בהכשרה מקצועית ובהשכלה גבוהה, בוודאי.
יעל חייט: עיקר ההישגים, הם תכניות ומענים ייחודיים לצעירים עולים – דיברנו על עלייה במספר העולים צעירים.
יעל חייט: אחד הערוצים שמאפשרים את הרחבת הפעילות הוא כמובן מינוף של הכסף.
יעל חייט: כמו שאמרנו כבר קודם, הצבת נושא הצעירים העולים על סדר היום ברשויות והשתתפות של צעירים בוועדות ברשויות המקומיות והשפעה על קבלת החלטות הם אחד ההישגים שלנו.
יעל חייט: אני מודה לכם על ההקשבה.
יעל חייט: אני רוצה לבקש להפנות את הדיון לצעירים שלנו בבקשה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת להעביר את זכות הדיבור ליפעת קריב לספר לנו על הפעילות בנגב ובגליל ואחר כך נעבור לרכזים מהשטח.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה יפעת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כששאלתי מיהו צעיר אם הייתם עונים שכל מי שמרגיש צעיר הייתי בכלל שמחה לעניין.
יפעת קריב: תודה.
יפעת קריב: ראשית אני רוצה לברך על הוועדה ולברך על ההתכנסות ולהודות לשלטון המקומי שהביא את הנושא הזה לסדר היום וגם להודות לוועדת הקליטה של הכנסת שהחליטה לדון בזה.
יפעת קריב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל העביר שתי החלטות ממשלה בשנים האחרונות בנושא 'תקצוב וקידום מרכזי הצעירים בנגב ובגליל'.
יפעת קריב: כשנכנס השר סילבן שלום המשנה לראש הממשלה למשרד, הוקם אגף הצעירים שהוא אגף הצעירים הראשון שקיים בכלל במשרדי הממשלה - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני השתתפתי באחד מהם, אני חושבת שזה פרויקט מדהים.
יפעת קריב: זו עשייה מדהימה.
יפעת קריב: דני פינס דיבר על כך והזכיר את כל ההתחלה, אני לא אכנס לזה, על מסד קליטה ועל הגו'ינט שהוא בעצם מגזר שלישי שמוביל שותפות עם הממשלה.
יפעת קריב: היום ההצלחה של המיזם היא שהממשלה לקחה את המיזם ואימצה אותו.
יפעת קריב: המשרד לפיתוח הנגב והגליל הוא ללא ספק חוד החנית בהובלת המיזם, השקעה של מיליוני שקלים בשנה, כל שנה בשנים האחרונות וגם בשנת 2012 וגם כשיש קצוצים מאוד גדולים.
יפעת קריב: כמו שכולם יודעים יש קיצוצים מאוד גדולים ועדיין המשרד ממשיך לתקצב את כל מרכזי הצעירים בנגב והגליל בתקצוב מלא ללא שום פגיעה וללא שום ירידה בתקציב.
יפעת קריב: השותפות עם המשרד לקליטת העלייה היא שותפת של matching אסטרטגי מאוד מאוד משמעותי.
יפעת קריב: אנחנו עובדים צמוד, עבדנו עם חנוך, עם בת שבע ראובני, היום עם אריה קורט שכמובן מוביל את זה.
יפעת קריב: אני חייבת לציין שזו שותפות מלאה, טובה ונכונה, אבל עדיין התקציבים הם תקציבים מאוד נמוכים ביחס להשקעה הכספית שבאמת נדרשת בשטח.
יפעת קריב: כלומר, המשרד לפיתוח הנגב והגליל בעצם מממן פי שלוש ופי ארבע את התכנית לעומת המשרד לקליטת העלייה.
יפעת קריב: אני שמה את זה על סדר היום כי זו אחת הבעיות הקשות - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות שאתם לא צריכים בכלל לתרום כי הם מסתדרים יפה.
יפעת קריב: לא, בכלל לא.
יפעת קריב: אחד מהחסכים והחסמים המאוד רציניים, הוא כשאתה מגיע לישוב שיש בו מצוקה מאוד גדולה של עולים וחייבים לשים איש מקצוע שיטפל באוכלוסייה וייתן מענה, אני לא רוצה לתת דוגמאות של ישובים, אבל יש כאן חבורה של נציגים מאותם ישובים עליהם אנחנו מדברים.
יפעת קריב: כשאנחנו רואים את ההתערבות המקצועית שלהם אנחנו רואים הצלחות בשטח.
יפעת קריב: ברגע שיש רכז עולים רואים שיש פעילות, יש הצלחות, כלומר גם בקרב צעירים עולים שמגיעים לתעסוקה וגם צעירים עולים שמגיעים להשכלה גבוהה.
יפעת קריב: אתה רואה שברגע שיש ליווי הדברים קורים.
יפעת קריב: אנחנו רואים הצלחה מאוד מאוד גדולה בזכות השותפות הזאת.
יפעת קריב: אם הדיון היה עוסק בשותפויות אחרות, היינו מדברים עליהם.
יפעת קריב: בל היום אנחנו עוסקים בנושא העולים.
יפעת קריב: יש מקום להגדיל ולפתח ולתת עוד, אנחנו כמשרד לפיתוח הנגב והגליל מובילים את השותפות הזאת.
יפעת קריב: אני אשמח - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך יודעים שזה קיים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מפרסמים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באיזו דרך זה מגיע למודעות?
יפעת קריב: אני אומר עוד משפט ואז אתייחס לנקודה זו.
יפעת קריב: אחד מהדברים שכואבים לי כמי שמובילה את התכנית הזאת הרבה מאוד שנים ולפני כן עבדה ב"ג'וינט" ואחר כך בשלטון המקומי והיום עובדת במשרד לפיתוח הנגב והגליל, עשיתי את כל המסלול, אחד הדברים הכואבים לי זה שמרכז הארץ לא שותף.
יפעת קריב: השותפים כאן הם השותפים האמיתיים וחברים שלי לאורך הרבה מאוד שנים, אבל מרכז הארץ לא מתוקצב.
יפעת קריב: כשאני יושבת עם מנהלת מרכז הצעירים באשדוד והיא אומרת לי 'יפעת, פיטרתי את רכז העולים', הלב שלי כמי שמובילה את התכנית - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מבחינתך אשדוד זה מרכז הארץ?
יפעת קריב: כמרכז הארץ, היא לא נגב גליל.
יפעת קריב: הדוגמה אשדוד או למשל קריית ים ונמצאת כאן המנהלת של קריית ים, סימה בוחבוט, אין ספק שקריית ים היא עיר עתירת עולים, אין ספק שאשדוד היא עיר עתירת עולים.
יפעת קריב: נמשיך הלאה ונוכל לתת את כל הפריסה במרכז הארץ, נתתי רק שתי דוגמאות, אין שם רכז עולים.
יפעת קריב: אני באה כנציגת הנגב והגליל ואומרת 'בואו תעשו במרכז הארץ את העבודה הנפלאה והנהדרת שאנחנו עושים בנגב ובגליל, תכפילו אותה'.
יפעת קריב: כלומר תעשו את אותו דבר הרי הרכזים כבר נמצאים, התורה כבר נמצאת, ה"ג'וינט" מוביל את תכנית ההדרכה והפיתוח, יש שותפות, יש ועדה היגוי.
יפעת קריב: הקריאה שלי היום היא שבשנת 2012 היא להיכנס גם למרכז הארץ.
יפעת קריב: אולי אפילו, יסלחו לי מהמשרד, שעוד לפני הנגב והגליל יפתחו את מרכז הארץ - - -
דמיטרי אפרצב: סליחה, אני רוצה להגיב תגובה מאוד קצרה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מחליפים בפעילות של תכנית אחת פעילות רחבת היקף של משרדים שלמים.
דמיטרי אפרצב: אני לא בעניין של סוג תגובה, אבל עם כל הכבוד ובאמת, זה טבעי לגמרי שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל יטפל ברשויות שנמצאות בנגב ובגליל, עלינו האחריות לדאוג לקליטת עולים ב- 120 ישובים בכל הארץ.
דמיטרי אפרצב: אף תכנית כזאת או אחרת של צעירים באופן ספציפי לא מחליפה היקף מאוד גדול של תכניות קליטה שאנחנו מפעילים מול אוכלוסיות שונות כולל צעירים, בין אם זה במרכז הארץ ובין אם במקומות אחרים.
דמיטרי אפרצב: חשוב מאוד להישאר כאן בסוג של פרופורציה כי המחויבות שלנו, למרות החשיבות ואני הדגשתי את החשיבות, המשרד לקליטת שם דגש בנושא של קליטת צעירים, זו חשיבות שחייבת להתפרס על כל הארץ מול כל העולים ומול צעירים במקומות ואחרים.
דמיטרי אפרצב: זה בהחלט מבורך, מבורך ואמרתי את זה בעבר ואני אומר את זה גם כעת, שבמשרד לפיתוח הנגב ראו באוכלוסייה הזאת פוטנציאל לפיתוח האזור ולכן מתוך תקציבים הקצו לנושא את הכסף, אבל צריך לא לשכוח שיש הבדל.
דמיטרי אפרצב: המשרד לקליטת העלייה הוא משרד שמתקציב של 1,37 מיליארד שקל ומעל 1.1 מיליארד שקל עובר לפעילות של סל קליטה, תשלום לסטודנטים ודברים נוספים.
דמיטרי אפרצב: אם ניקח בחשבון שתקציב הפעילות של המשרד לקליטת העלייה נמדד ב- 200 מיליון שקל מול אוכלוסייה של 300 אלף איש רק בזכאויות קטנות או מול מיליונים, זאת הפרופורציה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו במסגרת היכולות שלנו - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני המנכ"ל אני רוצה להגיד לומר לך, יפעת את צודקת שצריך לעשות את זה בכל מקום.
יפעת קריב: גם אי אפשר להתווכח עם הצלחה, זה מצליח, איפה שיש פעילות - - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו אולי בפעם הראשונה את האני מאמין שלי על המשרד לקליטת העלייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת, אגב, שבמדינת ישראל הוא המשרד הכי חשוב שיש ועד כמה שזה נשמע מוזר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרבה פעמים אנחנו שומעים שאיזה חבר כנסת נעלב כי נתנו לו דווקא את המשרד לקליטת העלייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהמשרד הזה הוא מיני משרד ראש הממשלה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי יכעס עלי המנכ"ל, לדעתי למשרד לקליטת העלייה בכלל לא היה צריך להיות תקציב, הוא צריך להיות המרכז, כמשרד ראש הממשלה, של כל משרדי הממשלה בישראל ולנווט את העבודה למען קליטת עלייה, לקחת מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל X תקציב, ממשרד החינוך Y תקציב, ממשרד הפנים Z וכן הלאה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי זה מה שהיה צריך להיות ואולי זה גם יקרה באיזו שלב, כדי להבין - - -
דמיטרי אפרצב: אולי בעתיד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעתיד, לא כשאתה מנכ"ל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי דווקא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה מה שצריך לעשות כי אז ניתן למצוא את הפתרון שאת מציעה.
יפעת קריב: אני אומר משפט אחרון גם לגבי השאלה ששאלת.
יפעת קריב: בימים אלה המשרד לפיתוח הנגב והגליל עשה סקר מאוד מקיף על כל מרכזי הצעירים, כמובן בנגב ובגליל, אבל זה בהחלט סקר מקיף.
יפעת קריב: התוצאות שלו יתפרסמו בוועדת ההיגוי, כמובן שמי שנמצא כאן ראשי האגפים והמנכ"ל חברים בה, התוצאות מראות על כך שעם הצלחה אי אפשר להתווכח ועל התנופה האדירה שמרכזי הצעירים עושים בכל הרשויות המקומיות.
יפעת קריב: טלי פולסקוב ראש הרשות יכולה לדבר על זה ולהגיד מה מרכז הצעירים עושה בערד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הכבוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לבקש, כי צריך לעשות משהו טכני.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באופן כללי הישיבה הייתה אמורה להיות כבר נעולה, אנחנו ביקשנו הארכה מיושב ראש הכנסת, כשתשמעו צלצולים מדי פעם זה אומר שאני צריכה להצביע, אני כמובן לא אלך להצביע כל עוד אנחנו כאן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני כן מבקשת שנהייה יותר תכליתיים וקצרים כי יש כאן אנשים רבים שרוצים לדבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבקש ממך דוקטור שרי פייר להציג בקצרה ואחר כך אני אבקש את אתי אלוני – ראש מינהל חינוך במרכז השלטון המקומי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבקשה.
שרי פייר: תודה רבה.
שרי פייר: לפני שאומר את דבריי, התבקשתי על ידי אריה קורט, סמנכ"ל קליטה בקהילה, להתנצל על כך שנבצר ממנו להגיע, עקב בעיות[ אישיות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תמסירי לי שאני לא אסלח על כך, אישית.
שרי פייר: כפי שמנכ"ל המשרד ציין, העשייה של מרכזי צעירים לעולים ובני עולים עומדת בליבת העשייה של המשרד בכלל ושל האגף בפרט.
שרי פייר: מעבר לדברים החשובים שנאמרו כאן הייתי רוצה לדבר רק על החשיבות של איגום המשאבים, כי על התפקיד של האנשים הצעירים וחדורי המוטיבציה הנפלאים נשמע בהמשך.
שרי פייר: בנושא איגום המשאבים, כשמנכ"ל המשרד דיבר שיש לו חשיבות רבה למינוף.
שרי פייר: אני חושבת שאנחנו לא עוסקים כאן במאבקים מי נותן יותר, יש מקום לכולם לתת.
שרי פייר: לדעתי הרבה נותנים ובשמחה.
שרי פייר: יש חשיבות רבה להעלאת השיח ברשות בנושא הצעירים גם בהיבט הכספי.
שרי פייר: ברגע ששמים כסף צבוע, ראשית זה סכום מאוד משמעותי של 20% מתקציב שוטף כפי שציין המנכ"ל.
שרי פייר: בנוסף, ברגע שאנחנו נותנים אמירה כלכלית או אמירה תקציבית, בעצם אנחנו אומרים עד כמה הנושא חשוב לנו.
שרי פייר: לו זו בלבד, אני רוצה לומר שכבר בשנה החולפת עוד לפני שהנושא נכנס וגם ממשיך היום, מתקיים שולחן עגול של וועדות היגוי בנושאים של תכניות למען עולים ברשות.
שרי פייר: בכל שולחן כזה ההנחיה החד-משמעית היא שנציג “מרכז צעירים” ישתתף בין אם אנחנו מממנים באותו ישוב רכז עולים ובין אם לאו.
שרי פייר: לפני כן ראינו את המגמה, אני בטוחה שהשנה היא עוד תגדל.
שרי פייר: אם יש לנו תקציב לצעירים ראוי שאם יש גוף שהוא “מרכז צעירים” בישוב הוא יעבור דרכו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מקסים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממש מחמם את הלב.
אתי אלוני: תודה.
אתי אלוני: אני רוצה לשמוע יותר את רכזי העולים.
אתי אלוני: כמי שקצת מכירה את העיסוק אני רוצה לומר שמעבר לברכות שהיום זה יום השלטון המקומי, אדוני מנכ"ל המשרד לקליטה ויושבת ראש הוועדה, אני חושבת שעיסוק באוכלוסיית הצעירים העולים היא לא עיסוק של מותרות.
אתי אלוני: אין לנו את הפריווילגיה להחליט אם אנחנו עושים את זה, אם זה נראה לנו או לא נראה לנו.