GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: עכשיו לגבי עולי אתיופיה צריך להגיד ביושר ובהגינות גם בלי שמערך הגיור קם היה תהליך מאד חיובי של גיור שצריך להגיד לשבחו של האדם שאינו נוכח כאן זהו הרב ולדמן אני יודע שיש הנוהגים להשמיץ אותות לפגוע בו וכל הנושא של גיור עולי אתיופיה בעיקר בגלל רב ולדמן ובאמת בגישה אישית שלו ומול הרב הראשי הרב עמר והסוגיה הזו של עולי אתיופיה מבחינת הגיור מוצאת את פתרונה עם הרגישות המתבקשת בגלל הרב ולדמן ולמרות שהרבה לא אוהבים להגיד את זה על הרב ולדמן וגם בגלל אגף החינוך של משרד החינוך שבזמנו היה המשרד שממן את המורים ועד היום וכמעט שום תקציב פורמאלי ממלכתי לא ניתן למערך הגור.
שלמה מולה: אני יודע לומר שיש זמינות,העולים שנמצאים במרכז הקליטה,
שלמה מולה: רצון העולים להתגייר עוד בטרם הגעתם לארץ עושה את החיים יותר קל גם את זה צריך להגיד אבל בסופו של דבר המאמץ הוא הלכתי והגישה היא מבחינת עולי אתיופיה הדברים הולכים טוב.
שלמה מולה: אני מקווה שגם תמתנו את תקופת תום ההמתנה שבאתיופיה לא בצורה פורמאלית של לימודי גיור, לפחות שאלות הכנה לגיור כדי שיהיה לכם פחות בארץ אני יודע מולי שאתה עושה את המאמץ מול הסוכנות כדי להגיע לפתרון תתמודדו עם הביורוקרטיה זה רק עם ישראל ירוויח מזה.
שלמה מולה: כבוד הרב הבעיה היא של פסילת הגיור שהיא לא מצאה את פתרונה עד הסוף בעיני הבעיה היא האווירה שלא כדאי להתגייר התחושה של אלה שרוצים להתגייר שאינם באים אני לא חושב שזה אנחנו מצאנו את הפתרון הראוי.
שלמה מולה: הגוף השני שצריך לשבח אותו הוא, זה צה"ל.
שלמה מולה: אני חושב שצה"ל בתפיסה, בגישה בא ואומר אנו רוצים.
שלמה מולה: היה לי הזכות לבקר כמה פעמים במכון איפה שעושים את הגיור.
דנה גורדון: עם הועדה גם.
שלמה מולה: אמרתי עם הועדה גם בלי.
שלמה מולה: אני חושב לצבא מגיע הרבה תשבחות וגם בכלל בסך הכול צבא אינו חייב לגייר את החיילים אבל הוא צבא שרואה את האחריות הלאומית ועובדה היא שעם האתיופים הצבא מצליח כלומר עם שני הדברים מצליחים, למה באזרחות לא מצליחים?
שלמה מולה: צריך לשאול את השאלה בצורה הגונה ישרה ואין לנו פתרונות ולכן לפי דעתי - אבל אני חושב ומציע בעניין הזה אל תהיו קופסה סגורה ואני אומר את זה במושג של "קופסה סגורה" תאפשרו לזרמים נוספים ללמד ללכת בפתיחות יותר גדולה ותאפשרו יותר גם לעמותות להיות, להתעסק בהכנה אני לא אומר כל עוד אני, לוקח למשל את רבני צוהר אני פוגש אותם תאמין לי אני אומר לך הגישה שלהם היא גישה מאד לבבית מאד מקלה אני נתתי את רבני צוהר כדוגמא אבל יש הרבה מאד עמותות ואנשים שמוכנים לעשות זאת.
שלמה מולה: עכשיו הדבר האחרון אדוני היו"ר הועדה הזו שקיימת אנו לא נקרא לה ועדת חריגים צריך לקרוא לה ועדת אפליה ממוסדת זה המושג.
שלמה מולה: אני יודע שאני אומר דברים קשים אבל הועדה הזו קמה כדי להפלות ולהגיד רק לא או לשים את התיקים מתחת לשולחן אולי מישהו לא יתעורר.
שלמה מולה: .
דני דנון: אתה רוצה לסגור אותה?
שלמה מולה: הלוואי, תאמין לי לא צריך אותה לא תהיה ועדה ואם תוקם ועדה היא תהיה סטטוטורית שאפשר לתקוף אותה בבג"ץ הרי רשות שלטונית שנותנת תשובה צריכה לעמוד בביקורת משפטית אבל הועדה הזו אינה עומדת בביקורת משפטית.
שלמה מולה: אני לא יודע מי ממנה אותה, מי החברים שלה, שר הפנים יכול לשלוח את החבר שלו כדי לחסום שההוא לא יקבל אזרחות למה מה פתאום?
שלמה מולה: אדוני היו"ר אני מכיר מקרים שבהם רק בגלל שהם שחורים לא באים לוועדה בגלל צבע עורם רוצים להיות יהודים מה זה הדבר הזה ?
שלמה מולה: לכן לחפות על הועדה הזו אני אומר לכם חבל, באמת לא תשכנעו אותנו היא ועדה רעה היא לא רואה את האדם כאדם היא לא בוחנת את התיק בצורה שוויונית ולכן יש לה מטרות אחרות כדי לחסום.
דני דנון: חבר הכנסת מולה, אומר פה נציג שלא מדובר בעולים.
שלמה מולה: זה לא משנה, מה זה חשוב אני לא מייצג רק את העולים אני גם חושב אדם שבא מאמריקה בא ואומר התחתן עם יהודיה רוצה להיות יהודי ישראלי אם הוא ניגש אם אפריקני מגנואה לא אכפת לי איזה צבע איזה עיניים יש לו מה זה מעניין אותי העיקר שהוא ניגש לוועדה יקבל תשובה מנומקת.
שלמה מולה: אני לא אומר שצריך לאשר לכולם כי זה לא מה שאני חושב אבל צריך לתת לו תשובה מנומקת.
שלמה מולה: אבל לא יכול להיות שיטרטרו אותו עד שיגיע למזכיר הועדה או לחבר ועדה או שהתיק יגיע לשם אתה יודע מה זה מדורי גיהינום מזה בכלל הועדה הזו?
שלמה מולה: מי זה נציג משרד הפנים?
שלמה מולה: נציג משרד המפשטים?
שלמה מולה: זו ועדה שאין לה שום סטטוס.
שלמה מולה: אם תגידו לי זו ועדה של חברים אני יכול לקחת את החברים שלי ולהקים ועדת חריגים ולהחליט כן או לא זאת ועדה שלמה מולה אבל חברים הועדה הזו היא ועדה רעה אני מבקש ממך אני לא יודע אם הועדה הזו לא תיתן במסגרת הדיון הזה, לא יצאו תשובות ברורות אני אפנה למבקר המדינה לבדוק את הועדה הזו ואת הפעולות שלה כולל היועץ המשפטי לממשלה.
מרינה סולודקין: אני וחושבת נכון עשה יו"ר הועדה ח"כ דני דנון שאנחנו מקיימים היום לקראת חג השבועות את הישיבה בנושא הגיור.
מרינה סולודקין: אני מאד ממליצה לכולם לקרוא את מגילת רות ולראות את נוסח הכי טוב הכי מצוין של גיור לפי ההלכה היהודית.
מרינה סולודקין: אני מאד, רק עכשיו מאד מבינה את ראש הממשלה שרון למה הוא הקים האגף של גיור במשרד ראש הממשלה זה אולי החלטה נבונה כי הוא ידע אם איזה כוחות אנחנו מתעמתים בנושא זה ושמחה מאד שהיום אנו לא מדברים על משבר לא מדברים על הרב שרמן ורב השני.
שלמה מולה: עד שיהיה רב אחר בפעם הבאה.
מרינה סולודקין: או שלא יהיה ואני מאד גאה שאנו עם שלמה היינו בישראל בעלייה וכל נושא של גיור היה כל כך קרוב לליבו של היו"ר וחברים שישראל בעלייה והיינו בהתחלה של כל נושא הגיור גם בצבא גם במקומות אחרים.
מרינה סולודקין: מה שאני מאד ממליצה בטח להשתמש בעמותות גם של דוברי אנגלית גם של דוברי רוסית שאני רואה כאן נציגים של מחניים בנושא זה ומדינת ישראל והחברה הישראלית צריכים להחליט פעם אחת אם אנחנו מברכים את תהליכי הגיור וגם גרים שנכנסים לחברה שלנו או אנחנו נגד התופעה הזו כמו שראינו לפני שנה ושנתיים.
מרינה סולודקין: אני הבנתי שעכשיו יש תהליך של נרמול של כל התהליך ותודה לרב דרוקמן שעומד בצורה איתנה מול כל האתגרים וגם למולי ומה שאני אומרת כשמדברים שאין הרבה אנשים שעומדים בתור אני צריכה לומר שיש הסבר לזה בשנות התשעים עשו את הכול כדי שגרים דוברי רוסית לא יהיו בגלל שעשו מכשולים כאלה ותהליכים משפילים כאלה.
מרינה סולודקין: אני קיבלתי בשנות התשעים מאות מכתבים בנושא מה קורה עם תהליכי הגיור צריך לומר –
דנה גורדון: הורידו רוח מהמפרשים.
מרינה סולודקין: כן בנושא זה, אז עכשיו שאנו צריכים גם להשקיע בהסברה למה חשוב במדינת לאום כמו מדינת ישראל של העם היהודי את תהליכי הגיור לאלה שרוצים להצטרף לעם ולמדינה תודה.
דני דנון: תודה רבה לגבי הסברה אתה נגעת מולי?
דני דנון: תקציב להסברה?
שמואל יסלזון: כן, יש תקציב כמה כסף עוד לא אשרו לי את כל התקציב אבל אנו כן נעשה החלטה עם צוות התקשורת של המשרד לצאת כן להסברה.
דני דנון: ב 2010 הוצאתם כסף להסברה ?
שמואל יסלזון: הוצאנו כסף לקמפיין כניסה לכיתות שדי מינורי רצינו לבחון אותו בשטח אם הוא מגיב ואנחנו הולכים להעצים את הפעולות האלה ואני –
שלמה מולה: כמה בקשת כמה נתנו לך?
דני דנון: ב 2011 יש תוכנית תקציב להסברה ?
שמואל יסלזון: בשנת 2011 יש תוכנית תקציב להסברה יחד עם צוות הסברה וכרגע זה עולה לקראת ועדת מכרזים.
דני דנון: בשפות השונות אני מניח.
שמואל יסלזון: כל השפות שצריך זה נקודה מאד חשובה ופה צריך להצדיע לעולים צריך להבין שאין פה ירידה וזה הדבר התמוה אנו צפינו בהערכות של סיכונים אבל כששאלנו גם בסך הכול העולים האלה בצריך באמת להצדיע להם מול כל האווירה והעליהום וכל יומיים עולה איזה משהו ובכל זאת הם באים וחבר מביא חבר ומעודדים אותם ואנו מנסים לתמוך וגם פה קהילות יש איזה 300 קהילות בכל הארץ מארחות את האנשים האלה בשבתות בלי תמורה גם להם צריך להצדיע יש כן ציבור.
שלמה מולה: אתם משתפים אותם בחלק של ההסברה לפחות?
שמואל יסלזון: אני אומר עוד פעם תהליך ההסברה הוא מאד מורכב ומאד מקצועי והוא נעשה בשתוף עם כל מי שירצה לעזור.
שלמה מולה: אבל הארגונים יכולים לעזור לכם.
שמואל יסלזון: אז אני אומר בפרוש ניקח מישהו מקצועי גוף מקצועי שיסייע לנו.
דני דנון: הרב אורי רגב.
אורי אורבך: תודה רבה אני רוצה אולי להוסיף על ממצאי הדו"ח של עיתים ולתת היבט או רמז להיבט נוסף שעלה בסקר שערכנו לאחרונה בקרה מדגם מייצג באמצעות מכון סמית כאשר אחת השאלות ששאלנו היא: ממשלות ישראל רואות בגיור יותר משלוש מאות אלף חסרי הדת בקרב עולי בריה"מ אתגר לאומי.
אורי אורבך: נכון לעכשיו כיצד לדעתך מתמודדים הרבנות הראשית ובתי הדין הרבניים עם אתגר זה?
אורי אורבך: 84% מהציבור היהודי הבוגר בישראל סבורים שהרבנות ובתי הדין נכשלו או לא כל כך הצליחו 16% בלבד סבורים שההתמודדות הייתה בצלחה רבה או די רבה.
אורי אורבך: הדבר הזה אינו מקרי ולמרות שטבעי אני חושב לכל אדם אבל לציבור בכלל לרצות לשגות באשליות חשוב שנדע שמדובר באשליות השאלה האמיתית והעיקרית לא נשאלה כאן אנחנו מדברים על ועדת חריגים אנו מדברים על פרוצדורות ואנו לא מדברים על המהות כאשר אנחנו במציאות שבה הרב עובדיה יוסף אשר בדו"ח המכון שמתייחסים לכך שניתן כביכול הכשר לגיורי צה"ל, כאשר הרב עובדיה יוסף והרב שלמה עמר הרב הראשי לישראל כותבים במפורש "אם יש אומדן דעת שבודאי לא יקיים מצוות אין לקבלו לגיור" כאשר הרב עמר כותב ואני כמובן לא הייתי אומר את הדברים בעצמי אלמלא היה כותב אותם הוא כותב וחותם "אני אוחז בשיפולי גלימת מרן שליט"א" ובכן הרב הראשי לישראל כרואה את עצמו כאוחז בשיפולי גלימתו של הרב עובדיה יוסף כותב גם הוא שאם אין קבלת מצוות אמיתית אין גיור.
אורי אורבך: ישנו פסק דין של בית הדין הרבני בתל אביב שאליו העבירו את פסילת הגיורים של הרב שרמן בבית הדין הרבני הגדול והתפרסם בציבור כאילו בית הדין הרבני בתל אביב אכן שם חותמת הכשר לגיורים האלה לא מיניה ולא מקצתיה למי שטרח לקרוא לא רק את הכותרות בעיתונים אלא גם את פסק הדין עצמו, פסק הדין עצמו פותח במילים בציטוט שאומר "ברור לכל ואין חולק כי כל מי שמבקש לעבור הליך גיור ואין בדעתו לקיים כלל תורה ומצוות אין כל ערך לגיור זה גם אם עבור וקבלוהו" ומצטט את הרב עובדיה יוסף שאומר "אם באמת היה הדבר גלוי וידוע מראש שאינם מקבלים עליהם עול תורה ומצוות רק על דרך האמור בפיו ושפתיו כבדוני וליבו רחק ממני, שלא נתקבלו נתכוונו לקיים מצוות בפועל אז גם בדיעבד יש לומר שאינם גרים" ומסיים בית הדין הרבני בתל אביב את פסק דינו בטרוניה קשה כנגד עו"ד ד"ר אביעד הכהן ואומר מה זאת אומרת מתלוננים על כך שבודקים בדיעבד רטרואקטיבית גיורים?
אורי אורבך: אומר בית הדין בתל אביב זה בדיוק כמו שמתגלה פגם בייצור של מכונית משהו יעלה על הדעת שכאשר יש פגם ביצור לש מכונית לא יתריעו על כך ולא יקראו לכל המכוניות בחזרה כדי לבדוק אותם ?
אורי אורבך: כך צריך לעשות אומר בית הדין השאלה היא בהליך הגיור אם נעשה כדין ואם אכן הייתה כאן הטעיית בית הדין המגייר היינו בקבלת עול מצוות.
אורי אורבך: אני יודע שאמירת הדברים האלה ברצף אולי מקשה על קליטתם ובדואי אלה לא דברים נוחים לעיכול אבל שלא תהיה טעות במצב העניינים שבו בית הדין הרבני בתל אביב חוזר ואומר בלי קבלת מצוות אמיתית אין גיור וזה כמו טסט במכונית ואת הפגמים האלה אני חושב שהתשובה היחידה האמיתית שבה מדינת ישראל תוכל להתמודד עם אתגר של מאות אלפי עולים שהם זרע ישראל שהם אחינו ואחיותינו שהם בני משפחות יהודיות הוא לפתוח את אפשרויות הגיור באופן שכל הגיורים מגיור צוהר שנמנעים לעשות את הגיורים בעצמם משום שהרבנות שולטת בהם והיא הולכת ומתחרדת ועד לגיור התנועה הקונסרבטיבית והרפורמית.
אורי אורבך: מדינה ישראל שפניה לעולם היהודי צריכה לפתוח שערי גיור בפני כל הגיורים של הזרמים הגדולים והמקובלים בעם היהודי אין מענה אחר כל שאר הדברים האחרים הכתובת היא על הקיר מי שביטל את גיוריו של הרב שרמן ורק לפני כמה שבועות חזר ואמר צריך לבדוק את כל הגיורים, את הרב דרוקמן את גיורו של הרב דרוקמן שיושב איתנו ואמר את כל הגיורים יש לבדוק מחדש כאשר הם באים להינשא לא ירפה לא יהיה מענה לאתגר הלאומי הזה אם נמשיך לעסוק בפרוצדורות של ועדות חריגים אם נמשיך לסבור שהרבנות הראשית יכולה ליתן פתרון לעניין מי שרואה את עצמו אוחז בשיפולי גלימתם של הרבנים החרדים לא ייתן מענה לבעיית הגיור רק הכרה שווה לכל הגיורים המקובלים בעם היהודי.
דני דנון: ד"ר אפרים זדוף מרכז תמורה יהדות ישראלית.
אפרים זדוף: תודה רבה כבוד היו"ר שנותן לי זכות דיבור.
אפרים זדוף: אני שייך למועצת הרבנים החילונים בישראל ולתמורה ביהדות ישראלית.
אפרים זדוף: אני רוצה להרחיב טיפה את הדברים של ידידי הרב ד"ר שאול פרבר שאני מאמין שכל היושבים כאן רוצים בטובתו של העם היהודי בכל מושבותיו.
אפרים זדוף: ואני רוצה להעלות שלוש נקודות: הנקודה הראשונה היא שחייבים להפסיק את אפליית הגברים היהודים כמעבירים לבניהם את ההשתייכות לעם היהודי המדינה צריכה לאמץ את הנוהג המקובל זה כמאה ועשר שנים עי התנועה הציונית וכן את המסורת של התקופה המקראית שנשתמרה בעדות יהודיות שונות כגון אצל היהודים יוצאי אתיופיה ולאמץ בכל הפעילות הממלכתית שלה את הנוהג שיהודי הוא בן של אישה יהודיה או של גבר יהודי אם הם ירצו בכך.
אפרים זדוף: הדבר השני שאני רוצה להגיד הוא שהגיור הוא דלת הכניסה לעם היהודי זאת כולנו יודעים במצב בו הרוב המוחלט של העם היהודי שאינו דתי ולא רואה בהלכות הדתיות לסוגן ומינהן מקור סמכות לאורח חייו לא ייתכן שענייני הגיור יהיו מופקדים רק בידיהם של דתיים המייצגים הלכות אלה חייבים לשלב לא דתיים בכל תהליך הגיור בכל הסוגים.
אפרים זדוף: הנקודה השלישית שאני רוצה להעלות היא שבתהליך הגיור הכניסה לעם היהודי יש פרדיגמות של יהודי של היהודי הנכון לקראתו מחנכים הרי יש איזו שהיא דמות ומשהו שאיננו יהודי מכשירים אותו להפוך אותו ליהודי לפי הפרדיגמה.
דני דנון: נ א לסיים בבקשה.
אפרים זדוף: אני כבר מסיים, זה מעביר מסר שהיהודים הלא דתיים אינם יהודים לגיטימיים שהרי אינם הם לא פרדיגמה לגיטימית על כן המדינה שהוקמה ע"י התנועה הציונית הלא דתית צריכה להכיר גם בתהליכי גיור לא דתיים לצד תהליכי גיור הדתיים על כל הזרמים והמועמד לגיור או לאימוץ עי העם היהודי ושירצה להצטרף אליו יבחר איזה סוג של יהודי הוא ירצה להיות.
דני דנון: אני רוצה בקצרה אנו צריכים להתכנס לקראת סיום מנציגת משרד הביטחון כרמית.
כרמית נפתלי: אני ראש מחלקת החינוך.
דני דנון: בקצרה הנתונים כמה בנים כמה בנות ב 2010?
כרמית נפתלי: אני אתייחס, ראשית אני רוצה לומר שצה"ל בשיתוף פעולה הדוק עם אגף הגיור ועם המכון ללימודי יהדות חוגג השנה עשור לנתיב וגם המתגייר ה- 5000 ואנו גם מתכוונים לחגוג את זה באירוע שהתקיים בתל אביב ב- 13 ביולי בבית החייל שתכירו.
כרמית נפתלי: מבחינת נתונים עד היום השתתפו בקורס נתיב כ 19000 חיילים כ 15 אלף מתוכם אינם יהודים ועד היום התגיירו כ 5100 חיילים חשוב לי לציין, שאלה קודם חברת הכנסת כאן האם יש חייל שרוצה להגיע לנתיב ואחר כך לתהליך הגיור האם יש איזו שהיא מניעה?
כרמית נפתלי: אז מבחינת כל חייל שרוצה להיכנס נמצא בפנים אבל כן חשוב לי לומר משהו כלומר אנו הצבא עושה עבודה משמעותית אבל ההד התקשורתי סביב גיורי צה"ל חשוב לומר עשה נזק מאד לא קטן ואם אני מסתכלת אפילו על המספרים אני לוקחת את ינואר מאי 2010 לעומת ינואר מאי 2011 התגיירו פחות תשעים חיילים זה נתון קשה צריך לקחת אותו בחשבון פתיחת קורס נתיב בשבוע שעבר פחות 83 חיילים שהייתי יכולה לקבל עוד 83 חיילים כלומר אנו רואים שבעקבות כל ההד התקשרותי החיילים מאד מוטרדים.
כרמית נפתלי: אנו עכשיו נמצאים באיזה שהיא חשיבה של מה צריך לעשות אחרת אבל בהחלט חשוב לי לשים את זה כאן סביב השולחן שהועדה תכיר את העניין הזה.
מרינה סולודקין: אבל זה לא הד תקשורתי זה התבטאויות של רבנים.
אברהם מיכאלי: זה לא רבנים אם אתם יכולים לבוא בטענות לפרקליטות בעניין הזה תבואו ותגידו למה עוררתם סוגיה שלא הייתה מהותית ובסוף הפכו את זה למהותי מי שבנה מזה הפוליטיקאים זה אחר כך והרב דרוקמן היה והציע ואמר את הדברים הכי ברורים.
כרמית נפתלי: אני אומרת ההד התקשורתי כי בסופו של דבר התקשורת עשתה.
אברהם מיכאלי: התקשורת בוחרת כותרות ומי שבוחר את הכותרות האלה זה –
כרמית נפתלי: אבל בסוף החייל שנמצא שם שומע את התקשורת וחבל.
דני דנון: שמעון הר שלום מרכז "שורשים" בבקשה.
שמעון הר שלום: כבוד היו"ר, כבוד מורנו הרב דרוקמן.
שמעון הר שלום: אני מייצג מרכז שאני מנהל אותו יותר מחמש שנים שנקרא מרכז שורשים שפועל במסגרת רבני צוהר והוקם על ידם כפי שנאמר קודם ע"י מר יסלזון.
שמעון הר שלום: אנו זוכים לתמיכה רבה ועידוד רב מאגף הגיור במשרד ראש הממשלה ועל כך תודתנו והכרת הטובה שלנו.
שמעון הר שלום: המטרה ששמנו לעצמנו בהקמת המרכז היא בעצם ראיית תנאי החברה הישראלית היהודית בדור הבא כלומר דובר כאן על סוגיה חשובה מאד שהיא סוגיות הגיור אבל צריך לדעת כמובן שקיימות גם שאלות מעטפת ואנו מדברים על ציבור של כמליון מאה אלף אזרחי המדינה שעלו לכאן ב"ה ב 21 השנים האחרונות אנו מדברים על קהילה או על ציבור יהודי ששרד בדרך נס מבחינה היסטורית אין אח ורע לתופעה שציבור שבני אומה מסוימת שמפוזרים על פני שטח של שישית משטח העולם ללא יכולת ללמוד את שפתם את תרבותם ללא יכולת להתכנס בקהילות ולקיים מוסדות קהילה מסודרים שומרים על תודעה יהודית שואפים בכל אופן להינשא ביניהם יהודים בין יהודים במידה רבה ובסופו של דבר אחרי 70 80 שנות ניתוק עולים לארץ ישראל לארץ שלא הכירו מעולם.
שמעון הר שלום: המטרה שלנו היא להבטיח בעצם כמו גם מטרת כל הדוברים לפני להבטיח את לכידות החברה היהודית הישראלית בדור הבא צריך להבין את המצב שהיום כדי לבוא בברית הנישואים בישראל ע"פ החוק כל אדם חייב לאשר את יהדותו ההלכתית כדי להינשא.
שמעון הר שלום: מי שאינו יהודי מלידה מוזמן ויכול להגיע לתהליך גיור אבל גם מי שהוא יהודי מלידה צריך להוכיח את זה ע"פ מסמכים או ראיות או תעודות ומי שהגיע ממקום שבו לא הייתה קהילה יהודית לרוב זה חבר המדינות חייב להוכיח זאת לפני נישואיו שוב ע"פ מסמכים עדויות ודברים אחרים.
שמעון הר שלום: הדבר הזה, הדרישה הזו שהיא חוקית אלו ההנחיות של הרבנות הראשית הצורך הזה לא נמצא במודעות הציבור הזה ולא נמצא גם במודעות החלק הישראלי שבעצם במידה רבה מתחתן כלומר אנו עדים היום להרבה נישואים בין עדתיים בתוך החברה הישראלית.
שמעון הר שלום: המטרה של שורשים היא בעצם לקדם את פני התופעה החברתית הקשה שאנו צפויים לה ולנסות לאשר וללוות לבדוק ולאשר באופן מוחלט וסופי את יהדותם של האזרחים הטוענים ליהדותם מלידה במדינה כמה שיותר מוקדם כאשר הבעיות שאנו ניצבים לפניהם הם בעיות אובייקטיביות קודם כל של העלמות התיעוד והמסמכים והראיות הנוספות שהגיעו איתם מבריה"מ לשעבר ולאט עם הזמן הדברים נעלמים וגם הדור המבוגר שאפשר להסתמך עליו כדי לברר את יהדותם הוא הולך ונעלם בדרך הטבע.
שמעון הר שלום: עוד נקודה אחת כמובן קיימים גם מקרים משולבים גבוליים שאנו צריכים לדעת שאם בת זוג לא יהודיה מתגיירת היא תוכל להתגייר אם בן הזוג היהודי שלה אכן יוכיח שהוא יהודי אנו מעניקים שרות ללא תמורה כספית שרות מקצועי שמקובל היום המסקנות שלנו מקובלות היום בבתי הדין הרבניים ומצליחים ב"ה ללוות ולעודד אזרחים רבים לעבור את התהליך הזה בשלב המוקדם ביותר אני מציע גם למשתתפים שכולם כמובן שותפים לתחושה הזו של השליחות בדור שלנו לפתור ולהגיע לפתרונות למען הדור הבא במדינה אני מזמים את הנכוחים להיות ערים לשאלה הזו ולהצטרף באמת למאמץ גם בתחום ההסברה וגם בתחום העזרה כל אחד במקומו כדי שבסופו של דבר לא להגיע לסדק ולקרע בתוך החברה היהודית אלא להפך להגיע לאחדות בשלב המוקדם ביותר.
דני דנון: ח"כ מיכאלי בבקשה.
אברהם מיכאלי: תודה היו"ר ואני חושב שבאמת ערב שבועות לצטט את מגילת רות ובלי להבין את התוכן של גיור במגילת רות זה באמת מבחינתנו זה לרמות את עצמנו שרות עמדה במבחן של חמותה וכמה שהקשתה עליה והיא לא רצתה שתצטרף אליה היא מצטרפת למרות הקשיים שחמותה נתנה בפניה והיא אמרה "עמך עמי אלוקיך אלוקי" ולא מתוך הקלות שמדברים פה ליצור איזו דת חדשה, איזה יהדות חדשה ושנביא אנשים שאולי יעברו פה במקרה בשדה התעופה בלוד ונגייר אותם.
אברהם מיכאלי: אני מתייחס לקבוצה הגדולה הזו שיש לנו בארץ כיום ובמיוחד לעולים מבריה"מ.
אברהם מיכאלי: אני חזרתי ממוסקבה לפני שבוע ואני יכול לומר לך אדוני היו"ר קודם כל באמת מהפכה רוחנית היום בברית המועצות דבר שאני כילד שגדלתי שם הרי אם היינו מחזיקים סידור ביד היינו הולכים לסיביר היום באמצע מוסקבה אנו רואים שם יש בתי ספר יהודיים דברים שלא יאמנו.
אברהם מיכאלי: עכשיו אותם יהודים אין כל ספק שהם יהודים שצריך לדעת איך לטפל בהם ולהחזיר אותם בחזרה שיוכרו בחברה כיהודים גמורים אבל בשביל זה צריך לשבת ולדבר ולהידבר ולא הקצנות של כל אלה שתופסים צד אלה או אלה ומחמירים עד כדי כך שאולי לא רוצים בסוף משהו אמר 300 אני דווקא מצטט אדם בר סמכא שאני סומך על הנתונים שלו יעקב קדמי זה לא 300 זה 600 הוא אמר את הנתונים הזה 600000 מדובר כמה שתתעלמו מזה בסוף הכמות הזו –
מרינה סולודקין: אני לא מאמינה לחברי יעקב קדמי.
אברהם מיכאלי: אז בסדר מרינה אז נאמין ב 300 את מאמינה?
אברהם מיכאלי: אז 300 זה גם מספיק חמור לכן אני חושב שאנחנו חייבים לאפשר לדבר ולהידבר עם הקבוצות האלו כי אם בסוף נצטרך לגייר ואתם ולהפוך אותם לשותפים בשביל העתיד שלנו לא יכול להיות שאנו בסוף נתחפר בעמדות של אלה שבכלל לא רוצים אותם ולבין אלו שמנסים להקל לגמרי ולהגיד בואו נעשה את זה בגיור מהיר או איזה פס מהיר ברכבת והרב דרוקמן מי כמוך יודע כמה שאנחנו היום לפחות בנוכחות של הרבנות הראשית הנוכחית כמה שדברים כאלה לפחות נלחמים בשביל איך אומרים להקל זה לא בושה כבר להגיד להקל ואנחנו כוועדה אולי זכותנו אדוני היו"ר שמידי כמה חודשים נדרש לעניין הזה לאו דווקא בערב שבועות.
דני דנון: אני מתנצל בפני שאר החברים יצחק ואנדרו אנו פשוט חייבים לסיים ונקיים עוד דיון בנושא ברשותכם אקריא את הודעת הסיכום.
דני דנון: בפתח חג השבועות הועדה רואה חשיבות בקידום פעילות מערך הגיור.
דני דנון: הועדה מאמינה שכל גר המצטרף לחיק היהדות הינו נכס לעם היהודי.
דני דנון: הוועדה מודה לרב דרוקמן וצוותו על פעולותיו המסורות.
דני דנון: הועדה קוראת להמשך תהליכי הייעול ופישוט תהליכים בייחוד של ועדת החריגים.
דני דנון: הועדה קוראת להגדלת תקציב ופעילות ההסברה לקהלי היעד השונים.
דני דנון: הועדה תקבל את עמדת הועדה שהקימה הרב הראשון לציון הרב עמר בנושא הכרה בגיורי חו"ל תוך שבועיים ימים.
דני דנון: אני רוצה לאחל בהזדמנות זו חג שבועות שמח לכולם תודה רבה.
דני דנון: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.
דני דנון: חלק מהאנשים כבר יצאו לחופשת הקיץ, אבל אנחנו נערכים לשנת הלימודים הקרובה והנושא שאנחנו מדברים עליו היום בוועדה הוא הסללת תלמידים יוצאי אתיופיה לבתי ספר נפרדים.
דני דנון: הנושא הזה הגיע בעקבות ביקור וסיור של הוועדה בעיר פתח תקוה, נמצאת פה גם מנהלת בית הספר 'נר עציון' שאירחה אותנו למופת בסיור ואנחנו שמענו בסיור דברים רבים, גם ממנהלים, גם מאנשי משרד החינוך, גם מהתלמידים עצמם ולא גובשה מסקנה.
דני דנון: ההחלטה היתה שאנחנו ניפגש בכנסת ונגבש מסקנות בנושא, כאשר אני רוצה להרחיב את היריעה.
דני דנון: למרות שיש פה רבים מפתח תקוה, הדיון הוא לא רק על פתח תקוה, הדיון הוא כללי, הוא מהותי, על ההשתלבות של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך ומה אנחנו עושים לקראת שנת הלימודים הבאה.
דני דנון: אנחנו גם ביקשנו מהמרכז למחקר ומידע של הכנסת לערוך דוח, שמוגש בפני כל החברים פה, שמסכם את כל הממצאים בנושא.
דני דנון: לפני שנפתח את הדיון אני רוצה לבקש מפלורה, שערכה את הדוח, לתת לנו סקירה קצרה של הנתונים המרכזיים בדוח.
פלורה קוך: סוגיית קיבוצם של תלמידים יוצאי אתיופיה במוסדות לימוד, בכיתות מסוימות, בעצם מכילה בתוכה מספר גורמים וביניהם הפניה של תלמידים לחינוך הממלכתי דתי, בשל חלק מתהליך הגיור, והפניה למסלולי לימוד טכנולוגיים מקצועיים.
פלורה קוך: אני אפרט כמה מהנתונים המרכזיים במסמך שלנו.
פלורה קוך: כיום לומדים במערכת החינוך בישראל קרוב ל-43,000 תלמידים יוצאי אתיופיה, כשליש מהם הם ילידי אתיופיה.
פלורה קוך: למרות שאין בידינו נתונים לגבי מוסדות הלימוד ברחבי הארץ ולגבי ריכוז אוכלוסייה זאת בהם, נמסר לנו ממשרד החינוך---
דני דנון: למה אין את הנתונים?
דני דנון: אי אפשר לקבל אותם?
פלורה קוך: הם לא התקבלו לפני מועד הגשת המסמך, אבל יש לנו נתונים משנה קודמת, שבעצם מהם אפשר כן ללמוד לגבי הפיזור.
פלורה קוך: אנחנו יודעים שהשנה יש לנו 10 גני ילדים ובית ספר יסודי אחד שבהם כל התלמידים יוצאי אתיופיה.
דני דנון: באיזה יישובים 10 גני הילדים?
פלורה קוך: אני אשמח אם משרד החינוך יספק את הנתונים האלה.
קריאה: למה שהיא לא תציג?
קריאה: אולי יש יותר?
דני דנון: את יודעת את הנתונים?
פלורה קוך: לי אין את הנתונים.
דני דנון: אז תיכף גב' שריר תפרט.
פלורה קוך: כמו כן ישנם 75 גני ילדים, 17 בתי ספר יסודיים, 4 חטיבות ביניים ו-7 חטיבות עליונות בהם שיעור יוצאי אתיופיה הוא יותר מ-50% מכלל התלמידים.
פלורה קוך: סדרי גודל; סוגי המוסדות האלה שבהם מדובר על יותר מ-50% מקרב כלל התלמידים, בשנה שעברה הכילו כ-3,000 תלמידים יוצאי אתיופיה.
פלורה קוך: מבחינת שיעורם של יוצאי אתיופיה בפילוח לפי סוג הפיקוח הממלכתי דתי והממלכתי.
פלורה קוך: ראמ"ה (הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך) מצאה בשנת הלימודים הקודמת כי שיעור התלמידים יוצאי אתיופיה בחינוך הממלכתי דתי הוא כ-50% מקרב כלל התלמידים, בעוד ששיעור התלמידים מכלל התלמידים במערכת החינוך הוא כ-17%.
פלורה קוך: עוד נתון אחד הוא שנראה שבמעבר בין בית הספר היסודי לחטיבה העליונה והתיכונים, ישנו מעבר של יוצאי אתיופיה מהחינוך הממלכתי דתי לחינוך הממלכתי.
פלורה קוך: לגבי הישגים של יוצאי אתיופיה בבחינות - אנחנו רואים שמבחינת ההישגים שלהם במיצ"ב, ראמ"ה לא מצאה הבדל משמעותי בין הפיקוח הממלכתי דתי לפיקוח הממלכתי, אבל נתון נוסף הוא שבשני סוגי הפיקוח ההישגים הם נמוכים ביחס להישגי כלל האוכלוסייה.
פלורה קוך: מבחינת הנתונים לשיעורי הזכאות לבגרות - בדקנו בפילוחים לפי הנתיבים הטכנולוגיים והחקלאיים, ראינו שבנתיבים האלה שיעורי הזכאות לבגרות בקרב האוכלוסייה הזאת נמוכים במיוחד, הם עומדים בין 21% ל-27% וכפועל יוצא מזה גם הקבלה לאוניברסיטאות היא קשה יותר והעמידה בסף הקבלה הוא נמוך.
דני דנון: אני אבקש מגב' מאיה שריר, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים להשלים את הנתונים קודם, לפני שניגע במהות, מבחינת איזה אותם 10 גני ילדים ובתי ספר, באיזה יישובים הם נמצאים.
מאיה שריר: כמובן שגני הילדים נמצאים בהתאם לשכונות.
מאיה שריר: חשוב להבין כיצד נוצר מצב כזה של גן או בית ספר שהוא עתיר יוצאי אתיופיה.
מאיה שריר: כמובן שהבסיס הוא המגורים בשכונות, ומכיוון שיש ריכוז בשכונות מסוימות, יש נטייה של המשפחות לגור ביחד, בתי הספר כמובן, וגני הילדים, מן הסתם לא מסיעים ילדים בגנים, זה תהליך חברתי.
מאיה שריר: זאת אומרת מערכת החינוך פה משקפת את פני החברה.
מאיה שריר: המצב בשטח של השכונות, מכיוון שאין פיזור של אוכלוסייה, אין משכנתאות, דיברנו על זה כבר אתמול, זה לא מאפשר אינטגרציה והגנים באמת משקפים את המצב בשטח.
מאיה שריר: יש מקומות כמו באר יעקב, חדרה, פתח תקווה, ראשון לציון, שכונות מסוימות שבהם באמת הגנים הם 100%.
מאיה שריר: ברחובות גן אחד גם כן.
מאיה שריר: אבל צריך לקחת בפרופורציות קצת.
מאיה שריר: כמובן שדבר ראשון חשוב זה פיזור האוכלוסייה ולדעת שהכל נובע ממקום המגורים ומהשכונה.
מאיה שריר: דבר שני, ברגע שחברת הכנסת לימור לבנת, היום שרת התרבות, לשעבר שרת החינוך, כן ניסתה לקבוע מדיניות של פיזור, איזה שהוא מינון מסוים, היה בג"צ.
מאיה שריר: יש לנו את הבג"צ משנת 2002, שאוסר על הפיזור ועל הסעות ועל קביעת מינון.
מאיה שריר: אנחנו רואים כולנו את הנחישות של שר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, שבשנת תש"ע, תחילת שנת הלימודים, כאשר היתה בעיה בפתח תקווה, שלושה בתי ספר שלא הסכימו לקבל, הוא הפסיק את התקצוב, הם עמדו בפני סגירה והם קיבלו את הילדים.
מאיה שריר: אז בהחלט הנטייה של משרד החינוך היא כן לפזר ולגרום לאינטגרציה.
מאיה שריר: ראוי לזכור עוד דבר, הנטייה של העולים היא ללכת לחינוך הממלכתי דתי.
מאיה שריר: יש מקומות שהחינוך הממלכתי דתי הוא מאוד מועט לעומת הממלכתי ורואים את זה היטב בנתונים.
מאיה שריר: אם מספר הילדים ביסודי בממלכתי ובממלכתי דתי הוא כמעט זהה, זה 18,000 לעומת 22,000, הרי שמבחינת האחוזים בממלכתי דתי זה 8% ובממלכתי זה 2%.
מאיה שריר: זאת אומרת הממלכתי מאפשר הרבה יותר פיזור.