GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שפרה ברונזוויק: In order for us to have the relationship with our colleagues here, that makes nobody bagging for money because the idea is so compelling, that women step up and give the money to them, and it is my hope that we don’t see this as a little side agenda, of course I feel that the state of Israel is completely on the line, that’s why I am here this week but, what I feel also, is when we see these issues as technical, small, on the side, we do not make the progress, we need to make, to have the shared leadership we need to have, and it’s a shared leadership where women are fearless about saying what is and what should be, and when women speak up as Gale did drawing her remarks to say.
שפרה ברונזוויק: We, as the Jewish confederation cannot even defend Israel if this is gonna be the Israel we are trying to defend, so I applaud that voice but I also want to be relentless in my desire to say: until everybody looks at the salaries of women and make sure they paid equally, looks at the position and say: we are open and make sure that they have all the opportunities, looks at our public fora, my “men as allies” ever started because the Jewish people policy institute had a meeting of all mail decision makers, the year that Michelle Bachelet was elected the first woman president of Chilay and they hear cabinet with 50% women but our institutes couldn’t find any woman to come and your institutes in israel still suffers from this and I’d love leave here with three pledges: one, we need more “men as allies”, we can use some here, I love what you announce that you are doing and I’m sorry I didn’t know about it, want to learn more, but these are the kinds of very practical steps that are going to change the public voice of women in this country, in a very important way and advance our values.
שפרה ברונזוויק: Two, we need to hear from our isreli colleagues to all the local federations, the Jewish Federations of North America and U.J.
שפרה ברונזוויק: federations is already taking the steps of adapting pay parental leave and flexibility, but many of the other federations have not, and we need to hear from our partners in Israel that it is unacceptable, that we are gonna raise money to send here to make sure that this country has paid parental leave and our Jewish workers do not have paid parental leave so we need to hear that thoroughly.
שפרה ברונזוויק: Three, we really need to have shared leadership in every kind of way, the partnership of equality between us.
שפרה ברונזוויק: Thank you so much for inviting me and bringing this table together, the partnership that’s gonna elevate pool of the work, that has been done, and not just the political and ideological but the spiritual, the cultural, we are in this transformation business together, we are in this transformation business together and I really invite us to take the serious steps so Nadja, thank you for presenting your work but the next time I want to know what the J.P.P.I.
שפרה ברונזוויק: is doing, who’s on its border?
שפרה ברונזוויק: who’s on its ballot?
שפרה ברונזוויק: and what we search in supporting, because let’s look at ourselves as well as looking at others and lets look together about what we can do if we are really committed to create the kind of world we want to leave in.
שפרה ברונזוויק: together.
עינת וילף: תודה רבה שפרה, זכינו לא רק לקולך ולידע, אלא גם ללהט שמאפשר לנו לקיים דיון בנושא הזה.
עינת וילף: היו לנו כאן מספר רגעים אופטימיים עם מספר חדשות טובות, גם קצת על ההתקדמות בפדרציות, גם על מה שנעשה ואני מקווה שנראה את התוצאות בקרוב בהסתדרות הציונית העולמית.
עינת וילף: עדכנו אותי, שבמהלך הישיבה פורסם שפרס ישראל בחקר המוסיקה, יוענק לפרופ' רות כץ ולפרופ' דליה כהן אז עוד צעד קטן למעמדן של נשים.
עינת וילף: יצאתי מכאן עם עצה אחת פרקטית, הרעיון של "גברים כבני ברית" בנושאי נאומים בפאנלים - זה רעיון מבריק.
עינת וילף: אדבר עליו עם יושב ראש הכנסת, שגם חברי כנסת גברים יקחו על עצמם, שכשהם מוזמנים לדבר בסיטואציות שונות, שגם הם ידרשו את זה, זה רעיון מבריק ואקדם אותו בכל הזדמנות שתהיה לי.
עינת וילף: ככל שזה בעל ערך, הועדה מביעה את תמיכתנו המלאה בכך שבארגונים יהודים תינתן לנשים ולגברים, הורים צעירים, האפשרות להיות עם ילדיהם בחודשים הראשונים ולשמור להם את מקום העבודה ואני רואה כאן שותפות של ישראל והעם היהודי והקהילות היהודיות לגבי הערך הזה של השוויון בין נשים לגברים.
עינת וילף: יש כאן מאבק משותף של כולנו, גם על דמותה של החברה הישראלית וגם על דמותו של העם היהודי, שאנחנו רואים את עצמנו אחראים גם למה שקורה שם.
עינת וילף: אסיים עם מה שאת אמרת ואמרה גם חנה, על החיבור בין מעמדן של שנים בקידמת הבמה לבין החִיוּת של עתיד החים היהודיים, ההתחדשות בחיים היהודיים, זה אחד המסרים הכי חשובים שיכולים לצאת מפה, שעתיד העם היהודי כעם חי ומתחדש תלוי בכך שלא רק שיהיה שוויון בין נשים לגברים אלא גם בזה שנשים תהיינה בקידמת הבמה, בהנהגה, בכל תחומי החיים.
עינת וילף: אני רוצה להודות לכם על התרומה לדיון היום.
עינת וילף: ואנחנו לא ניפגש בשבוע הבא אבל תצא הודעה לגבי הפגישה שלאחר מכן.
דני דנון: אני שמח לראות כאן חברים רבים מהתנועה הציונית, מהסוכנות היהודית.
דני דנון: אני בהחלט מאוד שמח לארח אתכם בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
דני דנון: אנחנו היום מקיימים דיון מיוחד בו אנחנו מארחים את ההסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: כמי שגדל בתנועת בית"ר אבל שנים רבות פעל ועדיין פועל יחד אתכם בפעילות ציונית ברחבי העולם ובישראל, אני מאוד שמח על שאתם נמצאים כאן אתנו.
דני דנון: נמצאים כאן חברי הכנסת משה (מוץ) מטלון, חברת הכנסת מרינה סולודקין, חבר הכנסת רוברט טיבייב ואני כבר אומר לכם שיש עוד רבים וטובים שהם בדרכם להצטרף לדיון.
דני דנון: אני חושב שהתפקיד של ההסתדרות הציונית העולמית הוא תפקיד משמעותי וחשוב דווקא היום כשיש אתגרים שונים.
דני דנון: אני בא מפגישה עם ראש הממשלה בנושא אחר שהוא חשוב, נושא אלימות במגזר הערבי, ואני רוצה לומר שהממשלה מחויבת לנושא של עידוד העלייה ושל חינוך ציוני.
דני דנון: גם ראש הממשלה שרון היה מחויב לנושא הזה, מחויב כראש ממשלה לנושא הזה, וגם ראש הממשלה נתניהו מחויב לנושא הזה.
דני דנון: עברו שלוש שנים ויש להניח שהשתנו דברים אבל יש דברים שלא משתנים.
דני דנון: חבר הכנסת כץ, אתה מוזמן לשולחן.
דני דנון: יושבות כאן כל סיעות הבית.
דני דנון: אנחנו נשמח לקבל סקירה מידידי הטוב דובדב.
דני דנון: אתמול קראתי ספר שקשור לשחרור ירושלים.
דני דנון: קראתי שם ציטוט של חייל בשם אברהם דובדבני שסיפר על החוויה שלו על שחרור ירושלים.
דני דנון: הוא סיפר זאת באנגלית.
דני דנון: לא שאלתי אותך אם זה אתה, אבל נראה לי שזה היית אתה.
דני דנון: התיאור שלך מפורט בספר בצורה מרשימה.
דני דנון: אני מאוד מאוד שמח שאתה נמצא בתפקיד הזה של יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: אני שמח לתת לך את הרשות לסקור את הפעילות של ההסתדרות הציונית וגם לדבר על הנושאים החשובים שאתם מבקשים להעלות.
אברהם דובדבני: בוקר טוב.
אברהם דובדבני: תודה רבה על ההזמנה והאירוח, ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה.
אברהם דובדבני: אני אסקור בדקות ספורות ואומר קודם כל מה השינוי שחל בהסתדרות הציונית מאז הקונגרס האחרון לפני שנה וחצי.
אברהם דובדבני: עד לקונגרס האחרון במשך 81 שנים, יושב ראש ההסתדרות הציונית היה גם יושב ראש הסוכנות היהודית והיה יושב ראש משותף.
אברהם דובדבני: בגלל שב-1929 חיים ויצמן הקים את הסוכנות היהודית והוא היה אז בתפקיד של נשיא ההסתדרות הציונית העולמית, הוא הצמיד את הסוכנות היהודית להסתדרות הציונית והוא היה יושב ראש משותף לשניהם.
אברהם דובדבני: מאז, תמיד אחרי שבחרו יושב ראש הסתדרות ציונית בקונגרס, הוא באופן מיידי ואוטומטי הפך להיות יושב ראש הסוכנות היהודית.
אברהם דובדבני: כך זה התנהל 81 שנים.
אברהם דובדבני: בסופו של דבר, מאז קום המדינה, הדבר הזה היה לא לטובת ההסתדרות הציונית כי הסוכנות הלכה וגדלה, לקחה על עצמה הרבה מהמשימות שהיו בידי ההסתדרות הציונית העולמית כמו העלייה, כמו ההתיישבות בתוך הקו הירוק, בגליל ובנגב, לקחה על עצמה את החינוך היהודי בתפוצות והשאירה במשך השנים את ההסתדרות הציונית למעשה כמעט ללא משימות משמעותיות.
אברהם דובדבני: זה גרם לחולשה גדולה בהסתדרות הציונית, גם מבחינת העשייה אבל זה נעשה גם מבחינה אידיאולוגית כי אתה לא דן מה זה ציונות כשאין לך אחר כך אפשרות לבצע את מה שאתה מחליט.
אברהם דובדבני: למעשה ההחלטה של הסוכנות היהודית, בעיקר בהובלה של אנשי המגבית מארצות הברית, להיפרד וכי הם לא רוצים יושב ראש משותף.
אברהם דובדבני: הם לחצו שהיושב ראש יהיה רק שלהם.
אברהם דובדבני: שיושב ראש הסוכנות יהיה רק שלהם ולא יהיה יושב ראש ההסתדרות הציונית כי זה מפריע לתרומות, זה פוליטי ועוד כל מיני סיבות.
אברהם דובדבני: לכן שרנסקי נבחר להיות רק בסוכנות היהודית, למרות שהוא מאוד רצה – וגם אנחנו מאוד רצינו שהוא יהיה גם יושב ראש ההסתדרות הציונית – אבל האמריקאים לא נתנו וביבי נתניהו לא הצליח לשכנע אותם בעניין.
אברהם דובדבני: בסופו של דבר שרנסקי נבחר לסוכנות היהודית.
אברהם דובדבני: שנה לאחר מכן התקיים הקונגרס הציוני ואז שוב, לראשונה, אחרי 81 שנים, הוחלט שלהסתדרות הציונית יש עצמאות מהסוכנות היהודית, יש לה יושב ראש משלה, אין לו מחויבויות אחרות וכל כולו קודש להסתדרות הציונית.
אברהם דובדבני: אז קמנו בבוקר, אני והחבורה שיושבת כאן מסביב לשולחן שהם חברי ההנהלה הציונית שגם הם נבחרו בקונגרס הציוני האחרון, והתחלנו לחשוב במצב החדש מי אנחנו, מה תפקידנו היום, מהי ציונות וכולי.
אברהם דובדבני: אני רוצה לומר לכם שטוב שאנחנו נפגשים היום ולא אז כי אז היינו רק ברמת דיבורים אבל היום אנחנו יודעים לומר שההסתדרות הציונית המתחדשת – כך אנחנו קוראים לה – בנויה על כל העקרונות הישנים, לא שינינו עקרון קודם בתנועה הציונית, לא נעשה שינוי אידיאולוגי כלשהו, אלא יותר עדכונים של דגשים ומה צריכים להיות ההדגשים.
אברהם דובדבני: למעשה אנחנו עומדים היום במצב בו יש שלושה עמודים עליהם עומדת ההסתדרות הציונית המתחדשת.
אברהם דובדבני: האחד הוא ההתיישבות, ואנחנו למעשה ממשיכים את המצב שהיה קודם.
אברהם דובדבני: עד 2003 החטיבה להתיישבות שהייתה שייכת להסתדרות הציונית, מחלקה בהסתדרות הציונית, פעלה רק ביהודה ושומרון ואחרי כן בנגב ובגולן אבל אחרי 2003, כתוצאה מכך שהסוכנות יצאה ב-1992 מההתיישבות, למעשה ב-2003-2004 קיבלה החטיבה את המנדט מהממשלה לטפל גם בנושא ההתיישבות בנגב ובגליל ולמעשה החטיבה להתיישבות היא היום הגוף היחיד במדינה שעוסק בהתיישבות ומפעיל התיישבות והיא שייכת להסתדרות הציונית.
אברהם דובדבני: מאז הקמתה התקבלו הרבה החלטות חשובות.
אברהם דובדבני: הוקמו ישובים, בעיקר בנגב, עכשיו יש החלטות ממשלה על המשך הקמת ישובים בעוטף ערד, יש מגמה להקמת ישובים נוספים אפילו בגליל והחטיבה מתמודדת עם הדברים האלה ותעשה אותם על הצד הטוב ביותר.
אברהם דובדבני: זה הגוף המקצועי היחיד במדינה יודע לעשות התיישבות.
אברהם דובדבני: אם כן, עמוד אחד הוא הנושא של ההתיישבות.
אברהם דובדבני: העמוד השני, וכאן אני מגיע לנושא של הוועדה, הוא קיבוץ גלויות והחזרת עם ישראל לארצו, מה שנקרא עידוד העלייה.
אברהם דובדבני: אנחנו אמרנו בצורה חד משמעית שאין ציונות בלי עלייה.
אברהם דובדבני: העלייה היא ההגשמה העיקרית או העלייה היא שיא ההגשמה הציונית והשיבה הביתה כפי שאנחנו קוראים לזה.
אברהם דובדבני: אנחנו לא עוסקים בעלייה.
אברהם דובדבני: בכל הנושא של העלייה, בכל מי שהחליט לעלות מטפלת הסוכנות היהודית ולא אנחנו.
אברהם דובדבני: אנחנו רוצים לעזור להביא עוד ועוד יהודים למשרדי הסוכנות כדי שיעלו לארץ.
אברהם דובדבני: זאת המגמה העיקרית ובעניין הזה נפרט כי זה נושא ששייך לוועדה.
אברהם דובדבני: אנחנו גם הבאנו מצגת שמסבירה את העניין.
אברהם דובדבני: העמוד השלישי הוא – והייתי אומר בהכללה – החדרת וחיזוק התודעה הציונית והאידיאולוגיה הציונית בתפוצות גם בחינוך הפורמאלי, גם בחינוך הבלתי פורמאלי וגם בתוך הקהילות כאשר חלק מזה הוא שליחת משפחות לבתי הספר, משפחות שהתפקיד שלהן הוא אחד ויחיד: שליחים לבתי הספר שהמשימה שלהם הוא הנושא הציוני.
אברהם דובדבני: חיזוק הקשר עם ישראל ותודעת ישראל מגן הילדים ואילך.
אברהם דובדבני: אנחנו כבר עם תשע משפחות בדרום אמריקה.
אברהם דובדבני: אנחנו מטפלים גם בכל נושא המורים השליחים בבתי הספר ואנחנו כמובן מכשירים אותם באופן שמעבר לפעולה הרשמית של לימודי יהדות בבתי הספר, הם גם יפעלו לחיזוק הקשר עם ישראל.
אברהם דובדבני: בנושא של העברית, אנחנו מצפים ומקווים להגיע להבנה עם ממשלת ישראל.
אברהם דובדבני: נקרא לזה חיזוק השפה העברית בעם היהודי, בישראל ובתפוצות.
אברהם דובדבני: זה נושא משותף לנו ולממשלה.
אברהם דובדבני: בישראל ובתפוצות כי צריך להציל את השפה העברית.
אברהם דובדבני: את השפה העברית לא צריך לחזק אלא צריך להציל אותו.
אברהם דובדבני: בתפוצות זה ממש הצלת השפה ובישראל זה חיזוק השפה כי יש מצב של ירידה חזקה מאוד בנושא של השפה העברית במדינת ישראל ואנחנו רואים בזה חלק מהמשימה הציונית שלנו, לפעול גם פעולה ציונית בישראל.
אברהם דובדבני: יש לנו מחלקה שיעקב הגואל שיושב לימיני עומד בראשה.
אברהם דובדבני: תפקידה של המחלקה הוא פעילות ציונית בישראל, חיזוק הנושא הציוני בישראל במגוון של דברים ובעיקר באמצעות המועצה הציונית בישראל שיגאל ביבי – שהוא גם יושב ראש גמלאי חברי הכנסת – יושב הראש שלה.
דני דנון: יש לו כאן משרד.
אברהם דובדבני: נכון.
אברהם דובדבני: הוא יושב ראש המועצה הציונית בישראל.
אברהם דובדבני: יחד עם המחלקה הם עושים מפעלים מאוד מאוד משמעותיים.
אברהם דובדבני: בכל התחומים הללו שאמרתי, אנחנו עברנו משלב הדיבורים לשלב העשייה.
אברהם דובדבני: אנחנו נמצאים היום כ-18 חודשים אחרי ההתחלה ובכל הדברים האלה אנחנו פועלים ועושים.
אברהם דובדבני: הדבר החשוב הוא שאנחנו מקבלים הרבה מאוד שיתוף פעולה גם בארץ וגם בתפוצות כאשר בקהילות יש היענות גדולה מאוד לשיתוף פעולה לנושאים האלה שהם נושאים ממוקדים שהם עשייה ציונית פרופר.
אברהם דובדבני: לדברים אחרים אנחנו לא נכנסים אליהם.
אברהם דובדבני: לסיכום.
אברהם דובדבני: אלה ארבעת העמודים.
אברהם דובדבני: כפי שאמרתי, התיישבות, להקים עוד ועוד ישובים, להפריח את השממה, לחזק את ההתיישבות הקיימת בכל מקום ומקום.
אברהם דובדבני: העמוד השני, הנושא הזה של מה שאנחנו קוראים הביתה, להחזיר את עם ישראל הביתה מכל התפוצות כאשר הנושא שלנו בעיקרו הוא לפעול ולשכנע אנשים שצריכים לחזור הביתה וכי זה הבית שלהם.
אברהם דובדבני: העמוד השלישי, כפי שאמרתי, כמכשיר לדבר הזה חיזוק התודעה הציונית והאידיאולוגיה הציונית בתפוצות, כולל חיזוק השפה העברית כי אנחנו חושבים שאי אפשר לבנות זהות ציונית בלי שפה.
אברהם דובדבני: העמוד הרביעי הוא פעילות ציונית בישראל במגוון התחומים הפורמאליים והבלתי פורמאליים, תרבות וכולי.
אברהם דובדבני: אלה הם ארבעת הדברים.
אברהם דובדבני: בנושאים להם יש לנו כסף, אנחנו עושים ובנושאים להם אין לנו כסף, אנחנו לא עושים.
אברהם דובדבני: לפני מספר שבועות בוועד הפועל הציוני אנחנו אישרנו תקציב למשימות הללו והתקציב עומד על 31 מיליון דולר לפעילות.
אברהם דובדבני: כשהייתה הסתדרות ציונית משותפת עם הסוכנות, התקציב האחרון שהיה לה היה 13 מיליון דולר.
אברהם דובדבני: זאת אומרת, תוך שנה וחצי עברנו מ-13 מיליון ל-31 מיליון בלי להגדיל כוח אדם ובלי להגדיל הוצאות.
אברהם דובדבני: כל הגידול הוא בפעילות בלי להגדיל כוח אדם אלא אולי אחד כאן ואחד שם.
אברהם דובדבני: כל הכסף כולו לטובת הפעולות בארבעת התחומים עליהם דיברתי.
אברהם דובדבני: אם נמשיך כך, נקווה שנביא לקונגרס הציוני הבא תנועה ציונית בריאה, רעננה, שעושה את המשימות הכי נצרכות היום בעם היהודי אחרי שבדקנו שאלה הדברים אותם צריכים לעשות ולא לעשות דברים מיותרים ועם חזון ויכולת להמשיך ולשקם את הדברים שצריכים שיקום.
אברהם דובדבני: תודה רבה.
דני דנון: תודה רבה לאברהם דובדבני.
דני דנון: שתי שאלות אני רוצה לשאול.
דני דנון: האחת, לגבי ההפרדה מהסוכנות היהודית.
דני דנון: נשמעים קולות שאומרים אולי לחזור ולהתחבר ואני שואל היכן זה עומד.
דני דנון: אגב, אני מכיר את לוח הזמנים של התנועה הציונית.
דני דנון: זאת אומרת, כל ארבע שנים יש קונגרס ויש תאריך.
דני דנון: השאלה אם לוח הזמנים של הסוכנות היהודית חופף והאם יש מגמת חיבור.
דני דנון: השאלה השנייה, כדי להקשות עליך, היא לגבי פעילות לעידוד עלייה.
דני דנון: נמצאים כאן נציגי הסוכנות, נציגי משרד הקליטה ונציגי ההסתדרות הציונית.
דני דנון: היום כל גוף עושה את מה שהוא מאמין בו בנושא עידוד העלייה והשאלה היא האם יש משא ומתן, האם יש שולחן עגול בין השותפים האלה.
דני דנון: האם מדברים על כך או שכל אחד עובד לעצמו?
אברהם דובדבני: אני אענה ראשית על הנושא הראשון.
אברהם דובדבני: קודם כל, הסוכנות היהודית בוחרת מכאן ואילך את היושב ראש שלה לפי לוח זמנים שלה לא קשר עם הקונגרס.
אברהם דובדבני: היא ניתקה את עצמה מהקונגרס.
אברהם דובדבני: זאת אומרת, בעוד כשנה וחצי, לפי לוח הזמנים, החבר שרנסקי צריך להיבחר מחדש בעוד שהקונגרס אמור להתקיים בעוד שנתיים וחצי.
אברהם דובדבני: בסוכנות זה יהיה בנפרד.
אברהם דובדבני: מאחר שההסתדרות הציונית מהווה חמישים אחוזים של הסוכנות היהודית, לא יכול להיבחר יושב ראש לסוכנות היהודית שלא על דעת ההסתדרות הציונית.
אברהם דובדבני: זה יהיה בתיאום ובהסכמה שלנו, אבל זאת בחירה עצמאית של הסוכנות היהודית.
אברהם דובדבני: אחר כך אנחנו מצביעים כי אנחנו חמישים אחוזים מהאצבעות שיצטרכו להצביע על בחירת היושב ראש ולאשר אותו.
אברהם דובדבני: לכן תהיה מעורבות שלנו אבל זה במנותק מכל נושא הקונגרס ומנותק מכל הנושאים הפוליטיים של הקונגרס.
אברהם דובדבני: אני מניח שעדיין זה יילקח בחשבון למרות שזה ייעשה שנה קודם, אבל כשההסתדרות הציונית תחליט במי היא תומכת ובמי היא לא תומכת, בדיונים הפנימיים שלה היא תיקח בחשבון גם דברים שמשפיעים על ההסתדרות הציונית ועל הקונגרס הציוני.
אברהם דובדבני: כאמור, זה דבר עצמאי לחלוטין של הסוכנות עם לוח זמנים שלה.
אברהם דובדבני: לגבי עידוד עלייה.
אברהם דובדבני: אכן, מתפרסמים דברים.
אברהם דובדבני: לתקשורת יש יכולת ליצור סכסוך מדבר שאין בו סכסוך כלל וכל.
אברהם דובדבני: כאב לי לקרוא השבוע את הכתבה כפי שהתפרסמה.
אברהם דובדבני: הדברים שכתובים שם הם נכונים, אבל לשם מה לתת כותרות שהן לא נכונות?
אברהם דובדבני: בעידוד עלייה כל מי שמוכן לצעוד למען עידוד עלייה ולעשות עידוד עלייה, תבוא עליו הברכה.
אברהם דובדבני: אדרבה, הלוואי שכולנו נעסוק יום ולילה רק בעידוד עלייה וכמה שיותר גופים וכמה שיותר ארגונים יעסקו בעידוד עלייה.
אברהם דובדבני: הלוואי.
אברהם דובדבני: אנחנו זקוקים לכל אדם ואדם כי זאת משימה כמעט בלתי אפשרית היום כי עליית המצוקה פחות או יותר הסתיימה.
אברהם דובדבני: המאגרים שיכולים לבוא מעליית מצוקה הסתיימו.
אברהם דובדבני: היום אדם מחליט אם הוא עולה או לא עולה והעלייה נתונה לבחירתו.
אברהם דובדבני: עלייה מתוך בחירה, בעיקר היא עלייה אידיאולוגית.
אברהם דובדבני: אדם מאמין שהוא צריך לחיות בארץ ישראל ולוותר על התנאים הטובים שיש לו בחוץ לארץ כאשר יכול להיות שבארץ ישראל יהיו לו תנאים פחות טובים.
אברהם דובדבני: זה הסיפור וזה מאוד מאוד קשה כשחלק מהקהילות, בעיקר בצפון אמריקה, לא רואות את החשיבות של הפעולה הזאת.
אברהם דובדבני: בגדול, הקהילות לא משתפות פעולה בנושא עידוד העלייה.
אברהם דובדבני: ארצות הברית בגדול חושבת שהיא לא נמצאת בגלות וכי ארצות הברית היא לא גולה.
אברהם דובדבני: זה ויכוח שמתקיים כבר שבעים שנים בין גלות ארצות הברית למדינת ישראל.
אברהם דובדבני: עוד בימי בן גוריון היה ויכוח גדול והוא נשאר ומחריף כי ליהודים שם טוב, יש להם נאמנות למקום בו הם חיים, הם רואים את עצמם כאמריקאים, הם רואים שיש חשיבות בקיומה של מדינת ישראל אבל הם לא חושבים שזה המקום אליו הם צריכים לעלות.
אברהם דובדבני: מאוד מאוד קשה היום לשכנע יהודים לעלות לארץ ולהגדיל את מספר העולים.
אברהם דובדבני: המדינה הזאת צריכה כל שנה, כדי לשמור על הפער הדמוגרפי הקיים בינינו לבין ערביי ישראל בתוך הקו הירוק והפער הזה הולך ומצטמצם כל שנה בכשישים אלף אנשים כאשר מתוך זה כעשרים אלף עולים בשנה.
אברהם דובדבני: זאת אומרת, נשאר פער של ארבעים אלף.
אברהם דובדבני: למרות שמצב הילודה בארץ עלה גם בציבור החילוני אצלו יש עלייה בילודה.
רוברט טיבייב: מאיפה הנתון הזה?
אברהם דובדבני: הנתון הזה זה נתון שנבדק לפני שבע שנים ואז דובר על שמונים אלף.
אברהם דובדבני: הבדיקה נעשתה בזמנו בסוכנות היהודית.
אברהם דובדבני: מי שהביא את המספרים האלה לעולם היה סלי מרידור.
יעקב כץ: צריך לציין שבמשך שבעים השנים האחרונות כל חמש שנים מודיעים שהערבים בתוך כמה שנים יהווה שלושים או ארבעים אחוזים ובצורה פלאית היחס נשמר כל הזמן ויש שמונים-עשרים.
יעקב כץ: בשנים קודמות, כמו שציינת, הילודה אפילו אצל הציבור החילוני עלתה מ-1.8 ל-2.2, בציבור החרדי היא 6.5 ובציבור הדתי-לאומי היא 3.6.
יעקב כץ: בציבור הערבי היא ירדה ל-2.6.
יעקב כץ: זה בזכות המסתננים שמגיעים מאפריקה או בזכות אחמד טיבי כאשר כל שנה עוזבים 15 אלף ערבים את הארץ לאירופה.
יעקב כץ: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
אברהם דובדבני: אני לא רוצה לפתוח את הדיון במספרים אבל רציתי לדבר על העיקרון.
אברהם דובדבני: אנחנו יכולים להתווכח על 10,000 למעלה או למטה אבל זה לא הסיפור.
אברהם דובדבני: הסיפור הוא שהעלייה עבור מדינת ישראל היא חיונית וקריטית לא פחות מביטחון ולא פחות מחינוך.
אברהם דובדבני: לכן אנחנו צריכים כולנו, כל מי שמוכן להתאמץ ולגרום לכך שיגיעו לכאן עוד עולים, לפעול ולעשות את המשימה הכי חשובה.
אברהם דובדבני: לגבי הארגונים שטיפלו בנושא.
אברהם דובדבני: עידוד העלייה היה בטיפולה הבלעדי של הסוכנות היהודית.
אברהם דובדבני: כל נושא העלייה, משלב העידוד.
אברהם דובדבני: הסוכנות היהודית פעלה לשינוי אסטרטגי בארגון שלה.
אברהם דובדבני: הדברים שהיו בראש סולם העדיפויות, שהם היו ישראל, עלייה וחינוך יהודי – בהתחלה העלייה הייתה למעלה ואחר כך הם התיישרו – היא קבעה שהמשימה המרכזית שלה היא חיזוק הזהות היהודית בתפוצות דרך מדינת ישראל כאשר מדינת ישראל היא המרכז.
אברהם דובדבני: צריך לזכור שזה לאו דווקא העניין של התרבות.
אברהם דובדבני: לכן היא שמה בראש מעייניה להביא לכאן כמה שיותר צעירים לביקור בישראל כי הוכח בסקר שעשו קהילות אמריקה ב-1991 שאחוז נישואי התערובת בקרב אלה שביקרו פעם אחת בישראל הוא יותר נמוך.
אברהם דובדבני: הם אמרו שאם כך, נדאג שיבקרו כמה שיותר.
אברהם דובדבני: ברור שהפעולה הזאת של תוכניות – וכיום יש שתיים-שלוש תוכניות, בעיקרן תגלית ומסע אבל הם מפתחים תוכניות נוספות – תורמת לעלייה.
אברהם דובדבני: אין ספק בכך.
אברהם דובדבני: כל ביקור בארץ מחזק את הקשר של אותו אדם עם הארץ ופותח סיכוי לעלייה.
אברהם דובדבני: ככל שהשהות בארץ יותר ארוכה, כך זה תורם יותר לעלייה.
אברהם דובדבני: זה עידוד העלייה שעושה היום הסוכנות היהודית ולמעשה כתוצר לוואי של הביקורים בישראל נוצר מערך של עידוד עלייה.
אברהם דובדבני: הביקורים האלה מעודדים עלייה ויש סקר שמוכיח שמבין בוגרי מסע, עשרים אחוזים עלו לארץ.
אברהם דובדבני: כלומר, יש גם מספרים שמוכיחים את זה.
אברהם דובדבני: חוץ מזה, רק בברית המועצות נעשית פעולת עידוד עלייה במתכונת שהסוכנות עשתה בעבר.
אברהם דובדבני: היא שינתה את המודל של עידוד העלייה שלה לכיוון הביקורים בישראל ושם היא שמה את עיקר המאמץ ואחר כך היא מטפלת בעולים שעולים.
אברהם דובדבני: גם נפש בנפש איננו עוסק בעידוד עלייה.
אברהם דובדבני: נפש בנפש, לאנשים שהחליטו לעלות עוזר לממש את עלייתם אבל אלה אנשים שכבר החליטו לעלות.
אברהם דובדבני: אנחנו הולכים לעודד אנשים להחליט לעלות ולהביא אותם לכך שירצו לעלות.
אברהם דובדבני: זאת המגמה שלנו.
אברהם דובדבני: אנחנו לא מטפלים באלה שהחליטו לעלות.
אברהם דובדבני: אלה שהחליטו לעלות, זה תפקיד הסוכנות היהודית והיא פועלת לפתיחת תיק במשרדי העלייה, אבל שליחים באופן ממשי, היום עיקר שליחי העלייה עוסקים בעיקר בראיונות, בטיפול בעולה ובכל הדברים שקשורים מסביב.
אברהם דובדבני: אנחנו באים לעזור ולגרום לכך שהמספרים שבאים לסוכנות יגדלו.
אברהם דובדבני: זה הנושא של עידוד עלייה שנעשה כיום בברית המועצות על ידי הסוכנות היהודית ואנחנו הולכים לעשות אותו – ויש מצגת שאני מקווה שתאפשר לנו להציג אותה – ולעבוד בשיטה אחרת.
אברהם דובדבני: פתחנו פעילות באנגליה.
אברהם דובדבני: החבר לאלו שיושב כאן יוצא בסוף החודש הזה לרכז את הפעולה הזאת בארבע ארצות בדרום אמריקה.
אברהם דובדבני: הוא ישב בארגנטינה ויפעל באורוגוואי, צ'ילה, ברזיל וארגנטינה.
אברהם דובדבני: אנחנו מקווים שתהיה לו את כל ההצלחה.
אברהם דובדבני: הוא יפעיל את המערכת שאחרי כן תוצג בפניכם במצגת.
אברהם דובדבני: אלה המקומות בהם אנחנו פועלים ובנוסף לכך אנחנו פועלים גם בצרפת.
אברהם דובדבני: אלה המקומות בהם אנחנו מתחילים כרגע.
אברהם דובדבני: אנחנו לא פועלים בכל העולם להוציא נושא אחד.
דני דנון: חברת הכנסת סולודקין, את רוצה לראות את המצגת?
מרינה סולודקין: לצערי הרב יש לנו ב-11 ישיבת ועדת הביקורת בו אנחנו חייבים להיות.
דני דנון: בבקשה, תתייחסי.
מרינה סולודקין: רציתי לומר שמאוד מעניין לשמוע את מר אברהם דובדבני והסקירה על ההסתדרות הציונית.
מרינה סולודקין: לפי הנוכחות כאן, אני לא רואה שמישהו עובד בשטח של ברית המועצות ומזרח אירופה.
מרינה סולודקין: אני לא רואה כאן רוסים.
מרינה סולודקין: כשאני קוראת שהסוכנות היהודית מעודדת עלייה מהמערב ועושה זאת כמשימה ואני רואה את ההסתדרות הציונית שפועלת באנגליה ובאורוגוואי, שגם כאן לא מדובר בשטח של ברית המועצות, יש לי בעיה.
מרינה סולודקין: יש הרבה יהודים מברית המועצות, אלף אנשים, שכותבים לפייסבוק שלי, ואני שואלת מי עובד שם.
מרינה סולודקין: זאת לא עליית מצוקה, אבל בכל זאת צריך לעודד אותם ואני שואלת מי מעודד אותם.
אברהם דובדבני: הסוכנות עושה שם עבודה גדולה וחשובה, גם בנושא העברית וגם בנושא עידוד העלייה.
יצחק כהן: גם בנושא חינוך.
אברהם דובדבני: גם בנושא חינוך, דרך חפציבה.
אברהם דובדבני: אנחנו לא שם כי הסוכנות עושה שם עבודה מעולה.
אברהם דובדבני: נמצא כאן ג'וש שהוא מזכיר הסוכנות היהודית ובא במיוחד.
אברהם דובדבני: הוא יכול לתת לך הרצאה במשך שנה מה עושים בברית המועצות.
דני דנון: מרינה, לפני שנה יושב ראש הסוכנות היהודית הופיע בפני הוועדה ודיווח.
דני דנון: אפשר לזמן אותו שוב ולשאול אותו את השאלה לגבי הפעילות הספציפית במדינות חבר העמים.
מרינה סולודקין: אם אני רוצה, אני יכולה לשמוע את נתן כל יום.
אברהם דובדבני: אנחנו לא שם.
מרינה סולודקין: מפריע לי שיש גוף שלא עובד שם.
מרינה סולודקין: עשרות אלפי קשישים בארץ מתחננים ללמוד עברית.
מרינה סולודקין: ממשרד החינוך אומרים לי שאין תקציב אבל אנשים רוצים ללמוד את השפה.
מרינה סולודקין: אולי אתם יכולים לעזור בארץ לחזק את העברית בקרב אלפי הקשישים האלה, דבר שהוא מאוד חשוב.
אברהם דובדבני: כיוונו לדעת גדולים.
אברהם דובדבני: אנחנו הולכים לעשות פעולה מאוד מאוד משמעותית ואמרתי זאת גם קודם.
אברהם דובדבני: אנחנו רוצים לעשות אותה יחד עם ממשלת ישראל.
אברהם דובדבני: ממשלת ישראל קיבלה החלטות בנושא העברית במרץ 2010, אז הייתה שנת הלשון העברית במדינה, ואנחנו באים עכשיו לפעול כך שנושא העברית יהיה נושא מרכזי בארץ ובתפוצות בעם היהודי בשיתוף המדינה כאשר בכל הנושא הזה יש את הנושא של אולפנים למבוגרים ללימוד השפה העברית.
מרינה סולודקין: אולפנים למבוגרים.
מרינה סולודקין: אין עם מי לדבר.
אברהם דובדבני: יש גם צד שני של המטבע.
אברהם דובדבני: מצד אחד לא נותנים למי שרוצה ומצד שני יש בעיה שהרבה עולים מארצות המערב, בעיקר מארצות אנגלו-סכסיות, לא מוכנים להשקיע זמן בלימוד עברית כי הם מסתדרים טוב עם האנגלית.
אברהם דובדבני: נוצר מצב שבשכונות שלמות – במודיעין למשל, באפרת, ברמת בית שמש - השפה המדוברת בין האנשים היא אנגלית ולא עברית.
אברהם דובדבני: את כל זה אנחנו רוצים לתקוף.