GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט טיבייב: כל הקהילה צריכה לתת פה משהו.
דני דנון: אריה קורת, התייחס בבקשה גם לחילופי הגברא, מדוע זה קרה, מה היה ההגיון מאחורי זה וכו'.
דני דנון: אינני מכיר את האנשים באופן אישי אבל קיבלתי פניות לוועדה בענין הזה.
אריה קורת: תודה וצהרים טובים.
אריה קורת: במהלך 2010 המשרד קיבל החלטה אסטרטגית שהוא נכנס למימון פרוייקט גדול למען חיזוק של קהילת בני קווקז.
אריה קורת: הושקעו וסומנו הרבה מאד משאבים לטובת הנושא הזה.
אריה קורת: הפרוייקט הזה כולל מספר תחומים.
אריה קורת: האחד, תיגבור לימודי, השני, הכנה לצה"ל, קורס פעילים ומלגות לכמאה חמישים סטודנטים.
קריאה: מה תקציב הפרויקט?
אריה קורת: התקציב הכולל היה כחמישה מליון שקל לנושא הספציפי הזה.
אריה קורת: לצד הפרוייקטים האלה הוחלט, כפיילוט, להקים שלושה מוקדים בשלושה ישובים, שמחה ידידי, תל אביב -לצערי לא ביניהם.
אריה קורת: רגע, האזנתי לכולכם, האזינו לי.
אריה קורת: הישובים הם באר שבע, נתניה וחדרה.
אריה קורת: הישובים האלה נבחרו כי בהם יש ריכוזים גדולים של עולי קווקז.
אריה קורת: נכון שהפרוייקט לא צלח כפי שרצינו.
אריה קורת: היו פרקים יותר טובים ופחות טובים אבל כבר במהלך 2010 הופקו לקחים ונכון להיום, מיד אחרי החגים, אנחנו יוצאים לפרויקט - - -
דני דנון: האם ב 2011 התקציב נשאר כפי שהיה?
אריה קורת: כן, התקציב היה ל 2010-2011.
אריה קורת: אנחנו כעת ישבנו -יחד עם בני הקהילה, היתה שם קבוצה של כשלושים איש, ישבנו יחד אתם, בחנו וניתחנו את מה שהיה והיה לנו את האומץ הציבורי לומר: רבותי, היו חלקים בפרויקט שלא צלחו.
אריה קורת: יחד עם זה, אני מציע שננתח את זה גם כאן ביחד כי אי אפשר יהיה לבוא ולומר שרק צד אחד או רק המימסד אשם כי זה אף פעם לא רק המימסד אשם.
אריה קורת: אני גם שואל כאן: איפה הקהילה היתה?
אריה קורת: אם הילדים לא הגיעו לפרוייקטים בנושא תיגבור לימודי אז אני שואל איפה היו הפעילים של הקהילה?
קריאה: כמה מימוש היה מן הכספים של שנת 2010?
אריה קורת: אנחנו עכשו בתהליך של סיום החשבונות ומה שלא מומש עובר לפרויקט המחודש, שהופקו לגביו ללקחים.
אריה קורת: לקח אחד הוא בנושא של תיגבור לימוד, נתחבר לפרוייקט "פלא" שהוא נושא חשוב ומרכזי ועבורו יצאנו למכרז מאד גדול וחברת המתנסי"ם זכתה בו.
אריה קורת: יש להבין, בנושא תיגבור לימודי אנחנו מממנים ילדים שהם כבר דור שלישי בארץ.
אריה קורת: אין פה נציג ממשרד האוצר אבל אתה מבין שאם אנחנו באים עם נתון כזה למשרד האוצר אז לא נקבל עליו את כל המימון והתמיכה.
אריה קורת: יש להבין את זה.
אריה קורת: לגבי "פלא" אנחנו הולכים ומחזקים אותו בכך שיהיו שלושה מגשרים מבני הקהילה שילוו את הפרוייקט הזה ברמה המחוזקת.
אריה קורת: זאת אומרת שבכל מחוז יהיה מגשר שהוא בן הקהילה, הוא יצור את הקשר עם המשפחה, עם בית הספר ועם הפרויקט.
אריה קורת: זה לקח אחד.
אריה קורת: הלקח השני הוא למשל, בפרוייקט הכנה לצה"ל.
אריה קורת: הכוונה שלנו היא לעשות אותו יחד עם הצבא.
אריה קורת: אם הצבא יהיה שותף -ויש לנו כבר דיונים אתו לגבי השותפות שלו בפרויקט, על מנת שיהיה איזשהו המשך.
קריאה: חסר פה מרכיב של הקהילה.
אריה קורת: שניה, גם הקהילה, רגע, תנו לי לסיים.
אריה קורת: הנושא של מנהיגות, נעשה הפרדה בין קורס לפעילים, שיהיה שהוא יהיה במסגרת המוקדים שיפעלו לבין קורס מנהיגות שיהיה ברמה הארצית.
אריה קורת: בכוונתנו לפתוח עוד שבעה מוקדים ואור עקיבא, לא ביניהם.
אריה קורת: אני מנסה לבנות מפתח שיתן מענה.
דני דנון: המשמעות התקציבית היא שהמוקדים והרכז הם ב matching, כשאתה אומר לפתוח עוד שבעה מוקדם, תציעו לרשויות לתקצב רכז, בתנאי שהרשות - - -
אריה קורת: ודאי, אנחנו בשלב ראשון אמרנו: בלי matching של הרשות אבל מאחר וזה פיילוט - - -
דני דנון: אתה מדבר על שבעה מוקדים.
דני דנון: פרט את חלקי הרשות המקומית, מה יידרש ממנה?
אריה קורת: עדיין לא סגרנו את זה כי אני מנסה לבנות איזשהו מפתח אחר לבחירת הישובים כי מסתבר שמספר העולים הרשומים אינו מספיק כדי לתת את המענה הנכון ואנחנו מנסים עכשיו ללכת גם על מפתח של מצב סוציואוקונומי ופרפרייאלי ואין ספק שנגיע לתהליך של סגירת המפתח עוד השנה.
אריה קורת: ב-15 באוקטובר תגזור את הסרט.
שמחה יוסיפוב: דיברת על שלושה מוקדים, באר שבע, נתניה וחדרה.
שמחה יוסיפוב: האם הקמתם שם צוותי היגוי?
אריה קורת: ויותר מזה.
אריה קורת: אומרים שבני הקהילה לא שותפים אבל רבותי, בכל מוקד כזה יש רכז והוא בן הקהילה והוא זה שאחראי על הפעלת המוקד.
אריה קורת: להגיד לכם שאני מרוצה מזה?
שמחה יוסיפוב: למה לא צלח?
שמחה יוסיפוב: מה היתה הסיבה?
שמחה יוסיפוב: אמרת שהיו שלושה מוקדים שבחרתם ובהם הפרויקט לא צלח.
אריה קורת: לא, אמרתי שהפרויקט בכללותו לא עבד.
אריה קורת: רגע, שניה, רבותי, למוקד, רבותי, סליחה, אני מבקש שלא להפריע לי, למוקד נבחר רכז.
אריה קורת: רכז הוא בן הקהילה.
אריה קורת: אתה יכול להביא את הסוס אל השוקת ולא יותר מכך.
אריה קורת: מי שאחראי על הפרוייקט הוא רכז בן הקהילה.
אריה קורת: הוא נבחר על ידי ועדה משותפת והיה גם מכרז, המכרז פורסם בעיתונות והיתה ועדה משותפת של הרשות ושל משרד הקליטה.
אריה קורת: בוא נמשיך.
קריאה: רגע, בתוך המוקדים, רק על מנת להבין, האם בתוך המוקדים היו ארבעת הנושאים כמו הכנה לצה"ל - - -
אריה קורת: לא, לא, לא, הנושאים האלה הם לא - - -
שמחה יוסיפוב: רגע, למה, אם כבר זה נפרד אז למה אור עקיבא לא קיבלה, לא הכנה לצה"ל, לא תיגבור לימודי ולא שום דבר?
אריה קורת: קודם כל תיגבור לימודי אור עקיבא קיבלה אבל אני לא רוצה שננהל עכשיו את הדיאלוג הזה.
שמחה יוסיפוב: אני יודע, ואני בקי בכל מה שקורה מבחינת תקציבי משרד הקליטה.
שמחה יוסיפוב: הרי אני מקבל תקציב זעום מאד ואתה יודע כמה אני מקבל לאור עקיבא, 130,000 ₪ זה כל התקציב שלי, אי אפשר לעשות עם זה כמעט כלום ואתה יודע את זה טוב.
שמחה יוסיפוב: בוא נעזוב את הסכום הזה כי הוא לכלל העולים אבל אני מדבר על העדה קווקזית, הרי יש באור עקיבא ריכוז גדול שלה.
שמחה יוסיפוב: נכון שאם תשווה אותה לחדרה אז חדרה יותר גדולה אבל אם תשווה אותה לאוכלוסיה של אור עקיבא אז אנחנו יותר גדולים.
אריה קורת: האם אתה יודע כמה סטודנטים מאור עקיבא קיבלו מילגה עכשיו?
אריה קורת: רגע, רגע, כבוד ראש העיר, תדייק עד הסוף, כמה סטודנטים בני הקהילה שגרים באור עקיבא קיבלו מילגה?
שמחה יוסיפוב: אריה, באור עקיבא עושים עבודה טובה אבל אני אומר לך משהו.
שמחה יוסיפוב: דיברנו על הוראת שעה וצריך להאריך אותה, להאריך את שנות הפעילות שלה.
שמחה יוסיפוב: התחילו בעשר שנים, האריכו לשלוש נוספת פעמיים והנה שש עשרה שנה אבל, צריך להגיע להחלטה שכל העולים מ- 1990 - - -
אריה קורת: אבל עובדה שהסטודנטים היום מקבלים מילגה מתוקף הוראת השעה.
שמחה יוסיפוב: למה לקבל מילגה?
שמחה יוסיפוב: למה שלא יקבל לימוד חינם?
אריה קורת: לימוד חינם?
אריה קורת: מי מקבל לימוד חינם?
אריה קורת: עם המילגה הזו הוא גם תורם לקהילה.
שמחה יוסיפוב: מילגה זו ועדה, שמע, לתרום לקהילה, כולם תורמים לקהילה אבל למה לא להאריך ולהחליט שהדברים יהיו כמו בשנת 89' או 90'?
דני דנון: אריה, אנחנו בסוף יולי.
דני דנון: חצי שנה כבר עברה.
דני דנון: שמעתי על שבעת המרכזים שאתם עומדים לפתוח וזה מבחינתי חשוב.
דני דנון: איזה עוד דברים יש שאתה יכול לבוא ולדבר עליהם היום?
דני דנון: הרי אחרי החגים כבר לא יישאר זמן.
אריה קורת: בגלל שאנחנו עכשיו שבחודשי הקיץ אמרנו שנקח את החודשים האלה על מנת להיערך לכל השינויים שהצבעתי עליהם כולל התכנון עם הצבא, כולל הנושא של "פלא", לסגור עם חברת המתנ"סים את הנושא של המגשרים וזו ממש מהפיכה כי זה לא היה עד היום ולא עם שום קהילה אחרת שממומנת לפרוייקט "פלא".
אריה קורת: רק הקהילה של עולי קווקז תזכה עכשיו בשלושה מגשרים רק לצורך תיגבור לימודי, למשל.
אריה קורת: הפקנו לקח נוסף והוא הקשר עם הקהילה.
אריה קורת: פה אני מודה שלא עבדנו מספיק נכון.
אריה קורת: ישבנו יחד עם בני הקהילה, קבענו צוות משותף שבו יהיו שבעה או שמונה נציגים מבני הקהילה.
אריה קורת: מר מצליח נתן רשימה של אנשים.
אריה קורת: אנחנו מתכננים -ברגע שנזכור תקציבית את הפרוייקט בעוד כעשרה ימים, לקיים פגישה אתם, לשבת ולדון על התכניות ובנושא של המוקדים, למשל, אני בהחלט מצפה שהפורום הזה יצק את התכנים לכל הפרוייקטים שיהיו במסגרת הזו.
דני דנון: התיחס בקצרה לחילופי הגברא.
אריה קורת: אני לא חושב שזה הפורום המתאים להעלות פה בעיות של עובד כזה או אחר במשרד כזה או אחר.
אריה קורת: מתוך כבוד והערכה גם לבוריס, אני לא חושב שזה המקום לפתוח דיון על זה.
דני דנון: האם נשאר היום תקן למישהו שהוא מרכז?
אריה קורת: אין תקן בפועל.
אריה קורת: אין תקן אבל - -
דני דנון: היה תקן עבור נציגים מכל הארץ.
דני דנון: השאלה האם במקומו יש מישהו אחר שהוא הכתובת?
אריה קורת: אנחנו נעשה את הכל כדי לא לפגוע במעמד של בוריס ולא במעמד של הקילה אבל לא זה המקום לדון בנושא הזה.
קריאה: זה המקום.
קריאה: וזה הזמן.
אריה קורת: האם היית רוצה שנדון עכשיו לגבי התיפקוד שלך כיושב ראש העמותה?
אריה קורת: אני מצטער, אני לא חושב שזה הפורום לדון בעובד כזה או אחר.
קריאה: חבל שהתפקיד הזה נעלם.
דני דנון: מאיה שריר, נא התייחסותך.
מאיה שריר: לגבי המגשרים, משרד החינוך לא מעסיק מגשרים שהם לא דוברי אמהרית או קווקזית.
מאיה שריר: לשאלת יושב הראש, יש מגשרים בעשרים וארבע רשויות.
מאיה שריר: הם לא עובדי הוראה ולכן הם לא יכולים להיות מעסקים על ידי המשרד.
מאיה שריר: הם מועסקים על ידי מכרז.
מאיה שריר: יצא קול קורא.
מאיה שריר: היו עוד ישובים שיכלו להגיש ובחרו שלא להגיש.
מאיה שריר: לגבי הטענה שהמשרד מתקצב רק 25%, זה לא מדויק, המשרד מתקצב 75% אבל לפי מספר התושבים בעיר.
מאיה שריר: לאור עקיבא הגיעה רבע מישרה וכל הכבוד לראש העיר שבחר לתת משרה מלאה.
דני דנון: האם יש רשויות שלא מנצלות את התקציב הזה?
מאיה שריר: כן, יש רשויות שלא הגיבו לקול הקורא.
מאיה שריר: זה לא שהן לא מנצלות.
דני דנון: מי כן מנצל?
דני דנון: האם המשרד בא ואמר שיש לו תקציב לעשרים וארבעה מגשרים?
מאיה שריר: המשרד העלה קול קורא.
מאיה שריר: כל רשות שמעוניינת ושעומדת בקריטריונים שהתפרסמו, המכרז הופנה לדוברי רוסית עם פקטור ליוצאי קווקז ובוכרה, כמובן שקיבלו עדיפות.
מאיה שריר: ולא כל הרשויות בחרו להגיב לקול הקורא.
מאיה שריר: זה ב matching, משרד החינוך מממן את רוב התקציב אבל בהתאם לגודל האוכלוסיה באותו ישוב.
רוברט אילטוב: תודה אדוני יושב הראש.
רוברט אילטוב: אנחנו מרגישים פה רגשות מעורבים ולא בכדי, כיון שבאמת הרבה מאד שנים והרבה מאד אנשים -שחלקם יושב כאן פעילים גם בהתנדבות ועושים ומדובר -כפי שנהוג לומר, בבני עמי ובמקביל יש את הפקידות הממשלתית שגם פועלת משך הרבה מאד שנים.
רוברט אילטוב: אנחנו ביקשנו ממשרד הקליטה לעשות בדק בית, לבחון את ההצלחה של הפרוייקט כמו שהוא שהתפתח לאחרונה.
רוברט אילטוב: אלך צעד אחורה.
רוברט אילטוב: התאחדות יוצאי קווקז, בשנות ה-90 המוקדמות היתה בראשות שמחה והצליחה יפה מאד.
רוברט אילטוב: במשך שנים היתה פעילות ענפה, היו הרבה פרוייקטים -והייתי שותף לחלקם כיו"ר ועד סטודנטים, הרבה מאד פרוייקטים נולדו אז ומשרד הקליטה היה שותף, , קרן רש"י, משרד החינוך והרבה משרדים אחרים והיתה באמת פעילות מאד מאד יפה.
רוברט אילטוב: סוד ההצלחה היה שבני הקהילה המתאימים נבחרו.
רוברט אילטוב: לא ששמו מישהו במקום מסוים ואמרו: יופי, שמתי, יצאתי ידי חובה.
רוברט אילטוב: זה לכאורה יפה אבל זה לא יצליח.
רוברט אילטוב: לקחת אדם מתאים, לשים אותו במקום מתאים, לתת לו את הכלים המתאימים - זו ערובה להצלחה, גם בקרה מתאימה -כמובן ועם תקציב מתאים.
רוברט אילטוב: לבוא ולקבוע פרוייקט בלי סמכויות לא יצליח בשום מקום ואני לא אומר את זה כביקורת קוטלת אלא כמשהו בונה.
רוברט אילטוב: ההתאחדות -עם הזמן ובגלל כל מיני דברים, נסגרה.
רוברט אילטוב: לפני כשש שנים הקמנו אותה מחדש, מתוך צורך אמיתי, כי ראינו שכשאין התאחדות, כשאין גוף שמרכז פעילות, כשאין גוף שמלכד אז נוצר ואקום והבלבול שאנחנו שומעים פה היום הוא תוצאה של אותו ואקום.
רוברט אילטוב: כשהקמנו את ההתאחדות החדשה, בשנת 2006, הקמנו אותה ללא תקציבים, אני הייתי יושב הראש, הקמנו אותה עם בעיות כאלו ואחרות, וההתחלה היתה שלילית.
רוברט אילטוב: משרד הקליטה ואריה קורת -כשותף מלא ומסייע סייע בהקמת ההתאחדות מחדש.
רוברט אילטוב: היו לנו מספר מטרות ואחת מהן היתה לנסות לאתר תקציבים בחוץ לארץ.
רוברט אילטוב: יהודים שיתרמו לפעילות ולשמחתי אחד האנשים שהרימו את הכפפה, מר גבע זכריאייב, ממוסקבה, תורם ידוע, איש חינוך ואני כרגע מייצג אותו בישראל בעמותה "סמגי" והוא באמת מסייע לפעילות וההתאחדות "מרימה את הראש".
רוברט אילטוב: פנינו למשרד הקליטה ואמרנו: ראו, חברים, אתם מכירים אותנו, מדובר במנהיגות שהיא אותנטית, מנהיגות שנבחרה על ידי ציבור, מנהיגות שעושה בהתנדבות בכל הארץ, ולמעשה בכל ערי יש נציגות, אנחנו מבקשים שתהיו שותפים מראש, בתכניות.
רוברט אילטוב: גם הכסף שבסופו של דבר נצבע, נצבע אחרי מאבק של ההתאחדות.
רוברט אילטוב: אחרי מאבק שבו באנו ואמרנו: חברים, אמנם נעשָה הרבה בעבר, אמנם הקהילה עלתה על דרך המלך ובאמת יש הרבה מאד הצלחה בהרבה תחומים אבל, נשארה אות אחרונה, ושם זה חסר.
רוברט אילטוב: אמנם נכון שיש פעילות עם הצבא ויש פעילת עם יזמות עסקית ויש עוד אבל בוריס נשאר, הקשר עם הממשלה היה באמת דרך בוריס ואם הקשר הזה יתנתק אז אנחנו נהיה בבעיה.
רוברט אילטוב: הפרוייקטים גובשו והפרוייקטים תוכננו בלי להיעזר באנשים המתאימים.
רוברט אילטוב: אמנם הם כן היו בני קהילה מעורבים אבל זה לא נעשה בתהליך בריא, לא נעשה בתהליך מספיק טוב וכמו שאמר נציג משרד הקליטה, שרת הקליטה ומנכ"ל המשרד, אחרי קריאה שאנחנו קראנו, עשינו כנס חירום באור עקיבא שבו דרשנו הסברים ובאמת, נקראנו למשרד הקליטה, קיבלו אותנו יפה והודו, גם השרה וגם המנכ"ל - שהם נכשלו.
רוברט אילטוב: זה באמת דבר שהוא נכון לעשות את הישיבה הזו ואת הניתוח הזה כדי למצוא מה הסיבות ואני שמח שבקשת ההתאחדות והמנהיגות של הקהילה ממשרד הקליטה נתקבלה כדי שקודם כל, נפתור.
רוברט אילטוב: הפרוייקט הנעצר.
רוברט אילטוב: מסיבות כאלו ואחרות הוא נעצר.
רוברט אילטוב: לפעמים עצירה פירושה נסיגה וזה מה שקורה היום.
רוברט אילטוב: כיוון שנוצר מצב שבו יש רגרסיה, יש הדרדרות באמון של בני הקהילה במערכות השונות.
רוברט אילטוב: וחבל שזה קורה אבל תגובה מהירה יכולה להציל את הפרוייקט הזה.
רוברט אילטוב: כמו שאתה רואה, אדוני יושב הראש, יש כסף.
רוברט אילטוב: יש גם משרד שיודע להוביל כאלה דברים.
רוברט אילטוב: יש קהילה שיש בה הרבה מאד מנהיגות מקצועית וחברתית שיודעת איך עושים את העבודה.
רוברט אילטוב: צריך לחבר, צריך לקשור.
רוברט אילטוב: לכן הקריאה שלנו אליך היתה להתערב, שהועדה תתערב בזמן, כדי שהועדה תוכל לגבש את הדרישה סביב השולחן הזה, הדרישה שמשרד הקליטה והמשרדים הנוספים יהיו מעורבים, יחד עם בני הקהילה, יחד עם ההתאחדות ומנהיגים אחרים, לשבת בזמן מוגדר, לעשות ניתוח של מה שנעשה, איפה נכשלנו, איפה הצלחנו ובעקבות הניתוח הזה לראות כמה כסף יש, לראות איזה פרוייקטים, לבחור אנשי מקצוע מבני הקהילה שהם יעזרו במנהיגים מבני הקהילה.
רוברט אילטוב: לעזור לקהילה הזו זה ממש לא קל.
רוברט אילטוב: אני אומר את זה לצערי כיוון שהייתי מאד רוצה -שכמו שאר הקהילות אנחנו נתערה בחברה הישראלית.
רוברט אילטוב: וזה קורה, בחלק מן הערים בקצב מהיר יותר -כמו באור עקיבא למשל ובחלק מהן בקצב אטי יותר אבל יש כח איכותי בכל עיר ועיר, שדרכו חודרים לקהילה ודרכו אפשר לפתוח.
רוברט אילטוב: מה שהיה עד עכשיו זה שהיחס כלפי המנהיגות היה משהו כמו: יש מתנדבים אז הם יעשו אבל זה כבר לא תופס.
רוברט אילטוב: כי אותם מנהיגים צריכים גם להתפרנס.
רוברט אילטוב: וככל שהזמן עובר הצרכים של מעורבות גדלים לכן, אותם אנשים שפעילים ותורמים מן הזמן שלהם, צריכים אולי להפוך בחלקם למתוגמלים כדי שיוכלו לתת את הידע שצברו במשך השנים והוא יקר מפז אז במקום לשלם לאיזשהו פרופסור שלא מכיר את הקהילה כדי שיהיה יועץ בשכר מאד גבוה, אפשר שיקחו את בני הקהילה, יש פה אנשים צעירים, יש אנשים שיודעים את העבודה.
רוברט אילטוב: לפני סיום, אני רוצה להודות לנציגים של המשרדים שכאן, למשרד הקליטה כמובן ואני רוצה להודות על כך שניתנה הזדמנות רק שצריך לעשות את זה מהר.
רוברט אילטוב: אדגים הצלחה שהיתה בעבר כיוון שבני הקהילה הובילו אותה.
רוברט אילטוב: שמחה הזכיר את המגשרים.
רוברט אילטוב: יש את נושא הסטודנטים ובזמנו, כשקיבלנו מנדט, היינו בכל הארץ וקראנו לצעירים ללכת וללמוד באוניברסיטאות ולהתנדב לצה"ל וליחידות קרביות בפרט, ומשרד הקליטה והגו'ינט וגופים נוספים ביחד אתנו פעלו כך שתוך זמן קצר מאד היתה היענות מאד גדולה ויש מאות סטודנטים ומאות חיילים קרביים וקצינים, יש יזמות עיסקית ותעסוקה: בזכות זה שבני הקהילה היו מעורבים הוקמו מאות עסקים שהעסיקו אלפי אנשים.
רוברט אילטוב: נושא החינוך, שוב, יש גופים שהם לא בני קהילה שמומחים, אפשר לפנות גם אליהם, אלי זרחין, למשל, מפעיל עמותה -וטוב שהוא כאן, הוא מפעיל עמותה שיודעת את העבודה.
רוברט אילטוב: שר הקליטה פנה אלינו בבקשה שנמצא עמותה שתוכל להיות שותפה למשרד הקליטה כדי לבצע ויש את אלי, יש את העמותות שלנו, את ההתאחדות, את "קשב", את העמותות באיזור הדרום שחביב עמד בראשן.
רוברט אילטוב: לסיום, כמו שאמרתי בהתחלה, תודה, ואני מציע, כיוון שעד אחרי החגים יש זמן קצר מאד אולי אפשר למהר עם הועדה או לחכות קצת.
רוברט אילטוב: כי להתחיל משהו שלא יצליח, עדיף לא להתחיל אותו בכלל.
פאבל אליזרוב: תודה רבה.
פאבל אליזרוב: קודם כל שלום לכולם.
פאבל אליזרוב: שמחה, ראש עירית ראש עקיבא, מצליח עמנואל, יושב ראש התאחדות קווקזים, עמיתים לעשייה, נציגי משרד הקליטה, תודה על האירוח החם.
פאבל אליזרוב: אתייחס מבלי "להסתובב", אנסה להתמקד בדברים ספציפיים.
פאבל אליזרוב: אין ספק שתהליך הקליטה הוא תהליך קשה, גם לאוכלוסיה קולטת וגם לזו הנקלטת.
פאבל אליזרוב: ככל שאנחנו לא נשתף פעולה עם אותם אנשים שכבר עברו את התהליך הזה ויש להם נסיון בנושא הזה, אני לא חושב שאנחנו נתקדם צעד או שני צעדים קדימה.
פאבל אליזרוב: לכן, היום אריה ידידי, העבודה שלנו נמשכת כבר הרבה שנים, כנס צעירים ארצי ראשון עשינו בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה, כשאתה לקחת בו חלק ובוריס לקח בו חלק ועוד הרבה נוספים.
פאבל אליזרוב: יחד עם זאת, היום אנחנו נמצאים במצב שבו קיים משאב כספי למען קהילה קווקזית, יש נסיון של אנשים מסביב, אנחנו צריכים לבוא לחזק את אותם אנשים שעובדים בתוך הקהילה, שיש להם נסיון, אולי להקים מחלקה סוף סוף במשרד לקליטת העלייה, שתטפל בקהילה קווקזית, מחלקה עם עובדים בני הקהילה, אולי בוריס -כממונה על ריכוז קליטת עולי קווקז, ירכז אותה, להקים מחלקה במשרד הקליטה שתטפל בנושא הקהילה הקווקזית.
פאבל אליזרוב: העובדים יהיו בני הקהילה, שיש להם נסיון, כי אדם שעבר את התהליך הזה יידע יותר טוב מה יותר טוב לקהילה שלו.
פאבל אליזרוב: רק אותו בן קהילה.
פאבל אליזרוב: לכן הפנייה שלי כאן, מן המקום הזה, לוועדה ולגורמים שכן מיומנים וכן יודעים לעשות את זה, לתת אפשרות לבוריס חנוכאיב, כממונה על קליטת עולי קווקז, לחזק אותו ולהצליח את הפרוייקט ביחד אתו.
פאבל אליזרוב: עשינו מפגש לפני חודשיים עם השרה אבל לא עשינו הפקת לקחים כי אחד הלקחים הוא שלא חיזקנו את האדם שאמור לטפל בזה ויש לו נסיון של שלוש עשרה שנה ואני לא יודע איזה סוג של הפקת לקחים עשינו כי הקהילה היתה שותפה ואם כקהילה היינו אומרים שאנחנו לא מרוצים מבוריס אז בסדר אבל אנחנו מרוצים כקהילה, הוא עדיין עובד במשרד, יש למשרד מדיניות של המשרד ואני מסכים, אף אחד לא מתערב בזה אבל אם יהיה צורך לבקר אנחנו יכולים לעשות ביקורת בונה, לא קרה כלום.
פאבל אליזרוב: זה לטובת המשרד ולטובת הקהילה.
פאבל אליזרוב: אף אחד לא תוקף, אנחנו חברים, באים ומבקשים, כי זה אדם שראוי בעיניי, ואני מדבר כרגע בשמי ואני חושב שעמיתים ובני קהילה אחרים ויושבי ראש ארגונים שונים מסכימים אתי כרגע ואם יהיה צורך אקח יוזמה ואחתים את כולם.
פאבל אליזרוב: אגיש את זה במכתב לכל גורם בכיר בתוך משרד הקליטה להחזיר את בוריס חנוכאייב לתפקידו.
פאבל אליזרוב: לגבי הדור השלישי, הרי יש תכנית "פלא" לדור שלישי, אם קיים שם דור שלישי אז כנראה יש בו צורך, כנראה לו עשינו עבודה טובה בדור השני ולא בדור הראשון אז אם זה קיים אז אנחנו צריכים להמשיך עם זה.
פאבל אליזרוב: לשתף את הארגונים ואת בני הקהילה, יש היום עמון עמותות שעושות עבודה נהדרת, ואגב המוקדים, חשוב לשתף פעולה בין המוקד לבין עמותות מקומיות שקיימות וכבר עובדות, עמותות של הקהילה, שכבר עובדות, שלא יווצר מצב של תחרות, לא צריך להמציא גלגל מחדש, כמו שניסינו לעשות עם "פלא", הכנסנו את אפרגן, היה פלא מצד אחר והמטרה היתה אחת אבל יצרנו תחרות, בשביל מה?
פאבל אליזרוב: כנ"ל גם בנושא הזה.
פאבל אליזרוב: עמותות שקיימות לתת להן שיתוף פעולה או עם פרילנסרים, להיכנס לשיתוף פעולה דרך ראשי ערים שהם ינהלו את המוקדים כי יש להם נסיון, הם עשו את העבודה הזו בהתנדבות, מי יכל לעשות את זה יותר טוב מהם בשכר?
פאבל אליזרוב: זהו נושא אחר אבל אלה דברים מאד חשובים כי הם באים מן השטח.
פאבל אליזרוב: לגבי קבוצות מנהיגות, אנחנו יורקים דם כדי ליצור.
פאבל אליזרוב: החבר'ה בדרום עושים עבודה נהדרת עם קבוצות המנהיגות של הצעירים אבל גם הם יורקים דם כדי ליצור את הקבוצות האלה בגלל חוסר תקציב בשטח.
פאבל אליזרוב: והתקציב קיים אבל הוא לא מגיע אליהם.
פאבל אליזרוב: מבקש להתייחס גם לזה.
פאבל אליזרוב: הבקשה העיקרית היא שאם ראינו שאחת ההצלחות היה עם הסטודנטים ואנחנו היינו חלק מן ההצלחה הזו, אז שווה להגדיל מיכסה מ 150 ל- 250 סטודנטים שבשנה הקרובה יקבלו ממימון של מינהל הסטודנטים, כי ש צורך, אנחנו נדאג לתת מערך -אם זו הדרישה, נעזור להקים מערך התנדבות ארצי, שיתנו שעות בקהילה.
פאבל אליזרוב: יחד עם זאת, הרבה סטודנטים -מעבר למאה חמישים, הגיעו כבר אלינו למרכז מידע ארצי שאנחנו מממנים ואגב, משרד לקליטת העליה נותן תמיכה למרכז שאנחנו מפעילים ויש קו חינם, קו ארצי, שבני הקהילה יכולים לפנות אליו.
פאבל אליזרוב: משרד הקליטה שותף לפרוייקט ונותן תקציב לפי סעיף תמיכות, ולכן אני פונה ומבקש להגדיל את המיכסה של הסטודנטים למאתיים וחמשים כי נגיע גם למאתיים חמישים ואחד.
דני דנון: תודה פאבל, לגבי הרכז בוריס, לא באופן אישי אבל האם הגדרת התפקיד היתה טיפול בעדה?
דני דנון: האם היום -בלי להתייחס אליו אישית, החלטתם לוותר על התקן של טיפול בעדה?
אריה קורת: לא היה תקן.
אריה קורת: היה מוגדר אבל לא היה תקן.
אריה קורת: מבחינת הנציבות לא היה תקן לעולי קווקז.
רוברט אילטוב: אוסיף משהו, בזמנו משרד הקליטה מינה מישהי, אשה מקסימה שלא התאימה לתפקיד, לתפקיד הזה, היה זה בסוף שנות ה-90 והיא לא הצליחה.
רוברט אילטוב: אחרי מסע שכנועים שלנו היא הועברה מן התפקיד והובא בן הקהילה.
רוברט אילטוב: או אז היתה זו הצלחה וזה כי היה לנו עם מי לדבר.
רוברט אילטוב: גם עכשיו, אם ישימו בן קהילה - - -
אריה קורת: האם היום אין לך עם מי לדבר?
רוברט אילטוב: אריה, אתה עושה עבודה מדהימה, אנשים נוספים במשרד לך עושים עבודה מדהימה אבל אנחנו מדברים פה על משהו שהוא קצת גדול מאתנו.
רוברט אילטוב: אנחנו גם רוצים שמשרדים נוספים ירימו את הכפפה הזו.
רוברט אילטוב: מדובר ב 190,000 איש ואנחנו רוצים להשיל מעלינו את החליפה של הנזקקים ולהפוך לתורמים.
רוברט אילטוב: אני משבח את העבודה שלך.
רוברט אילטוב: תמיד.
אלחנן רזיאל: שלום ליושב הראש, שלום ראש העיר, ראש התאחדות עולי קווקז, שלום נכבדים, אנחנו, באיזור גוש דן, בתל אביב.
אלחנן רזיאל: אני יושב ראש קהילת יוצאי בייג'אן ועולי קווקז.
אלחנן רזיאל: הקמנו את התאחדות יוצאי בייג'אן משנת 2007, עמותה רשומה ולפי החוקים של העמותות אפשר לבקש מן הממשלה עזרה אחרי שנתיים, בתחילת 2010 התחלנו בתכניות, לשלוח מכתבים למשרד הקליטה ויש העתק בוועדת הקליטה.
אלחנן רזיאל: המכתבים היו בענין תקציב ובעיות של האיזור שלנו, גם בענין הרכזות.
אלחנן רזיאל: שלש פעמים רשמנו מכתב ושלש פעמים קיבלנו תשובה שלילית.
דני דנון: אני לא יודע מה שיקולי המשרד אבל לפי הדברים של אריה, יש - - -
אלחנן רזיאל: אנחנו מבקשים.
אלחנן רזיאל: קיבלנו אפשרות מעירית תל אביב למימון של 40% ואנחנו מבקשים המון פעמים.
אלחנן רזיאל: באיזור הזה קהילה קצת מפורקת ולכן הקמנו את ההתאחדות של יוצאי בייג'אן.
אלחנן רזיאל: עכשיו הקהילה יותר ביחד.
אלחנן רזיאל: בתל אביב בשכונה אחת יש שלושת אלפים תושבים.
אלחנן רזיאל: אמנם שמחה אומר שאין בתל אביב קהילה אבל יש ויש.
אלחנן רזיאל: באיזור גוש דן יש קהילה ולפני חמש שנים לא ראינו אותה אבל עכשיו רואים.
קריאה: מחשבים את זה יחסית לאוכלוסית העיר.
אלחנן רזיאל: רק בשכונה אחת גרים מעל שלושת אלפים תושבים בערך ואחרי מלחמת לבנון השניה עברו מן הצפון לאיזור גוש דן הרבה אנשים, אלפי אנשים מקהילת הקווקזים.
אלחנן רזיאל: אפשר להגיד שחלקם לא רשום באיזור תל אביב אבל גרים שם.
אלחנן רזיאל: כל הקהילה מבקשת עזרה ממשרד הקליטה, היינו בפגישה עם שרת הקליטה, היינו בוועדת הקליטה בתל אביב ועדיין אנחנו מבקשים עזרה ולא מקבלים.
אלחנן רזיאל: ממלאת המקום שלי תדבר על התכניות שלנו.
אניטה שלמייב: שלום לכולם.
אניטה שלמייב: מדברים על כך שבאיזור תל אביב היו או לא היו יצאי קווקז.
אניטה שלמייב: אני בתור סטודנטית הייתי מגשרת מטעם משרד הקליטה בעירית תל אביב, הקמנו קבוצות לילדים בעזרה בשיעורי בית והכל הצליח, התכנית הצליחה וגם האוכלוסיה תרמה הרבה להצלחת הפרויקט, יוצא מזה שבתל אביב כן יש קהילה.
אניטה שלמייב: אפשר למקד את הבעיות של האוכלוסיה הקווקזית למספר נושאים: חינוך בכיתות יסוד, ביניים וחטיבה.
אניטה שלמייב: משרד החינוך יכול לראות, ולפחות אני, בגלל שאני פעילה עם נוער, ראיתי בנות שש עשרה ושבע עשרה מתחתנות למשל, איך מתייחס משרד החינוך לכך?
אניטה שלמייב: איזה תכניות עושים כדי למנוע את האוכלוסיה הזו מלנשור ממערכת החינוך?
אניטה שלמייב: דבר נוסף, אנשים שעלו בגיל צעיר לישראל, הלכו ישר לפרנס, לעזור למשפחה להתפרנס, כל האוכלוסיה הזו לא מקבלת התיחסות.
אניטה שלמייב: אפשר לדאוג לאנשים בגילאי 25-45 לקורסים להכשרה מקצועית, להוציא אותם ממעגל של חסרי מקצוע ולדאוג להם ללימודים ולהכשרות כדי לעבור לתעסוקות אחרות.
אניטה שלמייב: להפוך אנשים נתמכים שעובדים בעבודות מזדמנות להיות אנשים מקצועיים עם עבודות.
אניטה שלמייב: אפשר לעשות את זה.
אניטה שלמייב: אפשר לעשות תכניות של תרומה לקהילה, אנשים מן הקהילה שהצליחו, שיתרמו אחד לשני ויעזרו אחד לשני אבל כדי לעשות את כל זה צריך שיהיה מרכז.
אניטה שלמייב: אתם מדברים על כל מיני תכניות אבל אני, כבוגרת תואר שני -ואפשר לומר שהצלחתי בחברה, אני לא שומעת על התכניות ופונים אלי ושואלים אותי לאן לפנות ולא שמעתי בכלל על התכניות האלו?
אניטה שלמייב: איפה הן היו?
אניטה שלמייב: לתל אביב כל המידע הזה לא הגיע.
אבשלום אברמוב: יושב הראש, ראש העיר, יושב ראש התאחדות עולי קווקז, משרד הקליטה, משרד החינוך, תודה ליושב הראש.
אבשלום אברמוב: זו לא פעם ראשונה שאני כאן.
אבשלום אברמוב: לגבי ההיבט התקציבי, אתייחס מנקודת מבט אחרת.
דני דנון: סליחתך, במרכז שלך , התקציבים שאריה דיבר עליהם - - -
אבשלום אברמוב: אתיחס.
אבשלום אברמוב: קודם כל אני כל הזמן שומע שיש תקציבי תמיכה לעדה הקווקזית אבל אנחנו במרכז לצעירים לא מרגישים אותם, את זה אני חייב לציין.
אבשלום אברמוב: היתה הבטחה לתת לנו רכזי עולים ב- 2011 וזה לא בוצע.
אבשלום אברמוב: מרכזי עולים בישובים כמו אור עקיבא או חדרה, או מוקד - כל זה מענה כי רכז עולים הוא רכז עולים ויכול להיות גם לקווקזים אבל אין לנו את זה.
אבשלום אברמוב: יש לנו שיתופי פעולה מדהימים עם הנציג מחדרה, כל מה שהוא יכול הוא עוזר ותומך וברכת "ישר כח!" גם לך.
אבשלום אברמוב: בעבר פתחנו קורסים עבור העדה - - -
אריה קורת: הוא עובד משרד הקליטה, צריך לציין את זה.
אריה קורת: אנשים לא יודעים מי זה.
אריה קורת: הוא מנהל מרחב השרון אצלנו.
אבשלום אברמוב: תענוג לעבוד אתו.
אבשלום אברמוב: כל פניה שפונים למשרד הקליטה בחדרה - - -
פאבל אלזירוב: תתייחס לכך שזה לא לגבי קווקזים.
אבשלום אברמוב: כל הפניות שלנו נענות.
אבשלום אברמוב: ערכנו בזמנו קורסים לעדה הקווקזית כמו הזדמנות עיסקית, משפחתונים ובנושא מנהיגות.
אבשלום אברמוב: הכל עבד יפה.
אבשלום אברמוב: היום אין את זה.
אבשלום אברמוב: היום יש לנו אולפן ש"רץ" במרכז צעירים והוא לא רק לקווקזים אלא לכולם אבל יש באור עקיבא הרבה קווקזים אז מטבע הדברים 60% או 70% מן המשתתפים באולפן הם בני העדה הקווקזית.
אבשלום אברמוב: אנצל את ההזדמנות לא כדי לבקש עזרה אלא כדי לבקש שיתוף פעולה.
אבשלום אברמוב: אנחנו מספיק חזקים כדי לבוא ולתת פתרונות, גם פתרונות יצירתיים לשאלה איך להתפתח כקהילה קווקזית.