GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: היו זמנים שכל הזמן אמרו לנו שהכול כשורה, הכול בסדר והלקוחות שלי פנו אלי ואמרו שבטורקמניה היה מצב שבלילה אחד עצרו את כל היהודים ואת כל חצי היהודים, זה היה לפני שמונה שנים או עשר שנים, היה מצב כזה.
מרינה סולודקין: אני ניסיתי ליצור קשר, שיגידו לאלה שמתכוונים ללכת לטורקמניה שלא כדאי, לא מצאתי כתובת ועשיתי את האזהרה בכוחות עצמי, ואחר כך קיבלתי רב תודות מאנשים, בגלל שזה היה מצב שהיה מאוד בעייתי לישראלי להגיע למדינה הזאת.
מרינה סולודקין: אז בגלל זה עוד פעם לשאול אם הכול מוכן, אם כולם יודעים, אם יש תקשורת ואם יש אחריות, זה מאוד חשוב.
דני דנון: אם נצליח להעביר מסר לישראלי אחד ושהוא יהיה יותר ערני, אז זה מצדיק את הדחיפות של העניין.
דני דנון: עוד הערות לגורמים השונים?
דני דנון: אם אין, יחזקאל, אני מבקש לברר רק את הנושא של טורקיה, כי פה מופיע.
דני דנון: אז אתה אומר שההתרעות אצלכם זה רק לטרור, או שזה גם לדברים אחרים?
יחזקאל סלע: לטרור.
דני דנון: אז באתר מופיע טורקיה?
יחזקאל סלע: מופיעה המדינה, אבל אין תחתיה אזהרת מסע.
יחזקאל סלע: יש את כל המדינות של העולם ורק - - -
דני דנון: לא, לא אנחנו הוצאנו את המדינות שיש עליהם אזהרת מסע בלבד.
יחזקאל סלע: אני אביט אחרי זה במה ששלחתם.
דני דנון: אוקי, ונסתכל על זה.
דני דנון: לי זה חדש בכל אופן, למרות שלפי דעתי היום טורקיה זה לא מקום הכי נעים.
דני דנון: יש פה גם את נציגת הסוכנות שמכירה את המציאות הבעייתית, אבל אנחנו לא ניכנס לה כרגע.
אריאל די פורטו: אני כן חושבת שיש אזהרת מסע, או לפחות הייתה עד לפני חודשיים.
יחזקאל סלע: הייתה עד לפני חודשיים, האזהרה בוטלה.
מרינה סולודקין: לפני שבוע, אני הייתי בריאיון בטלוויזיה הטורקית, בקשר לאיזה אוטוריטה רוחנית, שדיבר איתי במשך ארבעים וחמש דקות.
מרינה סולודקין: הוא אמר שיש צד שמאוד רוצים יחסים טובים עם מדינת ישראל, אבל לשאלות שלי בקשר לבורקה פוליגאנה, הוא לא ענה.
דני דנון: אנחנו נבהיר את הנושא של טורקיה.
דני דנון: אני רוצה לסכם ולומר, שאנחנו קוראים למשרדים השונים, בייחוד למשרד ראש הממשלה, לפעול יותר בקרב האזורים שבהם שוהים ישראלים בחו"ל, להשתמש בישראלים השוהים בחו"ל אם יש צורך להעביר אליהם דרך המרכזים השונים מידע, קלסתרון, אזהרות, כל דבר שקורה.
דני דנון: לא רק דרך התקשורת אלא גם להשתמש בגופים של הארגונים השונים, שנמצאים בשטח.
דני דנון: אנחנו מקווים שהמידע הזה יצמצם את הפעילות של הטרור.
דני דנון: לגבי טורקיה, יש כרגע לפי האתר שלכם אזהרה שמוגדרת כאיום פוטנציאלי מתמשך.
יחזקאל סלע: אני אבדוק את זה.
דני דנון: אז נבקש גם להתייחס לנושא הזה בעתיד.
עינת וילף: צהריים טובים, אני מתנצלת על האיחור, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה השלישית של ועדת המשנה ליחסי ישראל והעולם היהודי.
עינת וילף: המטרה היום היא לעסוק בכסף.
עינת וילף: אנחנו לוקחים את אמירתו של יאיר לפיד ושואלים איפה הכסף, היום נשאל איפה הכסף ביחסי ישראל והעולם היהודי.
עינת וילף: אם ניקח את שני הדיונים האחרונים שהיו לנו בהם ביקשו לשים דגש על הפרדיגמה החדשה, החוזה החדש, עיצוב חדש של יחסי ישראל והעולם היהודי, אנחנו יודעים שאין דרך יותר טובה לדעת מה סדרי העדיפויות של חברה, של מדינה, של גופים מאשר לבדוק היכן הם מקצים את הכספים שלהם.
עינת וילף: ביקשתי היום לקבל הצגה, על מה מושקעים הכספים שהמוקדשים לנושאים שהם לטובת חיזוק הקשר שבין ישראל לעולם יהודי ושאינם קשורים לנושאי עלייה וקליטה.
עינת וילף: כלומר, שלא קשורים לנושאים ההיסטוריים, אלא משקפים בתקווה ככל הניתן, את הכיוון אליו אנחנו חושבים שרצוי ללכת.
עינת וילף: נתחיל עם הצגה, שהכין המכון לתכנון מדיניות.
עינת וילף: הסוכנות היהודית תציג כמובן גם את תקציביה, משרדי הממשלה וגם אנשים שביקשו להציג רעיונות ופרויקטים.
עינת וילף: אני מקווה שבעקבות כך שיהיו לנו הנתונים, המטרה, תלוי בבסיס מה שנלמד היום, אולי להוציא קריאה לממשלה ולגופים לתת עוד.
עינת וילף: בבקשה דב מימון מהמכון לתכנון מדיניות.
דב מימון: תודה רבה כבוד היושבת ראש.
דב מימון: במפגש הקודם, הזכרנו את הפרדיגמה, בגדול זה פרויקט רב-היקף, מאמץ לאומי של העם היהודי שכולל שישה מאמצעים גדולים.
דב מימון: אתם זוכרים שיש חשיפה לישראל – חוויה ישראלית, זהו הדבר הגדול ביותר שיכול לחזק את הקשר בין יהודים מהארץ לבין יהודים מחו"ל.
דב מימון: אם הדברים היו ברורים לפני דור אחד שהיהודים היו עם אחד, הדברים פחות ופחות ברורים וחשוב להשקיע כמה שיותר מהר כסף כדי לשמר את המשאב האסטרטגי הזה למדינת ישראל, מה שנקרא 'יהדות התפוצות' להשקיע משאבים בקשר.
דב מימון: ככל שעובר הזמן אנחנו בעצם צריכים להשקיע הרבה יותר כדי לשמר את הקשר כדי שלא ילך לאיבוד.
דב מימון: הדבר הראשון הוא 'חוויה ישראלית'.
דב מימון: הדבר השני שהזכרנו הוא הפצת תרבות יהודית וישראלית בתפוצות.
דב מימון: חשוב שהיהודים יבואו לארץ, אבל אם רק מגיעים לארץ ואחר כך חוזרים לטקסס אוניברסיטי ולא משמרים את הקשר בזמן ולא מפיצים להם תרבות איכותית ולא משמרים להם את הקשר עם תכניות של E-learning ודברים אחרים.
דב מימון: אם לא נעשה את זה האנשים יאבדו ואנחנו נבזבז את המאמץ שהשקענו בהם.
דב מימון: הדבר השלישי, חיזוק החינוך היהודי - שהוא בעצם עם אוכלוסיית הגרעין של הקהילות – הדבר חשוב מאוד, כי זה מה שמחבר את היהודים בארץ ואת היהודים בחו"ל וזה כמובן יהדותם.
דב מימון: ככל שיש יותר יהדות יש יותר קשר לישראל.
דב מימון: הדבר הזה לא צריך להיות רק בחו"ל, הוא צריך להיות גם בארץ בתכניות משרד החינוך ובבתי מדרש.
דב מימון: במפגש הקודם, גם הזכרנו שישנם עוד דברים נוספים והוא מאמץ מקביל שיכול להיות בשיתוף וכן פרויקטים ל"תיקון עולם, – אתם זוכרים שהזכרנו שאנחנו רוצים שאף יהודי לא יישאר מאחור.
דב מימון: זאת אומרת שיש אוכלוסיות שאולי מתחברות לישראל, אבל יש כאלה שלא אוהבים כל כך את הקטע השבטי, ולכן רוצים פרויקטים של נסיעה לסומאליה או למקום אחר שהוא הרבה יותר הומניטארי בממדים אחרים של היהדות שלא קשורים דווקא למדינת ישראל.
דב מימון: אפשר שישראלים ויהודים מהתפוצות ייסעו יחד לשם ואולי בחיבור קודם, הכשרה ב"משאב" או בדומה, ניתן לעשות אולי משהו הרבה יותר יעיל.
דב מימון: המאמץ השישי שהזכרנו הוא מפני שאנחנו רוצים שיהיה מחר ולא רק "תגלית" של היום אלא גם פרויקטים אחרים, זה לעשות קרן יזמות כדי לקדם פרויקטים – זה מאמץ שממש צריך לעשות.
דב מימון: כל הדברים האחרים היום מתבססים על פרויקטים קיימים וצריך להגדילם בסדרי גודל כדי להפוך אותם למאמץ לאומי של העם היהודי.
דב מימון: מבחינה תקציבית, תראו שיש השתתפות של מדינת ישראל בכל מאמץ ומאמץ, השתתפות של העם היהודי, תורמים מהארץ ומחו"ל ובנוסף לזה ארגונים והקהילות.
דב מימון: השתתפות המשתתף, זה די הרבה כסף.
דב מימון: בדקנו שכדי לקחת כסף מצעירים מירוחם, נתיבות, דימונה, תל אביב או מזוגות צעירים, כדי להשקיע בילדים הטובים שלנו בחו"ל, צריך גם להצדיק שאנחנו גם תורמים למשק הישראלי בכסף הזה.
דב מימון: כמו שאתם רואים, לחשיפה לישראל יש די הרבה כסף, מדובר על מיליוני דולרים לשנה לפרויקט שמגיע לבשלות שלו.
דב מימון: אתם רואים שמול הכסף של ישראל יש גם כסף של matching של הקהילות – זה מאמץ לאומי אדיר.
דב מימון: בנוסף לזה עם "תגלית" זה לגמרי חינם.
דב מימון: ברור שמי שבא למרכז הבין-תחומי ללמוד שישה חודשים הקמת סטארט-אפ הוא ישלם כסף מכיסו, ישקיע כסף או יבזבז כסף בזמן שהותו כאן.
דב מימון: בסך הכל מדובר בתקציב אדיר.
דב מימון: מתוך הסכום שמופיע כאן 647 מיליון דולר, זה סכום ענק אם הפרויקט מגיע לכל הקיפו, אנחנו רואים שמדינת ישראל משקיעה רק 20% מהכסף, אבל התרומה למשק הוא 3.89%, זאת אומרת שעל כל דולר שמשקיעה מדינת ישראל התרומה למשק היא כמעט 4 דולר כנגד כל דולר של מדינת ישראל.
דב מימון: זאת אומרת שלא רק שאנחנו משקיעים בעתיד, באותה שנה תקציבית ההשקעה גם כדאית.
דב מימון: יש חשיבות לניתוחים האלה שעשינו בהמלצה של מנואל טרכטנברג שהיה בזמנו במשרד ראש הממשלה והמליץ לנו לחזק את הקו הזה כדי להצדיק את ההשקעות האלה.
דב מימון: מאמצים אחרים בנויים גם בצורה הזאת, כמו שאתם רואים שלא תמיד ההשקעה של ישראל היא כדאית כל כך.
דב מימון: יש פרויקטים שרוב הכסף מושקע בחו"ל ולכן אין הרבה כסף.
דב מימון: "תיקון עולם" הכסף מגיע, אבל לא כל כך מגיע לארץ, קרן היזמות וחיזוק היהדות בארץ כמובן שהכסף מושקע בארץ.
דב מימון: מה זה אומר מבחינת הכסף?
דב מימון: היום, כמו שאתם רואים, פרויקטים כמו סיורים חינוכיים "תגלית", אכן הם יושמו כמעט לפי התכנית.
דב מימון: 90% מהתכנית יושמה.
דב מימון: יש מאמצים אחרים כמו תיכון למשל או פרויקטים אחרים שעדיין לא יושמו.
דב מימון: כלומר, חלק מהפרויקטים יושמו ופרויקטים אחרים לא נוספו.
דב מימון: רואים בשקף שמתוך הפרויקטים השונים יש פרויקטים שהתרומה למשק הרבה יותר גדולה כי מדינת ישראל תשקיע פחות כסף ובעצם תקבל הרבה יותר כסף.
עינת וילף: אתם מציגים את ההמלצות?
דב מימון: אלו ההמלצות.
דב מימון: אנחנו נראה בהמשך, את הביצוע ואת יישום ונוכל להבין את הפער ונוכל לראות מאיפה הוא נוצר.
דורון קרני: סליחה, בסיורים החינוכיים ב"תגלית", המספרים לא ממש מדויקים.
דב מימון: לא.
דב מימון: כי זה היה בתכנית שכתבנו וזה לא מה שקורה בפועל.
דב מימון: זאת אומרת שאם אנחנו נעשה את כל המאמצים לפי המספרים האלה נגיע ל- 105 אלף שהוא המספר בכל שנתון של יהדות מחו"ל, וכל אחד מגיע לפחות פעם אחת לאר, זה המאמץ האינטגרטיבי.
דב מימון: אם אנחנו עושים את כל המאמצים האלה נגיע בסך הכל למצב של להפוך את המגמות השליליות שאנחנו רואים כאן.
דב מימון: לכן כשמדובר על מאמץ כמו "תגלית" זה כמו זריקת תרופה כי לא השקענו במשך השנים ובנוסף לכך הרבה פרויקטים אחרים כדי שלא להגיע למצב שצריך להציל את האנשים ברגע האחרון כשהם כבר התרחקו.
דורון קרני: אני גם מדבר על השתתפות הממשלה, זה לא היחס.
דב מימון: בהמשך נציג את השתתפות הממשלה, המספרים שהיו בשלוש השנים האחרונות.
יוגב קרסנטי: אנחנו הולכים להציג עכשיו, נתונים שנאספו באדיבות אגף התיאום, תיאום מעקב ובקרה במשרד ראש הממשלה באדיבותה של לילך.
יוגב קרסנטי: מבחינת תקציבי הממשלה לפעילות בתפוצות, אנחנו רואים שבעצם התקציב גדל ב- 54 מיליוני שקלים בין 2009 לבין 2011.
יוגב קרסנטי: עלינו מ- 330 מיליון שקל ל- 384 מיליון שקל.
יוגב קרסנטי: כשאנחנו מסתכלים איזה משרד, איפה מפוזרת ההשקעה הזאת בין המשרדים השונים אנחנו יכולים לראות שעיקר ההשקעה נעשתה על ידי משרד ראש הממשלה ומשרד החינוך.
יוגב קרסנטי: כעת ניכנס ליתר פירוט איך נראים התקציבים במשרד ראש הממשלה.
עינת וילף: סליחה, כשאתם לוקחים למשל את משרד החינוך, שעות התקצוב של שיעורי התנ"ך במשרד החינוך, זה מה שכתוב כאן?
עינת וילף: כלומר, כשאתם אומרים חיזוק הזהות היהודית בישראל' אתם לא סופרים למשל חלק גדול מתקציב משרד החינוך שמשרד החינוך יגיד 'זה חיזוק היהדות בישראל'.
יוגב קרסנטי: לא, כאן זה לא נכנס.
יוגב קרסנטי: כאן מדובר, רק על קהילות יהודיות בתפוצות.
יוגב קרסנטי: אנחנו יכולים לראות שעיקר התקציב הולך ל"תגלית" ל"מסע" ול"נתיב".
יוגב קרסנטי: ב"תגלית" יש לנו בעצם אופק תקציבי עד לשנת 2013 שאז התקציב אמור להגיע לשיא של 142 מיליוני שקל.
יוגב קרסנטי: אלו המספרים הנכונים.
יוגב קרסנטי: כשאנחנו מסתכלים על סיכום תקציבי הממשלה המוקצים ליהדות התפוצות, רואים שבשנת 2011 אנחנו עומדים על סך של 384 מיליוני שקלים.
יוגב קרסנטי: התקציב משקף עלייה של 10% ביחס לשנה הקודמת ומתוך זה הקצאה לתכניות שאנחנו זיהינו אותן כתוכנית לחיזוק הקשר זה 264 מיליוני שקל מתוך ה- 384 מיליון שקל, לא כללנו את "נתיב" "נעלה" ו"נפש בנפש" את התקציבים שהוקצו להם.
עינת וילף: זו עלייה כאן?
יוגב קרסנטי: גם עלייה וגם שבחלק מהגופים האלה, אין לנו באמת את הפילוח התקציבי הפנימי שלהם.
יוגב קרסנטי: התחומים בהם זיהינו פערים הם: תחום החינוך, שם נעשית הרבה מאוד עבודה אבל יש מקום לעבודה נוספת, הפצת תרבות ישראלית והיהודית, היום מוקצים - - -
עינת וילף: איך אתם מגדירים את החינוך?
עינת וילף: כהשקעה של מדינת ישראל בחינוך - - -
יוגב קרסנטי: מיד אגע בכך ואני אבדוק אם יש לי אפשרות להראות.
יוגב קרסנטי: זה מה שנכלל בתקציב משרד החינוך: חינוך יהודי בתפוצות – סיוע לבתי ספר בארצות הברית, דרום אמריקה, צרפת ומזרח אירופה – 15.5 מיליוני שקלים, "חפציבה" – 12 מיליון שקל – זה כולל בתוכו אחזקת מורים, שליחים וסיוע ל- 44 בתי ספר במדינות חבר העמים, תנועות נוער עולמיות – 500 אלף שקלים, "נעלה" – 54 מיליוני שקלים ועידוד הגשמה" עוד כ- 20 מיליוני שקלים.
יוגב קרסנטי: זה מה שנכנס לתחום החינוך.
עינת וילף: קיבלתם את הנתונים ממשרד החינוך?
יוגב קרסנטי: לא, ממשרד ראש הממשלה.
יוגב קרסנטי: סך תקציבי הממשלה לפעילויות קהילות בתפוצות, עמדו על 384 מיליון שקל, זה משקף עלייה של 10% ביחס לשנה הקודמת.
יוגב קרסנטי: מתוך זה 264 מיליוני שקלים הוקצו לתכניות לחיזוק הקשר.
יוגב קרסנטי: התחומים בהם זיהינו פערים הם תחום החינוך, שבו כמו שהראנו נעשית עבודה מצוינת, אבל עדיין יש תחומים שאפשר להוסיף עליהם, כמו ההמלצות שאנחנו נתנו להכשרת מורים לקהילות, מורים מטעם הקהילות בישראל והחזרתם לקהילות, הפצת תרבות ישראלית – היום יש 15 בתים ישראלים בתקציב של 2.5 מיליון שקל.
יוגב קרסנטי: בפרדיגמה המלצנו על משהו גדול יותר שתואם את בתי התרבות שמפעילות גרמניה וצרפת עם איזו ראיה מאוד רחבה וחוויה ישראלית ויהודית מאוד רחבה.
יוגב קרסנטי: הקרן עתיד העם היהודי, עליה דב מימון דיבר קודם, זה גם פרויקט שלא קורה היום, "תיקון עולם" – אנחנו יודעים שהסוכנות מתכוונת להיכנס לתחום הזה, גם משרד החוץ נכנס לתחום הזה.
יוגב קרסנטי: אנחנו מאוד מקווים שזה יצליח ויצא לפועל.
יוגב קרסנטי: חינוך תפוצות לישראל – אני מקווה שאם יש כאן נציגים של משרד החינוך הם יוכלו להגיד לנו מה המצב, הייתה תכנית לשתי יחידות בגרות, איפה זה עומד, מה מספר התלמידים שלומדים.
יוגב קרסנטי: הדבר המרכזי שזיהינו זה שפרויקטים שהיו מוכנים ופרויקטים שהייתה בהם תשתית גם של הפקה וגם של ביקורת, הם פרויקטים שממשיכים להיות מתוקצבים.
יוגב קרסנטי: לעומת זאת, פרויקטים שצריך להקים – כאן אנחנו מזהים קשיים.
יוגב קרסנטי: אבני דרך שהיו ליישום הפרדיגמה בספטמבר 2008 – החלטת הממשלה לגבש תכנית לחיזוק הזהות היהודית בקהילות בתפוצות ולחיזוק הקשר בין הקהילות בתפוצות לבין מדינת ישראל, ההחלטה הזאת נתקבלה.
יוגב קרסנטי: בנובמבר 2009 הגשנו את ההמלצות לממשלה.
יוגב קרסנטי: מה שלא התקבל זה הצהרת הממשלה לאימוץ התכנית.
יוגב קרסנטי: עדיין לא קרה - בניית כלים ליישום התכנית, ראינו שזה נעשה חלקי בפרויקטים כמו "תגלית" כשהכלים היו קיימים התקציב מובטח עד 2013.
יוגב קרסנטי: בפרויקטים אחרים המצב שונה ואין אבטחת אופק תקציבי.
יוגב קרסנטי: מה שצריך לקרות עוד, מבחינת כלים ליישום התכנית, זה הקמת פורום משותף לממשלת ישראל ולנציגי הארגונים, התורמים והקהילות שיכלול גם אנשי רוח, שיהווה וועד מנהל לתכנית – יפקח על המאמץ הזה, הוא יפקח גם על המטה המקצועי, יתקצב ויבצע את התכנית, בחירת גורמי הביצוע כמובן ובסוף גופי מחקר והערכה שנדע האם התכניות האלה מוצלחות, האם הן עומדות ביעדים והאם כדאי להמשיך ולהשקיע בהן.
עינת וילף: זה בהחלט נותן לנו בסיס טוב לדיון, נתחיל עכשיו את הסבב של הארגונים ומשרדי הממשלה.
עינת וילף: בבקשה הסוכנות היהודית, ג'וש שוורץ, בבקשה התייחסותך.
ג'וש שוורץ: אנחנו מברכים שוב על הדיון, אנחנו חושבים שזה מהלך מאוד חשוב.
ג'וש שוורץ: עליית השיח הציבורי בנושא הזה שהוא כל כך קריטי לאבטחת העתיד של העם היהודי, וכמובן מברכים את המכון.
ג'וש שוורץ: כפי שציינתי בישיבה הקודמת המחקר שהמכון והציג הוזמן במשותף על ידי הסוכנות והממשלה.
ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן שותפים לחלק מאוד גדול מהתכניות כאן.
ג'וש שוורץ: חלק מהתכניות מבוצעות על ידינו וחלק מבוצעות על ידי צד שלישי או בשיתוף עם הממשלה.
ג'וש שוורץ: בסוכנות תקצבנו יותר ויותר כסף ואנחנו רואים עלייה מתמדת בתקצוב הסוכנות ב"מסע", ב"תגלית" ובתכניות אחרות ושונות.
ג'וש שוורץ: אנחנו גם מאוד מברכים את הממשלה, לדעתי גם המספרים שהוצגו כאן וגם המעשים של הממשלה הקודמת ובמיוחד הממשלה הנוכחית ובמיוחד מזכיר הממשלה צביקה האוזנר, אנחנו רואים שיש גידול בתקציבים.
ג'וש שוורץ: ציינתי בפעם הקודמת דוגמה ספציפית של הגידול המאסיבי ב"תגלית".
ג'וש שוורץ: אנחנו מברכים על כל המהלך הזה.
עינת וילף: מה התקציבים היום של הסוכנות עצמה, למה שאינו עלייה?
ג'וש שוורץ: אני יכול לומר שההשקעה של הסוכנות היהודית היום בתחום של עלייה עומד על כ- 80 מיליון דולר וסך כל התקציב של הסוכנות היהודית עומד על 330 מיליון דולר.
ג'וש שוורץ: זה היחס.
ג'וש שוורץ: הגידול בתחום של פרויקטים של חינוך וחיבור הדור הצעיר לזהות יהודית כפלטפורמה לשני דברים: אחד, משאב לעלייה עתידית – ליצור משאב של צעירים שירצו לעלות מתוך בחירה בעתיד.
ג'וש שוורץ: שנית, בניית מנהיגות בקהילות.
ג'וש שוורץ: אני חושב שכל הפרויקטים פה מיועדים לשני הדברים האלה שהם כל כך קריטיים גם כדי למנוע התבוללות ולהבטיח קהילות חזקות בעתיד וגם להבטיח שתהייה כאן זרימה של עלייה ממדינות המערב בעתיד.
ג'וש שוורץ: אנחנו חושבים שיש עוד הרבה מה לעשות.
ג'וש שוורץ: אנחנו נמצאים כרגע בדיאלוג עם מזכיר הממשלה ועם לשכת ראש הממשלה ליישום הפרדיגמה גם על הדברים האלה וגם על נושאים אחרים ואנחנו בטוחים שנצליח ביחד עם הממשלה עוד יותר להגדיל.
ג'וש שוורץ: לדעתנו ברגע שהממשלה תרתם לעוד יותר העמקה זה גם ירתם גורמים מהתפוצות לאותם נושאים.
ג'וש שוורץ: כלומר, יש כאן עניין של matching ורתימה משותפת.
ג'וש שוורץ: כמו שאמרתי אנחנו נמצאים בדיאלוג, ממש עכשיו, עם מזכיר הממשלה בנושאים אלה.
עינת וילף: יוגב, אתה יכול להחזיר את השקף של אבני הדרך?
עינת וילף: ג'וש, הדיונים שאתם מקיימים היום קשורים לנושאים האלה, כלומר שהממשלה תצהיר על אימוץ התכנית, שהיא תבטיח אופק תקציבי?
עינת וילף: או שזה מנוהל בכיוון אחר?
ג'וש שוורץ: אני חושב שהממשלה הקודמת והממשלה לפני כן והממשלה הנוכחית כולם מחויבים לנושא, כולם פועלים בנושא.
ג'וש שוורץ: ההמלצות האלה הוגשו לוועדה לתיאום בממשלה ולסוכנות שזו וועדת שרים.
ג'וש שוורץ: הממשלה הנוכחית גם דנה בנושאים האלה.
ג'וש שוורץ: אנחנו לא ביקשנו איזו הצהרה פורמאלית מהממשלה אלא זה דיאלוג שמתמשך כבר על פני שלוש ממשלות, ביחד הסוכנות בין היתר, על ההמלצות שבגדול מתבטאות בפרויקטים האלה.
עינת וילף: כלומר, מבחינתכם, פחות מעניין אתכם שתעבור החלטת ממשלה שתגיד שהיא מאמצת את התכנית ויותר מעניין אתכם לעבור, לצורך העניין, כל סעיף וסעיף ולראות את מה מתוך הדברים האלה ניתן להביא ליישום.
עינת וילף: זה מבחינת
עינת וילף: כם לא הנושא העיקרי?
ג'וש שוורץ: אני חושב שהדוח של המכון הוא דוח מאוד חשוב.
ג'וש שוורץ: נעשתה כאן עבודה יסודית מצוינת ששמה את הנושא על השולחן.
ג'וש שוורץ: הדוח הוצג לממשלה.
ג'וש שוורץ: הממשלה בגדול אימצה את הדוח.
ג'וש שוורץ: בעיניי חשובות התוצאות.
ג'וש שוורץ: אני רואה תוצאות, הממשלה הזאת רצינית מאוד ומחויבת לנושא זה.
ג'וש שוורץ: אנחנו דנים איתם גם על תכניות ספציפיות ודנים איתם על הנושא בכללותו.
ג'וש שוורץ: אני לא בטוח שכל דבר שכתוב כאן אנחנו חייבים ללכת איתו.
ג'וש שוורץ: צריך לזכור שגם עבר זמן רב מאז הדוח, ארבע שנים – ואנחנו נמצאים כבר בנקודה אחרת.
ג'וש שוורץ: אני משוכנע שהממשלה מחויבת ועובדת בצורה רצינית, לדעתי המספרים מדברים בעד עצמם ומראים שהממשלה הזאת מובילה את הנושא של יישום הפרדיגמה.
עינת וילף: נתחיל עם משרדי הממשלה, בבקשה, משרד ההסברה והתפוצות.
חגי אליצור: תודה.
חגי אליצור: כמו שג'וש אמר קודם, לעניין הרעיונות של הדוח, הוא דוח יפה ואני מברך עליו.
חגי אליצור: אני חושב שעשו כאן
חגי אליצור: עבודה מאוד טובה ומאוד חשוב להגדיר את החזון לעתיד ובסוף המבחן הוא מבחן הביצוע.
חגי אליצור: אנחנו עובדים גם עם הסוכנות וגם עם עוד גורמים ברוח הדוח הזה פרויקטים שונים הקשורים לנושאים אלה, לאו דווקא בכל דבר.
חגי אליצור: למשל, אנחנו לא עובדים בכיוון של "תיקון עולם" , אבל בהחלט חינוך יהודי, קשר עם התפוצות, בכל תחום העולם החינוכי, פיתוח מנהיגות - - -
עינת וילף: תוכל להציג בכמה מילים, מהם התקציבים שלכם לצד התפוצות ועל אילו דברים עיקריים מוציאים את התקציבים?
חגי אליצור: בפעם הקודמת, נאמר שלפרויקטים עצמם הסכום עומד על כ- 12 מיליון, כאשר זה מתחלק בין פרויקטים שקשורים לדברים קצרי טווח וארוכי טווח.
חגי אליצור: קצרי טווח זה לקחת סמינר חינוכי שנותן איזו זריקה לפעילות בתפוצות עצמן.
חגי אליצור: זה פרויקט שמתעסק בזהות היהודית קצת וחלק מזה גם על הקשר עם מדינת ישראל בהסברה - מעצם ההגדרה של המשרד.
חגי אליצור: הסוג השני של הפרויקטים הם דברים הרבה יותר ארוכי טווח של תכניות שנמשכות על פני שנה, אלו פרויקטים עם בני נוער וגם עם סטודנטים שקשורים לפיתוח מנהיגות עתידית בתפוצות.
חגי אליצור: החלק השלישי - - -
עינת וילף: לאלו תכניות אתם מצטרפים אליהן?
עינת וילף: תכניות של ארגונים אחרים עושים ואתם תורמים - - -
חגי אליצור: אנחנו לא תומכים, בדרך כלל אנחנו עושים מיזם משותף.
חגי אליצור: זאת אומרת שיחד איתם בונים את התכנים ואת התכנית ועושים משהו משותף יחד.
עינת וילף: תן לי בבקשה דוגמה.
חגי אליצור: למשל, לפרויקט של מנהיגות צעירה שיש לנו דווקא בקרב תלמידי תיכון, סוף תיכון, שמתעסק דווקא בקהילות הקטנות באירופה שם יש משבר מנהיגות יותר רציני יחסית, כדי להאכיל את החבר'ה שם כבר מהגיל הצעיר למחשבה שהם צריכים להשתלב בקהילות.
עינת וילף: מי הם השותפים שלכם?
חגי אליצור: במקרה הזה אנחנו עושים את זה עם "אורט העולמית".
חגי אליצור: אנחנו מחלקים את התכניות שהן קצרות טווח - דברים שאתה עושה כדי להיחשף להרבה אנשים לעומת הדברים, כמו למשל הפרויקט עליו דיברתי כעת, שהם ארוכי טווח ואתה בוחר בצורה מאוד מושכלת את האנשים שאתה עובד איתם לטווח הארוך.
עינת וילף: יש לכם במשרד הגדרה של מטרות, סדרי עדיפויות?
חגי אליצור: בוודאי.
חגי אליצור: יש לנו מטרת על והיא חיזוק שיתוף הפעולה בין ממשלת ישראל לתפוצות, בסופו של עניין אנחנו גוף שאמון על התפוצות כמו שהן לא בהקשר של עלייה או של חינוך - כמו שהן.
חגי אליצור: אנחנו משקיעים הרבה מאוד משאבים שהם לאו דווקא פרויקטים בתחזוק הקשר הזה ובהרבה דברים ליצירת קשר עם אנשים, Networking שאתה לא בהכרח עובד עם פרויקטים.
חגי אליצור: הדבר השני שאנחנו עושים אלו פרויקטים וכאן אנחנו מחלקים: לזהות יהודית – עורכים ימי תרבות בעולם, למשל הוזכר כאן שעבדנו הרבה במדינות חבר העמים, שאתה לוקח משהו בבסיסו אמנותי ומציג את ישראל מצד האחד ועל בסיס זה עורכים תערוכות ודברים אחרים, כך אתה יכול לבנות על תרבות ישראלית, הרצאות, דיונים שמתפתחים וכדומה.
חגי אליצור: יוגב, את התקציב שלהם כללתם תחת תקציב משרד ראש הממשלה?
יוגב קרסנטי: בנפרד.
יוגב קרסנטי: 8.7 מיליון.
עינת וילף: משרד החוץ בבקשה, שמואל בן שמואל ראש חטיבת תפוצות ודתות.
שמואל בן שמואל: כספים ישרים שמשרד החוץ מפנה, ראשית במסגרת החטיבה עצמה שזה לא הכסף הגדול.
שמואל בן שמואל: עיקר המאמץ מכוון בעיקר למנהיגות צעירה ובמסגרת זאת - - -
עינת וילף: מהו התקציב של החטיבה?
שמואל בן שמואל: התקציב של מחלקת קהילות יהודיות בתוך החטיבה עומד על 660 אלף שקל.
שמואל בן שמואל: התקציב מכוון ספציפית לקיום סמינרים דיפלומטיים למנהיגות צעירה.
שמואל בן שמואל: מדובר בסמינרים עם ניסיון למעלה מעשר שנים, של דור מנהיגים צעיר, דהיינו, אנשים שהם כבר אחרי הלימודים האקדמיים כשהם מתחילים להיות פרופסיונאליים במדינותיהם ולאו דווקא במערכת היהודית.
שמואל בן שמואל: אנחנו עובדים עם אנשים שהם מעבר למערכת היהודית, כמו אנשי פרלמנט, אנשי עסקים וכדומה.
שמואל בן שמואל: מביאים אותם לארץ לסמינרים ואחר כך ישנם סמינרי המשך עם הרעיון שלפחות חלקם יהיו אקטיביסטים הן מבחינת המערכת היהודית ומול נציגי ישראל ברחבי העולם.
שמואל בן שמואל: עד היום השתתפו בסמינרים האלה במשך עשר שנים קרוב לאלף איש.
שמואל בן שמואל: מדובר באנשים איכותיים.
שמואל בן שמואל: אנחנו עורכים כנסים.
שמואל בן שמואל: השנה נערוך כנס לכל הבוגרים, לפני כשנה ערכנו כנס לבוגרים בכנסים אזוריים .
שמואל בן שמואל: בנוסף לזה, יש פעילויות משותפות עם פרויקט "מסע", הרי גם פרויקט "מסע" הוא כסף ממשלתי, יש נציג של משרד החוץ שיושב בדירקטוריון של "מסע".
שמואל בן שמואל: מתפתח כעת פרויקט בסדר של 2 מיליון שקל שבמסגרתו מכשירים את החבר'ה של "מסע" שנמצאים בארץ לישראל.
שמואל בן שמואל: יש סט של סמינרים שמטרתם להכשיר בשנה זו כ- 500 מפעילי "מסע" כמסבירנים עתידיים.
שמואל בן שמואל: בנוסף לכך מתחיל פרויקט המתוקצב גם מתקציבנו וגם מתקציב "משאב, בסדר גדול שעדיין לא סגור, לנושא של "חיל שלום יהודי" אנחנו נותנים חשיבות ראשונה במעלה.
עינת וילף: שזה הפרויקטים עם הסוכנות היהודית.
שמואל בן שמואל: למעשה, הסוכנות היהודית היא היוזמת של הפרויקט ואנו מצטרפים אליה.
שמואל בן שמואל: הרעיון הוא להרוויח מכל הכיוונים, גם מהכיוון של "משאב" ותדמית ישראל באותן מדינות, בעיקר מדינות שנקראות 'עולם שלישי', חלקן כבר מעבר לזה.
שמואל בן שמואל: כמובן לחבר'ה צעירים יהודים וצעירים ישראלים יחד כדי לחזק את הזהות דרך הכשרות בארץ.
שמואל בן שמואל: זה עדיין בפיילוט ומדובר בחמישה מרכזי פיילוט.
שמואל בן שמואל: מבחינתנו יוקצבו לפיילוט זה לפחות מיליון שקל מבחינתנו ונראה איך הדבר מתפתח.
עינת וילף: המיליון שקל, הוא בעצם להכשרות בארץ?
שמואל בן שמואל: גם להכשרות בארץ וגם לפעילויות, שיכולות להיות פעילויות "משאב" באותן מדינות.
שמואל בן שמואל: בנוסף לכך, יש סט של סמינרים בעניין מורשה.
שמואל בן שמואל: מדובר כאן בסכומים יותר גדולים, לא מתקציב החטיבה, אלא מתקציב המשרד ותקציב ההסברה של כ- 10 מיליון שקל.
שמואל בן שמואל: המטרה להכשיר את פעילי אותו ארגון, מדובר בכ- 1,000 איש בשנה כמסבירנים לישראל, מביאים אותם לארץ ואחר כך הם הופכים להיות מסבירנים בחו"ל, רכזים וכדומה.
שמואל בן שמואל: אלו הסכומים הישירים.
שמואל בן שמואל: בנוסף לכך יש סכומים אחרים שנבלעים בתקציבים אחרים של משרד החוץ, כמו תקציבי הסברה ותקציבים אחרים שהם במיליונים רבים לפעילות הנציגים שלנו בשטח מול הקהילות היהודיות בכל הפרמטרים.
שמואל בן שמואל: כמובן שזה כולל גם פעילויות תרבות.
שמואל בן שמואל: אין לי כאן את האומדנים, אבל מדובר על הכסף היותר גדול של משרד החוץ.
שמואל בן שמואל: אלו תקציבי ההסברה של כל נציגות ונציגות וכאשר בנציגות יש ציבוריים יהודים גדולים חלק נכבד מתקציבי ההסברה הולך לפעילויות מול הקהילות.
עינת וילף: האם יש כרגע דיונים במשרד החוץ, יוזמות, כיווניים שמדברים, יש מחשבות אולי להקצאת תקציבים שונה, מבנים, נושאים, פרויקטים?
שמואל בן שמואל: האסטרטגיה היא להשקיע בדור הצעיר.
שמואל בן שמואל: מבחינת העבודה הזאת שמים את הכסף הגדול בדור הצעיר.
שמואל בן שמואל: האסטרטגיה המסורתית היא קשרים מכל הסוגים והמינים עם הקהילות היהודיות דרך הנציגויות.
שמואל בן שמואל: כאן ניתן למעשה בעשרות פרויקטים כמו: משלחות, סמינרים אזוריים וכדומה.
שמואל בן שמואל: "חיל שלום יהודי" שאם הוא יתפתח אולי יוכל להיות פרויקט דגל מהבחינה הזאת.
עינת וילף: הרי כל שגרירות בונה תכנית עבודה ומגדירה לעצמה יעדים.
עינת וילף: איפה ואיך נמצאים היעדים ביחס לקשר עם הקהילות היהודיות?
עינת וילף: האם יש יעדים למפות או למצוא מנהיגים שהם דווקא לא מוכרים?
עינת וילף: האם יש יעדים בנושא הזה?
שמואל בן שמואל: משרד החוץ בגדול מגדיר בתכנית העבודה שלו מספר יעדים מרכזיים לפעילות כל הנציגויות, כל נציגות על פי מקומה, בתחום המדיני, כלכלי וכדומה.
שמואל בן שמואל: אחד מיעדי המשרד המרכזיים הוא הקשר עם הקהילות היהודיות.
שמואל בן שמואל: התפריט שעומד בפני השגריר הוא סדרת יעדים שאחד מהם הוא הנושא של הקשר עם קהילת היהודיות, תלוי במקום וכדומה.
קריאה: מה הייתה השאלה?
עינת וילף: רציתי לדעת, תחת היעדים האלה כשהם נפרטים ליעדי משנה בשגרירויות, אלו דברים הם מתבקשים לעשות?
שמואל בן שמואל: אנחנו מגדירים כאן לנציג.
שמואל בן שמואל: לפני שהוא יוצא לחו"ל הוא מקבל מאיתנו את תפריט העבודה מול הקהילות היהודיות, מה אנחנו מצפים.
שמואל בן שמואל: בחלקם אלו דברים שקיימים כבר בתוך עבודה מסורתית.
שמואל בן שמואל: כאן נקבעת סדרה שלמה של יעדים כאשר הדגש שאנחנו שמים כחטיבת תפוצות ודתות זה בעיקר על נושא הזהות והמשכיות/דור צעיר.
שמואל בן שמואל: יחד עם זאת יש דברים כלליים כמו זיהוי בקהילות היהודיות, השתלבות של הנציג שלנו ברלוונטיות של הקהילה, הוא צריך להיות שם, לתדרך, להציג מה ישראל מבקשת ומה ישראל יכולה לתת.
שמואל בן שמואל: לדעתי זה השינוי שעשינו בשנים האחרונות, מה ישראל יכולה לתרום לסדר היום היהודי, לא רק מה אנחנו רוצים מהקהילות אלא מה אנחנו יכולים לתרום.