GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מארק בסין: כנ"ל גם לגבי העלייה אתיופית.
מארק בסין: דובר שצריך יותר סדנאות להורים.
מארק בסין: הרי קיימת ועדת היגוי בראשותו של הסמנכ"ל לקליטה עלייה, אריה קורת, כאשר הרשות קובעת לעצמה מה היא מעוניינת ואיך הכי טוב לקלוט את העולים אצלה ברשות.
מארק בסין: ובהתאם לכך ניתנים גם התקציבים.
מארק בסין: כלומר, עוד פעם, בואו נבהיר מה תפקדינו כסגנים, כמחזיקי תיק קליטה ומה אנחנו אמורים לעשות, וזה לא הכל לכנסת.
מארק בסין: אני לפי בקשתך אקצר ואני אסכם.
מארק בסין: הבקשה שלנו, כמרכז שלטון מקומי, לכנסת ולמשרד, לקדם שני נושאים.
מארק בסין: נושא של רשויות קולטות עלייה ונושא של מעמדם של מנהלי מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות.
מארק בסין: וגברתי השרה, בעניין הקרקע החומה, אני חייב לציין.
מארק בסין: בני עייש לא הגישה בקשה וזה לא תירוץ.
מארק בסין: לבני עייש אין קרקעות חומות במסגרת הגבולות הקיימים ומינהל מקרקעי ישראל לא מסוגל לפתור את זה.
מארק בסין: צריך להרחיב את היישוב.
מארק בסין: תודה רבה.
דני דנון: גברתי השרה, בבקשה.
סופה לנדבר: אני אבקש שאחרי ידברו סמנכ"לים שלי, אריה קורת וחביב קצב.
סופה לנדבר: ואני רוצה להתחיל רבותי מבשורה טובה בהחלט.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש וחברי הכנסת ומחזיקי תיק קליטה, אתם לא יודעים, אבל לפני שבועיים, בקבינט של קליטת עלייה קיבלנו החלטה, הקבינט שמנהל אותו שר החוץ, יושב ראש הוועדה, אביגדור ליברמן, החלטה על פעילי עלייה.
סופה לנדבר: הם מהיום יקבלו את התגמולים, שזה בשווי 7,000 שקלים פלוס כל שנה, ואני חושבת שזאת בשורה גם לוועדת עלייה וקליטה, גם לפעילי עלייה.
סופה לנדבר: עם מגש של כסף של עליה כולה ממדינות מאיפה שהגיעו עולים, שם איפה שהיה מאבק.
סופה לנדבר: זה אנשים שבמשך שנים לא קיבלו ממדינת ישראל שום כלום, והיום פעילי העלייה מתחילים לקבל את התגמולים ואני חושבת שזאת בשורה לוועדת עלייה וקליטה.
סופה לנדבר: עכשיו, אדוני יושב הראש, אנחנו סיימנו שנה וצריכים להגיד שלפי השוואה עם שנים שהיו, ומנתונים סטטיסטיים במשך שלוש שנים שאני שרה לקליטת עלייה, בין שנת 2009 עד שנת 2011 יש גידול של עלייה במספר עליות.
סופה לנדבר: זאת אומרת ב-8% עולים מברית המועצות יש גידול, ב-19% במספר העולים מצפון אמריקה, ב-3% מבריטניה.
סופה לנדבר: ואני מוכרחה להגיד לך, הבשורה הכי, לחנה קורן אני צריכה להגיד כאן תודה מיוחדת, המחלקה שלה שעוסקת בתושבים חוזרים.
סופה לנדבר: יש לנו גידול כמעט ב-50% בשלוש השנים האלה.
דני דנון: זה לפני הקמפיין.
סופה לנדבר: זה לפני הקמפיין ויחד עם הקמפיין.
סופה לנדבר: ואני לא רוצה להגיד, אבל אני מאד מאד מרוצה מהמחלקה, מהפעילות של כל העובדים של המחלקה, מחנה קורן, ואני צריכה להגיד – גידול של תושבים חוזרים ב-50% במשך שלוש שנים, זאת הצלחה של מדינת ישראל, וזאת פנייה לכל האנשים שנמצאים בחו"ל, ליהודים שהם עולים וליהודים שהם תושבים חוזרים.
סופה לנדבר: מדינת ישראל רוצה את כולם כאן, בבית של כולנו.
סופה לנדבר: עכשיו, אני חושבת שמגיע ממש למשרד לקליטת עלייה.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד לך, אדוני יושב הראש ולמחזיקי תיק קליטה ולחברי הכנסת, שההתפלגות של עולים לפי מקצועות זה מדענים, זה אנשים שעוסקים בראיית חשבון, עורכי דין, רופאים, אמנים, מורים, מהנדסים וגם בפעילות שלנו לשנים הבאות ולשנה הזאת בתעסוקה, אנחנו ניתן דגש על שילובם בחברה הישראלית בתעסוקה של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: עכשיו, אני כן רוצה להגיד ולנצל את ההזדמנות, תודה לעובדים של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: נמצאים כאן שני הסמנכ"לים שלנו – אריה קורת וחביב קצב, ותודה מיוחדת על כל הפעילות לכל עובדי המשרד לקליטת עלייה.
סופה לנדבר: אנחנו עשינו רה-אורגניזציה, יצאו לפנסיה 70 איש, ואני בטוחה בכך, או מאמינה בכך שאתם במקום לא הרגשתם שאנחנו עוברים את הרה-אורגניזציה והמצב במשרד לקליטת עלייה לא היה פשוט במשך שנה, ואתם גם לפי התקציבים שנתנו ושנמשיך לתת, אני מקווה, עם כל הקיצוצים אנחנו לא יכולים להגיד על השנה הזאת, בגלל שיש קיצוץ רוחב.
סופה לנדבר: אבל אנחנו בהחלט נמשיך בפעילות עם השותפים שלנו.
סופה לנדבר: ואני רואה ברשויות את השותפים שלנו, שותפים בכירים שלנו, בגלל שאתם עם הכסף של המדינה, ישר מתחילים לקלוט את העולה, וכאשר אנחנו מדברים על אינטגרציה, אני מאמינה שאינטגרציה עושים כולנו יחד.
סופה לנדבר: זה לא רק המשרד לקליטת עלייה, זה לא רק העירייה, זה לא רק ארגוני עולים.
סופה לנדבר: כולנו יחד אחראים על אינטגרציה, והיכן שיש איחור באינטגרציה, אני לא רוצה לשים אצבע מאשימה על נקודה שגרמה בעיר זו או אחרת לחוסר אינטגרציה, אבל בהחלט כולנו אשמים.
סופה לנדבר: כולנו, בלי יוצא מן כלל.
סופה לנדבר: עכשיו, אני רוצה להגיד לך, המשרד לקליטת עלייה תומך ב-120 רשויות, בתקציב הישיר שגדל עד 26 מיליון שקלים, תקציב ישיר.
סופה לנדבר: כאשר הגעתי למשרד התקציב הישיר עמד על 6 מיליון.
סופה לנדבר: אנחנו תומכים ברשויות שיש להם שם עולים חדשים, איפה שהעולים מגיעים בודדים – הם לא יכולים, לפי הדרישה של משרד האוצר.
סופה לנדבר: אנחנו תומכים ברשויות שיש שם קליטה ישירה, וכאן עם הסוכנות היהודית, אנחנו ממשיכים לשלוח ואני אישית ביקשתי מהסוכנות ואני מבקרת במדינות, ואני רואה ירידים שהסוכנות עורכת ואני צריכה להגיד שיש מספר ערים ששם פעילי הסוכנות ופעילי לשכת הקשר אמרו תודה רבה לאותה נציגות בכירה של רשויות, שכן רוצים לעשות הכל כדי שהערים יקלטו את העולים.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שאנחנו גם שינינו, אתה יודע, תמיד אשדוד, העיר שאני חיה, הייתה עיר מובילה במספר עולים, הייתה במקום ראשון והיא מתחרה עם חיפה.
סופה לנדבר: היום מאשה, עם כל הפעילות והעיר ירושלים היא עיר קולטת עלייה, עיר שנמצאת במקום הראשון.
סופה לנדבר: עכשיו, אני אמרתי 26 מיליון תקציב ישיר, ו-26 תקציב עקיף.
סופה לנדבר: זאת אומרת, יש לנו פרויקטים כמו מחשב לכל ילד, תגבור לימודים, אופק ופלא, פרויקטים שאתם מכירים וסגני ראשי הערים מכירים.
סופה לנדבר: כחול ולבן, טיולי מורשת, מרכזים לצעירים, זה ה-26 מיליון הנוספים שאנחנו מעבירים לעיריות.
סופה לנדבר: עכשיו, אני צריכה להגיד שאני לוקחת על עצמי, שאני מכירה את התהליכים הבירוקרטים שיש במשרד לקליטת עלייה.
סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו ונמשיך להילחם עם הבירוקרטיה.
סופה לנדבר: אני מאמינה שיש קשיים ואני מבטיחה לבדוק אותם השנה מול חשבות המשרד והמחלקה המשפטית, אנחנו נתקן יחד אתכם, בגלל שבעצם אנחנו בימי עיון, שהיה כבר יום עיון בתחילת הקדנציה שאנחנו נעשה, ומזמינים גם אותך.
סופה לנדבר: ביום העיון הראשון אנחנו בעצם לימדנו בקשר ישיר עם המשרד לקליטת עלייה, בלי בירוקרטיה, להרים טלפון ואני מזמינה אתכם שוב.
סופה לנדבר: אם יש בעיה, תרימו טלפון ותגידו לי יש לי בעיה כזאת או אחרת, ואני אסירת תודה לך ארקדי.
סופה לנדבר: אנחנו כן מתקנים מיום ליום את הקשר הישיר, בגלל שאני חושבת שאתם שליחים של כל מדינה בקליטה ישירה, בקליטה שבעצם אתם וארגוני העולים, זה דבר חשוב ביותר.
סופה לנדבר: אני מתקנת את עצמי, אני אמרתי תאריך לא נכון, ב-10 בחודש הזה יש יום עיון, יומיים.
חביב קצב: יומיים -10 בינואר ו-10 בפברואר.
סופה לנדבר: זה חשוב ביותר.
סופה לנדבר: עכשיו, בקשר לסוכנות היהודית.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש אתה יודע שיש אמנה במדינת ישראל בין הסוכנות היהודית ומדינת ישראל.
סופה לנדבר: ובאמנה הזאת עלייה זה סוכנות, קליטה זה אנחנו.
סופה לנדבר: יש כמה תהליכים בקליטת עלייה שלקחו בסוכנות, הסוכנות כארגון לקח על עצמו.
סופה לנדבר: עכשיו, כדי לבדוק את הפרויקטים אנחנו ישבנו עם נתן שרנסקי, אני נתתי לבכירים, למשנה למנכ"ל, דימה, המנכ"ל של המשרד לא נמצא כרגע עכשיו.
סופה לנדבר: אני גם רוצה להגיד הוא לא רק עולה לשעבר, הוא לא רק מכיר את זה מתפקידו הקודם, כממלא מקום ראש עיריית קצרין, הוא בן אדם שלדעתי עובד יפה ומגיע לו כל הברכות ותודתי על כך.
סופה לנדבר: אבל בסוכנות יש גם פרויקטים שהם בסכנה.
סופה לנדבר: אנחנו לקחנו בחשבון שהסכנה לפרויקטים, אנחנו כן אומרים שימשיכו בעידוד עלייה ואני מאמינה שמשאבים צריכים להעביר למדינות, היכן שיש גם ועדות עליה.
סופה לנדבר: דימה עכשיו נמצא בארגנטינה, הוא אומר שלמרות שהחברים היו שם, יש שם בעיה קשה ביותר והיהודים בארגנטינה ובברזיל לא כל כך מרוצים מהתהליכים, ואני מאמינה שבסוכנות יתקנו את הדברים.
סופה לנדבר: עכשיו, את הפרויקטים שאנחנו צריכים ואני מוכנה לקחת על עצמי וחברי הוועדה צריכים לדעת, זה פרויקטים שקשורים לקליטה של יוצאי אתיופיה במרכזי קליטה, פלשמורה במרכזי קליטה.
סופה לנדבר: זה אולפני א', זה חיילים בודדים, זה מינהל סטודנטים שנמצא בסכנה.
סופה לנדבר: כאשר אני נכנסתי בתחילת הקדנציה, הסוכנות באופן משמעותי יצאה מהפרויקט הזה בלי להודיע, והייתי צריכה לגייס כספים ואתם צריכים לדעת.
סופה לנדבר: אנחנו גייסנו את הכספים והיינו צריכים למצוא אותם בפרויקטים אחרים, ולקצץ במשהו כדי להכניס למינהל סטודנטים.
סופה לנדבר: וצעירים במדינת ישראל חשובים לכולנו.
סופה לנדבר: אנחנו הגדלנו את מספר הפרויקטים שאנחנו רוצים לקחת על עצמנו, אבל אני כשרה לקליטת עלייה לא יכולה לקחת את זה.
סופה לנדבר: אני נתתי דין וחשבון לראש הממשלה וביקשתי ממנו לקחת בחשבון, אם יהיה אישור הממשלה ל-100 מיליון שקלים שחסרים לפרויקטים האלה, אני לא אקח את זה על עצמי, אבל אם ראש הממשלה וממשלת ישראל יחליטו שקליטת עלייה שהייתה בסוכנות היהודית ובחוסר תקציב, יש חשיבות להעביר את הפרויקטים.
סופה לנדבר: בחוסר כספים ממשלת ישלח תיקח את זנה על עצמה.
סופה לנדבר: אני כשרה לקליטת עלייה אשמח שהפרויקטים האלה יהיו במסגרת שלי.
סופה לנדבר: אבל לזה צריכים כמעט 100 מיליון.
סופה לנדבר: עם הקליטה של יוצאי פלשמורה, אני חושבת שיוצאי אתיופיה, על משרד הקליטה בשלוש השנים האלה לא יכולים להתלונן.
סופה לנדבר: בכל הפרויקטים, לא הזמנו לכאן את דוד יאסו, אבל הוא מנהל אגף היחידי במשרדי הממשלה שהוא יוצא אתיופיה.
סופה לנדבר: הוא מכיר לא במילים אלא מקרוב.
סופה לנדבר: אנחנו עוקבים אחר הפעילות של האגף, אני האחראית על כל מוקד וד"ר נגוסה, יש לנו, מה אפשר לעשות?
סופה לנדבר: אני לא מסכימה איתך.
סופה לנדבר: אני לא מסכימה, אתם צריכים לשתף יותר פעולה עם רשויות שאתם נמצאים שם.
סופה לנדבר: אני לא אוהבת שתמיד אומרים לא מרוצים ולא מרוצים.
סופה לנדבר: את התקליט צריכים לשנות.
סופה לנדבר: יוצאי אתיופיה צריכים לעבור אינטגרציה, ואני כשרה לקליטת עלייה עשיתי ואעשה הכל כדי שהאינטגרציה הזאת תיכנס לתוקף בכל עיר ועיר.
סופה לנדבר: אני עוד לא הרמתי טלפון לראש עיר אחד או למחזיק קליטת עלייה, שאמר לי – אני מסרב לתת תמיכה.
סופה לנדבר: עכשיו, כל מוקד שיש בכל עיר, הוא לדעתי עוזר והוא מחזיק את היד על כל אותן בעיות, כמו שיש וקיימים בקליטה של יוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: אנחנו כן עשינו המון שינויים, נכון חביב?
סופה לנדבר: וכדי שיפנו מרכזי קליטה, אבל גם יוצאי אתיופיה צריכים לתת לזה יד.
סופה לנדבר: אתה יודע כמה בודדים צעירים שמחזיקים מרכז קליטה ומיטות במרכז קליטה שנים רבות.
סופה לנדבר: הם כבר לא נמצאים שם אבל מחכים שמישהו ייתן להם דירה.
סופה לנדבר: בזמן שמדברים על אינטגרציה וכניסה לחברה הישראלית ולהיות שווים בין שווים, אז גם צריכים להיות שווים בין שווים, ואתה יודע, אני בעד העדפה מתקנת, אבל גם צריכים לקחת על עצמו, כל אחד מאיתנו, וזה לא משנה אם הגיע מאתיופיה או ממדינה אחרת, צריך להגיד.
אברהם נגוסה: כבוד השרה, זה לא אני המצאתי את זה, השטח מדבר בעד עצמו.
דני דנון: אני מבקש לסיים.
סופה לנדבר: אתה יודע, השטח מדבר ואני לא רוצה להגיד ולהשוויץ כאן, כמה השטח מגיע למשרד לקליטת עלייה ואומר תודה.
סופה לנדבר: ואגב, הדלת שלי פתוחה לא רק לעולים ממדינה זו או אחרת.
סופה לנדבר: עולים מאתיופיה, כל יושבי ראש ארגוני יוצאי אתיופיה, לדעתי יותר מדי, צריכים להתאחד ולהיות כולם יחד, ואתה בדיוק יודע ואני עכשיו לא אדבר, כן, כן.
סופה לנדבר: הממשלה קיבלה החלטות שלא הייתה מקבלת במשך שנים רבות ואת זה אסור לשכוח.
סופה לנדבר: מקיר הזיכרון שעכשיו הוועדה התחילה לפעול, והמון המון דברים.
סופה לנדבר: אבל לזה גם אתם צריכים לעזור, מה אפשר לעשות?
סופה לנדבר: צריכים להתאחד ואתה יודע מה יכול להיות, שיש סגני ראשי ערים דוברי רוסים ואין סגני ראשי ערים יוצאי אתיופיה, בגלל שהעלייה הזאת מפוזרת והם לא מסוגלים להתאחד.
סופה לנדבר: כאחד יתאחדו – יתנו תמיכה לאותם אנשים שצריכים להיבחר ואני חושבת שבתוך העלייה הזאת יש המון המון אנשים שעלו על דרך המלך, הצליחו במדינת ישראל ו מספיק לבכות כל החיים.
סופה לנדבר: מספיק לבכות.
סופה לנדבר: צריכים גם לדעת להגיד תודה על מה שנעשה, על מה שאנחנו עושים ואנחנו עושים בשיתוף פעולה.
סופה לנדבר: ולסיכום ---
דני דנון: אני מכבד ומעריך את השרה, אבל אני חייב לקצוב.
סופה לנדבר: זה המשפט האחרון, אדוני.
סופה לנדבר: אדוני יושב ראש פורום הסגנים, אני אשמח מאד, אשמח מאד אם אתה תזמין אותי לפורום.
סופה לנדבר: אנחנו ניתן שם את האני מאמין של המשרד ואנחנו גם נצליח לספר על מה שהצלחנו יחד אתכם.
סופה לנדבר: ובמשפט אחרון, מחר קול קורא, אנחנו מסיימים את הקול קורא.
סופה לנדבר: המכרז שלנו מסתיים ואני רוצה להגיד לך, אדוני ראש העיר, שלא יהיו כאן תירוצים מאף ראש עיר שנמצא במרכז המדינה.
סופה לנדבר: אני אישית הרמתי טלפונים לראש עיריית הרצלייה, לראש עירית בת-ים, לראש עיריית נתניה, לראשי ערים במרכז ובתל אביב ---
דני דנון: כמה מעטפות הגיעו?
סופה לנדבר: אנחנו מחר נגיד לנו.
סופה לנדבר: אסור לנו לספור את המעטפות לפני זה.
סופה לנדבר: אנחנו יש לנו תנאי מכרז או קול קורא, אבל מחר אתם תדעו מי באמת רצה את העלייה.
סופה לנדבר: ואני רוצה להגיד במשפט אחרון – אין היום תירוצים.
סופה לנדבר: אם אין קרקע חומה, יש קרקע של מינהל מקרקעי ישראל לפי החלטה של ממשלה.
סופה לנדבר: ועל הקרקע הזאת ניתן לבנות ואנחנו, מדינת ישראל, ממשלת ישראל וראש הממשלה, אנחנו תומכים, אני מאמינה שגם משרד האוצר לא יעשה לנו בעיות, אנחנו תומכים ונתמוך בראשי הערים, כספית, אלה שירצו להקים מחר דיור לאותם קשישים ולפתור את בעיית הדיור שלא היה לה במשך 20 שנה במדינת ישראל.
דני דנון: תודה רבה לשרה.
דני דנון: אני מתנצל בפני שאר המבקשים.
דני דנון: משפט קצר לרזי אחרק מראש העין, ואנחנו חייבים לסכם.
דני דנון: רזי, בבקשה, בקצרה.
רזיאל אחרק: טוב, אני באמת לא אאריך.
רזיאל אחרק: קודם כל אני מצטרף לברכות של כולם, אתם עושים פה עבודה נפלאה.
רזיאל אחרק: לאורי שבאמת הרים את היוזמה ולך דני, שבעצם זה לא מובן מאליו.
רזיאל אחרק: זה מבורך לבוא ולשמוע את כולם ולחוש את השטח מה הוא אומר ואז לקבל החלטות.
רזיאל אחרק: תראו, קליטה זה אירוע קשה.
רזיאל אחרק: עד היום מרגישים את הקליטה ואת העלייה של שנות ה-50, עד היום, וכמו שאמרו כאן, מתברר שהקליטה של הדור השני היא הרבה יותר קשה.
רזיאל אחרק: אני מחזיק תיק הספורט וההנדסה בראש העיר, שמי רזיאל אחרק, סגן ראש עיר, לא מחזיק הקליטה, ואני מרגיש את זה דרך הספורט, ואני חושב שבכסף קטן אפשר באמת לקחת את כל הנוער, הילדים שקשה להם עם הקליטה ולהכניס אותם לתוך פעילות.
רזיאל אחרק: האבסורד הוא שראש העיר, שיש בה 10% משפחות עולים, שזה בערך 1,000 משפחות, ותקן אותי אם אני טועה שם לגבי התקציב, 20,000 שקלים.
רזיאל אחרק: אם אני מחלק את זה ל-1,000 משפחות זה 22 שקלים למשפחה, 5 שקלים לנפש, לקליטת עלייה.
רזיאל אחרק: אני לא מדבר עכשיו לשכת הרווחה ---
סופה לנדבר: לא אתה סופר לא נכון.
רזיאל אחרק: יכול להיות.
סופה לנדבר: כשעולה חדש לפי הנתונים שלנו שמקבל תמיכה ממשרד הקליטה וממשרד האוצר קודם כל, זה עד 10 שנים בארץ, אז כנראה הם עברו את הזמן.
רזיאל אחרק: אז אוקי, בדיוק זה מה שאני בא לומר.
רזיאל אחרק: היא אמרה פה שהדור השני הרבה יותר קשה לו להיקלט.
רזיאל אחרק: עכשיו תראי, כבוד השרה, מה שלא תשקיעי עכשיו 10 שקלים, תשקיעי בעוד 15 שנה 1,000 שקלים.
רזיאל אחרק: כל ילד, כל נער שלא נקלט כמו שצריך – אנחנו נפגוש אותו ברווחה, אנחנו נפגוש אותו בכל מיני מקומות שלא היינו רוצים לפגוש אותם.
רזיאל אחרק: ואני חושב שלא מדובר בכסף ישיר לתת איזו שהיא הקצאה או איזו דירה.
רזיאל אחרק: אני מדבר על פעילות, לקחת אותם מהשטח ולתת להם פעילות.
רזיאל אחרק: תודה רבה.
סופה לנדבר: אני אמסור את זה לשרת הספורט.
דני דנון: ד"ר סידלקובסקי מקריית שמונה נמצא פה?
דני דנון: אני חייב לסכם את הדיון אז אני מתנצל בפניך ובפני שאר החברים שהגיעו.
דפני מושיוב: אפשר הערה קצרה?
דני דנון: אני מתנצל, יש הרבה דוברים שביקשו, אבל דיברו פה הרבה ויש עוד הרבה דברים שלא הספיקו.
דני דנון: אני אשמח להמשיך את הדיון ולהקריא הודעת סיכום, עד שאנחנו נעשה דיון נוסף אורי, נעשה את זה ברשות.
דפני מושיוב: אפשר הערה קצרה שהיא פשוט בקשה?
דפני מושיוב: האם אפשר ליצור סטנדרטיזציה בין המשרדים להגדרה מי הוא עולה חדש, מי הוא עולה ותיק?
דפני מושיוב: זה אחד הדברים שקצת חסרים וכדאי אולי להתייחס אליו וליצור איזה שהם סטנדרטים מה נקרא הצלחה ואיפה המקומות שקצת יותר קשה לנו ולראות את השילוב בין משרדי הממשלה.
איציק הלמן: גם אני מבקש בקשה כבוד יושב הראש, מאיציק הלמן, אני יושב ראש איגוד יוצאי ברית המועצות בבאר שבע, והנושא הוא מקצר החוק שיזמת וברכתי אותך, חוק ערים קולטות עלייה.
איציק הלמן: רק ביקשתי להוסיף להצעת החוק שלך שההכנסות שיהיו כתוצאה מהחוק הזה, מה שנקרא בשפה המקצועי – ייצבעו ויחזרו לפיתוח נושא העלייה באותה העיר.
דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות קיימה ישיבה מיוחדת עם פורום סגני ראשי ערים, בהשתתפות יושב ראש הפורום מר אורי בוסקילה, שרת הקליטה, נציגי המשרדים וסגני ראשי ערים מכל רחבי הארץ.
דני דנון: הוועדה קוראת למשרד הפנים לעגן את מעמד מנהלי מחלקות קליטת עלייה בחוק; הוועדה תמשיך לקדם הצעת חוק לשינוי ועדכון קריטריונים של ערים קולטות עלייה; הוועדה מודה לשרת הקליטה, למשרד הקליטה, למשרד החינוך, למשרד הרווחה, לארגונים ולסגנים על פעילותם למען קליטת עלייה.
דני דנון: אני רוצה להודות לכולם שהגיעו, ואנחנו אורי, נשמח לעשות דיון המשך, לא בכנסת, יחד עם הסגנים ולהמשיך לדון לעומק בסוגיות.
דני דנון: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, קליטה ותפוצות.
דני דנון: אנחנו דנים היום בנושא בקשה לדיון מהיר, של חבר הכנסת ישראל חסון.
דני דנון: נושא שאנחנו עוסקים בו רבות, מענקי דיור למשפחות עולים מאתיופיה.
דני דנון: בפתח דבריי אני אומר שהוועדה מפעילה מכבש לחצים על משרד האוצר, על-מנת לפרסם באופן מיידי את עדכון המענק ואנחנו מקווים שבישיבה שתתקיים עם מנכ"ל האוצר, מר חיים שני, בתאריך ה- 22 למרץ, נקבל עדכון ממשרד האוצר לגבי עדכון המענק כשבפועל ההערכות שלנו, שהמענק ליוצאי אתיופיה שיוצאים ממרכזי הקליטה, יגדל בסביבות בין 30% ל- 40%, תלוי בהרכב המשפחה, זה גידול משמעותי, זה אומר שזה יגיע.
אברהם מיכאלי: מחירי הדירות, אדוני, עלו כבר מעל 20%.
אברהם מיכאלי: אז זה כבר נשחק.
דני דנון: אתה צודק, חבר הכנסת מיכאלי, ואנחנו סיירנו ביום ראשון השבוע, הוועדה סיירה בעיר אור יהודה ובקרב הקהילה האתיופית וראינו את הנושאים של מצוקות הדיור אבל בכל-זאת, אני חושב שזה, יכולים להיות גאים בכך שמדינת ישראל מעניקה מענק של 500, 600 ואנחנו נגיע גם ל- 700,000 שקל, לרכישת דירה, אני חושב שזה דבר מכובד ביותר, שיסייע רבות ליוצאי אתיופיה.
דני דנון: אנחנו רוצים לסייע להם ואני מקווה שתהיה בשורה בנושא.
דני דנון: אנחנו דנים היום, בעקבות פנייה שהגיעה לחלק מחברי הכנסת, לגבי ההפניה של העולים לאזורים מסוימים, הפניה מכוונת, לרחובות מסוימים כפי שניתן והנושא הזה הוא נושא בעייתי.
דני דנון: אנחנו נשמע את העמדה של משרד הקליטה בנושא הזה, של המשרדים השונים, ונבדוק בהחלט האם יש באמת הפניה כזאת.
דני דנון: אני רוצה לפני חבר הכנסת חסון, לבקש מהמרכז מחקר ומידע שביקשנו ממנו לבדוק את הנושא, לתת לנו סקירה על-מנת שנוכל לדעת מה המצב העובדתי היום.
דני דנון: אני אבקש מפלורה לתת לנו את הסקירה, בבקשה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: תודה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: לפי הממצאים שבידינו, חיים כיום בישראל קרוב לכ- 120,000 יוצאי אתיופיה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: לפי נתוני מכון ברוקדייל, כ- 70% מהם מרוכזים בכ- 17 יישובים באשכול חברתי, כלכלי, בינוני ומטה, בישראל.
פלורה קוך-דבידוביץ’: זאת למרות מדיניות ממשלת ישראל בשנות ה- 80 של המאה הקודמת, שביקשה למנוע ריכוזים של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה, כך שלא יהוו שניים עד ארבעה אחוז משיעורי היישובים.
פלורה קוך-דבידוביץ’: לשם כך אף ניתנו משכנתאות במימון נוח.
פלורה קוך-דבידוביץ’: עם זאת, למרות הצלחה של התוכנית שהביאה לכך שכ- 69% מיוצאי אתיופיה כיום הם בעלי דירות, עם זאת, הדירות שבבעלותם הן בעלות ערך כספי נמוך, לפי נתוני הלמ"ס עולה שערכן של הדירות האלה הוא נמוך בכשליש.
דני דנון: איזה מספרים אתמול בלילה, מדובר על 600,000 שקל ממוצע?
פלורה קוך-דבידוביץ’: זהו.
פלורה קוך-דבידוביץ’: בעוד שערך הדירה הממוצעת שבידי משק בית ישראלי עומד על כיותר ממיליון שקל, ערך הדירות הוא כ- 600,000 שקל בלבד.
פלורה קוך-דבידוביץ’: מה שבעצם מקשה מאוד על העולים האלה להשתמש בדירות שברשותם כמקפצה אחר-כך לדיור משודרג יותר וגם לפי הטענות שעלו, גם מקבע את הצאצאים ואת הדור הבא, גם לשכונות מצוקה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: על-פי החלטת ממשלה שהתקבלה ב- 2008, לגבי תוכנית חומש לשיפור קליטת עולי אתיופיה בישראל, נקבע נוהל של משרד השיכון והמשרד לקליטת עלייה שבמסגרתו בעצם יינתנו מענקים מכמה סוגים.
פלורה קוך-דבידוביץ’: אחד המענקים לא יאפשר קבלת מענק ברחובות ושכונות מסוימים, שבהם כבר קיים ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: לא יאפשר מענקים, אלא יאפשר הלוואות בתנאים רגילים, שאני בטוחה שתשמעו אותם מגורמי המקצוע וכמו כן יאפשר מענקים מוגדלים בכ- 40%.
אברהם מיכאלי: אבל הם לא יוכלו לרכוש דירה באזורים אחרים.
אברהם מיכאלי: אותם רחוקות או אותן שכונות, למה נותנים להם את המשכנתאות?
אברהם מיכאלי: כי שם זה האפשרות היחידה שיש להם לרכוש.
אברהם מיכאלי: אם יעבירו אותם לשכונות אחרות, אז ייקנו אולי חצי דירה, לא?
אברהם מיכאלי: זה לא דירה שלמה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: זאת שאלה שבוודאי היה עדיף להפנות לגורמים המוסמכים בנושא ובאשר למענקים, המענק השני יאפשר כאמור מענק מוגדל בכ- 40% שיאפשר לקנות דירה באזורים שבהם ריכוז יוצאי אתיופיה הוא נמוך מאוד.
פלורה קוך-דבידוביץ’: לפי הנתונים שקיבלנו עד כה, לא הסתמן איזה שהוא שינוי משמעותי בריכוזי האוכלוסייה בערים השונות.
דני דנון: איך הגיעו ל- 200, את יודעת להסביר לנו?
פלורה קוך-דבידוביץ’: 200 חוזים בשנה?
פלורה קוך-דבידוביץ’: בנתונים שנמסרו מהמשרד לקליטת עלייה, ב- 2001 ניתן תקציב לכ- 200 חוזים בלבד, למענק המוגדל.
דני דנון: מה היה בשנים הקודמות?
פלורה קוך-דבידוביץ’: לא קיבלנו מידע בנושא הזה.
ישראל חסון: רגע, סליחה.
ישראל חסון: 200 חוזים מתוך סך של כמה נדרשים?
פלורה קוך-דבידוביץ’: אנחנו מבינים שכרגע מחכים יותר מאלף.
ישראל חסון: מה הדלתא?
דני דנון: יש 1,070 משפחות היום במרכזי קליטה.
פלורה קוך-דבידוביץ’: שמחכים לצאת, כן.
ישראל שוורץ: 600, 700 בשנה.
ישראל חסון: אתה צריך 600, רגע, אתה צריך 600, 700 בשנה ואתה מקבל 200?
ישראל חסון: אני שואל.
ישראל חסון: בוא תסביר לי.
ישראל חסון: כשהיא אומרת לי 200 אני לא יודע אם זה מעט מדי או יותר מדי.
ישראל חסון: ביחס למה?
ישראל שוורץ: קודם כל, זה מעט מדי, אני אומר לך.
ישראל שוורץ: זה בערך 600, בערך, בשנה, 200,000 איש.
ישראל שוורץ: 600 רכישות.
דני דנון: פלורה, עוד משהו?
פלורה קוך-דבידוביץ’: רק לציין שממשרד הקליטה נמסר ששיעור המימוש בעצם של המענקים הולך להיות, צפוי להיות נמוך יותר, בשל מחירי הדירות הגבוהים.
דני דנון: אני רוצה לפנות לחביב קצב, ולקבל מכם סקירה לגבי העניין הזה, גם למה 200 ואם אתה יכול לתת לנו מה ההבדל בין משפחה ממוצעת נגיד של חמש נפשות, אומרים שבדרך-כלל זה יותר, מבחינת אלו שמקבלים את ה- 200, את המענק של ה- 200, לעומת משפחה שלא זוכה למענק.
דני דנון: כמה זה בכסף.
חביב קצב: לפני שתענה לשאלה, תן לנו תמונה, להרחיב את התמונה בנושא הזה.
חביב קצב: עד 2008, כל הנושא של המענקים המוגדלים לא היו, המענקים המוגדלים בסך תקציב של 200 חוזים לשנה, הופעלו בשנת 2008, וזה על-פי החלטת ממשלה, ובאו לתת מענה, כי זה תוספת לתקציב הקיים במענקים קיימים, קראנו להם מענקים קיימים, תכף אנחנו נפרט את זה.
חביב קצב: אמרנו – תוספת, על-מנת שהעולים מאתיופיה יגיעו גם לשכונות ולרחובות שעד עכשיו, עד אז לא הגיעו וליישובים שעד אז לא הגיעו.
חביב קצב: המטרה – לתת להם תוספת 40% מעל המענק הקיים, זה היה המענק המוגדל.
חביב קצב: התחלנו להפעיל אותו בשנת 2008.
חביב קצב: כאשר בינתיים לשנה הוא במסגרת תקציב.
חביב קצב: המטרה היא שהמענק הקיים ימשיך, אמור לתת מענה לעוד 500, עד 500 מקרים לשנה.
חביב קצב: יש תוספת של 200 מקרים, חוזים מוגדלים, 700 חוזים לשנה.
דני דנון: בוא תפרוט לנו את זה במונחים כספיים.
חביב קצב: זה משתנה.
דני דנון: תן לי דוגמה למשפחה עם שלושה ילדים, מה ההבדל.
חביב קצב: הסכום הכי גדול שיכולה להגיע משפחה עם שישה ילדים בשנתיים הראשונות שלה בארץ ברמת יישוב הכי גדולה, מגיעה ל- 700,000 שקל.
דני דנון: היום?
חביב קצב: היום, כן.
דני דנון: לפני הגידול.
חביב קצב: זה המוגדל.
דני דנון: זה המוגדל?
דני דנון: זה ה- 200 משפחות?
חביב קצב: זה ה- 200 משפחות, כן.
חביב קצב: הממוצע עומד על 550,000 שקל במוגדל, כי המשכנתה משתנה בין מספר הנפשות, שנות העלייה, מקום הרכישה מבחינת היישובים, והממוצע הרגיל של מענקים קיימים עומד על 400,000 שקל.
חביב קצב: זה הפערים.
חביב קצב: 400,000 שקל זה היה אמור לתת מענה להמשך המענקים הקיימים.
חביב קצב: מה שקרה בשנתיים האחרונות, ובמיוחד, וכבר בתקופה האחרונה, קרה משהו שכולנו, אנחנו יודעים שאנחנו לא מחדשים, שמחירי הדירות כבר הרקיעו שחקים והפער בין גובה המענק, אפילו המוגדל, אפילו ה- 700 או 600.
אברהם מיכאלי: 20% זה מוגזם?
חביב קצב: אני אענה לך.
חביב קצב: הפער הוא כבר פער מאוד מאוד גדול.
חביב קצב: כי אנחנו יודעים שעולים מאתיופיה, כשהם הולכים לבנקים, זה הכסף שהם רוכשים בו את הדירות, אין הלוואה משלימה, אין תוספת הלוואה משלימה, אין להם את הביטחונות לספק לבנקים על-מנת לקבל את ההלוואות המשלימות.
חביב קצב: אין להם את היכולת להביא החזרים חודשיים מאצלם, כי כולם עוד בראשית הדרך שלהם, תוך שנה, שנה וחצי, כבר אמורים לרכוש דירה, לצאת ממרכז הקליטה, להתחיל ולהשתלב בדיור הקבע ואז נוצרה תמונה שאפילו הכסף הקיים, אין בו מימוש מלא.
חביב קצב: גם התקציב הקיים היום שישנו, אין לנו מימוש מלא לתקציב, ומה שהיה שנה שעברה בקושי, אנחנו על פני שנה שלמה הצלחנו בקושי רב לממש.
דני דנון: ב – 2010, מה היה המימוש של התקציב?
חביב קצב: היה 180 חוזים מוגדלים ועוד כ- 250 חוזים רגילים.
חביב קצב: מה שאנחנו צופים בשנת 2011 ברמה הנוכחית, התוצאה היא של צמצום היישובים, הפערים הגדולים בין גובה המענקים לבין מחירי הדירות יביאו שבשנת 2011, אם לא תהיה החלטה בוועדה בין משרדית בראשות מנכ"ל משרד האוצר ואני מאוד שמחתי לשמוע עכשיו שמנכ"ל האוצר מגיע לוועדה ב- 22 למרץ, אם לא תהיה החלטה משמעותית בשני מישורים, גם הגדלת התקציב וגם החלטה על הגדלת גובה המענקים, אני מדבר על לפחות להגיע לממוצע של 650 עד 700,000 שקל.
דני דנון: מי מייצג את המשרד שלכם?
דני דנון: בצוות של האוצר, יש לכם נציגות?
חביב קצב: אני.
דני דנון: אתה יושב שם?
חביב קצב: עוד כמה אנשים, אבל גם אני.
חביב קצב: הנקודה המרכזית, אנחנו, הבקשה שלנו מהאוצר היא שני מישורים.
חביב קצב: אנחנו צריכים לתוספת משמעותית לתקציב הקיים, וגם קבלת החלטה בנושא הגדלת המענקים.
חביב קצב: אם אין שתי ההחלטות האלה, אנחנו נגיע למצב מאוד ברור.
חביב קצב: אנחנו נגיע בנובמבר, אוקטובר, נובמבר, דצמבר, שנת 2011, יכול להיות שנגלוש לינואר 2012, לא תהיה לנו אפשרות לקלוט עולים שאמורים להגיע מאתיופיה.
חביב קצב: עד עכשיו מגיעים, על-פי החלטת הממשלה, 200 עולים, אמורים להגיע לחודש, ואחר-כך יהיה עד נובמבר 2011.
חביב קצב: אנחנו נגיע בנובמבר 2011 למלוא מספר המיטות המאוכלס אצלנו במרכזי הקליטה.
חביב קצב: היכולת שלנו ללכת לשכור עוד מרכזי קליטה חדשים, היא יכולת מאוד לא קיימת כמעט והחלופות באמצעות אכלוס בבתי-מלון, הן יהיו חלופות יקרות ביותר, עם בעיות מאוד רציניות בטיפול.
חביב קצב: עכשיו צריך להגיד עוד שני-שלושה משפטים, ואני מניח שישראל, חברי ממשרד השיכון, ישלימו.
חביב קצב: יש, צריך לקחת בחשבון, ובמיוחד גב' פלורה.
חביב קצב: בראשית הדרך, כשדובר על הנחיות שהיו במבצע משה, זה היו 8,000 אתיופים.
חביב קצב: מבצע משה זה היה 8,000 – 8,500 אתיופים.
חביב קצב: היום יש למעלה מ- 120,000 אתיופים ביישובי הארץ.
חביב קצב: הנושא של קליטת עולים מאתיופיה ביישובים וברחובות, זה לא רק לתת להם דיור ולסמן וי, ולהגיד פינינו את מרכזי הקליטה וללכת.