GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי אלמגור-לוטן: קודם כל יוצאי אתיופיה נבחנים פחות, ניגשים פחות לבחינה.
אורלי אלמגור-לוטן: אחוז אחד מהנבחנים בבחינה הפסיכומטרית בשנים האחרונות, היו יוצאי אתיופיה.
אורלי אלמגור-לוטן: לעומת האחוז באוכלוסייה, שהוא כאחוז וחצי.
אורלי אלמגור-לוטן: מה שיותר בולט הם הפערים בציון, יש פער של 108 נקודות בין ציון הפסיכומטרי הממוצע של יוצאי אתיופיה לבין ציון הפסיכומטרי הממוצע של כלל הנבחנים.
אורלי אלמגור-לוטן: הפער הזה נשאר זהה פחות או יותר בכל התחומים, גם באנגלית גם במילולי וגם בכמותי.
אורלי אלמגור-לוטן: אי אפשר להצביע על זה, שיש איזו שהוא תחום אחד, שיש איתו בעיה.
אורלי אלמגור-לוטן: אני רוצה רק להעיר פה, שבשונה משפות אחרות, אין בחינה פסיכומטרית בשפה האמהרית.
אורלי אלמגור-לוטן: אני לא עם הכובע להגיד האם זה משפיע או לא, אבל רק לדוגמא, יש מבחן פסיכומטרי בשפה הספרדית.
אורלי אלמגור-לוטן: נבחנים בו, אני לא זוכרת האם 100 ומשהו או 200 ומשהו תלמידים בשנה.
אורלי אלמגור-לוטן: מספר קטן של תלמידים, יש מבחן מותאם בשבילם.
קריאה: יוצאי אתיופיה לא מדברים אמהרית.
אורלי אלמגור-לוטן: לכן אמרתי, אני לא בכובע להגיד אם זה יעזור או לא יעזור.
אורלי אלמגור-לוטן: אבל אני חושבת שזה כן מעניין לציין את זה שזה לא קיים.
אורלי אלמגור-לוטן: יש מבחן משולב שיש בו תרגום של מילים קשות לכל מיני שפות, לרבות אמהרית.
אורלי אלמגור-לוטן: רק להגיד, שמבחינת הציונים, הציונים של יוצאי אתיופיה ילידי ישראל יותר מתקרבים כבר.
אורלי אלמגור-לוטן: זאת אומרת הפער קטן בינם לבין הציון הממוצע של כלל הנבחנים.
אורלי אלמגור-לוטן: כשמדובר ביוצאי אתיופיה, שאחד מהוריו, יליד הארץ זה כבר כמעט מגיע לאותה רמה.
פלורה קוק-דוידוביץ: התייחסנו גם במסמך לנתונים שאיתם מגיעים סטודנטים יוצאי אתיופיה להשכלה גבוהה, זו בעצם תעודת בגרות.
פלורה קוק-דוידוביץ: ב-2010 כן מצאנו שיעורים, שקרובים לעשרים אחוזים בין אוכלוסיית יוצאי אתיופיה לבין אוכלוסיית התלמידים הכללית.
פלורה קוק-דוידוביץ: גם ציינו, שתעודת בגרות לא מבטיחה קבלה לאוניברסיטה ועל הסטודנטים לעמוד בתנאי קבלה.
פלורה קוק-דוידוביץ: ב-2010 רק כחמישית מתלמידים יוצאי אתיופיה היו זכאים לתעודה שאפשרה להם ללמוד באוניברסיטה.
פלורה קוק-דוידוביץ: זאת לעומת כמחצית מאוכלוסיית התלמידים.
פלורה קוק-דוידוביץ: התייחסת בתחילת דבריך לתנאים של האוניברסיטאות, שמסייעים להשתלבות.
פלורה קוק-דוידוביץ: אז גם כמובן הגורם המרכזי, שמסייע הוא מינהל הסטודנטים במשרד לקליטה ועלייה, מסייע במימון שכר הלימוד במשך כל שנות הלימודים בתכניות סיוע אקדמיות.
פלורה קוק-דוידוביץ: גם האוניברסיטאות עצמן והמכללות האקדמיות.
פלורה קוק-דוידוביץ: ראינו שהנושא הזה מצוי על סדר יומן, הן כן משקיעות משאבים.
פלורה קוק-דוידוביץ: אם כן, אנחנו רואים תכניות עתידיות גם לסיוע אקדמי כמו שצינת גם במכללת רופין וגם בקריה האקדמית קריית אונו, שם יש מסלולים ייחודיים לקבלת סטודנטים יוצאי אתיופיה להם יש את הנתונים המתאימים.
פלורה קוק-דוידוביץ: גם יש הקלה בתנאי הקבלה בחלק מהאוניברסיטאות וגם במכללות האקדמיות, למעשה הכיוון הוא, להקל בהתחשבות בציונים הפסיכומטריים, ולאפשר קבלה גם עם ציונים נמוכים יותר.
דני דנון: ראיתי בנתונים על אחוז הנשירה הגבוה יחסית.
פלורה קוק-דוידוביץ: זה דיברנו על מכינות ופחות---
דני דנון: מה קורה שם בנתונים?
פלורה קוק-דוידוביץ: במכינות הקדם אקדמיות הנתון, שקיבלנו זה נשירה של כתשעה אחוזים לומדים.
דני דנון: מה זה לעומת---?
פלורה קוק-דוידוביץ: הנתון הזה לא נמסר לנו.
פלורה קוק-דוידוביץ: האמת שלא נערכנו לנושא הזה.
פלורה קוק-דוידוביץ: לגבי אחוזי הנשירה באוניברסיטאות, אין לנו את הנתון הזה לפנינו.
דני דנון: וכולם מסרו מידע.
דני דנון: מי מסר מידע?
פלורה קוק-דוידוביץ: חסר לנו מידע של אוניברסיטת תל אביב במחקר שלנו מקרב האוניברסיטאות.
פלורה קוק-דוידוביץ: מקרב המכללות ענו כשליש---
דני דנון: שלא העבירו נתונים.
פלורה קוק-דוידוביץ: כן.
פלורה קוק-דוידוביץ: המכללות האקדמיות---
דני דנון: למה הם לא העבירו?
פלורה קוק-דוידוביץ: לא התקבלה סיבה.
קריאה: האם בדקתם את המכללות לחינוך?
פלורה קוק-דוידוביץ: פחות.
פלורה קוק-דוידוביץ: התייחסנו לכלל המערכת להשכלה גבוהה.
פלורה קוק-דוידוביץ: לחינוך אין לנו נתונים במסמך הזה, למרות שבמינהל, אני יודעת שיש נתונים על שיעור יוצאי אתיופיה שלומדים במכללות לחינוך, אני חושבת שהוא יחסית נמוך, פחות מעשרה אחוזים.
פלורה קוק-דוידוביץ: אבל שוב, אין לי את הנתונים לפני.
קריאה: פחות מעשרה אחוזים ממה?
פלורה קוק-דוידוביץ: מכלל הסטודנטים יוצאי אתיופיה בשנת הלימודים תשע"א.
פלורה קוק-דוידוביץ: אבל הנתון הוא כרגע לא לפני.
אורלי אלמגור-לוטן: מילה על חו"ל, ממש בשתי שורות, קודם כל הזכרת קודם את העניין של תקצוב האוניברסיטאות ומוסדות אחרים להשכלה גבוהה, שיקבלו סטודנטים אתיופיים.
אורלי אלמגור-לוטן: אנחנו בדקנו, אפשר לראות את זה בחלק השני במסמך, תוכניות שקיימות במדינות שונות לעידוד קבוצות שנמצאות בתת ייצוג בהשכלה גבוהה.
אורלי אלמגור-לוטן: אין קבוצה שהיא דומה בדיוק אותו דבר, זה בדרך כלל מתייחס לקבוצות מיעוט שונות ורואים בחלק מהמדינות, או שיש איזושהי הנחייה כללית, כמו בבריטניה שאומרת למוסדות להשכלה גבוהה, אתם צריכים לבנות תכנית לקידום כל מיני אוכלוסיות שנמצאות בתת ייצוג.
אורלי אלמגור-לוטן: תציגו את התכנית הזאת, תציגו נתונים סטטיסטיים על הסטודנטים האלו, ותראו את ההתקדמות שלכם.
דני דנון: יש מקומות שיש גם חובה, שיש מכסות.
אורלי אלמגור-לוטן: המכסות הן בעיקר ברמת האוניברסיטה או לחלופין ברמת תחומי לימוד מסוימים, גם אפשר לראות פה, אם ראינו ברפואה מספר נמוך של סטודנטים אז בקנדה למשל מתייחסים לזה כתחומי, אז ראו שיש מיעוט סטודנטים ילידים במשפטים וברפואה.
אורלי אלמגור-לוטן: יש ממש רשימות באוניברסיטאות השונות של תכניות לעידוד סטודנטים ילידים ללמוד את המקצועות האלו, מדברים גם על תנאי הקבלה של הסטודנטים, כל מיני הקלות או שירותים, לעזור להם במהלך הלימודים.
אורלי אלמגור-לוטן: על מלגות שייעודיות לסטודנטים האלה.
אורלי אלמגור-לוטן: אני חושבת שאם אתה מדבר ברמת המדינה, באוסטרליה, למשל, יש מלגות פדראליות לסטודנטים ילידים.
אורלי אלמגור-לוטן: כלומר המדינה מממנת את הלימודים, לא של כולם, אלא של חלק מהם.
אורלי אלמגור-לוטן: מה שמאוד בלט, יש שם סעיף אחד שממש ראינו אותו חוזר בכמה מדינות, זה העניין של תמיכה במימון של המדינה ושיעורי עזר לסטודנטים.
אורלי אלמגור-לוטן: זה בדרך כלל סטודנטים שהם ילידים או מקבוצות מיעוט.
אורלי אלמגור-לוטן: בין אם על ידי מישהו מהאוכלוסייה שלהם, שאז גם יש כאן סוג של קואוצ'ינג ובין אם על יד סטודנט כללי שהמדינה משלמת זאת.
אורלי אלמגור-לוטן: מספר שיעורים מסוים בשנה, שהמדינה משלמת כדי לעזור להם לצלוח את התואר.
פלורה קוק-דוידוביץ: היתה פה שאלה על מכללות להוראה.
פלורה קוק-דוידוביץ: בשנת תשס"ט שיעור הבוגרים היה 6.7% במכללות להוראה.
קריאה: שזה יותר גבוה ממה שקיים באוניברסיטאות?
פלורה קוק-דוידוביץ: לא.
פלורה קוק-דוידוביץ: בפילוח הזה, באוניברסיטאות זה 42% מקרב כלל הבוגרים לתואר ראשון.
פלורה קוק-דוידוביץ: 51% במכללות, וכשבעה אחוזים במכללות להוראה.
דני דנון: אני רוצה לבקש מעופר אופן, ראש מנהלת הסטודנטים, להתייחס לדברים שהוצגו פה ולשאול האם לדעתך הבעיה היא בתנאי הקבלה?
דני דנון: במימון?
דני דנון: או בליווי?
דני דנון: אם אני צריך למקד היום, איפה לשים את האצבע?
דני דנון: אם תוכל להתייחס לזה בבקשה.
עופר אופן: אני פשוט חושב שהבעיה היא לא כל כך גדולה.
עופר אופן: אני חושב שהנתונים בהחלט מראים תמונת מצב לחלוטין מעודדת.
עופר אופן: בטח בהשוואה למה שהיה לפני כמה שנים.
עופר אופן: בטח אם אנחנו מסתכלים על מגמה, מספר הסטודנטים הולך וגדל.
עופר אופן: מספר המסיימים הולך וגדל.
עופר אופן: אני חושב שהנתונים פה טיפה חסרים.
עופר אופן: למשל, שאלת על הטכניון, קצת נתונים על תואר ראשון.
עופר אופן: להערכתי יש שם קרוב לעשרים סטודנטים שלומדים לתואר ראשון.
עופר אופן: כך שתמונת המצב---
דני דנון: מה קורה בתל אביב, שלא נמצאים פה?
עופר אופן: אני תיכף אגיע גם לתל אביב וגם לאוניברסיטה העברית, שם באמת תנאי הקבלה טיפה יותר קשים.
עופר אופן: אבל יש תכניות חדשות שפיתחו גם במהלך שנה שעברה וגם לקראת שנת הלימודים הבאה, שהולכות לתקן את המצב הזה.
עופר אופן: אני יכול גם לתת איזשהו תמונת מצב, למשל על הסטודנטים לרפואה, יש כרגע רק ארבעה שלומדים רפואה.
עופר אופן: אני לא יודע כמה אנשים יודעים, אבל יש מעט מאוד סטודנטים לרפואה בכלל בארץ.
עופר אופן: כך ששיעור הסטודנטים לרפואה מכלל יוצאי אתיופיה הוא טיפה יותר נמוך משיעור הסטודנטים מכלל האוכלוסייה.
עופר אופן: הוא אמנם עדיין לא זהה, אבל אני חושב שזה נתון מאוד מאוד יפה.
עופר אופן: אני רוצה גם להגיד מילה על נתוני הנשירה.
עופר אופן: נתון מוחלט שבדקנו בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אך לפני מספר ימים לגבי סטודנטים יוצאי אתיופיה.
עופר אופן: במהלך שמונה או תשע השנים האחרונות למעלה משבעים אחוז מהם סיימו את הלימודים וזכאים לתואר, בהשוואה לאוכלוסייה הכללית בארץ, זה בהחלט יפה מאוד, זה משתווה.
עופר אופן: אני לא זוכר בדיוק את הנתונים לגבי כלל האוכלוסייה, אבל לדעתי זה דומה מאד לכלל האוכלוסייה שלומדים לתואר ראשון, כך שהנתונים מאוד מאוד מעודדים.
עופר אופן: יש באמת מוסדות שבהם תנאי הקבלה הם טיפה שונים, מתייחסים לפרמטרים שונים מלבד ציון פסיכומטרי ותעודת בגרות, בעיקר במכללות, שבהם באמת הקבלה היא על סמך פרמטרים שהם בחנו לעצמם והחליטו לקבל אותם.
עופר אופן: ואנחנו רואים שיש הצלחה לא מבוטלת של הסטודנטים האלו בלימודים.
עופר אופן: אני יכול להגיד גם שלגבי שנה הבאה, אני יודע שגם באוניברסיטת בר אילן גם באוניברסיטת העברית וגם באוניברסיטת תל אביב מתפתחות תכניות כאלה, של קבלה על בסיס נתונים שונים מהפסיכומטרי ומהבגרות, נתונים נוספים שנלקחים בחשבון.
דני דנון: זו החלטה רק של המוסד האקדמי?
עופר אופן: ההחלטה היא של המוסד האקדמי.
דני דנון: זה תלוי ברצון הטוב של המוסד, אם הוא רוצה לקבל או לא?
עופר אופן: המחויבות היחידה של המועצה להשכלה גבוהה היא שהסטודנט יהיה בעל תעודת בגרות מלאה.
דני דנון: אני רוצה לשמוע את ריבה אביעד, מנהלת האגף לחינוך מבוגרים, לגבי המשרד.
דני דנון: אני יודע שהשר אמר לך, אנחנו מודעים?
דני דנון: אנחנו יכולים לעשות שינויים?
דני דנון: את יכולה להאיר את עינינו לגבי מה נעשה כרגע במשרד?
ריבה אביעד: , אני מוכרחה לציין, אני אחלק את המכתב של הכנסת על המסמך הזה, מעבר לזה שהוא נותן תיאור מצב הוא גם מבחינתנו לפחות כלי עבודה אנחנו יכולים לקחת אותו ואת הדברים, שמופיעים פה ליישם---
דני דנון: אבל קחו בחשבון, שעוד שנה אנחנו נבקש מסמך נוסף, באחריותכם ובאחריותנו לראות שהוא יהיה שונה.
ריבה אביעד: במכינות הקדם אקדמיות, למדו בשנת תשע"א תשע מאות ושבעים ושמונה תלמידים.
ריבה אביעד: במסמך מופיע תשע מאות תשעים ושבעה, יכול להיות שזה הנתון שנתתי לפלורה.
ריבה אביעד: המכינות הגדולות ביותר הן קודם כל לוינסקי, בה לומדים מאה ארבעים ותשעה יוצאי אתיופיה.
ריבה אביעד: בספיר לומדים מאה שלושים ושניים יוצאי אתיופיה.
ריבה אביעד: אחר כך באריאל, במכינה הקדם אקדמית תשעים וארבעה יוצאי אתיופיה.
ריבה אביעד: באחווה, תשעים ואחד יוצאי אתיופיה.
ריבה אביעד: במכללת אשקלון, שבעים ושניים יוצאי אתיופיה.
ריבה אביעד: זאת אומרת, בגדול, יש מכינות שבהן אין אף אחד אבל ברוב המכינות הקדם אקדמיות הם משולבים.
ריבה אביעד: 186 מהם הם דחויי שירות.
ריבה אביעד: 158 דחויי שירות, מפני שהם לומדים במסגרת תכנית קדמה.
ריבה אביעד: קדמה היא תכנית לקידום מוכנות אישית ליוצאי אתיופיה, ומגיעים למכינה הקדם אקדמית מיד לאחר שהם מסיימים את האולפן הראשוני ולומדים שם במשך כתשעה חדשים, משלימים בגרויות ואז הם מתגייסים לצבא ואחר כך משתתפים בלימודים אקדמיים.
ריבה אביעד: עשרים ושמונה מהם דחויי שירות, חלקם ילידי הארץ, מיעוטם ילידי אתיופיה, כשהם מגיעים למכינה הקדם אקדמית מיד לאחר סיום הלימודים בתיכון ולומדים שם בין שנה לשנה וחצי, אחר כך מתגייסים במסגרת ישיבת הסדר, ומסיימים את הלימודים, לצערי חלק מהם עוזבים את המכינה.
ריבה אביעד: אני רוצה להגיד משהו לגבי התקצוב.
ריבה אביעד: כל יוצא אתיופיה שלומד במכינות הקדם אקדמיות מקבל בנוסף לשכר הלימוד ולדמי לימוד רגילים, לפי כל מיני קריטריונים, כמו שאר הסטודנטים שלומדים במכינות הקדם אקדמיות.
ריבה אביעד: הוא מקבל גם מעטפת מיוחדת ליוצאי אתיופיה, שהמקסימום שלה לשנה הוא 6100 שקל.
ריבה אביעד: המעטפת הזאת מתייחסת למימון מעונות, להכוון מקצועי ואקדמי, להסעות ונסיעות, אז הוא יכול או מעונות או נסיעות.
ריבה אביעד: קורס הכנה לפסיכומטרי, אבחון לקויות למידה, שעורי עזר, ספרי לימוד.
ריבה אביעד: אם במכינה יש מעל לשלושים יוצאי אתיופיה, אז עם כל תלמיד מקבלים גם 600 להעסקה של רכז ליוצאי אתיופיה במכינה הקדם אקדמית.
ריבה אביעד: הסכום המקסימאלי הוא כאמור 6100 שקל של סיוע נוסף.
דני דנון: את הנתונים אנחנו יכולים לקרוא.
דני דנון: אותי מעניין איך קוראים לעוד מכללות ולאוניברסיטאות להפוך, איך נקרא לזה, רוצות יוצאי אתיופיה?
דני דנון: זאת אומרת, שיהיה להם את הרצון הזה להשקיע ולהתאמץ.
דני דנון: אנחנו רואים שמי שמשקיע ומתאמץ מצליח.
דני דנון: השאלה, מה המשרד עושה בתקצובים או בתקנות, שזה יקרה בכל המקומות?
ריבה אביעד: רוב התקציב של המכינות הקדם אקדמיות אינו בא מן המשרד.
ריבה אביעד: הוא בא ממשרד הביטחון ומן הות"ת, וראיתי פה את נועה בינשטיין מהות"ת שנמצאת כאן.
ריבה אביעד: 60 מליון מגיעים ממשרד הביטחון.
ריבה אביעד: בין שלושים לשלושים וחמישה מגיעים מן הות"ת.
ריבה אביעד: המשרד מתוקצב לכל הנושא של המכינות הקדם אקדמיות בפחות משמונה מליון שקל.
ריבה אביעד: אני מחייכת, זה מעלה חיוך על כולם.
ריבה אביעד: השר מינה בתחילת שנה, בסוף שנה שעברה---
דני דנון: מי נציגת הות"ת פה?
דני דנון: שלום, מה שמך?
נועה בינשטיין: נועה בינשטיין.
דני דנון: בואי, תצטרפי רק לשולחן, כי אולי את תוכלי לקדם אותנו בנושא של התמריצים לאוניברסיטאות, שקולטות יותר יוצאי אתיופיה?
דני דנון: אני יודע שיש עבודת מטה.
דני דנון: אני לא יודע איפה זה עומד.
דני דנון: רק משפט סיכום ריבה.
ריבה אביעד: השר מינה בשנה שעברה ועדה לבחינת כל נושאי המכינות.
ריבה אביעד: זה דוח הועדה בראשה עמד ירום אריאב, ואחת המסקנות שלה, והיא מחייבת ואנחנו התחלנו לעבוד על זה עם הות"ת, היא להגדיל את מספר התלמידים יוצאי אתיופיה עד ל-1500 בתוך שש שנים.
ריבה אביעד: אז זאת המשימה שעומדת כרגע בפנינו.
ריבה אביעד: בשבוע הבא מתקיימת ישיבה עם הות"ת ואני מניחה שאנחנו נתבקש להכין גם- - -
דני דנון: נועה בבקשה.
דני דנון: מה תפקידך בות"ת?
נועה בינשטיין: אני מרכזת מאגף התקציב.
דני דנון: אנחנו רוצים לדעת, השר גם אמר לי שיש כוונה לעשות מהלכים יותר אגרסיביים, שהמוסדות להשכלה גבוהה יפעלו בצורה יותר נמרצת לקלוט יוצאי אתיופיה, השאלה היא איפה זה בא לידי ביטוי אצלכם?
נועה בינשטיין: אצלנו עידוד יוצאי אתיופיה מתבטא בעיקר במכינות.
נועה בינשטיין: כמו שריבה ציינה, זה מעטפת תמיכה ומי שלומד במכינה הוא עדיין לא סטודנט, הוא תלמיד.
נועה בינשטיין: התמיכה בהם מתבטאת, העיקר זה, שהם ישיגו תוצאות יותר טובות, שיקדמו אותם לקראת עמידה בתנאי הסף ללימודים של המוסדות להשכלה גבוהה.
דני דנון: השאלה שלי, למה שיהיה אינטרס למוסד אקדמי לקלוט יותר יוצאי אתיופיה?
דני דנון: אני מאמין, ואולי נחליט על זה היום, שיהיה סעיף תקציבי, מבחינת התקצוב של הות"ת שאם יש לכם יותר יוצאי אתיופיה יהיה לזה פקטור בתקצוב.
דני דנון: כי אם לא, אז יש לאריאל רצון טוב, ולקרית אונו יש תכנית, וכל אחד עושה את הרצון הטוב שלו.
דני דנון: השאלה איפה האמירה שלכם בנושא בעניין התקצובי?
נועה בינשטיין: בעניין התיקצובי, כיום אין לנו אמירה ספציפית ליוצאי אתיופיה, רק לתמיכה במכינות.
נועה בינשטיין: המועצה להשכלה גבוהה התחייבה במסגרת תכנית החומש הקרובה לתמוך בשתי אוכלוסיות ספציפיות, שזה חרדים וערבים.
נועה בינשטיין: בנוסף לזה הות"ת תומכת, וזה תמיכות שמגיעות בצורה עקיפה גם ליוצאי אתיופיה.
נועה בינשטיין: מפני שהתמיכות שלנו מחולקות על בסיס סוציו אקונומי, ולא על בסיס מוצא.
נועה בינשטיין: זה ברור לי, שיש בזה אמירה מסוימת.
דני אדמסו: את מציעה לי להתחרד?
דני אדמסו: או להיות ערבי?
נועה בינשטיין: לא, לא.
נועה בינשטיין: אז תן לי להסביר את כל המערך שקיים.
נועה בינשטיין: כמובן אפשר לומר עליו הרבה דברים.
דני דנון: אני חושב שלא תוכל להיות גם יוצא אתיופיה וגם חרדי וגם ערבי.
דני אדמסו: הכי מסודר.
נועה בינשטיין: הות"ת תומכת בהרחבת הנגישות לפריפריה, זו תכנית שעובדת בחדרה, בנתניה, בריכוזי יוצאי אתיופיה ברחבי הארץ, זו תכנית שהתקציב הכולל שלה הוא עשרה מליון שקלים.
נועה בינשטיין: בנוסף הות"ת תומכת דרך הקרן לסיוע, שם יש מאה מליון שקלים, בסטודנטים.
נועה בינשטיין: שם אנחנו יודעים, הרבה סטודנטים אתיופים נתמכים.
נועה בינשטיין: אבל שוב, זה לא קרן או תקציב ייעודי ליוצאי אתיופיה, כמו שהרחבת הנגישות בפריפריה היא לא ייעודית לזה.
נועה בינשטיין: אבל אלו תכניות שהכוונה שלהם להגיע לאוכלוסיות שאנחנו רוצים לעודד.
נועה בינשטיין: אני שוב אסייג ואציין, שזה לא דברים שמגיעים למוסדות אלא מגיעים לסטודנטים עצמם.
דני דנון: אני לא מסופק מהתשובה כי אני רוצה לראות מהלכים שיוצרים אינטרס אצל המוסדות, שיהיה אצלם יוצאי אתיופיה.
דני דנון: לא שאם יש להם עכשיו, אז אתם מקבלים את הסיוע לסטודנט.
דני דנון: אני רוצה תמרוץ, שכמו שהם יודעים, שאם יש להם סעיף מחקרי, וסעיף של...
דני דנון: לא יודע את הקריטריונים שלכם בעל פה, אבל שבתוך הקריטריונים שקיימים, יהיה גם את הקריטריון הזה.
נועה בינשטיין: אני מתנצלת שלא הייתי בתחילת הדיון, יש תור ענק בכניסה לכאן.
נועה בינשטיין: אבל יש מאלה חלוקה לא פורמאלית ולמיטב ידיעתי מינהל הסטודנטים מטפל ברוב ההטבות שעוברות ישירות למוסדות.
נועה בינשטיין: במובן הזה הוא מעין מתפעל ות"ת קטן לצורך יוצאי אתיופיה ולפעילויות דומות שאנחנו עושים לקידום ערבים וחרדים.
נועה בינשטיין: גם היקף הכספים, אם תשווה אותם, הוא מכובד מאוד.
נועה בינשטיין: אז זאת אחת מהסיבות שאנחנו לא נכנסים לשם, מפני שיש גוף ממשלתי שכבר מטפל בזה.
דני דנון: ואתם, עופר, נותנים תקצוב למוסדות שקולטים יותר יוצאי אתיופיה?
דני דנון: אני שם בצד את העזרה לסטודנט.
דני דנון: אוקי?
דני דנון: עזרה לסטודנט מבורכת, חשובה, טובה.
דני דנון: אני רוצה ליצור אצל ראשי המוסדות, הנתונים שהוצגו פה מבישים, את האינטרס לשנות את זה.
דני דנון: השאלה היא אם אתם בתקצוב שלכם, יש מרכיב כזה?
עופר אופן: אין מרכיב שככל שתקלוט יותר סטודנטים יוצאי אתיופיה, כך תקבל תקציב יותר גדול.
עופר אופן: אבל יש בהחלט מלבד הסיוע בשכר לימוד, מלבד מרכז הקידום, מלבד התמיכה האישית לסטודנט בשיעורי עזר ודברים כאלה, יש כרגע כבר שנה שלישית, מה שנקרא תכניות מתכנית החומש הממשלתית לקליטת יוצאי אתיופיה, שבו אנחנו פונים למוסדות, ומציעים להם לבנות תכניות ייחודיות לאוכלוסיה האתיופית.
עופר אופן: ושם ככל שיש יותר יוצאי אתיופיה התקצוב הוא הרבה יותר גדול, התמיכה היא הרבה יותר גדולה.
עופר אופן: הכיוון מאוד מאוד גדול בתכניות השונות שקיימות בכל מוסד.
עופר אופן: כל מוסד לפי הצורך שלו מקבל, ועל פי כמובן---
דני דנון: אני רוצה לפנות לנציגי אריאל, פרופסור זיניגרד רקטור אריאל, ואחריו פרופסור שחם דיקן הסטודנטים.
דני דנון: לא להגיד דברים טובים על מה שאתם עושים, כבר קיבלתם את המחמאות בנתונים.
דני דנון: לא צריך להרחיב.
דני דנון: אני רוצה שתתמקד בסוגיה שלנו, על האם אתה מקבל מענקים נוספים, תקצוב נוסף?
דני דנון: ומה צריך לעשות בנושא הזה?
מיכאל זיניגרד: שתי מילים אני חייב להגיד, שאנחנו שמחים וגאים בזה שיש לנו מאתיים ושישה סטודנטים יוצאי אתיופיה ויש לנו קרוב למאה שלומדים במכינה.
מיכאל זיניגרד: ויש לנו סטודנטים שלומדים לתואר שלישי.
מיכאל זיניגרד: בתכנית MBA יש לנו בוגרת אחת, וזו תכנית חדשה.
מיכאל זיניגרד: יש שני סטודנטים שלומדים לתואר שני.
מיכאל זיניגרד: גם בעבודה סוציאלית יש סטודנטים שלומדים לקראת תואר שני, ולפי איכות הסטודנטים האלה, חלק מהם גם ימשיכו ואני בטוח שילמדו גם לקראת תואר שלישי.
מיכאל זיניגרד: אם אנחנו משווים בין בוגר ובין המועמד, והאוניברסיטאות כאן מקפידות על זה שסף הקבלה צריך להיות אחיד, ומבחינה אקדמית זה קדוש ויפה, שזה צריך להיות ככה.
מיכאל זיניגרד: אבל צריך לעשות מאמץ ולעזור לאנשים עם תנאי קבלה נמוכים יותר.
מיכאל זיניגרד: אנחנו עושים את זה.
מיכאל זיניגרד: פרופסור שחם ישלים ויגיד על זה.
מיכאל זיניגרד: אני לא ראיתי איזושהי תמיכה מיוחדת, ששאלת לגבי מספר הסטודנטים, אני לא רואה שמשהו כאן מכוון לעזרה.
מיכאל זיניגרד: חוץ מזה, שנותנים, כל הכבוד ותודה למינהל הסטודנטים שנותנים תמיכה לסטודנטים אישית אבל לא כל כך מכבדים את הדברים האלה, אני חושב שכאן יש בעיה גם ציונית וגם בעיה חברתית מאוד קשה.
מיכאל זיניגרד: בגלל שהעלייה מאתיופיה זה סיפור אחד מהמרתקים, בתולדות מדינת ישראל.
מיכאל זיניגרד: וטוב ויפה להגיד, שהנה, יופי, מה עשינו, ואיך עשינו---
דני דנון: יש לי שאלה, איזה תקציבים יש לכם שזה פר סטודנט, נגיד לעולים.
דני דנון: יש דברים אחרים שאתה יכול להקביל, שהמוסד מקבל תקצוב---
מיכאל זיניגרד: הפרופסור שחם יתייחס לזה.
מיכאל זיניגרד: אני רק יכול להגיד שאנחנו , כמו גם בדברים אחרים, אנחנו מחפשים תקציבים פנימיים.
מיכאל זיניגרד: ידוע לכולם, אם יש עוד מוסד שהוא מממן מבפנים את הרכז שיש לנו, רכז מצוין, והוא יושב לצדי -נודגיה אבבה ואנחנו מממנים אותו.
מיכאל זיניגרד: כידוע לכם, משרד הקליטה מממן רק את המדריכים ואנחנו עושים את זה.
מיכאל זיניגרד: שמואל יפרט לגבי התקציב הפנימי.
מיכאל זיניגרד: איני יודע אם אתם מכירים את הספר של החבר סגל שלנו דוקטור אמנון אוחנה, שהוא נקרא כ"דת יציאת אתיופיה" זה דבר כל כך מרתק.
מיכאל זיניגרד: לא יודע אם ראיתם אותו וזה דברים שאנחנו עושים מבפנים.
מיכאל זיניגרד: אז בודאי שתקציב זה דבר חשוב.
מיכאל זיניגרד: בגלל שאיך לגרום לכך או לעזור לאוניברסיטאות ולמוסדות להשכלה גבוהה אחרים.
מיכאל זיניגרד: זו בעיה משותפת, וצריך לטפל בה, אבל תמיד יש את הסיפור של כסף והתקציבים.
מיכאל זיניגרד: ואני רוצה להגיד שגם משרד הקליטה, לא יודע אם שמתם לב למילה הזו "קליטה" זה אבסורד, באנגלית ובכימיה פיזיקאלית יש מושג כזה absorption ויש adsorption adsorption זה ספיחה, זה משהו שנשאר על פני השטח, ולא נכנס פנימה.
מיכאל זיניגרד: אז אני קורא לכולנו, שזה יהיה באמת קליטה ולא ספיחה, בגלל שהם נשארים בשכבה העליונה ולא נכנסים פנימה.
דני דנון: בקשה דיקן הסטודנטים.
שמואל שחם: יש מספר אספקטים לנושא של הצלחה של סטודנטים, שכבר התקבלו ללמוד.
שמואל שחם: לגבי המועצה להשכלה גבוהה, היא מאפשרת קבלה חריגה של עשרה אחוז סטודנטים, כך שאפשר לעשות אפליה מתקנת, גם אם הפסיכומטרי נמוך יותר, אפשר לקבל אותם.
שמואל שחם: השאלה היא מה ההצלחה שלהם בהמשך הלימודים, אנחנו רואים הבדל מאוד בולט, בין אלה שמתקבלים למדעי החברה והרוח, לאלה שמתקבלים ללימודי הנדסה.
שמואל שחם: בפרט, אני חושב, שחלק מהמהלך צריך להיות גם מחשבה, לא רק איך לתקן את האפליה ואת מבנה הבחינה הפסיכומטרית, אלא איך להכין את הסטודנטים, חוץ מהמכינה האקדמית.
שמואל שחם: לגבש, אולי, באופן יותר אינטנסיבי על נושא החינוך התיכוני כדי להכשיר את בוגרי התיכון.
שמואל שחם: זה חלק מהמשימה שעומדת לפנינו,לדעתי, כדי שיצליחו.
שמואל שחם: מדי פעם אני פונה אישית לאלה שעומדים בראש תכניות בהם תנאי הקבלה קבועים.
שמואל שחם: מבקש מהם שיקלטו יוצאי העדה ללימודים, מקבלים אותם, ואחרי זה התוצאה היא כישלון.
שמואל שחם: כי הם לא עומדים בתכניות הקשות.
שמואל שחם: זאת אומרת שלומר למוסד לקבל סטודנט עם סיפי קבלה נמוכים יותר, לפעמים עלול לפגוע בסטודנט.
שמואל שחם: עם כל המאמצים ויש השקעות גדולות מאוד שלנו ואולי לכן יש לנו אחוז גבוה של סטודנטים.
שמואל שחם: אבל בתכניות הייחודיות, שאנחנו מנסים לאפשר, למשל פיזיותרפיה, הפרעות בתקשורת, תכניות שהקבלה אליהם היא מאוד בעייתית, אנחנו בסופו של דבר, נכשלנו בניסיונות שלנו לאפשר קבלה חריגה.
שמואל שחם: אז גם בנושא הזה צריך לחשוב.
שמואל שחם: לגבי תמיכה, קיימת תכנית עתידים לתעשייה, שבה הצלחנו להכניס מספר בוגרים לתעשיות היי טק.
שמואל שחם: כאס.
שמואל שחם: פי.
שמואל שחם: ג'י.
שמואל שחם: חברות אחרות קיבלו בוגרים שלנו.
שמואל שחם: היום המסלול הזה נחסם לגמרי.
שמואל שחם: אני חושב שצריך לבדוק למה החליטו במסגרת עתידים לחסום את הקבלה של בוגרי מכללות בפרט.
שמואל שחם: העלו את הסיפים, גם כאן של הפסיכומטרי מעל 600, כך שכיום אין לנו אף סטודנט אחד במסגרת עתידים, וחבל.
שמואל שחם: כי זאת היתה מסגרת מצוינת, והבוגרים הצליחו להשתלב מאוד יפה בתעשייה, שגם זה פרויקט לא פשוט, וצריך לחשוב על זה.
דני דנון: כמה יוצאי אתיופיה הצליחו ---
שמואל שחם: על זה אני מדבר, יוצאי אתיופיה.
שמואל שחם: תכנית נוספת שאנחנו מנסים להרים בעזרת המינהל נקראת תכנית חלוץ.
שמואל שחם: תכנית חלוץ מיעודת לגילאים שעד היום לא מומנו.
שמואל שחם: מגיל עשרים ושמונה ומעלה אין מימון ללימודים אקדמיים.
שמואל שחם: ופתחנו תכנית חדשה שנקראת תכנית חלוץ, שמאפשרת לימודים מעל גיל עשרים ושמונה.
שמואל שחם: אנחנו מאוד מתקשים לגייס סטודנטים לתכנית הזו.
שמואל שחם: אני חושב, שצריך לעשות פה מאמץ מקרב העדה להסביר את החשיבות ואת ההזדמנות החד פעמית הזאת, כדי לאפשר גם לכאלה, שבגילאים יותר גבוהים להשתלב באקדמיה.
דני דנון: הגיעה נציגות מאוניברסיטת תל אביב, אליה מהרט.
דני דנון: את מוזמנת להצטרף.
דני דנון: קודם כל, לא קיבלנו נתונים ממרכז המידע והמחקר של הכנסת לגבי מספרים.
דני דנון: יש לך מספרים שאת יכולה להציג בפנינו?
אליה מהרט: אציג את עצמי.
אליה מהרט: קוראים לי אליה ואני רכזת אחראית על ענייני יוצאי אתיופיה.
אליה מהרט: יש לנו כמה תכניות: אחת, זה מתחיל בשלב המכינה ובליווי עמותת "אחד לאחד" שגם היא נמצאת פה.
אליה מהרט: לנו, בעצם מגיעים עשרים סטודנטים מיוצאי אתיופיה, בלי קשר למועמדים שרוצים להתקבל, ולא להשתייך לפעילות הליווי של העמותה.
אליה מהרט: העמותה הזו, מלווה אותנו ברמה כלכלית, אקדמית כל הסיוע, שהם צריכים, יש להם רכז בנפרד.
אליה מהרט: זה בשלב המכינה.
אליה מהרט: בשלב האוניברסיטה, יש לנו שתי תכניות קיימות.
אליה מהרט: אחת, תכנית "אדמס" שהיא מיועדת לאנשים, מעבר להעדפה המתקנת של העשרה אחוזים, שמתקבלים לאוניברסיטה בהעדפה המתקנת.
אליה מהרט: מדובר על קבוצה שיש להם ספק קבלה.
דני דנון: אני רוצה לדעת נתונים, אם יש לך.
אליה מהרט: אוקי, היום לומדים באוניברסיטת תל אביב 74 סטודנטים לתואר ראשון, ו33 בתואר שני.
אליה מהרט: החל משנה הבאה, אנחנו פותחים תכנית חדשה, שנקראת תכנית "שקד" בשיתוף עם "קרן רוטשילד-קיסריה" שבעצם מתקבלים מועמדים על בסיס תעודת בגרות מצטיינת בלבד.
אליה מהרט: זאת אומרת, מועמדים, שציון הבגרות שלהם הוא מעל 95.
אליה מהרט: בכל שנה יתקבלו עשרים חבר'ה למשך שלוש שנים.
אליה מהרט: כרגע, בלי קשר לקבלה של מועמדים בתכנית "אדמס" מתקבלים בערך כל שנה בסביבות השלושים או ארבעים.
אליה מהרט: זאת אומרת שהחל משנה הבאה יהיו שלושים סטודנטים בשנה הראשונה.
אליה מהרט: חשוב לי לציין, שרוב הסטודנטים יוצאי אתיופיה, משולבים במקצועות ההנדסה, הבריאות, מדעי החברה , פרה-רפואי .
אליה מהרט: גם הסטודנטים בתואר שני מלווים על ידינו.
אליה מהרט: אנחנו מקבלים אותם בצורה חריגה לאוניברסיטה.
אליה מהרט: זה פחות או יותר המצב.
דני דנון: יפת אלמו יו"ר נציגות הארגונים.
יפת אלמו: ראשית כל אני רוצה להודות ליו"ר של ועדת העלייה והקליטה, על השאלות הענייניות, וגם הדרישה שלך מהמוסדות, אני חושב, שאתה עושה עבודה נפלאה, ועל כך אני מודה לך.
יפת אלמו: שנית, אני רוצה לספר לכם על דוגמה אישית.
יפת אלמו: כשעליתי לארץ התקבלתי לאוניברסיטה לרפואה עם מוטיבציה ענקית, אני מגיע כעולה חדש ונתנו לי את המבחן של הפסיכומטרי.
יפת אלמו: אמרו לי הערכה של 450 קיבלת, אתה לא תתקבל.
יפת אלמו: ככה סגרו את העתיד, עד עכשיו לא יורד הכאב הזה.
יפת אלמו: לכן, אני קורא לאוניברסיטאות- פתחו שעריכם לאנשים הראויים להשתתף.
יפת אלמו: המבחן הפסיכומטרי איננו מבחן נכון.
יפת אלמו: היום יש לי תואר שני במדעי היהדות ובחינוך, אז אמרו לי: אתה לא תצליח, אתה לא תגיע לכלום.
יפת אלמו: אמרה מי שיעצה לי, היום לא הייתי עושה זאת.
יפת אלמו: עובדה, זה לא נכון.
יפת אלמו: ולכן, בקשה, פיתחו שעריכם.
יפת אלמו: המבחן הפסיכומטרי הוא מבחן הכשלה, כך אני קורא לזה, זה מבחן הכשלה לאנשים שלא יהיו שותפים למהלך התפתחות שלהם.
יפת אלמו: העובדה שהיום, למה יש אוניברסיטה ישראלית?