GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: אני אומר פה בצורה ברורה לפרוטוקול, יבוא מישהו לעירייה ויגיש עתירה מנהלית בנושא הזה ואני מאמין שבית המשפט ימצא את העתירה מוצדקת.
דני דנון: לכן אני בא ואומר לרשויות, לפני שזה מגיע לעתירות מנהליות, יקרא כל ראש עיר למנהל כוח האדם שלו בעירייה ושיעשו את בדק הבית.
דני דנון: חבר הכנסת אקוניס, בבקשה.
אופיר אקוניס: תודה, אדוני היושב ראש.
אופיר אקוניס: אני רוצה לברך אותך על קיום הישיבה הזאת ואני ממש מצטער שאני צריך ללכת גם לוועדה לביקורת המדינה ואחר כך לנשיאות הכנסת.
אופיר אקוניס: אני מזכיר לכם שבדיוק לפני שנה, תודות לך, ושוב אני רוצה להודות לך, במושב אחד סיימנו את חקיקת החוק והוא נכנס לספר החוקים של מדינת ישראל בסוף מרץ או בתחילת אפריל, ממש ביום האחרון של מושב האחרון של מושב החורף.
אופיר אקוניס: לכן קודם כל כעצה חברית, אם אפשר לתת להם עוד חודש, כדי לבחון, ולא לעשות בפברואר אלא במרץ, כדי לתת 12 חודש, את הישיבה הבאה, זה יהיה דבר טוב.
אופיר אקוניס: אבל אני מוטרד מהטבלה שהוצגה כאן, ואני רוצה לשתף אתכם, מי שלא הגיע לטבלה, בעמוד 10 שימו לב לדברים שלא יכולים להיות; משרד הפנים, בין אם יש חוק ובין אם אין חוק, 0 עובדים.
אופיר אקוניס: במשרד הפנים---
אמירה נחום: קלטנו בשנת 2011.
אופיר אקוניס: מצוין.
אופיר אקוניס: אני מקריא כרגע את הנתונים שהוצגו לי, אני מאוד שמח.
אופיר אקוניס: אדוני היושב ראש, זה דבר שגם בלי חוק כמעט לא יעלה על הדעת שאין עובד שהוא עולה אתיופיה במשרד הפנים, שבוודאי מטפל בעולי אתיופיה.
נאדר אל-קאסם: רק הערה, משרד הפנים זה כולל כל המוסלמים והאגף לעדות לא יהודיות, אז מזה תוריד כ---
אופיר אקוניס: אז אתם מתכוונים למשרד הראשי כשכותבים משרד הפנים.
נאדר אל-קאסם: משרד ראשי, שזה 400 עובדים, אמירה?
אופיר אקוניס: 947 עובדים.
אופיר אקוניס: חברים, אני אומר לכם, זה בלתי מתקבל על הדעת.
אופיר אקוניס: מדברים עכשיו על שינוי הייצוגיות בבית המשפט העליון.
אופיר אקוניס: שמע, לא יכול להיות שיושבים שם אנשים מאותו מיליה ולכן יש ויכוח ציבורי איך מרחיבים את הייצוגיות של אזרחי ישראל, כולם אגב, בכולם אני מתכוון כולם, למשל בבית המשפט העליון, בוודאי במשרד הפנים.
אופיר אקוניס: משרד התיירות גם כן 0.
אופיר אקוניס: משרד התקשורת - 0.
אופיר אקוניס: במשרד האוצר - 2, שהוא משרד מאוד גדול.
אופיר אקוניס: המשרד להגנת הסביבה - 0.
אופיר אקוניס: אלה, אדוני היושב ראש, משרדים שהם בפירוש יכולים לתקן את הדבר בלי חוק ובוודאי שעם חוק.
אופיר אקוניס: אני שמח על התיקון שמתקיים במשרד הפנים.
אופיר אקוניס: אנחנו במחצית נובמבר, אני בטוח שבחודש מרץ, בישיבה שלנו, תוצג טבלה, זה מה שמעניין אותי, חדשה ומעודכנת, ואני בוודאי רוצה לראות על פי החוק הזה תיקון במצב הזה, שהוא בלתי אפשרי בעליל.
דני דנון: תודה, חבר הכנסת אקוניס.
דני דנון: אני רק רוצה לומר, לגבי הנתונים, אני עשיתי לא דוקטורט במתמטיקה, חישוב פשוט, אם מוציאים את משרד הבריאות מהמשוואה הזאת, יש סך הכל 270 יוצאי אתיופיה בכל שירות המדינה.
דני דנון: זה דבר שהוא מדהים, בכל מדינת ישראל, אם מוציאים את משרד הבריאות, יש 270 וזה דבר שהוא חמור ביותר.
דני דנון: אנחנו נשמח לשמוע, אם יש רשויות שרוצות לבוא ולומר אחרת.
שלמה מולה: קודם כל תודה רבה לך.
שלמה מולה: אני באמת חושב שהדיון הזה שקבעת הוא דיון רציני, אמיתי.
שלמה מולה: אנחנו צריכים לגשת לנתונים האלה, קודם כל דווקא נציבות שירות המדינה, גם לפני החוק וגם אחרי החוק, הם מגלים באמת סימפטיה לעניין, אבל אני רוצה דווקא להדגיש את הנקודה שאתה מדבר עליה, גם לפני החקיקה.
שלמה מולה: אנחנו ביקשנו לנסות להוציא את הנושא של עובדי המינהל והמשק בבתי החולים כי המספר הזה הוא פשוט מטעה.
שלמה מולה: זה לא נכון ולא חכם.
שלמה מולה: אם אנחנו רוצים לראות תמונה מלאה או התקדמות, אנחנו לא יכולים להשלים עם המצב הזה.
שלמה מולה: הנתונים האלה נמסרים כל הזמן, הרבה שנים, זאת אומרת עובדי המינהל והמשק לא נכנסו בגלל חקיקה או משהו כזה, אלא פשוט בגלל שאנשים טובים עובדים, ורובם בלתי מקצועיים.
שלמה מולה: אם אתה רוצה שיוצאי אתיופיה יתקדמו, צריך לקלוט אותם במקומות שבהם אופק ההתקדמות שלהם להגיע לדרגים גבוהים באותו משרד יהיה מאוד רציני.
שלמה מולה: תסתכל למשל במשטרה.
שלמה מולה: במשטרה, למשל, אלה נתונים מצוינים, הם מראים באמת.
שלמה מולה: .. גם אני יודע שיש התקדמות בדרגות ואתה רואה שיש אופק.
שלמה מולה: לכן הבעיה במספרים במשרדי הממשלה, במיוחד המשרדים היוקרתיים והמקצועיים.
שלמה מולה: לא יכול להיות, למשל, במשרד האוצר, שמתוך 1,010 עובדים יהיו רק 2 עובדים.
שלמה מולה: אני מכיר הרבה מאוד יוצאי אתיופיה שסיימו לימודים לתואר ראשון בכלכלה, במינהל עסקים, בכל מיני מקצועות שבהם הם כן יכולים להיקלט.
שלמה מולה: זאת אומרת צריך לעשות איזה שהם יעדים.
שלמה מולה: במשרד החוץ דיברנו על 2 מתוך 1,198.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, בוא ניקח את משרד החוץ כטסט קייס.
שלמה מולה: אני חושב שדווקא היתרון הענק שיש ליוצאי אתיופיה, לשיווקה של מדינת ישראל בזירה הבינלאומית, בזירת ההסברה, זה דבר שאין לו אח ורע.
שלמה מולה: אני יודע בדיוק כמה מעסיקים אותי, כל מי שנוסע לחוץ לארץ יודע איך אנחנו נדרשים להסתובב בין טלוויזיה לטלוויזיה בכל מקום כדי להסביר את מדינת ישראל.
שלמה מולה: אתם יודעים, רק אפילו בשביל שהמדינה תוכל באמת ליהנות מפירות העלייה, שווה שהמשרד יעשה מאמץ.
שלמה מולה: קורס הצוערות הזה נעשה בתקופה של יאיר צבן ואני לא זוכר מי היה במשרד החוץ ואז בקושי הכניסו שניים.
אברהם נגוסה: אחד לא קיים, נשארה רק אחת.
שלמה מולה: נשארה אחת.
שלמה מולה: זאת אומרת בכל קורסי הצוערים שהיו, אף פעם לא היו יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: זה נשמע הזוי.
שלמה מולה: תיקח עוד דוגמה, למשל משרד החינוך.
שלמה מולה: אנחנו חוזרים על זה הרבה פעמים, יש הרבה מאוד יוצאי אתיופיה שלמדו חינוך והם מורים, למה הם לא נקלטים במשרד החינוך?
שלמה מולה: במשרד החינוך, מתוך 1,998 רק 9 עובדים.
שלמה מולה: אני יודע שאתה תספר לי על מרכז ההיגוי, אני יודע שזה לא כולל---
נאדר אל-קאסם: זה לא כולל מורים.
שלמה מולה: 9 עובדי מטה, אני חושב שזה לא מספיק.
שלמה מולה: היכולת של יוצאי אתיופיה לסייע יכולה להיות גדולה ביותר.
דני דנון: מי זה בשירות החוץ, היחידי שהוא יוצא אתיופיה?
שלמה מולה: בליינש זבדיה, היא היתה קונסול גם בשיקגו וגם בבוסטון, ועכשיו היא גומרת את השירות שלה בארצות הברית, היא נמצאת ב---
דני דנון: מה התפקיד שלה היום?
שלמה מולה: אני לא יודע מה היא עושה היום.
דני דנון: משרד החוץ, אני אתן לכם לענות.
שלמה מולה: אני רוצה לסיים, אדוני היושב ראש, בעניין של הרשויות המקומיות.
שלמה מולה: אני חושב שאם הרשויות המקומיות יחשבו שאצלנו יש יוצאי אתיופיה ואז נקלוט יוצאי אתיופיה שייתנו שירות ליוצאי אתיופיה, אז מישהו התבלבל בתפיסה.
שלמה מולה: כשחוקקנו את החוק לא התכוונו לזה.
שלמה מולה: אנחנו התכוונו גם לגבעתיים, גם לרמת גן, אחרי שהם בכלל פטורים מלקלוט עולי אתיופיה, מסיבות שונות ומשונות, ברעננה, בגבעתיים, בכל מקום, אנחנו רוצים לראות ברשויות המקומיות יוצאי אתיופיה מתקבלים ונותנים שירות לפרנג'ים.
שלמה מולה: אני רוצה לראות בתל אביב, אני רוצה לראות את זה בגבעתיים וברמת גן ובמקומות אלה.
שלמה מולה: זה לא חכם לבוא ולהגיד לראש עיריית קרית מלאכי, למוטי, 'תקלוט עולי אתיופיה', בסדר, זה מובן מאליו.
דני דנון: החוק לא מבדיל בין קרית מלאכי לגבעתיים.
שלמה מולה: לכן אני בא ואומר, אם מישהו פירש את החוק כאילו 'אני יכול לקיים את החוק בתנאי שאצלי בעיר יוצאי אתיופיה', הוא התבלבל.
דני דנון: לא, אף אחד לא אמר זאת.
שלמה מולה: אני מסביר לנציגי השלטון המקומי.
שלמה מולה: הם צריכים להיות הראשונים שקולטים.
שלמה מולה: הדבר הזה מחייב, אדוני היושב ראש, דיון נוסף, רק על הנושא של הרשויות המקומיות, יחד עם נציגי הרשויות המקומיות.
שלמה מולה: דרך אגב, אני הפניתי מכתב ל-15 ראשי הרשויות החזקות והגדולות, לא נתקבלה שום תשובה.
שלמה מולה: משפט אחרון לגבי החברות הממשלתיות.
שלמה מולה: אני מציע שאנחנו באמת נקיים דיון נפרד.
שלמה מולה: אני יכול להבין את הקשיים הכלכליים, את הבעיות שבהן מספר החברות נמצאות, אבל אנחנו רוצים לראות אופק של התקדמות.
שלמה מולה: אני לא יודע אם החוק הזה חייב תקנה כלשהי, אני לא יודע אם התקנה הזאת יצאה.
נירה לאמעי רכלבסקי: אלה תיקוני חקיקה של חוקים שונים, לכל אחד מהגופים יש את החוק שלו ושם יש את ההסדרה.
שלמה מולה: אחרי שאנחנו נראה בעוד שנה נוספת שאנחנו עדיין נתקלים באיזה שהם מחסומים, בגלל בעיות או פרשנויות, אני חושב שאנחנו נצטרך לתקן את זה.
שלמה מולה: ודבר אחרון, אדוני היושב ראש, הרשות השנייה.
שלמה מולה: הרשויות האלה הן ציבוריות, הן לא יכולות להיות פטורות.
שלמה מולה: אנחנו צריכים לחשוב איך הגופים האלה גם באמת קולטים את עולי אתיופיה.
דני דנון: אני רוצה קודם כל התייחסות של משרד החוץ, גב' קרן כהן גת.
מרינה סולודקין: אולי אחריי, כי אני גם רוצה לדבר על משרד החוץ.
דני דנון: בבקשה, תשמעי את חברת הכנסת סולודקין ותשיבי.
דני דנון: אני גם רוצה לברך את שר החוץ על המינוי של השגריר לאתיופיה.
דני דנון: אני חושב שזה נעשה במכסת המינויים הפוליטיים.
דני דנון: זה מראה על החלטה יפה ואני מברך אותו על כך.
דני דנון: אנחנו רוצים לשמוע התייחסות, אבל קודם כל חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: כן, אז קודם כל החוק עובד, זה טוב מאוד שעשיתם את החוק ושאנחנו עושים ישיבות המשך בנושא הזה.
מרינה סולודקין: אני אגיד לכם, כמו חבר הכנסת מולה, אני לא מבינה למה משרד החוץ לא משתמש בצורה יותר רחבה ביוצאי אתיופיה, כי יש לנו שגרירויות בהרבה מקומות בעולם שחושבים שמדינת ישראל היא מדינה גזענית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שיוצאי אתיופיה בתפקידים בכירים במשרד החוץ זו גם תשובה לאנשים שאומרים את הדברים האלה.
מרינה סולודקין: דבר שני, משרד התיירות - 0.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזו אפילו עברה שבמשרד התיירות לא עובדים, בגלל שאנחנו כל הזמן רוצים תיירים חדשים מכל המקומות בעולם, ואני חושבת שזה גם ייצוגי אם במשרד התיירות יעבדו.
מרינה סולודקין: ויש לי עניין ספציפי, משרד החקלאות.
מרינה סולודקין: עכשיו אני מבינה למה אני לא מצאתי פרטנר.
מרינה סולודקין: היתה תכנית, עשינו עם חבר הכנסת מולה, מאוד מעניין, לתת אדמה, מכסות מים ולעסוק בחקלאות טרופית לאנשים אתיופים.
מרינה סולודקין: חבל לי וקשה לי מאוד, אבל לא במשרד הקליטה ולא במשרד החקלאות מצאתי פרטנרים.
מרינה סולודקין: העניין הוא לתת לאנשים מכסות אדמה.
שלמה מולה: במינהל מקרקעי ישראל, מתוך 768 עובדים יש רק 2, אז תראי מה זה אומר.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מאוד חמור וזה פוגע קודם כל במדינת ישראל ואני גם רוצה לומר לכם משפט, חברי הכנסת מולה ואקוניס, קודם כל אתם מאוד צודקים שעשיתם את החוק הזה, כי המצב עכשיו עם האתיופים השתפר.
מרינה סולודקין: יוצאי ברית המועצות יותר מ-10%, אבל במספרים במשרדי הממשלה 4%, אז בלי חוק זה לא עובד, בגלל שעבודה במשרדי ממשלה זו עבודה גם טובה, גם חשובה וגם יש מעמד, אז אנחנו לא השגנו את זה.
מרינה סולודקין: אני אגיד לחבריי, מתקדמים יותר טוב ואני מאוד שמחה.
דני דנון: נציגת משרד החוץ, גב' קרן כהן גת, בבקשה, סגנית מנהל מחלקת עובדים.
קרן כהן גת: רק רציתי לציין בהמשך הדברים של נאדר שהכניסה הראשית למשרד החוץ הוא קורס צוערים והכניסה לקורס הצוערים היא פונקציה של מכרז רשמי, יש לו קריטריונים מאוד ברורים וכמובן יש מקום למועמד שהחליט להגיש מועמדות לציין שהוא מבקש להשתמש בסעיף של הייצוג ההולם, זו זכות שנתונה לכל מי שהוא בן מיעוטים, בעל מוגבלויות וכמובן גם אתיופים יכולים, על בסיס החוק, לבחור להשתמש בסעיף הזה, ואנחנו מתייחסים לזה במסגרת הבחירה במכרז.
קרן כהן גת: אנחנו מיישמים העדפה מתקנת, על מנת להכניס כמה שיותר לתוך מבנה משרד החוץ.
שלמה מולה: אבל עובדתית עד עכשיו אין לכם.
קרן כהן גת: לצערי, אני יכולה לתת לך מהמספרים של הקורס האחרון, היו כ-1,198 מועמדים לקורס הצוערים, מתוכם 12 אתיופים בלבד בחרו להשתמש בסעיף הייצוג ההולם.
קרן כהן גת: יכול להיות שיהיה אתיופי שיגיד 'אני לא רוצה להשתמש בסעיף', אין שום דרך לדעת שהוא אתיופי.
קרן כהן גת: בניירת ובציונים שלו אני לא רואה את הבן אדם, מי הוא ולאיזה עדה הוא שייך או מאיזה מוצא הוא.
שלמה מולה: דווקא אם היית שואלת אותי הייתי אומר לך.
קרן כהן גת: את הבחינות למכרז אנחנו עושים באמצעות חברה שמקיימת את הבחינות עבורנו ולכן אנחנו משתלבים רק אחרי הבחינות התיאורטיות בלבד, אז אנחנו פוגשים את המועמדים, בכל השלב הראשון אנחנו לא רואים אותם, יש לנו גישה רק לנתונים על פי נייר בלבד.
קרן כהן גת: לצערי האנשים האלה לא הגיעו בכלל לשלב ב', זאת אומרת אפילו לא היתה לנו האפשרות לפגוש אותם ולהתרשם מהם ומהיכולות שלהם.
שלמה מולה: אני יכול להגיד לך שכשדיבר איתי שר החוץ וגם הסגן שלו, כשהם החליטו למנות שגריר לאתיופיה, הם קיבלו 40 מועמדים.
שלמה מולה: הם אמרו לי שהיה להם קשה לבחור.
שלמה מולה: היה להם קשה מאוד לבחור כי היו מועמדים מצוינים.
שלמה מולה: אני מאוד מתקשה לקבל את ההסבר שאתם לא מצליחים למצוא מועמדים מתאימים לקורס צוערות.
שלמה מולה: יכול להיות שכדאי לכם, באמת, להיעזר בארגונים של יוצאי אתיופיה---
מרינה סולודקין: שלמה, אני מציעה שזו תהיה החלטת הוועדה ושחבר הכנסת דנון יכתוב מכתב לשר שאנחנו חושבים---
שלמה מולה: בצד התשבחות שהוא קיבל על המינוי, לפנות אליו ולבקש ממנו שיעשה מאמץ.
שלמה מולה: אני יודע שזה ענייני חוץ וזה דבר רציני, לא צריכים להפחית באיכות או בכושר של האדם שצריך להיבחר, אבל אני אומר לך, הרבה מאוד אנשים לא פונים כי הם פשוט מיואשים.
שלמה מולה: לכן אני חושב, אם אתם תעשו מאמץ מיוחד, תיעזרו גם בארגוני עולי אתיופיה, גם בנציגי התקשורת שנמצאים כאן, אתם תמקדו בדיוק את החשיפה לסטודנטים.
שלמה מולה: אני מכיר סטודנטים שלמדו בכל האוניברסיטאות, בבין תחומי, בכל מיני מכללות, והם ירצו, ועוד איך ירצו לבוא.
קרן כהן גת: אני רק רוצה להגיד לך שאתה מה שנקרא כנראה קולע לדעת גדולים, כי היו לנו מכרזים בעבר של קורסי צוערים על פי אוכלוסיות ספציפיות---
שלמה מולה: לא דיברתי רק לאוכלוסייה האתיופית ספציפית.
דני דנון: משרד החוץ, אם הוא רוצה, הוא יודע לאתר.
דני דנון: מר פיני קבלו, השלטון המקומי, לא היית פה, אבל אמרנו שאתם בבעיה כי אנחנו לא רואים ברשויות איזה שהיא התעוררות.
שלמה מולה: בעיקר 15 הערים הגדולים.
פיני קבלו: הזמנו גם את אותם ראשי רשויות שיגיעו לפה, חלק הבטיח להגיע, אולי בית שמש בהמשך, אבל אני אומר שאנחנו בזמנו, לפני כשנה, הופענו בוועדה שיושב ראש הכנסת מינה לגבי ייצוג הערבים במגזר הציבורי, בראשותו של חבר הכנסת טיבי, ובאמת בעניין הזה היה שיתוף פעולה ואז---
שלמה מולה: ועדת החקירה הפרלמנטרית.
שלמה מולה: למה, אתה רוצה שנקים ועדת חקירה?
פיני קבלו: לא, אני לא רוצה, אני רק אומר ששם באמת נפרשו כל הנתונים וזה הפעיל וזה השפיע ומאוד לחץ על המוסדות אכן לשפר, כי יש ישיבות מעקב שנעשות.
פיני קבלו: אני לא רוצה שתהיה ועדת חקירה פרלמנטרית, אבל אנחנו חושבים שהמצב שלנו, כמו שאני רואה אותו, הוא מצב לא טוב ועל פי החלטת יושב ראש הוועדה אנחנו אכן ננחה את ראשי הרשויות שיפתחו ויאפשרו וייתנו ואנחנו גם נעקוב אחרי הפעולה הזאת.
שלמה מולה: אתם קיימתם דיון בשלטון המקומי על החוק הזה?
שלמה מולה: אני אגיד לך מה, אני פניתי ל-15 הערים הגדולות, אתה הזמנת את ראש עיריית בית שמש, זה בסדר גמור, אבל אני רוצה שתזמין את הערים גבעתיים, רעננה, חיפה, תל אביב, ערים חזקות.
דני דנון: מה שמסרו לי בשלטון המקומי שבחודש נובמבר בחוזר מנהל כללי יפורסם הנושא הזה ברשומות.
שלמה מולה: יפורסם?
דני דנון: אבל, חבר הכנסת מולה, ראשי הרשויות יודעים על זה.
שלמה מולה: ברור שיודעים.
דני דנון: והחובה שלהם היא לבצע את זה, וכמו שאמרתי, אם לא יבצעו, אני מניח שיהיה מן הגופים או הארגונים או האזרחים שיתקפו את הנושא הזה.
שלמה מולה: אני מציע שהארגונים יתכוננו לזה.
דני דנון: מר קבלו, עוד משהו?
פיני קבלו: אני באמת חושב שכדאי לקיים ישיבת מעקב ואולי נזמין את ראשי השלטון המקומי, כי הם בעיקר המפרנסים הגדולים ביישובים ובאמת נעשה ישיבה וגם נציג בפניהם את חוזר המנהל הכללי וגם נעקוב שאכן החוק מתקיים.
פיני קבלו: גם לא צריך את החוק, אני חושב שאנחנו רואים בהם עובדים מסורים, נאמנים.
פיני קבלו: אני הייתי ראש עיר, אני חושב שהעסקתי הרבה מאוד עובדים, לא היתה לי שום בעיה עם העניין הזה ואני חושב שכולנו צריכים לנהוג בהתאם ולעקוב שהדברים אכן מתבצעים ומתקיימים.
אברהם נגוסה: תודה, אדוני היושב ראש וחברי הכנסת.
אברהם נגוסה: קודם כל החוק שאתם הובלתם והעברתם זו מציאות שנותנת לנו בסיס לדבר, למרות שעוד לא מבצעים את החוק כלשונו, לכן יישר כוח לחברי הכנסת שפעלתם.
אברהם נגוסה: כשאנחנו רואים את הדוח הזה, הוא דוח חמור ומבייש.
אברהם נגוסה: היום יש 130,000 יוצאי אתיופיה בישראל ואנחנו רואים בדוח 800 מיוצגים במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: גם יש לי ספק איך נעשה הדוח, האם השאלה היתה לעובדים או את משרדי הממשלה שנתנו להם את הנתונים?
אברהם נגוסה: כי יש עובדים שמועסקים על ידי חברות כוח אדם---
נאדר אל-קאסם: לא, זה לא כלול פה.
אברהם נגוסה: תלוי את מי שואלים.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר שההרגשה שלי שהמציאות בשטח יותר גרועה ממה שכתוב בדוח.
שלמה מולה: אז בוא תשאל את השאלה את נציבות שירות המדינה, האם כל העובדים הם במשרות קבועות או לא?
אברהם נגוסה: אבל אני אסיים את דבריי.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר שבאמת זה צריך להיות ברור.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לראות, כל משרדי הממשלה, האם אנחנו רוצים את יוצאי אתיופיה בתוכנו או שיישארו כשוליים בשולי החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: זה מה שקורה, אנחנו יודעים.
אברהם נגוסה: אם האח הגדול הוא לא מודל לחיקוי לאח הקטן, איך האח הקטן יכול להעלות את המוטיבציה שלו ללמוד?
אברהם נגוסה: למדת חמש שנים, אני רואה אותך, אתה שומר בקפיטריה, לזה אני לא צריך ללמוד.
אברהם נגוסה: זו התגובה אצל הצעירים, לכן זה מוריד את המוטיבציה שלהם.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר, כשאנחנו שואלים את הרשות המקומית, כשאנחנו שואלים את משרדי הממשלה, הם אומרים, 'אוקי, יש חוק כתוב, אבל אף אחד לא נתן לנו תקנים, אין לנו תקנים, אם אין לי תקנים, איך אני יכול לקבל?
אברהם נגוסה: ' זה מה שהם אומרים.
אברהם נגוסה: את הדבר הזה צריך לקחת משהו גדול יותר, הממשלה צריכה להתגייס, שרים צריכים להתגייס וצריכים לתת הנחיות למנהלים הכלליים שלהם, שיקלטו את יוצאי אתיופיה וזה מה שצריך להיות.
אברהם נגוסה: לכן אני מתחבר להצעה שלך, להקים ועדה שתעקוב אחרי כל השלבים, כל התהליכים, זה מה שצריך לעשות.
אברהם נגוסה: אני חושב שהיום, כשהאנשים אומרים 'אין מתאימים', 'לא מצאנו', ודברים כאלה, זה לא.
אברהם נגוסה: יש אנשים ואנחנו צריכים להתגייס לקלוט את עולי אתיופיה, זה האינטרס של הקהילה, האינטרס של החברה הישראלית והאינטרס של מדינת ישראל כקולטת עלייה.
דני דנון: עומר מטבקה, בבקשה.
עומר טיאצ'ה: חבר הכנסת דנון, קודם כל אני מאוד מעריך אותך כיושב ראש, אתה במקום הנכון בזמן הנכון, לא רק שאתה עושה, מסתובב בכל היישובים ועושה את הוועדות האלה, אתה גם דואג שייושם.
עומר טיאצ'ה: חוק ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה שיצא, אני באופן אישי מאוד שמחתי.
עומר טיאצ'ה: זה חוק מאוד מהפכני מבחינת קהילת יוצאי אתיופיה.
עומר טיאצ'ה: אני באתי היום עם נתונים של 2010 וחשבתי שיש שינויים, אני הופתעתי שאין שינוי, כי אני רואה פחות מ-20% מועסקים אקדמאים.
עומר טיאצ'ה: כשאני למדתי באוניברסיטת חיפה כל שנה סיימו 50 אקדמאים ואני אומר לעצמי איפה הם.
עומר טיאצ'ה: אני חושב שהחוק הזה בא לשלב את יוצאי אתיופיה, אבל אם זה ברשויות המקומיות, מועסקים יוצאי אתיופיה, כאילו יש להם תואר מיוחד שמקנה להם רק לעסוק ביוצאי אתיופיה.
עומר טיאצ'ה: לא, הם צריכים להשתלב.
עומר טיאצ'ה: אחת הבעיות של החוק הזה זה היישום.
עומר טיאצ'ה: חבר הכנסת דנון, אם אתה תעמוד על היישום ותלחץ על זה, יכול להיות שייושם, אבל ככה, לא רשויות מקומיות ולא תאגידים שמחים לקבל את יוצאי אתיופיה, כמו שאמר אברהם נגוסה, אחרת אנחנו נראה עוד פעם נוער בשוליים כי האקדמאים לא משולבים ואני באמת מבקש ממך שתדרוש ושישתלבו ושהחוק הזה ייושם.
דני דנון: גב' זיוה מקונן, בבקשה.
זיוה מקונן דגו: אנחנו גם עוקבים מה קורה עם יישום החוק והוצאנו מכתבים לכל משרדי הממשלה שיש בהם פחות מ-2 יוצאי אתיופיה.
זיוה מקונן דגו: שני המשרדים שהתייחסו ברצינות למכתבים שלנו היו משרד החוץ והמשרד לאיכות הסביבה שהודיעו לנו שהם קלטו ושהם במהלך של הקליטה.
זיוה מקונן דגו: בהחלט יש בעיה עם היישום של החוק.
זיוה מקונן דגו: הדבר הנוסף הוא ההנגשה.
זיוה מקונן דגו: כשמשרד החוץ או כל משרד ממשלתי אחר מפרסם, הוא צריך לפרסם גם שיש את העדיפות של חוק ייצוג הולם, כי אחרת אם לא תהיה העדפה ספציפית אנחנו לא עשינו שום דבר.
זיוה מקונן דגו: בנושא של הייצוג ההולם ברשויות המקומיות ובתאגידים, החוק עבר בפברואר 2011, עד היום הרשויות המקומיות לא הוציאו את חוזר המנהל הכללי שמודיע וחושף.
זיוה מקונן דגו: זו בהחלט בעיה שצריך, אדוני היושב ראש, לעשות משהו כי לא ייתכן---
דני דנון: הם הודיעו שעד סוף נובמבר זה יוצא.
זיוה מקונן דגו: אנחנו מקבלים כל הזמן תגובה שהם עובדים על זה, אבל לא יכול להיות שאנחנו אלה שצריכים כל הזמן לעקוב אחריהם ולרדוף אחריהם, כי יש חוק ואת החוק צריך ליישם.
זיוה מקונן דגו: אנחנו יודעים שאחוז עובדי הקבלן בכלל בישראל הוא בין 5% ל-10% ובקרב יוצאי אתיופיה הוא 20%.
זיוה מקונן דגו: זאת אומרת שיוצאי אתיופיה שעובדים במשרדי הממשלה רובם עובדים כעובדי קבלן, אני לא מדברת על עובדי כוח אדם ועובדים באבטחה ובניקיון, אלא עובדים אקדמאים שעובדים כעובדי קבלן ולא כעובדים של המשרד.
זיוה מקונן דגו: את השינוי הזה אנחנו מחויבים לעשות ואדוני היושב ראש, אני מקווה שאתם תקיימו את זה.
דני דנון: דר' מיכאל כהן, משרד החינוך.
מיכאל כהן: במנהלתי עובדים כ-10 עובדים, כאשר מתוכם 2 מפקחים בתפקידים בכירים.
מיכאל כהן: לגבי מורים, אנחנו מעסיקים בסביבות 231 מורים בתפקידים שונים, חלקם בהנחלת הלשון, יש שם באגף לחינוך מבוגרים, הם מהווים 14% מכלל המורים שמלמדים עברית ותהליכי גיור.
מיכאל כהן: הם עובדים בחינוך מיוחד, בייעוץ חינוכי, במתמטיקה, חינוך גופני, הם נמצאים בכל המקצועות.
מיכאל כהן: לגבי העולים, יש העדפה להעסקת עולי אתיופיה מבחינת התאריך, אם כלל העולים אנחנו נותנים להם שש שנים, הרי לגבי עולי אתיופיה בעצם אין הגבלה של זמן, הם זכאים גם אחרי עשרים שנה ולפעמים גם אחרי שלושים שנה.
דני דנון: לגבי המגשרים החינוכיים, קיבלנו פנייה, שהם מרגישים שמחזיקים אותם במסגרת עובדי קבלן והם לא רואים אופק להשתלב במערכת.
מיכאל כהן: את זה אני יכול לבדוק.
דני דנון: אתה לא מכיר את העניין הזה?
דני דנון: אז אני אשמח אם תענה לנו על זה, כי זה נושא שהוא בעייתי.
דני דנון: מר אריה קדוש, רשות שדות ההתעופה, בבקשה.
אריה קדוש: אנחנו למעשה לפני ארבע שנים התחלנו בתהליך מאוד מסודר בתוך הארגון---
דני דנון: מה המספרים שלכם היום?
אריה קדוש: אנחנו מעסיקים כ-3,770 עובדים ארעים וקבועים, מתוכם יש לנו 110 עובדים שהם יוצאי העדה האתיופית, כאשר ישנה איזה שהיא בעיה רישומית שבמידה והעובד או העובדת הם כבר ילידי הארץ אז יש בעיה רישומית איתם, אז יש לנו כמות טיפה יותר גדולה.
אריה קדוש: הם מועסקים אצלנו בכל החטיבות, חטיבות שירות לנוסע, תפעול, ביטחון, בדגש על ביטחון.
אריה קדוש: אני אשמח מאוד, מכל השומעים כאן, שתפנו אלינו יוצאי יחידות קרביות, כי זו פלטפורמה טובה בשבילם גם ללמוד כסטודנטים, במשרות סטודנט, וגם להתפתח למשרות אקדמאיות.
אריה קדוש: יש לנו כבר 14 עובדים קבועים בארגון, אנחנו למעלה מכל מה שהוצג כאן בנושא המספרי וגם מיניתי אצלי באגף, כראש אגף כוח אדם, רפרנט שמתעסק רק עם הסוגיה הזו, זה נותן לזה הרבה במה.
אריה קדוש: אנחנו נשמח מאוד שתפנו אלינו אנשים שיתאימו למקצועות נוספים.
דני דנון: מר רוני אקלה, מנכ"ל הפרויקט הלאומי, בבקשה.
רוני אקלה: היום מי שאומר שאין מועמדים שמתאימים למשרות בכירות, אני חושב שהוא טועה.
רוני אקלה: יש כיום כ-4,500 אקדמאים מהקהילה האתיופית, 65% אינם עובדים במקצועות שהם למדו ולכן אם היו מפנים או מתייעצים איתנו היינו יכולים להפנות, במיוחד למשרד החוץ.
רוני אקלה: אני גם יוצא לחוץ לארץ וכשאנחנו מסתובבים ואנחנו מייצגים את מדינת ישראל ומספרים שמדינת ישראל היא מדינה שלנו, אני חושב שיש בזה הרבה מאוד תרומה.
רוני אקלה: הדבר הנוסף, ישנה קבלנות מאוד מפורסמת, גם דרך המשרד לקליטת עלייה, גם דרך משרד החינוך, המגשרים שאתה ציינת, יש כ-156 מגשרים חינוכיים שהוכשרו, אבל אף אחד לא מועסק בתקן קבוע.
רוני אקלה: ישנם מנהלי מוקדי קליטה שהם לא בתקן קבוע, אבל הם עובדים, חלקם שייכים לרשות או לא לרשות, למשרד הקליטה או לא משרד הקליטה.
רוני אקלה: גם פה יש בעיה.
רוני אקלה: אני חושב שהגיע הזמן, כמו שהנתונים שמצביעים כאן, להסתכל בעיניים ולהגיד שהקהילה האתיופית באמת לא השתלבה וצריך למצוא את הדרך לשלב אותה.
דני דנון: גב' בוסנה ירדני, עוזרת ליועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים.
בוסנה ירדני: שלום, תודה על זכות הדיבור.
בוסנה ירדני: אני רוצה להגיד שהמסקנה שאני לומדת מכל הנתונים המספריים זה שבעצם יש לכאורה ייצוג כמותי---
דני דנון: קודם כל מה קורה אצלכם בבית?
דני דנון: מה המצב במשרד שאת מייצגת?
בוסנה ירדני: אני לא הגורם המקצועי שעושה את בדק הבית, אבל הרשימה כאן מדברת בעד עצמה.
בוסנה ירדני: מה שאני רוצה להגיד, בהמשך לטבלה, שיש ייצוג שהוא כמותי אבל הוא לא הולם, וצריך לבדוק בעצם מה היתה כוונת המחוקק, האם הפרשנות המתבקשת היא בעצם ייצוג הולם שהוא כמותי, או איכותי.
בוסנה ירדני: אני חושבת שאם אנחנו לוקחים את כל העובדים במשרד הבריאות ושמים אותם בצד, יוצא מצב שאין בכלל ייצוג, לא כמותי ולא איכותי, ולא נראה לי שזו היתה כוונתו של המחוקק.
נאדר אל-קאסם: אני לא מבין, אחות ועובד מעבדה זה לא מקצוע?
נאדר אל-קאסם: אחות זה מקצוע מאוד איכותי.
דני דנון: אנחנו לא נפתח פה דיון.
בוסנה ירדני: דבר נוסף שאני רוצה להגיד זה שאם אנחנו מדברים, למשל על המשרד לקליטת עלייה, שיש לו בנים חורגים שעובדים במוקדי קליטה ברשויות מקומיות, ויש כאלה אולי קרוב ל-25 רשויות מקומיות שיש להם מוקדי קליטה, למה העובדים האלה לא יכולים להיקלט כעובדים מן המניין במשרד העלייה והקליטה?
בוסנה ירדני: למה הם צריכים להיות הבנים החורגים?
בוסנה ירדני: למה הם צריכים לעבוד במשרות שאין להם מעסיק קבוע, במשרות לא קבועות, כשהם כל פעם צריכים לחשוש.
שלמה מולה: דווקא נראה לי שמשרד הקליטה עומד ביעדים אפילו יותר, 23 עובדים במטה.
בוסנה ירדני: וזה לא מספיק.
בוסנה ירדני: במשטרת ישראל אנחנו מדברים על 2% מכלל העובדים, כמה מתוכם עובדים במטה הארצי?
בוסנה ירדני: כמה מתוכם יש בייעוץ המשפטי וכמה מתוכם מפקדים?
בוסנה ירדני: כמה מתוכם קצינים?
בוסנה ירדני: וכמה מתוכם עובדים בחשבות?
סמדר שגב: 22 קצינים, מתוכם קצין אחד בחשבות, דרך אגב.
בוסנה ירדני: וכמה חוקרי נוער?
בוסנה ירדני: הייצוג במשטרה צריך להיות איכותי ולא כמותי, זאת הנקודה.
סמדר שגב: דווקא במשטרת ישראל הוא איכותי והוא הולך ומשתפר.
אורי אריאל: הוא איכותי מאוד, אני פגשתי חלק מהם, יוצא מן הכלל.
דני דנון: לפי דעתי דווקא משטרת ישראל, לפחות לפי הנתונים, הם עומדים בקריטריונים.
שלמה מולה: המשטרה דווקא בסדר.
אורי אריאל: אנחנו יכולים להגיד משהו טוב על המשטרה ואת לא רוצה לתת לנו?
אורי אריאל: סתם, סתם, יש לנו הרבה דברים טובים.
דני דנון: משפט סיום, בבקשה, בוסנה.
בוסנה ירדני: משפט הסיום שלי בעצם אומר שאנחנו צריכים לבחון את הייצוג ההולם, איכותי ולא כמותי, גם לגבי היישום של החוק החדש, שדרך אגב אני מברכת עליו ואני יודעת שיושב ראש הוועדה עבד עליו מאוד קשה ואני באמת מעריכה ומברכת על היוזמה.
דני דנון: משפט תגובה קצר.
בת שבע ראובני: במשרד לקליטת העלייה היעד שלנו ברור ואנחנו מציגים את הנתונים ויש לי פה תיקון קצר, 450 עובדים מתוכם 25 בני העדה האתיופית, 50% מתוכם בתפקידי ניהול, ותיקון קצר, נאדר, יש לנו מנהל אגף א', שזו רמה מקבילה למנהל מחוז.
בת שבע ראובני: אנחנו נמצאים היום בתהליך כאשר אנחנו כבר מאוד רוצים שהעובדים בני העדה האתיופית לא יטפלו רק בעצמם אלא הם יטפלו גם בכלל האוכלוסייה וייחשפו לכל העדות.
בת שבע ראובני: להשכלתך, מאחר ואת מייצגת את המשרד לביטחון פנים ואת זאת ש---
דני דנון: את יכולה להתייחס בקצרה לגבי מוקדי הקליטה?
דני דנון: אין מוקד קליטה שלא ביקרתי בו במדינת ישראל ובכל מוקד קליטה פנה אליי מנהל המוקד ואמר, אני לא יודע מתי אני גומר לעבוד---
בת שבע ראובני: מקום קליטתם של מוקדי הקליטה הוא לא במשרד לקליטת העלייה אלא ברשויות.