GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מריה זילברמן: אנחנו נותנים המון תקציבים לתכניות של חינוך, כמו שמר אלי ברדה ציין.
מריה זילברמן: באמת מורגש שהחינוך זה באמת במקום מאוד גבוה במגדל העמק והילדים יכולים פה, נוסף לבית ספר, לקבל את כל החינוך הבלתי פורמלי שאנחנו מכניסים פה.
מריה זילברמן: יש פה את פרויקט פל"א שאנחנו עובדים ביחד עם המתנ"ס, יש תכניות לתגבור לימודי, הכנות לכיתות א' ולמבוגרים יש גם תכניות.
מריה זילברמן: יש הרבה הופעות.
מריה זילברמן: אני חייבת לציין שכשהיה 20 שנים לעלייה למגדל העמק עשו פה, אני לא יכולה להתפאר הרבה בתקציב של משרד הקליטה, אבל הרשות נתנה פה תקציב מעולה.
דני דנון: מה התקציב שהמשרד נותן?
מירה זילברמן: השנה זה כ-700,000.
דני דנון: לפעילות, לא לאוכלוסייה.
מירה זילברמן: לפעילויות, כן.
מירה זילברמן: שזה כולל הכל, שזה כולל גם תעסוקה---
דני דנון: יש לך פירוט?
דני דנון: אני אשמח לשמוע.
מירה זילברמן: יש פירוט.
מירה זילברמן: יש תקציבים לתעסוקה, אנחנו מדברים על עברית שילוב תעסוקתי, הכוונה היא ל-150 שעות, זה לעולים שסיימו אולפן א', אחרי 500 שעות הם מקבלים מאיתנו עוד שילוב תעסוקתי.
מירה זילברמן: יש פרויקט ואוצ'רים.
מירה זילברמן: עולה יכול לקבל ואוצ'ר בגובה 8,000 שקלים, הוא יכול לבחור לעצמו ללמוד במקצוע שהוא בוחר לעצמו.
מירה זילברמן: יש את השלטון המקומי, מרכז תרבות, מקהלות, וטרנים, פל"א, כמו שהזכרתי, שזו פעילות לימודית אחרת.
מירה זילברמן: אנחנו מדברים על פעילות בלתי פורמלית.
מירה זילברמן: קייטנות, יש לנו גם תקציב לרווחה.
מירה זילברמן: אלה בעצם התקציבים שהרשות מקבלת ומנצלת אותם עד תום, אני חייבת להגיד, ומוסיפה מהתקציבים שלה גם די הרבה.
סרגיי אוקלנדר: חוץ מ-25% של החייבים רוסית, יש לנו עוד תקציב שוטף של עיריית מגדל העמק, 400,000 שקל.
מירה זילברמן: אני מקווה שזה גם יימשך כך.
דני דנון: אני רוצה לשאול את האחראי על הרווחה, מר מומי בן סימון, כמה מטופלים ברווחה מוגדרים כעולים חדשים?
מומי בן סימון: 30%.
דני דנון: יפה, במקומות אחרים אנחנו רואים שהאחוזים הרבה יותר גבוהים, בדרך כלל.
מומי בן סימון: מבין סך המטופלים שלנו.
אלי ברדה: מבין סך כל המטופלים ברווחה מכלל העיר.
דני דנון: כמה סך הכל יש מכלל העיר?
מומי בן סימון: 3,000 משפחות.
דני דנון: וכ-1,000 או 900 עולים.
דני דנון: מבחינת יוצאי אתיופיה, יש לכם קהילה יחסית קטנה, אבל רובם מטופלים אצלכם?
מומי בן סימון: כן.
מירה זילברמן: האוכלוסייה האתיופית היא מאוד ותיקה כאן, זה לא העולים שהגיעו עכשיו.
מירה זילברמן: אלה עולים שהגיעו במבצע שלמה ומשה.
דני דנון: רציתי לשאול את הפרויקטורית שנמצאת פה, לתת לנו דוגמה לבעיות שאת מטפלת, נגיד מהשבוע האחרון, משבוע שעבר, דברים שאת עושה.
זאנה מקסמנקו: היום הייתי עם שתי המשפחות האחרונות בבנקים, אחת פתחה בבנק לאומי, המשפחה השנייה בבנק הפועלים, אז פתחנו חשבונות וקבענו מחר זמן במשרד הקליטה.
זאנה מקסמנקו: פגישה ראשונה עם משרד הקליטה, הם יקבלו מחר את כל המידע על סל הקליטה, על פרויקט נגב והגליל.
זאנה מקסמנקו: חוץ ממה שסיפרתי להם, הם יקבלו אינפורמציה נוספת.
דני דנון: ואיך העולים מגיעים אלייך?
דני דנון: הם באים לעירייה או לרווחה ומפנים אותם אלייך?
זאנה מקסמנקו: לא, אני בקשר איתם עוד כשהם שם, ברוסיה או אוקראינה.
זאנה מקסמנקו: אנחנו בקשר דרך הסוכנות היהודית, דרך גלובל סנטר.
זאנה מקסמנקו: יש כאלה שחברים שלהם פה, יש כאלה שהמשפחות שלהם פה, יש כאלה שבכלל שמעו על העיר שלנו שאנחנו מקבלים אותם טוב, אז אנחנו בקשר, אני משתדלת לשאול איזה דירה הם רוצים, איזה קומה, לפעמים יש בעיות רפואיות.
זאנה מקסמנקו: הם באים, ביום, בלילה, בבוקר, בערב.
דני דנון: אני נזכר, סרגיי, הייתי במוסקבה ואתה היית בסנטר בירושלים ושיווקתם למועמדים לעלייה במוסקבה את מגדל העמק.
אלי ברדה: אני רק שאלתי אותו למה הוא לא היה במוסקבה ואתה היית.
ליה שמטוב: אני נסעתי דרך הסוכנות לקייב, ללבוב וצרנוביל, וכמו שאלי אמר, שכל עולה הוא שגריר שלנו, זה בדיוק ככה.
ליה שמטוב: פגשתי שם עולים שכבר היו על המזוודות ושאלתי אותם 'איפה אתם נוסעים?
ליה שמטוב: ' הם אומרים למגדל העמק ולכרמיאל, שאלתי 'למה למגדל העמק ולכרמיאל?
ליה שמטוב: ' היה לי חשוב דווקא לנצרת עלית, אז הם אומרים 'כי חברים שלנו שם, משפחה שלנו---
סרגיי אוקלנדר: את מייצגת את כל אזור הצפון, לא רק את נצרת עלית.
ליה שמטוב: אני נצרת עלית.
סרגיי אוקלנדר: מלבוב קיבלנו עוד שתי משפחות, יורי, יושב ראש הוועדה הוא מלבוב.
ליה שמטוב: אז אני אומרת לכם שזה נכון, איך שמקבלים את העולים, הם באמת שגרירים, כי הם כותבים מכתבים ומדברים בטלפון והם מושכים עוד עולים וכל הכבוד לעיר כמו מגדל העמק שעושה את הדברים.
יורי קריצביץ: ועכשיו אנחנו בקשר.
יורי קריצביץ: אני כל הזמן שלי גרתי בלבוב ועכשיו יש אנשים מלבוב ש---
ליה שמטוב: אז תדעו לכם שזה עובד.
מירה זילברמן: אני רוצה לציין שבעיות פנימיות שקורות בערים אחרות לא קיימות כאן.
מירה זילברמן: הנה זאנה בדיוק סיפרה על פתיחת חשבון בבנק.
מירה זילברמן: יש היום בנקים שמסרבים לפתוח חשבונות לעולים חדשים כי אין להם תעודות זהות.
מירה זילברמן: היום בבוקר, לפני שהגעתי לכאן קיבלתי הודעה מנצרת עלית---
דני דנון: תעודת עולה זה לא מספיק?
מירה זילברמן: להם זה כנראה לא מספיק.
דני דנון: זה מעניין אותי מאוד, תרחיבי בעניין הזה.
מירה זילברמן: אני גם רוצה להרחיב בזה.
מירה זילברמן: בתעודת העולה יש את כל הפרטים, יש את תעודת העולה ויש את מספר תעודת הזהות לכל בני המשפחה גם, גם לבת, גם לאישה וגם לילדים.
מירה זילברמן: יש בנקים שלא מוכנים לפתוח חשבון בנק אם אין תעודת זהות ממשרד הפנים.
מירה זילברמן: היום בבוקר קיבלתי הודעה מבנק הפועלים בנצרת עלית שלא רוצים---
ליה שמטוב: כמה זמן לוקח לקבל תעודת זהות?
מירה זילברמן: זה לוקח יום אחד, עד שבוע.
מירה זילברמן: צריך לקבוע להגיע, צריך להביא את כל המסמכים, זה לוקח קצת זמן ואנחנו לא יכולים להרשות לעולה שיישאר בלי כסף, שיישאר בלי חשבון.
מירה זילברמן: לכן הנה פה בעיר אין את הבעיה הזאת, בערים אחרות כן יש.
דני דנון: יש בנקים ספציפיים שהם---
אלי ברדה: בעיר הזאת אנחנו שולטים בבנקים.
דני דנון: את אומרת שבאזור יש בעיה עם בנק הפועלים.
מירה זילברמן: כן, בנצרת עלית.
דני דנון: אוקי, אנחנו נטפל בעניין הזה.
דני דנון: זה מעניין אותנו.
מירה זילברמן: למרות שהמשרד שלנו סיכם עם הבנקים שיפתחו, שייתנו את האפשרות לפתוח חשבון.
אלי ברדה: אנחנו נמצאים עכשיו בתרגיל 'נקודת מפנה 5', מה שמסכמים בבנקים במלחמה גם לא קורה.
אלי ברדה: הם סוגרים את הבנקים במלחמה כשהם צריכים לפתוח, וזו מלחמה יומיומית לטפל בהם.
יגאל אמיתי: אתם נתקלתם בתופעה הזאת בעוד מקומות?
מירה זילברמן: לא, היום בבוקר אני נתקלתי בתופעה הזאת.
דני דנון: אני רוצה לשאול את נציג המשרד לביטחון פנים, מפקד התחנה, רק פקד יוסף קטב, אם יש לך התייחסויות, נתונים, להציג בפנינו.
יוסף קטב: אין הגדרות ספציפיות או ייחודיות לעולים.
יוסף קטב: העולים השתלבו, אלה שבאים חדשים משתלבים בתוך האנשים שגרים כאן.
יוסף קטב: אין הגדרה שאני יכול להגיד שזה מייחד רק את העולים מברית המועצות.
יוסף קטב: יש שילוב.
דני דנון: נושא אלכוהול בבני נוער, שאמרו לנו שהוא לא ייחודי לעולים כבר מזמן, מה המצב במגדל העמק?
דני דנון: מה אתם עושים בנושא?
יוסף קטב: קודם כל החוק בעדנו, ככה יותר קל לנו.
דני דנון: חוק השפיכה.
דני דנון: יש לך נתונים על מקרים?
יוסף קטב: אנחנו בממוצע כל סוף שבוע בין 14 ל-17 מקרים של שפיכת אלכוהול לקטינים.
יוסף קטב: היום אין התנגדות.
יוסף קטב: בהתחלה היתה התנגדות מצדם, אבל זה לא מייחד את העולים, גם הנוער הוותיק שותה לא מעט.
דני דנון: לגבי סגירת פיצוציות או מקומות שמוכרים אלכוהול לקטינים?
יוסף קטב: היה לנו בעיר.
דני דנון: כמה סגירות בשנה האחרונה?
יוסף קטב: 8 מקרים.
דני דנון: ל-30 יום?
יוסף קטב: ל-15 יום, לפי החוק החדש.
דני דנון: עוד דברים שחשוב לנו לדעת?
יוסף קטב: אין משהו מיוחד.
יוסף קטב: יש לנו חוקר שהוא דובר רוסית, ספציפי לעניין הזה, גם בנוער וגם בבגירים.
אלי ברדה: מה שחשוב להדגיש פה שסלבה, בכובע שלו, הוא בדיוק בייעוד שלו לעולים.
אלי ברדה: סלבה, תציג את עצמך.
סלבה בלנקי: כן, אני רכז מניעת סמים ואלכוהול במגדל העמק במגזר הרוסי.
סלבה בלנקי: מה שאני רוצה להגיד, מבחינת המניעה לגבי רוסים, מה שאנחנו עושים זה כנסים, יש לנו פוסטרים ואינפורמציה ברוסית על הדברים, מה מזיקים וכמה זה חשוב לדעת לא להשתמש באלכוהול וסמים.
סלבה בלנקי: אני עובר בבתי ספר ואני בקשר עם אותם חבר'ה צעירים עולים.
דני דנון: מי נכנס לכיתות?
דני דנון: אתה?
סלבה בלנקי: אני בקשר עם היועצות ועם חבר'ה ספציפיים בהפסקות, שהם מגיעים גם למועדון שלנו של עולים.
סלבה בלנקי: אני בקשר כולל עם ההורים שלהם, שהם יודעים כולם את הטלפון שלי ואם יש איזה שהיא בעיה אז הם מתקשרים אליי.
סלבה בלנקי: אנחנו הקמנו סיירת הורים עכשיו, גם מטעם ביטחון פנים, 'עיר ללא אלימות', שאני רכז הסיירת ויש לנו שם חבר'ה דוברי רוסית ובימי שישי אנחנו מסתובבים בפארקים וניגשים לאותם נערים, מי ששותה, אנחנו מנסים לתת להם את האינפורמציה שצריך.
סלבה בלנקי: זאת אומרת אנחנו כל הזמן בקשר עין, בקשר יומיומי כדי למנוע את הדברים הלא רצויים.
דני דנון: מבחינת מקומות בילוי של נוער חילוני, איפה הם מבלים בסופי שבוע?
סלבה בלנקי: בסופי שבוע אצלנו אין משהו שפתוח בעיר בימי שישי, אז הם יוצאים לפארקים, או שהם יוצאים מחוץ לעיר.
סלבה בלנקי: מי שנמצא בפארקים, הם יושבים, מדברים, יש קצת נרגילות כמובן וכל מיני דברים כאלה, בשביל זה הקמנו סיירת הורים, במיוחד באותם ימי שישי כשאנחנו יוצאים לשם עם כל מיני פעילויות, יש לנו משחקים, יש לנו ספרים שאנחנו מנסים לתת להם, שיהיה לחבר'ה מעניין.
אלי ברדה: אני רוצה להגיד לך שעשיתי סיור עם הסיירת הזו וכל הנערים שמצאנו בלילה בפארקים היו ילדים טובים וחלקם היו עם פסיכומטרי, מתכוננים לפסיכומטרי.
דני דנון: בפארק?
סלבה בלנקי: כן.
סלבה בלנקי: אנחנו יצאנו ביחד עם ראש העיר.
דני דנון: כמה זמן סיירת ההורים עובדת?
סלבה בלנקי: כחודשיים.
דני דנון: צריך לחכות ולראות שאתם מתמידים.
אלי ברדה: אבל זה הגלגול השני שלה.
אלי ברדה: היתה לנו כבר סיירת הורים שהיא על בסיס מתנדבים והיא התמסמסה, וכשנכנסנו לפרויקטים של המשרד לביטחון פנים, 'עיר ללא אלימות' ושיטור עירוני, קידמנו גם את העניין של סיירת ההורים עוד פעם והיא יצאה לדרך.
סלבה בלנקי: אנחנו מביאים גם מרצות דוברות רוסית כדי לעשות הרצאות להורים וגם לסבתות שמגדלות.
סלבה בלנקי: יש הורים עובדים אז הסבים והסבתות מגדלים את בני הנוער כשהם מגיעים מבית הספר, ואין להם את המנטליות של החבר'ה הצעירים, אז אנחנו מביאים מרצה שמסבירה מה הנוהל, איך צריך להתנהג, מה צריך לזהות אם יש דברים כאלה.
סלבה בלנקי: זה מאוד מצליח, וזה חוזר על עצמו כל הזמן.
דני דנון: אדוני ראש העיר, מבחינת עתודות בנייה, יש תכניות, אופק לזוגות צעירים?
אלי ברדה: קודם כל אנחנו נכללנו ביישובים שיקבלו הטבה של כ-100,000 שקל, בנייה רוויה לזוגות צעירים.
אלי ברדה: כשהצגתי לכם את תחילת השקף היתה תוספת של עוד 1,500 דונם מהמועצה האזורית, אז יש לנו כבר תכנית מול משרד השיכון לבניית 4,500 יחידות דיור במגדל העמק שפשוט לא מוגשת לוועדה המחוזית כי עוד לא השלמתנו את השינוי של הגבולות.
אלי ברדה: זה התעכב בגלל הרבה סיבות, לא נלאה אתכם פה.
אלי ברדה: אנחנו עכשיו הרצנו את זה במסלול יותר קצר ואנחנו מקווים שבמהלך החודש-חודשיים הקרובים זה יאושר.
אלי ברדה: הביורוקרטיה והפרוצדורה שם מאוד מסובכות, אנחנו ממש בסוף.
אלי ברדה: אז יש לנו כ-4,500 יחידות דיור בעתודות קרקע, יש עכשיו שיווק של 88 יחידות דיור ששבעה קבלנים התמודדו על זה, שזה נותן אינדיקציה להתעניינות והביקוש.
אלי ברדה: בסך הכל בשנים האחרונות לא היתה בנייה, תופעה שאפיינה את כל הארץ, זה לא רק מגדל העמק, ויש עכשיו התעוררות ואנחנו מרגישים את זה לפי הביקושים מצד אחד ולפי השיווקים שמשרד השיכון משווק במקביל.
דני דנון: יש בנייה לזוגות צעירים?
אלי ברדה: אנחנו עכשיו מתחילים, מול הזכיין שיזכה עכשיו ב-88 יחידות דיור, אנחנו ניכנס איתו לשיחה ודיונים האם וכמה אחוזים מהדירות שם יהיו דירות לזוגות צעירים.
אלי ברדה: אנחנו מכירים את הנושא של דיור בר השגה עכשיו לזוגות צעירים.
אלי ברדה: מצד אחד המדינה לא בונה, מצד שני משאירים את זה פתוח על כתפיהם של הרשויות.
אלי ברדה: אין חוק שאני יכול לחייב אותם, אבל יש דיאלוג שאני צריך לנהל איתם ולשכנע אותם שחלק מהדירות שהם בונים, אחוזים מהם, יהיו לזוגות צעירים.
אלי ברדה: נקווה שנעשה את זה, כי בסך הכל אנחנו רוצים שהזוגות הצעירים יישארו פה ויקבלו מענה דרך העניין הזה.
דני דנון: התייחסות של הסגנים, חברי מועצת העיר?
אלי ברדה: מישהו רוצה להתייחס?
סרגיי אוקלנדר: אני באמת רוצה לברך את הוועדה, את היושב ראש החדש, הוותיק כבר, ואת יושבת הראש לשעבר, ליה שמטוב, אני נפגש איתם הרבה פעמים בוועדת הקליטה בכנסת, כי תמיד כשמזמינים אנחנו משתדלים להגיע.
סרגיי אוקלנדר: היו כמה נושאים, לפחות לאחרונה, אחד על הסוכנות היהודית והשני על משרד הקליטה, השתתפנו בדיונים ונראה שהתקדמנו יפה מאוד.
סרגיי אוקלנדר: הצלחתם למנוע הרבה פיטורין בסוכנות היהודית וכמובן אנחנו מרגישים עכשיו בתוספת התקציב של משרד הקליטה.
סרגיי אוקלנדר: בדרך כלל זה מגיע בסוף שנה, היום אנחנו מרגישים את זה כבר בהתחלת שנה ובאמצע שנה, שזה גם חשוב.
סרגיי אוקלנדר: מה אפשר להגיד?
סרגיי אוקלנדר: אתם שמעתם את הסקירה ואני תמיד מציין שהשם שלנו, של מגדל העמק, ואגף הקליטה שלנו הולך לפנינו בכל הארץ.
סרגיי אוקלנדר: אני באמת ביחסים טובים עם הרבה רשויות, עם הרבה חברים והכל כמובן בזכות ראש העיר, בזכות חברי מועצת העיר, שמבינים את החשיבות של העלייה למגדל העמק ותומכים, שאת זה חשוב גם לציין, ועל כך יישר כוח ותודה רבה, גם לראש העיר, גם לחברי מועצת העיר, וגם לכם, שנעניתם לבקשתנו לבוא ולבקר אצלנו.
סרגיי אוקלנדר: זה חשוב, אנחנו גם נפרסם את זה ואם יש במה להתגאות, אני חושב שכל רשות צריכה לקיים דיון פתוח עם כל הגורמים שמשתתפים כאן לטובת התושבים והעולים, בסופו של דבר.
סרגיי אוקלנדר: תודה רבה לכם.
דני דנון: בבקשה, חברת הכנסת ליה שמטוב.
ליה שמטוב: ראש העיר, מר אלי ברדה, דיבר על החינוך שזה בראש העדיפות של מגדל העמק, אבל הוא גם צנוע מאוד.
ליה שמטוב: לא רק את החינוך שאנחנו רואים בשנים האחרונות, איך זה עלה פה, גם לכל ילד, אם רואים שילד הוא כישרוני, נותנים לו מעל ומעבר למה שמגיע לו.
ליה שמטוב: לאחרונה גם קראתי בעיתון על משפחה של עולים שהגיעו לארץ והיום הילד שלהם נוסע גם לארצות הברית והכל בזכות אלי, בזכות סרגיי אוקלנדר.
ליה שמטוב: זאת אומרת אני יודעת על הרבה מקרים בהרבה ערים שילדים כישרוניים ועם פוטנציאל, אבל חוץ משהם צריכים על חשבונם לנסוע לאיזה שהוא מקום, הרשות או מתעלמת מזה או לא יכולה להרשות לעצמה.
ליה שמטוב: פה עוזרים מעל ומעבר, ועל זה כל הכבוד לעירייה ולמי שעוסק בזה.
ליה שמטוב: לגבי משרד השיכון.
ליה שמטוב: יושבת פה גב' דינה גרין, ותיקה במשרד השיכון---
אלי ברדה: שפעם בשבוע אני מדבר איתה.
ליה שמטוב: לא שפעם בשבוע מדברים, היא גם תמיד כשאתה מצלצל, אז אין דבר כזה שהיא לא תענה, ואם היא לא יכולה אז היא תמיד תחזור.
ליה שמטוב: אני עובדת איתה גם היום וגם בזמן שהייתי סגנית ראש העיר וגם בעמידר.
ליה שמטוב: לגבי ההוסטלים, שסרגיי ביקש, אני אתייחס בכמה מלים גם לזה.
ליה שמטוב: בוועדת העלייה והקליטה היתה לנו ישיבה לגבי השכירות בהוסטלים, שרצו להעלות מ-8% מההכנסה ל-10% מההכנסה ואי אפשר באמת להשוות את ההוסטל לדיור סוציאלי, כי מי שמתגורר בהוסטל, והרוב הם עולים חדשים, מקבלים את השירותים הרבה יותר ממה שבדיור סוציאלי.
ליה שמטוב: היתה ישיבת כספים, שניהלתי אותה, בכנסת, עם נציגים של משרד השיכון, נציגים של עמידר וגם של האוצר.
ליה שמטוב: מתברר שבכל הוסטל מקבלים שירותים שונים לחלוטין.
ליה שמטוב: זאת אומרת אם בעמיגור נותנים אם בית וגם עובדת סוציאלית והכל, יש הוסטלים שלא מקבלים, או מקבלים חלק מזה.
ליה שמטוב: זאת אומרת אם משרד השיכון גובה את השכר אחיד, הוא גם צריך לתת שירותים שיהיו אותם שירותים בכל ההוסטלים.
ליה שמטוב: בגלל זה אני ביקשתי גם לבדוק בכל ההוסטלים בארץ אם נותנים אותם שירותים, וגם ביקשתי לתרגם את החוזה לשפה הרוסית, והבטיחו לי בתוך שלושה חודשים לתרגם את זה, כי אנשים שצריכים לחתום על חוזה והם לא יודעים על מה הם חותמים.
דני דנון: מתי היתה ההבטחה?
ליה שמטוב: בשבוע שעבר.
דני דנון: אז יש לנו עוד זמן להמתין לזה.
דני דנון: תודה לחברת הכנסת ליה שמטוב.
אלי ברדה: ברשותך, יורי, אתה רוצה לומר משהו?
אלי ברדה: אתה יושב ראש הוועדה.
יורי קריצביץ: כן.
יורי קריצביץ: עכשיו יש לנו פרויקט גדול ומעניין מאוד.
יורי קריצביץ: אנחנו בקשר עם שר החינוך ועם שר המדע ואנחנו רוצים לארגן פה במגדל העמק בית ספר שהילדים יכולים ללמוד ננו טכנולוגיה.
יורי קריצביץ: עכשיו המצב מעניין מאוד בארץ---
דני דנון: צריך לערב את נשיא המדינה, הוא גם חסיד של הננו טכנולוגיה.
יורי קריצביץ: בטח, אנחנו מתחילים ממגדל העמק כי יש משמעות להתחיל פה.
יורי קריצביץ: המצב בארץ עכשיו מעניין מאוד, כי מצד אחד הארץ במקום 30 בעולם, בכמות של הפטנט בננו טכנולוגיה.
יורי קריצביץ: אתה מבין מה זה?
יורי קריצביץ: יש רוסים, יש ארצות הברית ויש מה שאתה רוצה.
יורי קריצביץ: ויש 120 קבוצות שעובדות בכיוון הזה פה בארץ, זה טוב, אבל זה על רמה של דוקטורים ופרופסורים.
יורי קריצביץ: יש הבדל גדול בין מה שיש בבית ספר ומה שיש על רמה של דוקטורים ופרופסורים.
יורי קריצביץ: אנחנו רוצים לארגן שיהיו אנשים על רמה משהו באמצע.
יורי קריצביץ: יש לנו עכשיו תכנית, יש לנו הרצאות, אבל צריכים עכשיו לקבל מרוסיה אישור, אני כבר דיברתי עם הרקטור של האוניברסיטה וזה לא בעיה, אפשר לארגן.
אלי ברדה: חומר לימודי.
יורי קריצביץ: זה העתיד של ישראל, אני בטוח במאה אחוז.
סרגיי אוקלנדר: יורי הוא מדען במקצוע והוא פיתח אחד מהתחומים של ננו טכנולוגיה, שבעצם מי שמתעניין בטכנולוגיה שלו, רוסננו, בטח שמעת על זה.
יורי קריצביץ: כן, זו החברה הראשונה שקיבלה מרוסיה הרבה כסף כדי לתת להם את הטכנולוגיה שלנו, ומה שמעניין שיותר מ-50% מניות שלנו גם.
יורי קריצביץ: זו התכנית שלנו, אנחנו פה חושבים שאפשר לעשות כי יש רצון, יש אפשרות, ואנחנו חייבים לעשות את זה ואני שמח ש---
סרגיי אוקלנדר: ראש העיר עכשיו מקדם את זה מול אורט ארצי.
אלי ברדה: התיכון שלנו הוא דרך אורט ומשרד החינוך.
אלי ברדה: תודה ליורי.
אלי ברדה: ברשותך, לפני שאתה מסכם, עוד מישהו שרוצה לומר משהו?
דני דנון: דר' שרה רובינשטיין ממשרד החינוך, אם יש לך התייחסות לגבי מגדל העמק.
שרה רובינשטיין: לגבי האולפן במגדל העמק.
שרה רובינשטיין: מה שיש לנו כרגע, יש לנו בעצם שתי כיתות אולפן במגדל העמק, כיתה אחת היא במרכז השיקום, ששנים אנחנו---
דני דנון: אולפן למבוגרים?
שרה רובינשטיין: כן, ובמתנ"ס מתקיימת עכשיו כיתה שחלק ממנה הגיע בפרויקט של נגב גליל, ואחרים הם ממקורות שונים.
שרה רובינשטיין: אבל זו רק כיתה אחת.
שרה רובינשטיין: אני מבינה שהעיר עושה מאמצים כן להביא עולים, כרגע יש רק כיתה אחת.
שרה רובינשטיין: היו גם כמה שעזבו את הכיתה בגלל כל מיני סיבות אישיות.
שרה רובינשטיין: הכיתה נמצאת במתנ"ס, בסך הכל השירות הוא טוב אבל יש דברים מסוימים שעדיין לא קיימים, כמו למשל מחשבים ועוד כמה דברים שאני חושבת שכן כדאי ל...
אלי ברדה: אני רוצה מספר דברים לסיום להדגיש.
אלי ברדה: ראשית אני רוצה לפתוח שוב בתודות, לך, דני, יושב ראש הוועדה, על היוזמה להגיע לביקור במגדל העמק, לראות מקרוב את מצב העולים ולנסות לקדם אותם באמצעים של הוועדה.
אלי ברדה: ולך, ליה, שאת שכנה, חברה וידידה ותיקה שלנו, על הקשר הטוב שיש איתך ועל הפעילויות שאנחנו עושים איתך כל השנים.
אלי ברדה: אני רוצה גם בהזדמנות הזאת להודות לכל נציגי משרדי הממשלה שנמצאים פה.
אלי ברדה: זה לא מן השפה והחוצה, אלה חבר'ה נהדרים שאנחנו עובדים איתם כל השנה, כל הזמן, כל השנים אפילו, חבר'ה נהדרים אחד אחד, עם דינה, עם מירה אנחנו עובדים יותר, עם שרה ועם ברוך אולי פחות, אבל עם יוסי המון והקשר מצוין, על פי הצורך.
אלי ברדה: מגיע להם יישר כוח בהזדמנות הזאת.
אלי ברדה: אני רוצה להודות גם לסרגיי, שהוא מחזיק תיק הקליטה אצלנו בעיר וממלא מקום ראש העיר, לפאני ולצוות שלה, לנה ויאנה וזאנה וסלבה, יושב ראש הוועדה שלנו, יורי, הוא גם מדען, קדנציה ראשונה במועצה אבל הוא השתלב יפה ועושה עבודה טובה.
אלי ברדה: תודה מיוחדת גם לצוות שמרכיב את שיתוף הפעולה בתוך הרשות, שזה אגף החינוך, האגף לשירותים חברתיים והמתנ"ס.
אלי ברדה: אנחנו עובדים בצוות של ארבעת העוגנים האלה, קליטה, חינוך, רווחה ומתנ"ס, נמצאים בכל שולחן עגול, בכל פורום, בכל ועדת היגוי הנציגים הנמצאים סביב העניין כי אנחנו רואים בהם כאנשים שאחראים על כל היום של הילד, העולה, ועל המשפחה שלו.
אלי ברדה: כמובן להנהלת העיר, נחום ואלי וסרגיי שהזכרתי.
אלי ברדה: אני רוצה לומר שבעיניי קליטת העלייה היא סוג של הגשמה של הציונות המודרנית בת זמננו.
אלי ברדה: אני נתקל לא מעט ושומע אפילו רשויות שלא רוצים עולים ולא עולים מהסוג הזה ולא עולים מהסוג הזה ואני מתחלחל לשמוע איך בעידן הזה עוד יש אנשים שנבחרים ובמשרות כאלה מדברים בשפה הזו.
אלי ברדה: אנחנו במגדל העמק ממש רואים את זה כסוג של הגשמה לסייע להביא עולים לארץ ישראל ולשאוף שהם יהיו במגדל העמק.
אלי ברדה: זה דבר אחד.
אלי ברדה: דבר שני, אנחנו רואים בעולים נכס אסטרטגי למדינת ישראל ולעיר שלנו.
אלי ברדה: אנחנו לא יכולים לתאר...
אלי ברדה: יש כאלה שיכולים לתאר בעיני רוחם ונפשם ובדמיונם איך היתה נראית מדינת ישראל ללא כלל העולים שהגיעו למדינה, או איך היתה נראית מגדל העמק ללא העולים, ואני יכול למנות לכם הרבה רשויות, ולכן מתוך התובנה הזו שזו הגשמה של ציונות מודרנית מצד אחד ומצד שני שאנחנו רואים בזה נכס אסטרטגי, אנחנו הלכה למעשה מבטאים את המחויבות שלנו בנושא קליטת העלייה.
אלי ברדה: אני חושב שבסופו של דבר להביא עולה זה החלק של העבודה, אבל ללוות אותו, לשלב אותו בקהילה, לוודא שהוא נשאר פה...
אלי ברדה: הרי אתה יכול להביא עולה, לשלב אותו שנה בקהילה ואחרי שנה הוא גם יכול ללכת מפה, הוא יכול לקפוץ לעיר אחרת, אין פה גבולות, אין פה חסמים ואין פה התניות, ולכן אתה צריך גם לשמור אותו, שיישאר, כי כבר טרחת כדי להביא אותו, ומצד שני הליווי הטוב שאתה מלווה אותו אמור לשווק אותך בארץ המוצא והוא הופך להיות השגריר שלך.
אלי ברדה: כשהמכלול הזה מתקיים והמערכת מסונכרנת ויש בה את שיתופי הפעולה ויש בה את הליווי המקצועי ויש את המסר שהרשות מעבירה לעולים, 'אנחנו רוצים אתכם', 'אתם תושבים רצויים'.
אלי ברדה: כי גם בלי להגיד, אפשר להערים קשיים.
אלי ברדה: אז אנחנו תמיד מסבירים את העניין של להסביר פנים לעולה, להרגיש שהוא הגיע למקום שרוצים אותו, שהוא הגיע הביתה, ללוות אותו, לסייע לו להשתלב ולשלב אותו ככל האפשר בקהילה.
אלי ברדה: היעד שלנו במגדל העמק זה לפתח את העיר ולהרחיב את האוכלוסייה שלה ולפעול בכל המישורים, להרחבת עתודות הבנייה מצד אחד, למשוך עולים ותושבי הארץ שיעקרו מהמרכז לנגב ולגליל, אני גם יושב ראש מועצת הרשות לפיתוח הגליל, אז אני מסתכל טיפה בראייה היותר גלילית, כמו שאומרים, ומצד שני אנחנו רוצים שהם יגיעו גם למגדל העמק.
אלי ברדה: כשאנחנו מסתכלים על כל המכלול הזה ביחד אנחנו רואים כערך מאוד חשוב שהעיר שלנו צריכה להתפתח דרך זה שהיא תביא לפה תושבים חדשים.
אלי ברדה: תושבים חדשים יכולים להיות תושבים ממרכז הארץ, בתנועה שלהם לכיוון הצפון, וכמובן עולים חדשים שמגיעים למגדל העמק.
אלי ברדה: וזה win-win, גם הרשות מרוויחה וגם העולה מרוויח, שאנחנו מצד אחד רוצים אותו ומצד שני זה עוזר לנו בפיתוח העיר.
אלי ברדה: וזו הסיבה שכל המערכת פה מגויסת והנושא של קליטת העלייה נמצא בסדר עדיפות גבוה שלנו ואני תמיד מדגיש הלכה למעשה.
אלי ברדה: אפשר לדבר מלים יפות סביב העניין הזה, אבל אם אתה לא יודע לכמת ולפרוט את זה למעשים יומיומיים, בצורה סיזיפית ונחושה לאורך הרבה שנים, אז זו אמירה מן השפה והחוצה, ואנחנו מצליחים פה לעשות את זה לדעתי בצורה מקצועית וראויה לציון.
אלי ברדה: אני תמיד טוען שאנחנו יכולים לעשות עוד ורוצים עוד עולים ועוד לעשות ועוד לשפר, אבל הרצון הטוב והעמדה והתפיסה, שהיא בבסיס העשייה שלנו, ברורה לכולם, לכל העוסקים במלאכה כאן בעיר, וכמובן לשותפים שלנו והיא הבסיס לעשייה שלנו.
דני דנון: אנחנו ראשית מודים לעירייה על האירוח.
דני דנון: סרגיי, אצלנו בכנסת אסור להביא אוכל לישיבות, אז אולי נחזור לפה ואנחנו מודים על האירוח הנדיב והלבבי.
דני דנון: וגם, אדוני ראש העיר, אנחנו פותחים את השבוע ואנחנו באים ויש הרבה תלונות וויכוחים, אנחנו שמחים לפתוח את השבוע ברשות שיודעת לבצע, לעשות וגם רואים תוצאות בשטח.
דני דנון: אנחנו נשמח מאוד כמובן לראות הרבה יותר עולים באים ונהנים ממה שיש לכם להציע.
דני דנון: ברשותכם אני אקריא את הודעת הסיכום של הישיבה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות קיימה את ישיבתה בעיר מגדל העמק, עיר קולטת עלייה בישראל.
דני דנון: הוועדה התרשמה שקיים קשר טוב מאוד בין המשרד לקליטת עלייה לבין העיר ובין שאר משרדי הממשלה לרשות.
דני דנון: הוועדה מברכת על קיומו של פרויקט נגב-גליל וקוראת למשרד לקליטת עלייה והמשרד לפיתוח וקידום נגב וגליל להמשיך פרויקט חשוב זה גם בשנה הבאה.
דני דנון: הוועדה מברכת על יוזמת המשרד להקמת הוסטלים, אך קוראת למתן כלים נוספים לעירייה לקדם צורך חשוב זה.
דני דנון: הוועדה מודה לראש העיר, מר אלי ברדה, ממלא מקום ראש העיר, חברי מועצת העיר וכל העושים במלאכה למען קליטת עלייה במגדל העמק.
דני דנון: אני רוצה שוב להודות לכולם, לשותפים, לנציגים.
דני דנון: אני נזכר, סרגיי, שהייתי במוסקבה, ושאלו אותי אנשים לאיפה ללכת, אז אני לא יכול להסתבך עם ליה ולהגיד להם 'תבואו למגדל העמק', אבל אני בהחלט יכול לומר---
סרגיי אוקלנדר: היום דווקא דני מעוניין שיותר עולים יגיעו למגדל העמק.
דני דנון: לא צריך להרחיב, אבל אני בהחלט אומר בלב שלם שעולים שמגיעים למגדל העמק, מקום יפהפה בארץ ישראל, נהנים ואני הייתי שמח ובטוח שבעתיד נראה הרבה יותר עולים.
דני דנון: אני מתכבד לפתוח ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
דני דנון: אנו מתנצלים על העיכוב יש לנו נושא חשוב היום על שולחן הועדה.
דני דנון: אנו נמצאים בפתח חג השבועות ולכן אנחנו בחרנו לקיים במועד זה דווקא ולדון בנושא הגיור בישראל 2010 לקראת חג השבועות.
דני דנון: אנחנו מברכים כל מי שרוצה להצטרף לעם היהודי ע"פ ההלכה זו מצווה גדולה מאד ונושא חשוב מאד ובפתח דברי אומר יש פה נציגים שונים ונשמע את כולם, נראה נתונים נדבר וננסה להבין מדוע הנתונים שונים בצורה כל כך מהותית ונשמע את החברים השונים.
דני דנון: אני רוצה לבקש מהרב דרוקמן, קודם לברך אותך אתה כבר ד"ר אבל הרב מגיע לפני הד"ר.
דני דנון: הרב דרוקמן שזכה לד"ר כבוד מאוניברסיטת בר אילן שבוע שעבר ואני מבקש מהרב דרוקמן שהוא ראש מערך הגיור לפוח ולהציב את הנתונים בבקשה כבוד הרב.
חיים רמון: קודם כל את הנתונים נציג מיד אני קודם כל רוצה לומר ב"ה שיש חג השבועות והוא מעורר את נושא הגיור במובן הציבורי.
חיים רמון: אני לא אגיד בלשון שלילה הלוואי ונושא הגיור היה עומד על הפרק ואני לא מתכוון דווקא לוועדה, בציבור במשך כל השנה והציבור היה מסייע למשימה הקדושה והחשובה שאנחנו ניצבים בפניה בדור המיוחד שלנו.
חיים רמון: אני רוצה להגיד שהגרים שאנחנו עוסקים בהם היום הם גרים מיוחדים שלא ידענו כמותם בכל תולדות ישראל.
חיים רמון: ידענו בעבר על שני סוגי גרים הגר הראשון זה גוי שהתאכזב מאמונתו ומעבודה זרה שלו ומצא את האמת בתורת ישראל ובעם ישראל.
חיים רמון: אלה גרי הצדק מאז רות המואביה דרך כל הדורות.
חיים רמון: היום אנו מתפללים שלוש פעמים ביום על גרי הצדק "ועלינו יהמו נא רחמיך ה' אלוקינו" זה סוג הראשון שקיים עד היום הזה ועד בכלל.
חיים רמון: הסוג השני זה מלפני כמאתיים שנה מאז שנפתחו חומות הגטו ויהודים יצאו לחופש החלה התבוללות ונשואי תערובת וכתוצאה מזה באו להתגייר זה הסוג השני של הגר שהכרנו אותו במאתיים השנים האחרונות.
חיים רמון: אבל הגרים שאנו מדברים עליהם כיום ואני מתייחס במיוחד לגרים מחבר העמים מה שהיה פעם רוסיה זה גרים מיוחדים שלא ידענו כמותם אלו גרים כתוצאה מהתבוללות ולא שהייתה שם מדינה חופשית ואנשים התבוללו מרצונם אלא שם היה דיכוי ברוטאלי של כל מה שקשור ליהדות עשרות בשנים עשו את הכול כדי לעקור כל זיק של יהדות מיהודים וכתוצאה מהמציאות הזו היו נישואי תערובת.
חיים רמון: והצד הלא יהודי שהתחבר לצד היהודי סבל עקב התחברותו לצד היהודי והנה הבנים של אלה או הנכדים של אלה הגיעו לארץ ואנחנו בודאי מצווים לסייע להם כמובן במידה והם רוצים בכך לחזור לשורשים שלהם.