GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: ושם אנחנו מדברים על ייבוא של בשר כשר?
דני דנון: אני לא מכיר את זה.
הרב ישראל לוינגר: בשוויצריה יש לנו עכשיו חוק שמתיר את זה.
קריאה: רק על בקר.
קריאה: איסור סחר ואיסור שחיטה.
הרב ישראל לוינגר: על בקר ואיסור אין על עופות, אבל למעשה אין איסור שחיטה על עופות רק על בהמות, על בקר וצאן וייבוא הוא מותר לפי החוק.
דני דנון: משה פרידמן, ועידת רבני אירופה, אתה רוצה להשלים?
משה פרידמן: כן בבקשה.
משה פרידמן: ברשותכם, הייתי רוצה לסקור טיפה את ההיסטוריה בפני מה אנחנו עומדים באירופה כולה.
משה פרידמן: וקודם כל כמה מילים, ועידת רבני אירופה, הגוף שהתכבדתי לייצג אותו נוסד לפני 50 שנה, והוא מייצג את יהדות אירופה, את הרבנים הראשיים, בתי הדין הראשיים של מדינות במערב ובמזרח אירופה כמו הקונססטואר בצרפת, בית דין לונדון, הקונססטואר בבלגיה, הרבנות הראשית בהולנד.
משה פרידמן: אני מבקש לברך על היזמה שלכם לקיים דיון בישראל על הדרכים הללו.
משה פרידמן: אני מבקש גם לברך אתכם שזימנתם את נציגי כל הארגונים כמו חב"ד ורבנים אחרים שעוסקים בכשרות בכמה מדינות אירופה וארגונים בינלאומיים שאני לא זוכר בדיוק כרגע את כולם, אבל כל אחד בשמו יבורך.
משה פרידמן: כולם פועלים יחד כאיש אחד בלב אחד, לבלום את החקיקה שמאיימת על צרכני הכשרות.
משה פרידמן: הסיפור התחיל במאי 2009, הפרלמנט האירופאי בשטרסבורג דוחה ברוב גדול, אנחנו מדברים על יותר משני שלישים מחברי הפרלמנט, שדוחה את הצעות החוק לאסור את השחיטה הכשרה והמסחר בבשר שנשחט כהלכה.
משה פרידמן: כמובן כל הגופים פעלו יחד כדי לדחות את החוק הזה, ובסופו של יום ההחלטה של הפרלמנט הייתה טעונה אישור מועצת השרים האירופאית.
משה פרידמן: ביוני באותה שנה, מוצעת השרים של 27 מדינות האיחוד אישרה פה אחד את הצעת חוק המכירה בזכויות השחיטה הכשרה במדינות האיחוד האירופאי, וסחר חופשי ללא כל מגבלה.
משה פרידמן: בדצמבר 2010 דוחה האיחוד האירופאי בכינוס בבריסל את התיקון לחוק השחיטה.
משה פרידמן: הם רצו לתייג באופן שלילי את המוצרים שנשחטו כהלכה.
משה פרידמן: הבעיה בתיוג היא כפולה.
משה פרידמן: קודם כל צרכני הבשר הכשר יש להם בעיה.
משה פרידמן: בעיה נוספת זה הטרפות, שבעבר, ויש אחוז גבוה של טרפות, הטרפות הללו אחר כך לא ירכשו אותם גם הגויים, הזרים, אם יהיה על זה תיוג שלילי.
הרב ישראל לוינגר: החלק האחורי של הבהמה.
משה פרידמן: החלק האחורי, כן.
הרב ישראל לוינגר: גם החלק האחורי.
משה פרידמן: האיחוד האירופאי דוחה את החקיקה הזאת וכל מוסדות האיחוד האירופאי, אבל אנחנו עדיין עומדים בפני סכנה שיום אחד זה יעלה בחזרה בפרלמנט האירופאי.
משה פרידמן: יש להם את האפשרות לעשות את זה.
משה פרידמן: המצב כרגע באירופה זה כמו שאמרתי שגם הפרלמנט וגם מועצת האיחוד וגם מוסדות האיחוד האירופאי, הנציבות האירופית, כל המוסדות האחרים דוחים את הטיעון.
דני דנון: רגע, היום תפרט בבקשה, בשוויצריה החוק אוסר?
משה פרידמן: בשוויצריה יש לנו חוק בנוגע לבקר.
דני דנון: מתי עבר החוק בשוויצריה?
משה פרידמן: לפני 100 שנה.
משה פרידמן: בנוגע לבקר זה חוק אנטישמי במובהק.
משה פרידמן: עשו אותו לפני 100 שנה.
דני דנון: הוא אוסר שחיטה כשרה בשוויצריה.
משה פרידמן: הוא אוסר שחיטה כשרה ומסחר בבקר.
דני דנון: מה זה מסחר בבקר?
דני דנון: אתה יכול לייבא.
משה פרידמן: זה המסחר בבקר שלא נשחט, שלא קיבל אימום לפני שחיטה.
דני דנון: אבל אתה יכול לייבא לשוויצריה.
יעקב אדרי: כן.
משה פרידמן: בנורווגיה יש גם את החוק הזה נגד השחיטה הכשרה.
דני דנון: ממתי החוק בנורבגיה?
משה פרידמן: אני לא יודע בדיוק, אבל אין לזה משמעות כי אין כמעט יהודים בנורווגיה.
דני דנון: לא שאין לזה משמעות, אנחנו רוצים לראות אם יש פה גל חדש או איפה זה עומד.
הרב ישראל לוינגר: בשוויצריה זה משנת 1895.
משה פרידמן: זה 100 שנה.
קריאה: 1897.
דני דנון: ובנורווגיה?
עודד וינר: ארבע שנים פחות או יותר.
ריקרדו שמואל דיסייני: יש גל בפרלמנט האירופאי.
משה פרידמן: בינתיים הוא נבלם.
משה פרידמן: עכשיו, לפני כחצי שנה הבית התחתון של הפרלמנט בהולנד, כפי שהזכירו את זה קודמי, ברוב של 116 מול 30 – עבר החוק שחייבים לתת מכת חשמל לאימום לפני שחיטה, אבל הם היו צריכים את האישור של הבית העליון של הסנט.
משה פרידמן: הבית העליון ישב בשבוע שעבר, 62 מתוך 75 חברי הבית הודיעו שהם יתנגדו להצעת החוק וזה קרה בעקבות התערבות של 12 חברי קונגרס אמריקאים ששלחו מכתב ליושב ראש הסנט, אחרי מפגש עם נשיא ועידת ---
אברהם מיכאלי: אז הכל בזכות משרד החוץ?
יעקב אדרי: לא, אנחנו גם ערבנו אותם.
משה פרידמן: לא, משרד החוץ שלנו סוף סוף ברוך השם שמתקיים דיון בישראל ---
אברהם מיכאלי: לא, הזכיר סגן שר החוץ מעל בימת הכנסת שהם עושים הכל כדי לעצור את זה בהולנד.
משה פרידמן: אז אנחנו אולי לא יודעים הרבה.
משה פרידמן: אולי זה דרך המוסד.
דני דנון: בואו נשמע את הנציגים המקומיים.
דני דנון: אתם לא ראיתם מעורבות של משרד החוץ?
משה פרידמן: 12 חברי קונגרס אמריקאים מתערבים והם שולחים מכתב לנשיא הסנט, נשיא ועידת רבני אירופה נפגש איתם בארצות הברית והם שולחים לו מכתב חמור.
משה פרידמן: הם כותבים לו שחרם על שחיטה יגביל ויפגע בחופש הדת בהולנד, ויעמיד בספק, באופן חד משמעי את ערכי הדמוקרטיה וחופש הדת, אשר כה יקרים לאומה שלנו ושלכם כאחד.
משה פרידמן: ולקראת הדיון בבית העליון, כרגע המצב הוא כזה – לקראת הדיון בבית העליון בשבוע הבא הציע שר החקלאות והמסחר של הולנד הצעת פשרה, כדי למנוע עימות כמובן בין הבית העליון והתחתון של הסנט, וגם לרצות את המפלגות לזכויות בעלי החיים והארגונים השונים, והוא מציע להקים ועדה שתנסח תקנות להידוק הפיקוח על השחיטה ועד אז יוקפאו הליכי החקיקה.
משה פרידמן: ועידת רבני אירופה תשתף פעולה.
משה פרידמן: אנחנו נבחן ---
יעקב אדרי: גם דניאל היה איתנו.
דני דנון: הוא גם בעד כשרות.
דני דנון: אבל אתה חייב לשבת, אתה לא יכול 5 דקות, דניאל.
דניאל בן-סימון: ככה בלי כיפה, הכל בסדר בינתיים?
דניאל בן-סימון: אפשר ככה?
דני דנון: כן, נא לסכם.
משה פרידמן: בשם ועידת רבני אירופה אני יכול להגיד שאנחנו נשתף פעולה איתם, אנחנו נשב עם המפלגה, עם נציגי המפלגה לזכויות בעלי החיים וננסה לנסח את התשובה שלנו לאותה ועדת בלקר, שר החקלאות.
משה פרידמן: אני מניח שזה יקרה בתוך שלושה חודשים.
משה פרידמן: אנחנו משרדים אופטימיות זהירה, אבל אנחנו מזהירים מפני שאסור לנו להיות אדישים, צריך לעמוד על המשמר.
משה פרידמן: והנקודה באופן אישי אני אומר לך, חבר הכנסת דנון, יו"ר הוועדה ולחברי הוועדה, אני לא יודע עד כמה אתם שומרים על כשרות ועד כמה זה כאילו חלק מהאישיות שלך, אבל פה עומד על הפרק המסר שעובר לתושבי ואזרחי אירופה.
משה פרידמן: הם מציגים אותנו, את הדת היהודית כרגע כדת ברברית.
משה פרידמן: אנחנו שוחטים בעלי חיים והמסר הזה גם אם יש בו ניגונים או צלילים של אנטישמיות, הוא בא במסווה של זכויות בעלי חיים והוא בא במסווה כזה או אחר.
משה פרידמן: מחרתיים ---
דני דנון: אתה חושב שהמניע הוא אנטישמי?
משה פרידמן: יש בזה גם מניע אנטישמי, בהחלט כן.
אברהם מיכאלי: זה מה שאמרו לנו ברוסיה לפני 100 שנה.
משה פרידמן: אנטישמי זה יכול להיות גם נגד מוסלמים, הם גם שמים.
אברהם מיכאלי: ברוסיה לפני 100 שנה התחילו להגיד כאילו שאנחנו לא תרבותיים ואחרי זה פיתחו את זה.
משה פרידמן: רק עוד מילה אחת, זה עובר לברית מילה ואחר כך הד-לגיטימציה לדת היהודית ומחרתיים זה לעם היהודי, ומחרתיים זה למדינת ישראל.
דני דנון: תודה רבה למשה פרידמן.
דני דנון: הצטרף אלינו הרב הראשי של הולנד, הרב בנימין יעקובס, ברוך הבא.
דני דנון: נשמח לשמוע את דבריך, בבקשה.
בנימין יעקובס: אני רק רוצה לדבר על הולנד משום ששם אני יודע מה הולך.
בנימין יעקובס: קודם כל אני רוצה להגיד שזה לא עניין של אנטישמיות.
בנימין יעקובס: אנטישמיות לא קשורה כאן לעניין.
בנימין יעקובס: בעניין של שחיטה אנחנו דיברנו עם כל הסנטורים מהבית העליון, מהבית התחתון.
בנימין יעקובס: בבית התחתון הכל היה פוליטיקה, רק פוליטיקה ולאו דווקא שכל שהיה אוהב אומר שהחוק הזה בסדר, שנגד יהודים.
בנימין יעקובס: לכל אחד הייתה איזו פנייה להגיד שצריך לקבל את החוק הזה.
בנימין יעקובס: בבית העליון, שם אנשים חייבים להסתכל, יש אפשרות לחוק הזה, אם יש להמשיך את זה.
בנימין יעקובס: זאת אומרת למשל כתוב בחוק שהם רצו לעשות, שצריך הוכחה שהבהמה לא סובלת יותר מאצלם ואי אפשר את ההוכחה הזאת, זה אי אפשר.
בנימין יעקובס: ועוד דבר, שבכמות זה בעיה.
בנימין יעקובס: משום שאם מסתכלים על צער בעלי חיים, המספר שאנחנו שוחטים זה 2,500, זה הכל, לשנה.
בנימין יעקובס: בלי עופות.
בנימין יעקובס: בקר בהולנד ---
פנחס קורנפלד: עם עופות.
בנימין יעקובס: עופות לא עושים בהולנד.
בנימין יעקובס: ומדברים על השחיטה שלהם, מדברים על 500 מיליון בהמות לשנה.
דניאל בן-סימון: בכל העולם.
בנימין יעקובס: בכל הולנד.
אברהם מיכאלי: אז הם אוכלי בקר טוב, זה בסדר.
בנימין יעקובס: כן.
בנימין יעקובס: בין 10 ל-20%, הם מדברים על הרדמה וזה שטיק.
בנימין יעקובס: מה קורה שם, כולם חושבים שהרדמה היא כמו הרדמה לפני ניתוח בבית חולים.
בנימין יעקובס: אבל זה סיפור אחר לגמרי.
בנימין יעקובס: דוחפים פין, כדור בראש של הבהמה ובין 10 ל-20% זה לא הולך טוב, ואז הבהמה סובלת מאד.
בנימין יעקובס: זאת אומרת זה בטוח שלכל הפחות 50 מיליון בהמות סובלות נורא ואיום.
בנימין יעקובס: על זה לא מדברים.
בנימין יעקובס: אותו דבר הם מדברים על ritual slosrhing.
בנימין יעקובס: קוראים את זה ritual, למה?
בנימין יעקובס: משום שהמלחמה שיש עכשיו בהולנד זה לא נגד יהדות, זה נגד דת.
בנימין יעקובס: ובגלל זה זה נכון, מתחילים עם שחיטה ועוד מעט עם הברית מילה ואחר כך בתי ספר.
בנימין יעקובס: בגלל זה הנוצרים ---
אברהם מיכאלי: אסור לאכול פסח למה זה גורם לדיאטה.
בנימין יעקובס: הנוצרים הדתיים עוזרים לנו.
בנימין יעקובס: מה עשינו, אנחנו דיברנו עם כל אחד ואחד מהסנטורים והיום זה ככה שהם קיבלו את המצב שלנו ואני בטוח שיהיה בסדר.
בנימין יעקובס: אבל האישה של המפלגה לבהמות, לבעלי חיים, היא רוצה עוד להמשיך.
בנימין יעקובס: זאת אומרת היא צריכה עוד פעם להתחיל מהתחלה, אבל בינתיים הייתה לה מפלה גדולה בעת ההיא בבית הראשון ואני מקווה שיהיה בסדר.
בנימין יעקובס: וזה מאד חשוב שלא שולחים מכתבים לממשלה להגיד שהם אנטישמים, זה לא נכון.
בנימין יעקובס: ואם הם מקבלים מכתבים כאלה אנחנו צריכים לתקן אחר כך.
בנימין יעקובס: אז זו מלחמה נגד דת.
דני דנון: שאלה אחת, ואני כיהודי שמכבד את הדת ולא ניכנס כאן לענייני כשרות של כל אחד מאיתנו, אבל פשוט חשובה לי מאד.
דני דנון: אם אני יהודי היום שצריך לקנות בשר ובארץ שאני גר אסור, מבחינה כספית, מה המשמעות על ההוצאה שלי?
דני דנון: ובואו נשים בצד את האידיאולוגיה שלנו.
יעקב אדרי: זה גם מייקר, זה ברור.
דני דנון: בדיוק, אני רוצה לדעת בכמה זה מייקר היום למשפחה יהודית שרוצה לקנות בשר במדינה שאוסרים וצריך לייבא את זה מצרפת.
יעקב בצלאל חרר: ב- 200 אחוז בערך.
יעקב בצלאל חרר: בשוויץ זה בערך 30 יורו לקילו.
דני דנון: במשפחה ממוצעת כמה זה מייקר את ההוצאה החודשית?
יעקב בצלאל חרר: 30 יורו לקילו בשר בזמן שהוא נקנה בצרפת ב-9-10 יורו, 12 יורו.
יעקב אדרי: פי שלושה כמעט.
דני דנון: ולגבי עוף מה המחירים?
יעקב בצלאל חרר: בעופות המחירים של עוף כשר בצרפת, בתור אדם שגר בצרפת, זה יכול להגיע ל-5 יורו.
יעקב בצלאל חרר: אבל שוב פעם, האיסור הוא לא על עופות במקומות הללו, בעוף זה לא כל כך בא לידי ביטוי.
יעקב בצלאל חרר: זה בעיקר בא לידי ביטוי בבשר בקר.
פנחס קורנפלד: סליחה, מה שכבודו אמר זה קצת מטעה, כי המחיר בשוויץ של בשר ועוף שלא יודעים ---
אברהם מיכאלי: רק כבוד הרב, שם לפרוטוקול כדי שהפרוטוקול יזהה.
פנחס קורנפלד: השם שלי פנחס קורנפלד, יושב ראש הפורום האירופאי לשחיטה.
דני דנון: שנייה רגע הרב פנחס, אתה הבא בתור בדוברים.
דני דנון: כבוד הרב סיים את דבריו?
דני דנון: כבוד הרב פנחס קורנפלד, יושב ראש הפורום לשחיטה יהודית וסגן נשיא הקונסטואר הבלגי, בבקשה.
פנחס קורנפלד: כן.
פנחס קורנפלד: מה שכבוד הרב חרר אמר, שהמחיר בשוויץ זה פי שלושה, זה קצת מטעה כי המחיר לבשר של לא יהודים, גם כן יותר מהמחיר שפה.
פנחס קורנפלד: גם שם זה יקר, כי הכל יקר בשוויץ.
יעקב בצלאל חרר: אבל בכל זאת זה הרבה יותר יקר.
יעקב אדרי: כן, בכל מקרה זה יותר יקר.
יעקב בצלאל חרר: אני מדבר על מה שאדם מרגיש, אדם שגר בצד אחד של הגבול ואדם שגר בצד השני של הגבול, שזה כמה קילומטרים ביניהם.
פנחס קורנפלד: כן, אבל זה לא עניין של הכסף.
אברהם מיכאלי: הכל יותר יקר שם.
קריאה: שם משלמים בשביל האוויר גם.
פנחס קורנפלד: זה לא עניין של כסף.
דני דנון: הרב חרר, הרב הראשי, הראשון לציון, אמר את עמדתו בנושא?
יעקב בצלאל חרר: וודאי.
יעקב בצלאל חרר: יש לנו פה התכתבות ענפה.
יעקב בצלאל חרר: הרב פנה לכל הרקטורים פה בארץ שיביעו את חוות דעתם בנושא השחיטה היהודית, והם כתבו לנו מחקרים.
יעקב בצלאל חרר: צריך לציין שבעצם כל הבעיה בנושא שחיטת הבהמות התחילה כבר באירופה, מה שזה מאד צורם לאוזניים, כי זה היה ערב מלחמת העולם השנייה נשמעו הדרישות בכל רחבי הארץ, אז בזמנו, לאמם את הבהמות.
יעקב בצלאל חרר: הדברים הללו באו לידי ביטוי בספרות הרבנית של רבני אירופה בשנת 38'.
יעקב בצלאל חרר: אפשר למצוא לזה מאמר מקיף מאד בספרו של הרב וינברג, שרידי אש, בו הוא מדבר הרבה על נושא האימום לפני השחיטה.
יעקב בצלאל חרר: ישנו גם כן ספר של הרב שלמה דוד ששון באנגלית, שהוא הביא אותו בפני הפרלמנט הבריטי כשהם דיברו על גזירת הקשה.
יעקב בצלאל חרר: הוא ישנו כאן, מי שירצה אנחנו נוכל לתת חומר.
יעקב בצלאל חרר: פנינו לכמה גופים והייתה התכתבות ענפה בנושא.
יעקב בצלאל חרר: פנינו גם כן לשר החוץ, ויכול להיות שלכן גם כן הדברים באו לידי ביטוי בהמשך, אבל מה שצריך לציין, מה שבעיקר העמדה של הרב כפי שהשבנו לכמה שעסקו בנושא, ככל שאנחנו נשפר יותר את רמת ההיגיינה בנושא השחיטה, דוגמא, היום הרב הראשי הכניס הוראה במשחטות החדשות פה בישראל, אפילו בשחיטת עופות, כששוחטים עוף העוף שלאחריו לא רואה את השחיטה שלו.
יעקב בצלאל חרר: דברים שהם בעצם נותנים לזה צורה וכמה שיותר טוב.
יעקב בצלאל חרר: לגבי המצב באירופה, צריך לציין שבעצם, אני הייתי מצטרף לדברי הרב של הולנד, שהדברים לא בהכרח מגיעים מצורה אנטישמית.
יעקב בצלאל חרר: זה קורה בכל רמדאן לדוגמא, שרואים את הנשים מהדת המוסלמית שלוקחות כבשים או דברים כאלה ושוחטים אותם במכוניות, בגנים ציבוריים, דברים שבאמת גורמים לזעזוע מסוים באוכלוסייה, שלא רגילים לראות דברים כאלה, וזה מה שמביא את הגל הזה של הצעות החוק הללו.
יעקב בצלאל חרר: אז צריך לטפל בזה בצורה יותר הסברתית, ולהסביר שבעצם השחיטה היהודית, כמה שנסביר יותר שהיא מתבצעת בהיגיינה, בניקיון, בפחות צער בעלי חיים, כמובן שנוכל להסביר יותר טוב את המסר לציבור.
דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג משרד החוץ.
אברהם מיכאלי: אבל הוא התחיל לדבר, לא נעים.
אברהם מיכאלי: אתה נתת לו רשות דיבור.
דני דנון: הרב קורנפלד אתה רוצה להמשיך לדבר?
פנחס קורנפלד: כן, כן.
דני דנון: פה אסור להפסיק בכנסת, כבוד הרב.
דני דנון: אם אתה מפסיק זה ---
יעקב אדרי: אני ארצה אולי עוד משפט לפני שאתה אומר.
יעקב אדרי: אני רוצה לומר שגם שר הדתות מעורב בכל העניין.
יעקב אדרי: ערבנו אותו, סיפרנו לו את הכל והוא באמת נותן לנו תמיכה מלאה בנושא.
דני דנון: גם עוזר השר נמצא פה איתנו.
דני דנון: בבקשה, הרב קורנפלד.
פנחס קורנפלד: קודם כבוד יושב הראש אני לא רב, אני פשוט יהודי מן השורה.
פנחס קורנפלד: כאמור, הנושא היום הוא השחיטה ואני מודה לכם שהוזמנתי לתת דו"ח כללי על מצב השחיטה באיחוד האירופאי.
פנחס קורנפלד: בתור אחד משני יושבי הראש של הארגון שנקרא המשרד האירופאי לשחיטה - European Board of שחיטה.
פנחס קורנפלד: היושב ראש השני הוא הרב אלברט גיגי, הרב הראשי לבריסל.
פנחס קורנפלד: כדאי להדגיש שאנחנו פעילים בזה שלא על מנת לקבל פרס, ואין לנו מזה שום משכורת.
פנחס קורנפלד: באתי לפה לגולל לפניכם את המאבק שניהלנו ב-20 השנים האחרונות, מה השגנו, מה לא השגנו, לעדכן אתם במצב הנוכחי באיחוד האירופאי.
פנחס קורנפלד: מה שקרה בהולנד, זה כבר שמעתם מהרב הראשי יעקובס.
פנחס קורנפלד: מה שלדעתנו הולך להתרחש בתחום הזה בעתיד הקרוב, התכניות שלנו זה לראות ביחד מה מדינת ישראל יכולה לתרום במאבק הזה.
פנחס קורנפלד: ברשותכם אתחיל עם קצת היסטוריה, ככה תבינו איך הגענו למצב הנוכחי, השתלשלות החוקים והגזרות נגד השחיטה המסורתית היהודית.
פנחס קורנפלד: בשנת 1990, היו חברים באיחוד האירופאי רק 12 מדינות.
פנחס קורנפלד: בכל המדינות האלו השחיטה הייתה מותרת.
פנחס קורנפלד: שבדיה לא הייתה אז חברה באיחוד האירופאי.
פנחס קורנפלד: בשנת 1991 החליט האיחוד לחוקק הנחיה חדשה, directive, בכל הדברים הנוגעים לטיפול בבעלי חיים לפני ובשעת המתתם.
פנחס קורנפלד: בתקופה הזאת התחילו השערוריות עם המוסלמים בכל ארצות אירופה ובפרט באנגליה.
פנחס קורנפלד: הם המיתו את הכבשים שלהם בבית, ובחג הקורבן שלהם היה הדם זב מחדרי האמבטיה לשכניהם.
פנחס קורנפלד: אז החברה להגנת בעלי חיים, עם התקשורת, ובפרט אלה שהיו נגד המוסלמים, קפצו על ההזדמנות והיו אז חברים בהנהלת איחוד אירופה, ג'אק ד-לור מצרפת, סר ליאון בריטון מאנגליה, ריפה דה מיאנה מאיטליה ומאק צ'רי מאירלנד, שהוא היה הנציג של החקלאות.
פנחס קורנפלד: התקשרנו אז עם הנהלות של כל ארגוני הגג היהודיים באירופה, אולם אף אחד ---
דני דנון: מר פנחס, אני רוצה שתתמקד בעתיד ופחות בעבר.
דני דנון: מה אתה מצפה ---
פנחס קורנפלד: רגע, אבל זה חשוב, אני מתמקד כמו שאתה רוצה.
פנחס קורנפלד: כבר אמרתי את מה שכתבתי, אבל צריכים להבין למה אני בא לעתיד, צריכים לשמוע על העבר כדי להבין את מה שאני רוצה להסביר, כי אני בא עם תכנית, עם המלצה, עם תכנית.
דני דנון: אז בוא, זמננו קצר, אני רוצה שתתמקד בצעדים האופרטיביים שאתה מציע לנו לאמץ.
דני דנון: אני חושב שפה בחדר לא צריך לשכנע.
דני דנון: אני לא שומע קולות ---
פנחס קורנפלד: לא, לא לשכנע.
דני דנון: לא, לא, מבינים את החשיבות, מבינים את הרקע.
דני דנון: אנשים פה באים עם מטען, יש מטען כבר.
דני דנון: בוא נעבור לשלב הפרקטי, מה אתה חושב שצריך לעשות היום .
דני דנון: במדינת ישראל, משרד החוץ שיושב פה, הכנסת, מה אתה מצפה מאיתנו?
פנחס קורנפלד: מה אני מצפה מאתכם?
פנחס קורנפלד: אז קודם קצת אני צריך להגיד.
פנחס קורנפלד: שמנו אז את הדגש על ה-scientific evidence, בשביל זה באתי.
פנחס קורנפלד: ה-Scientific evidence.
פנחס קורנפלד: אני לא יודע איך שאתם קוראים לזה בעברית – Scientific evidence.
קריאה: הוכחה מדעית.
קריאה: עדויות מדעיות.
פנחס קורנפלד: עדויות מדעיות, Scientific evidence.
פנחס קורנפלד: אז כשפעלו באיחוד האירופאי, שמנו את הדגש על ה-Scientific evidence.
פנחס קורנפלד: בעצם, יש Scientific evidence על השחיטה, כמו שאמרו שיש דברים שכתבו.
פנחס קורנפלד: אבל מה, הבעיה הגדולה, הבעיה העיקרית, שהם לא מכירים ב- Scientific evidence ישר.
פנחס קורנפלד: כל פעם צריך להיות Scientific evidence חדש.
פנחס קורנפלד: אם אתה עושה Scientific evidence, הם אומרים – עכשיו יש טכניקה חדשה, יש אפשרויות חדשות ולעשות עוד מחקר, אבל מחקר חדש.
פנחס קורנפלד: כל המחקרים שאנחנו עשינו, זה כבר עבר.
פנחס קורנפלד: לא רק מה שאנחנו עשינו, כל אחד מה שעשה.
פנחס קורנפלד: הוא אומר, הרב אמר שיש מהרב ששון, זה כבר עבר, זה כבר פה בארכיון זה טוב, אבל להשתמש בזה עכשיו זה אי אפשר.
פנחס קורנפלד: זאת אומרת שהבעיה העיקרית היום זה ה- Scientific evidence, כי כמו שאמר הרב יעקובס, יש בזה סיבות שונות, אנשים שהם נגד המוסלמים, יש גם אנטישמיים ויש פוליטיקה, אבל העיקר, אנחנו צריכים להדוף את ה-societies of protection of animals , שהם באים בכל פעם עם Scientific evidence חדש.
פנחס קורנפלד: יש להם כסף, יש להם המון כסף.
פנחס קורנפלד: הם יכולים ---
דני דנון: מה אתה מצפה ממדינת ישראל?
פנחס קורנפלד: כן, מה אני מצפה עכשיו ממדינת ישראל.
פנחס קורנפלד: אני חושב, אם מדינת ישראל תבוא, את זה כבר אמרתי אתמול לחבר הכנסת יעקב אדרי, שאם מדינת ישראל תבוא לאיחוד האירופאי ותגיד להם מה שהם צריכים להגיד, יכול להיות שזה יעזור, יכול להיות שזה לא יעזור.
פנחס קורנפלד: אולי זה גם יקלקל.
פנחס קורנפלד: אני לא יודע, כי עכשיו יש הרבה פוליטיקה בזה.
פנחס קורנפלד: מה שצריכים עכשיו לעשות, את זה אני מציע, בשביל זה באתי, להקים ארגון גג עולמי של כל היהודים, סולידריות בין כל היהודים מכל העולם, שזה מאוסטרליה, מארגנטינה, המזרח התיכון, זה מדינת ישראל.
יעקב אדרי: יהיה יותר קל לשכנע את ההולנדים לרדת מהעניין מאשר לחבר את כל היהודים.
אורי מקלב: לא בכל העולם, רק באירופה לחבר את כל היהודים.
פנחס קורנפלד: רגע רגע, ה...
פנחס קורנפלד: התיכון יהיה מדינת ישראל ---
דוד אזולאי: אני מציע שנתחיל עם ש"ס ועם אגודת ישראל ואחר כך נעבור.
יעקב אדרי: אני כבר אמרתי לו את זה אתמול.
פנחס קורנפלד: תן לי לגמור.
פנחס קורנפלד: המשימה היא להקים את הארגון גג רק בשביל הדבר הזה, זאת אומרת להקים ארגון גג כדי למצוא את המימון לעשות את המחקרים האלה.
פנחס קורנפלד: לעשות את המחקרים האלה זה עולה המון כסף, כי מחקר אחד זה נע בין 50,000 דולר ל-300,000 דולר.
פנחס קורנפלד: כל מחקר רציני, מחקר רציני שיכולים לסמוך עליו, אנחנו עבדנו על זה, עבדנו כל השנים.
פנחס קורנפלד: היה אז מימון, בינתיים אין.
פנחס קורנפלד: צריכים למצוא את האפשרות.
פנחס קורנפלד: אני חושב שאם לעשות מחקרים, קולוקוויום, סמינריונים, לבוא לכל מקום ולסמוך על זה, אפשר גם להוציא כסף מהאיחוד האירופאי, מכל האוניברסיטאות בעולם, כולם ישתתפו כי אז אנחנו נעשה מחקרים אובייקטיבים למען השחיטה ושנוכל להשתמש בזה.
פנחס קורנפלד: זה המסר שאני הבאתי ושאני חושב שזה ת'כלס כמו שאומרים, משהו למעשה.
דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג משרד החוץ, שמואל.
דני דנון: ההתרשמות שלי שאותם ארגונים שמנסים להוציא את נושא השחיטה הם גם נגד השטריימלים, הם נגד ברית המילה, ואין פה נציגים מארצות הברית, אבל בסן פרנסיסקו כבר יש החלטות שעולות וכאלה, מה משרד החוץ עושה בעניין הזה.
שמואל בן שמואל: משרד החוץ, הנושא הרי לא חדש, הוא צץ ועולה והדבר העדכני האחרון זה הולנד.
שמואל בן שמואל: אבל הנושא הזה גם של שחיטה כשרה, גם של מילה, עולה בכל מיני היבטים שרובם, כפי שהזכיר כבוד הרב מהולנד, מקורם קודם כל בהגנה על זכויות בעלי חיים.
שמואל בן שמואל: אם על זה תופסים אחרים טרמפ, סביר להניח שגם אחרים תופסים טרמפ מכל מיני גופים.
שמואל בן שמואל: אני לא הייתי רוצה שנצבע את הכל באנטישמיות, יש לנו מספיק אנטישמים ---
יעקב אדרי: זה הכל ביחד.
שמואל בן שמואל: מכדי שאנחנו גם נכניס ידידים שלנו לתוך הקדירה הזאת.
שמואל בן שמואל: עכשיו, בנושא הספציפי ההולנדי, ויש פעולה של משרד החוץ לכל רוחב הגזרה כבר הרבה זמן.
שמואל בן שמואל: זה נושא שנמשך כבר שנים בכל ההיבטים האלה.
שמואל בן שמואל: עכשיו, בהקשר ההולנדי, משרד החוץ פועל כבר חודשים רבים לבלימת החקיקה הספציפית הזאת, שהיא הדבר שהכי מאיים, ישירות מול מחוקקים ואנשי ציבור הולנדים ובשיתוף פעולה עם ארגונים יהודים בהולנד ומחוץ להולנד.
שמואל בן שמואל: למשל, הפעילות של חברי הקונגרס האמריקאים, לא נולדה מהאוויר.
שמואל בן שמואל: היא נולדה מכך שהייתה פעילות של משרד החוץ יחד עם ארגונים יהודים בארצות הברית, ללחץ על אנשי קונגרס אמריקאים ידידותיים לפעול, ובמקביל פועל כל הזמן, השגרירות פועלת כל הזמן ורואה את זה בסדר עדיפויות גבוה מול פרלמנטרים הולנדיים, חלקם ידידותיים שנטו לתמוך בנושא, והעובדה היא שכרגע כנראה החקיקה נבלמת בסנט ההולנדי, אבל הדברים האלה יכולים לצוף מחדש.
שמואל בן שמואל: אני רוצה לציין עוד דבר, שגם במפגשים התקופתיים שנקראים מפגשי ה-G TO G, או המפגשים הבילאטרליים, בינינו לבין ההולנדיים הנושא הזה נמצא בסדר יום גבוה, ועלה רק לאחרונה במפגש הבילטראלי החשוב בין המנכ"לים המדיניים של משרדי החוץ.
שמואל בן שמואל: זאת אומרת אנחנו מכוונים כל הזמן את הפעולה מול הולנד.
שמואל בן שמואל: מעבר לזה, כמו שאמרתי, הנושא הזה יצוץ בכל מיני מקומות בעולם, בגלל כל הנושא של זכויות בעלי חיים ונושא המילה.
שמואל בן שמואל: כמו הדוגמא האחרונה בסן פרנסיסקו שהיא עדיין דוגמא אזוטרית, אבל היא יכולה לצוף, וגם בה אנחנו פועלים יחד עם הארגונים היהודיים לבלום את העניין.
משה פרידמן: לא נעים לעצור אותו בשטף הדיבור, אבל אם היית מסתכל היית רואה איזה חיוך היה פה על פני כולם כשאמרת שמשרד החוץ הביא את המכתב מחברי הקונגרס האמריקאים.
שמואל בן שמואל: אני לא אמרתי שמשרד החוץ הביא את המכתב, אני אמרתי שמשרד החוץ ---
משה פרידמן: זה היה פשוט לא נחמד לשמוע.
שמואל בן שמואל: פועל מול ארגונים יהודיים, עם ארגונים יהודיים ---
משה פרידמן: למה אנחנו לא יודעים על זה, אף אחד מאיתנו.
משה פרידמן: אף אחד לא יודע על זה.
יעקב אדרי: אני מוכרח להגיד לך שאם אנחנו לא היינו עושים, חבריי, שהבאנו את זה, אני לא יודע מה אתם עשיתם.
יעקב אדרי: לא ראיתי ש---
שמואל בן שמואל: טוב, אני ממשרד החוץ רבותי, אני יודע.
שמואל בן שמואל: אפשר להרים טלפון עכשיו לשגריר שלנו בהולנד ולראות מה השגריר שלנו בהולנד ---
משה פרידמן: אתה מכיר את השגריר שלנו בהולנד?
שמואל בן שמואל: מה?
משה פרידמן: אתם מכירים את השגריר שלנו בהולנד?
משה פרידמן: הוא לא מכיר אותו אפילו.
שמואל בן שמואל: סליחה, אני מציע להרים טלפון לשגריר שלנו בהולנד, הוא פועל כל העת ---
בנימין יעקובס: זה מאד קשה להגיד מה עשה כן, על מה הוא פעל ועל מה הוא לא פעל.
בנימין יעקובס: אנחנו באנו כולנו כדי ---
שמואל בן שמואל: ועשו ועושים כל הזמן.
שמואל בן שמואל: בוא נבדוק את העובדות.
שמואל בן שמואל: קל מאד ליפול על משרדים ממשלתים, זה דבגר הכי טוב.
בנימין יעקובס: ברוך השם הצלחנו, זהו.
דני דנון: תודה רבה שמואל.
שמואל בן שמואל: אפשר לבדוק, אני מוכן לבדוק מה כל גוף עושה, אחד מול אחד ושיבוא מבקר המדינה.
דני דנון: חבר הכנסת אורי מקלב מיוזמי הדיון, בבקשה.
אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני יושב הראש, מכובדי.
אורי מקלב: ברשותכם אני דבר ראשון אפתח בכבוד הרבנים שהגיעו באופן מיוחד, הרבנים שמשתתפים איתנו בדיון הזה.
אורי מקלב: כל מי שפועל ועוסק ונמצא בתוך הפעילות ועושה זאת לשם שמיים ויושב סביב השולחן הזה, אני באמת מברך את כולכם.
אורי מקלב: אני גם מברך את חברי חברי הכנסת, בראשותם את יעקב אדרי שהיה שותף או שהיה יוזם הדיון המיוחד, לאחר ביקורו בהולנד וחבר הכנסת שהצטרף, חבר הכנסת מיכאלי שגם הצטרף לאותו דיון וחבר הכנסת בן סימון ---
אברהם מיכאלי: הוא היה בשטח.
דניאל בן-סימון: שבא כאורח.
אורי מקלב: שבא כאורח.
אורי מקלב: הוא התייחס לזה גם כן באחד הנאומים שלך ששמעתי, שגם התייחסת, בנאום אחר שגם התייחסת לנושא הזה ולכל מה שקורה, לכל בעיית היהודים באירופה.
דני דנון: באים לפה מכל מפלגות הבית – ש"ס, אגודה, העבודה, ליכוד, קדימה.
אורי מקלב: ברוך השם אדוני יושב הראש.
אורי מקלב: אולי האורחים חושבים שזה דבר טבעי, צריך להגיד להם שזה באמת מייחד את הדיון הזה ויש לזה גם משמעות לאחדות שלנו ואני מיד אגיע לזה.
אורי מקלב: על חשיבות השחיטה בוודאי שמעתם, אנחנו לא צריכים להגיד לנו בשולחן הזה על חשיבות השחיטה, שזה לא רק מנהג אלא דבר בסיסי שליווה את כל חיי הקהילה היהודית בכל מקום שהם, שהיה הדבר היסודי שבלי זה אין חיי קהילה.
אורי מקלב: יהודים לא יכולים לחיות בלי שחיטה, אני אמרתי את זה מעל דוכן הכנסת.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהאנושות לא יכולה לחיות במקום בלי מים, ואנחנו יודעים שהיהודים בלי מים ובלי שחיטה.
אורי מקלב: ואנחנו גם יודעים שכל נושא השחיטה, כל מהותו, כל מקורו, כל הטעם לשחיטה הוא מטעם צער בעלי חיים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים לנו, שאנחנו יודעים שכל מה שנעשה וכל ההקפדה על חדות הסכין ועל המקצועיות של השוחט, הכל, הכל נעשה, מהירות הדברים וכל מה שאנחנו בודקים ועל דבר שלא היה פשרות ביהדות החרדית, דהיינו גם אם היו מוכנים לוותר על כל אחד שניסה ואפילו בדברי קודש, אבל כשהוא קצת חרג היו מוכנים לוותר לו, בזה לא היה סלחנות.
אורי מקלב: הרב הקפיד על שוחט שהוא לא עשה את זה כהוגן, מיד על הכל מהכל צער בעלי חיים.
אורי מקלב: וכפי שפעם אמרו לי גם ששאלו פעם רב, היה לו איזה ויכוח ושאלו אותו תגיד, איך אתה יודע באמת שהשחיטה הזאת מונעת צער בעלי חיים?
אורי מקלב: הוא אמר אני לא צריך לעצמי שום דבר.
אורי מקלב: מי שציווה אותי ומי שציווה אותי על צער בעלי חיים כמצווה חמורה, הוא גם זה שאמר שהדרך למנוע צער בעלי חיים זה על ידי השחיטה.
אורי מקלב: כך שאנחנו יודעים לעצמנו ואנחנו יודעים שיש כמה וכמה סיבות מדוע באירופה או במדינות יש כאלה שפועלים נגד השחיטות.