GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמית נפתלי: כמובן בהשוואה ליתר האוכלוסייה אנחנו רואים שחיילים שיוצאים ללחימה, אחוז הנשר עומד על כ-8%.
כרמית נפתלי: בתפקידי יתר האיכות, שהסברנו מה זה, כ-6%, תפקידים טכניים כ-16%, מהנהיגה קצת יותר נמוך מיתר החיילים - כ-13%, ומהמנהלה והיתר יש לנו נשר יחסית גבוה בקרב יוצאי אתיופיה.
כרמית נפתלי: שוב, כל הנתונים שאני מציגה כאן זה בעצם מגמות שאנחנו מנתחים אותן ולאורן בונים תכניות התערבות כלפי האוכלוסיות השונות.
יגאל אמיתי: זה נתוני 2009?
כרמית נפתלי: זה שנתון גיוס 2009, זה חבר'ה שעוד משרתים בצבא.
כרמית נפתלי: על זה אעבור ממש בקצרה; יש לנו תכניות התערבות.
כרמית נפתלי: כשאני מדברת על עולים יש לנו תכניות התערבות משמעותיות אל מול עולים מחבר העמים ויש לנו תכניות התערבות אל מול יוצאי אתיופיה.
כרמית נפתלי: שוב, יוצאי אתיופיה, בהקשר של תכנית החומש, זה הדגש שלנו לשנים הקרובות ולכן גם בנינו תכנית חמש שנתית שבעצם עוסקת בארבעה מרכיבים, בהכנה לצה"ל, בקידום ומינוף של אותם חיילים.
כרמית נפתלי: אנחנו עוסקים רבות בכשירות של המפקדים, לתת להם כלים ושיבינו מי הם החיילים, מה המאפיינים שלהם, מה התרבות שממנה הם מגיעים ובעצם לתת להם את הכלים ואת הכשירות להיות מפקדים טובים יותר, או את היכולת שלהם למלא את תפקידם הפיקודי אל מול האוכלוסייה הזו.
כרמית נפתלי: סוגיה שמטרידה אותנו ובשנה האחרונה אנחנו פועלים רבות עליה, והציג את זה חבר הכנסת, כל סוגיית הכליאה שנובעת לא מעט בגלל בעיות תנאי שירות.
דני דנון: יש נתונים על הכליאה?
כרמית נפתלי: כ-33% מקרב בני העדה האתיופית נכנסים לכלא, יושבים פעם אחת לפחות במהלך השירות שלהם בכלא.
דני דנון: בדיון בוועדה היא אמרה כ-40%.
כרמית נפתלי: לא, 40% זה יציאה ללחימה, כמעט 40%, ושליש, כל חייל שלישי נכנס לכלא.
כרמית נפתלי: חייל/חיילת.
כרמית נפתלי: כשאני אומרת יוצאי אתיופיה, זה נשים וגברים.
כרמית נפתלי: אנחנו רואים את התופעה הזאת חמורה יותר בקרב הגברים מאשר בקרב הנשים.
כרמית נפתלי: יש ירידה בכניסה לכלא בקרב הנשים.
כרמית נפתלי: שמנו לעצמנו כיעד את הסוגיה הזאת, לצמצום תופעת הכליאה בצורה משמעותית, החל מסוף 2010 וב-2011.
מאיר אוחנה: יש נתון לגבי כמה מסיימים את מלוא השירות?
מאיר אוחנה: כמה מסיימים שלוש שנים?
כרמית נפתלי: זה נשר משירות, אלה נושרים, לא מסיימים, שוב, לפי הפילוח.
מאיר אוחנה: אם את לוקחת את כולו, כמה חיילים יוצאי אתיופיה מסיימים את מלוא השירות?
כרמית נפתלי: אין לי את הנתון כאן.
יגאל אמיתי: אבל זה יכול להיות שני שליש, אם שליש מבקר בכלא, אז אפשר לומר---
כרמית נפתלי: לא, זה לא קשור לנשר משירות.
מאיר אוחנה: יש לך את הנתון על הנשר משירות.
מאיר אוחנה: נחבר את זה אחרי זה ונראה את המספר.
קריאה: אם אתה מחבר את כל הנתונים האלה, את כל הנשר?
כרמית נפתלי: לא, זה 16% מתוך ה-100% שמגיעים לתפקידים הללו.
כרמית נפתלי: אני לא אעבור על כל אחד מהפרקים של תכנית החומש, אבל אני כן רוצה להציג את התחום של הכליאה, זה הנושא שלנו היום.
כרמית נפתלי: שוב, כמו שאמרתי, ארבעה מרכיבים לתכנית ובכל אחת מהן יש לנו מגוון של פעילויות.
כרמית נפתלי: שוב, זו הנקודה שבה אנחנו עוסקים, גם היום וגם בכלל.
כרמית נפתלי: לקחנו על עצמנו לתקופה הקרובה להפעיל תכניות שימנעו או יצמצמו את היקף הכליאה בקרב האוכלוסייה.
כרמית נפתלי: אז קודם כל יש לנו תכנית כבר מאמצע 2010, תכנית התערבות שפועלת בשני בסיסי הכליאה, גם בכלא 4 וגם בכלא 6, תכנית שאנחנו גם מכשירים את הסגל לעבוד עם האוכלוסייה, אבל גם תכנית התערבות אל מול האוכלוסייה.
כרמית נפתלי: מנחה האוכלוסייה שלנו, איש מקצוע שמגיע ונפגש בכיתה עם 15 כלואים או יוצאי חבר העמים, או בני העדה האתיופית, זה מופרד, ובעצם מעביר אותם איזה שהוא תהליך, סוג של העצמה, על מנת שלא יחזרו שוב לכלא, ולתת להם את הכלים להמשיך ולהתמודד בהמשך ואפשר יהיה לפרט יותר מאוחר.
דני דנון: זה פרויקט גחל"ת?
כרמית נפתלי: נכון, זה במסגרת הפרויקט של גחל"ת.
כרמית נפתלי: הפרויקט הוא הרבה יותר רחב מזה.
כרמית נפתלי: תכנית ההתערבות שלנו היא חלק מהתכנית הכוללת.
כרמית נפתלי: סוגיית הת"ש.
כרמית נפתלי: אנחנו משנים את הפקודות ואת הנהלים כך שהם יתאימו באופן ייחודי לבני העדה האתיופית, מה שלא קורה מול אוכלוסיות אחרות.
כרמית נפתלי: לדוגמה חובת ביקור בית של מפקדים אצל אותם חיילים , כשחייל מגיש בקשת ת"ש, אז לתת למפקדים יותר כלים על מנת לאשר לו בלי קשר לתפקיד.
דני דנון: ביקור בית חובה.
דני דנון: היום כל חייל יוצא אתיופיה, מפקד חייב להגיע אליו הביתה?
דני דנון: בכל חתך?
כרמית נפתלי: לא משנה, חייל---
דני דנון: ויש אכיפה?
דני דנון: אתם בודקים שזה קורה?
כרמית נפתלי: כן, זה חלק מהביקורות, בודקים את זה וגם בביקורות ת"ש.
כרמית נפתלי: יש מגוון של פקודות שממש לפני חודש וחצי אושרו אצל ראש אגף כח אדם ברמת אגף כח אדם ועכשיו---
מאיר אוחנה: ראש אגף כח אדם הוציא ממש בחודש האחרון מסמך לכל המפקדים, כהוראה מחייבת, שכל חייל אתיופי חייב להיות מרואיין אחת לתקופה קצרה על ידי מפקד ברמת רב סרן ומעלה.
מאיר אוחנה: מעבר לכך גם חייב על ביקור בית, אני לא יודע את התדירות אבל הוא חייב מפקדים לבקר את החיילים בני העדה האתיופית, כחלק מהמעורבות, כדי להבין גם את הסביבה שהם חיים בה.
דני דנון: הנושא הזה חדש לי.
מאיר אוחנה: מהחודש האחרון.
דני דנון: השאלה באיזה שלב, בטירונות, בקורס?
מאיר אוחנה: בכל שלב.
מאיר אוחנה: כל מפקד שיש לו חייל, גם לי יש מספר חיילים אתיופיים, אז אצלי המפקדים מחויבים לנוהל הזה, גם לראיין אותם וגם לבקר אותם, להגיע אליהם הביתה, לראות איפה הוא חי, יש לו מה לאכול, צפיפות.
מאיר אוחנה: לראות את התנאים, כי זה משפיע.
יגאל אמיתי: יצא שכתוצאה מהביקורים האלה שיניתם ביחס לחייל?
כרמית נפתלי: זה עכשיו, אלה פקודות ממש חדשות מעכשיו.
כרמית נפתלי: ועדה שעבדה שנה שלמה, אלה היו ההמלצות שלה וראש אגף כח אדם קיבל את כל ההמלצות.
דני דנון: אפשר לקבל את ההמלצות האלה?
מאיר אוחנה: כן.
דני דנון: יש ביקורי בית, יש ראיון, יש עוד דברים שם?
כרמית נפתלי: כן, כשחייל מגיש בקשה, אז הוא יהיה סמכות שיכולה לאשר סגירת תיק הת"ש.
כרמית נפתלי: עכשיו הולך לצאת נוהל שמפקד, לחייל אתיופי רק, יכול לאשר את הבקשה שלו, לתת לו את ההטבות עוד לפני שהוא מביא בכלל את כל האישורים.
כרמית נפתלי: מה שכלפי אוכלוסייה אחרת לא קורה.
כרמית נפתלי: יש סדרה של נהלים חדשים.
מאיר אוחנה: טל, תשיג את הנוהל הזה, עד סוף הביקור אפשר להעביר את זה.
כרמית נפתלי: לגבי חיילים כלואים.
כרמית נפתלי: החל מהחודש הבא אנחנו הוצאנו קול קורא להתנדבות של קצינים בצבא שמעוניינים ללוות חיילים בני העדה האתיופית שזקוקים לכך.
כרמית נפתלי: אני תיכף אציג תכנית שלמה, אבל גם חיילים כלואים שגחל"ת יסמנו לנו אותם, שהם חיילים שחשוב שיהיה להם ליווי כי עם הליווי הזה הם יכולים לעשות עוד קפיצת מדרגה ולהשתלב בצבא ולסיים את השירות ולהמשיך הלאה, אנחנו נחבר לכל אחד מהם באופן פרטני מפקד, מה שנקרא חונך, מנטור, שילווה אותו לאורך כל השירות, ייפגש איתו אחת לשבועיים, ישוחח איתו בטלפון, יהיה בקשר עם המפקד שלו, ייתן לו את המענה שצריך, מישהו שיתמוך וידחף אותו עוד קצת קדימה ויעזור לו לסיים עם תחושה של הצלחה ושירות משמעותי.
כרמית נפתלי: נמשיך הלאה.
כרמית נפתלי: אנחנו נכנסים גם בתכנית התערבות.
כרמית נפתלי: זיהינו אוכלוסייה ספציפית בתוך הצבא, בקרב בני העדה האתיופית שנכנסים לכלא, שזה בעצם לרוב חיילים בתפקידים היותר נמוכים, פחות הלוחמים, פחות אלה שמגיעים לתפקידי איכות.
כרמית נפתלי: זיהינו אותם, אנחנו הולכים לעשות תכנית התערבות שמעבר לתכנית החומש הצה"לית, שכמו שהסברתי קודם---
דני דנון: יש לכם נתונים על מה הם נכנסים?
דני דנון: או שזה בהמשך?
מאיר אוחנה: תיכף נגיע לכליאה.
כרמית נפתלי: אז בעצם אם אנחנו מסתכלים על החייל 360 מעלות, עוד מהשלב לפני שהוא מתגייס לצבא, והיו פה קודם הפרטים אבל לא הצגתי אותם, מלפני הגיוס שלו, דרך הטירונות, דרך ההכשרה, מה אנחנו עושים איתו במהלך שירות ומה אנחנו עושים איתו בסוף השירות, בעצם לאותה אוכלוסייה, סדר גודל של 500 חיילים בשנה, זה לא מעט, אנחנו נותנים תכנית התערבות בשלב שבין הטירונות להכשרה.
כרמית נפתלי: התכנית היא תכנית העצמה, אני לא אכנס אליה, אתם יכולים לרפרף, אבל זו תכנית העצמה שבמשך שבוע שלם הם נמצאים אצלנו, עם אנשי מקצוע, אנחנו נותנים להם איזה שהוא תגבור על מנת שהם יוכלו להיכנס לצבא ברגל ימין ולא למצוא את עצמם בשלבים המאוד מאוד ראשונים בכלא, כי אלה השלבים בעיקר שאנחנו מוצאים אותם בכלא, בחצי שנה-שנה הראשונה, זאת המסה המרכזית.
כרמית נפתלי: בתום אותה סדנה שוב גם להם יחובר קצין בדרגת סרן, רב סרן, סגן אלוף מהצבא שילווה אותם לאורך כל השירות, וזה קצין לא מתוך היחידה, זה קצין מבחוץ בכוונה, הוא ילווה אותו והוא יהיה בקשר בסוגיה של תנאי השירות, של המפקד, יסתכל ויעזור בו ויתמוך בו.
כרמית נפתלי: אלו הם דבריי לעת עתה.
כרמית נפתלי: תודה.
יגאל אמיתי: נוכל לקבל את המצגת הזאת?
מאיר אוחנה: כן, למה לא.
ארז נסים: אני אציג את מערך הכליאה וגם את סוגיית העולים שנמצאים בתוך המערך.
ארז נסים: המערך משמש מכשיר אחרון.
ארז נסים: הכוונה מכשיר אחרון למפקדים, אנחנו מצפים שחייל שנכנס למחבוש ולמאסר, המפקדים בכל הדרגים ניסו את כל האפשרויות האחרות בתוך היחידה.
ארז נסים: זה גורם מרתיע, בסוף הכליאה אמורה לשמש גורם מרתיע.
ארז נסים: ...
ארז נסים: להבטיח שמירה על כבוד האדם, אנחנו מאוד מקפידים בעניין הזה.
ארז נסים: לאחרונה בוצעו לא מעט פעולות בעניין הזה, לכיוון של כבוד האדם, לשמירה על הזכויות, יותר זכויות, יותר תנאים, תוך ביצוע פעולת ההתערבות, שזה כל סוגיית גחל"ת, שאני אציג אותה בהמשך, זה גם תחום מאוד רחב, כשהכוונה שלנו לשפר את הסיכויים לחייל או לתת אפשרות לחייל באמת לסיים את השירות בצורה תקינה.
ארז נסים: לא תמיד החיילים שביחידות ממצים את כל התהליכים שמאפשרים להם לבצע את השירות התקין, ובסוף אנחנו רואים שהנקודה שהם מגיעים אליה בכלא, יושבים חודש, חודשיים, שלושה, זה פרק זמן, אנחנו לא רוצים לאבד אותו, מעבר לענישה שהיא קיימת, אנחנו רוצים למצות את זה על מנת שחייל באמת יחזור לשירות תקין וגם לא פחות חשוב כאזרח.
ארז נסים: זה גם חלק מאותה מערכת.
ארז נסים: אני לא אפרט את כל הממשקים, אבל למערך הכליאה יש ממשקים רחבים עם מספר גופים, עם גופי האכיפה, גורמי הטיפול, גופים אזרחיים שונים.
ארז נסים: בסוף אנחנו, עוד פעם, חלק מהחברה, וזה מחייב אותנו לעשות עם כל הגופים האלה בשביל שנוכל לתת את המענה הכי טוב שיכול להיות.
ארז נסים: בסך הכל ב-2010 12,636 כלואים נכנסו לבסיסי הכליאה.
ארז נסים: אנחנו רואים כאן ירידה מסוימת שנובעת מהורדה של תקני הכליאה בשני בסיסי הכליאה.
דני דנון: אם בן אדם נכנס פעמיים זה מופיע ככניסה אחת?
מאיר אוחנה: יש בערך 15%-16% שהם רצידיביסטים, כליאה שנייה ומעלה.
ארז נסים: ה-12,000 זה כולל הכניסה השנייה והשלישית.
יגאל אמיתי: אתה נכנס ויוצא כמה פעמים, זה נחשב---
דני דנון: זה כניסה.
מאיר אוחנה: זה גם פה.
יגאל אמיתי: אם חייל נכנס כמה פעמים?
דני דנון: יופיע כמה פעמים.
מאיר אוחנה: מתוך המספר הזה, 16% מהמספר הזה, שזה סדר גודל של כמעט 2,000, זה כליאה שנייה ומעלה, הוא נכנס כמה פעמים.
ארז נסים: עוד פעם, יש לנו את הירידה, כי אנחנו מקפידים.
ארז נסים: השנה עשינו את העבודה, צמצמנו את תקני מקומות הכליאה, כדי לאפשר ריווח של הכלואים,
ארז נסים: בהתאם לתקנות שנדרשות ואנחנו מאוד מקפידים בעניין.
ארז נסים: זה סך הכל, אם אנחנו מסתכלים בראייה כלל צה"לית.
ארז נסים: בסיסי הכליאה, חדרי המשמר, יחידות הסבה.
מאיר אוחנה: יש עוד כלואים, אבל הם לא צריכים להגיע לכאן.
מאיר אוחנה: לכלואים הקלים יש חדרי משמר כאלה בתוך היחידות הגדולות בצבא.
מאיר אוחנה: בבסיסי הכליאה יש 12,000.
ארז נסים: בסוף אנחנו רואים שאנחנו מתעסקים בבסיסי הכליאה באוכלוסיות היותר קשות ומורכבות.
ארז נסים: כשאנחנו חושבים שחייל נשפט ל-20 יום, עד 28 ימים---
דני דנון: כל הנתונים שמדברים על העולים, זה גם אלה שביחידות, בחדרי המשמר, הם נכנסים לנתונים?
מאיר אוחנה: כן, בוודאי.
ארז נסים: הסטטוס.
ארז נסים: אני אעשה הסבר לסטטוסים.
ארז נסים: חבוש זה חייל שנשפט בדין משמעתי ביחידה.
ארז נסים: המפקד שפט אותו ביחידה.
ארז נסים: אסיר זה חייל שנשפט בבית הדין, בגין עברת עריקות, עברה פלילית, ועל"מ זה עציר לפני משפט, זה חייל שמתנהל נגדו הליך משפטי בבית הדין הצבאי, עד שהוא מסיים אותו והוא הופך להיות אסיר.
ארז נסים: אלה הסטטוסים.
ארז נסים: לגבי הפילוח.
ארז נסים: אני קורא לזה עברות צבאיות ועברות פליליות שגם נראות בסקטור האזרחי.
ארז נסים: 10% הן עברות פליליות, היתר זה מה שנקרא עברות צבאיות.
ארז נסים: החלוקה הזאת גם זהה לחלוקה הכללית.
ארז נסים: אנחנו לא רואים כאן מגמה שונה.
דני דנון: אין כאן משהו ייחודי.
ארז נסים: עיקר התופעה שבגינה אנחנו רואים את האוכלוסייה בבתי הכלא זה תופעת העריקות וההשתמטות וזו תופעה שאנחנו מתמודדים איתה, וגם קצת משמעת.
ארז נסים: זו עיקר התופעה שאיתה אנחנו מתמודדים וזה בסך הכל זהה ליתר האוכלוסיות שקיימות בבסיסי הכליאה.
ארז נסים: כאן אנחנו נותנים קצת נתונים לגבי עולים.
יגאל אמיתי: עברות סמים זה נקרא משמעת או פלילי?
ארז נסים: פלילי.
ארז נסים: זה 60%.
מאיר אוחנה: רוב העברות הן, כמו שנאמר, העברות הצבאיות הקלאסיות, שאין אותן באזרחות, עריקות, השתמטות, משמעת שמפקדים שופטים.
מאיר אוחנה: התחום הפלילי זה מה שמשטרה צבאית חוקרת מטפלים, נפתחת חקירה, זה הולך לפרקליטות, בדרך כלל הולך ל כתבי אישום, בתי דין, בתוך זה העברה השכיחה זה סמים.
מאיר אוחנה: 40% מהתחום הפלילי, מה-1,268 זה סוגיות של סמים, שימוש, סחר וכולי, היתר זה רכוש, עברות מין, עברות כלכליות, דברים מהסוגים האלה שנפתח תיק פלילי.
ארז נסים: אלה הנתונים.
ארז נסים: בהמשך אנחנו נראה בקרב בני העדה האתיופית.
ארז נסים: אנחנו נסתכל גם על ארץ לידה וגם על ארץ המוצא, כך אנחנו מסתכלים.
ארז נסים: יש לנו סך הכל במערך הכליאה 6 שהם עולים חדשים בהגדרה של---
דני דנון: הנתונים האלה זה נכון להרגע?
ארז נסים: נכון להשבוע.
ארז נסים: אלה הם הנתונים.
דני דנון: כמה זה באחוזים?
ארז נסים: זה בערך 9.5%.
ארז נסים: חבר העמים זה כ-18%-19% פחות או יותר.
ארז נסים: לגבי חבר העמים, אני אציג בהמשך, זה פחות מהשיעור שלהם בתוך צה"ל.
ארז נסים: לגבי העדה האתיופית, אני יכול לדבר על כ-3%, אז כאן אנחנו מדברים על בערך פי שלוש.
ארז נסים: גחל"ת.
ארז נסים: חשוב לי כאן לגעת בתחום גחל"ת.
ארז נסים: בשנת 2003 היו מספר ועדות שבחנו את סוגיית הטיפול בכלואים, האם אנחנו מטפלים בהם נכון, נותנים את המענה הנכון.
ארז נסים: מעבר לזה אנחנו צריכים גם לטפל באוכלוסייה הזאת ולנצל את זמן השהות שלהם בכלא גם לשירות וגם לטפל בהם בצורה נכונה יותר.
ארז נסים: לכן המערך הזה הוקם ב-2003, זה מערך של מאבחנות, מערך של ת"ש, מערך של חינוך, מערך מאוד רחב, עם אנשי מקצוע.
ארז נסים: יש לנו פסיכולוגים, יש לנו קרימינולוגים, מערך מאוד גדול בשני בסיסי הכליאה והמטרה שלו באמת לבצע תפעול מקיף קודם כל לבעיית האבחון, לראות אם החייל שהגיע עכשיו לכלא וביצע עריקות, האם השיבוץ שלו לאותה יחידה בתחילת השירות הוא נכון, אולי צריך לשנות לו שיבוץ, אולי אם אנחנו נשנה לו שיבוץ אנחנו נמצה אותו בצורה טובה יותר בצה"ל, ואם נתעקש הוא ייצא ויחזור כל הזמן מבתי הכלא.
ארז נסים: אני אציג את המסגרות של אותו מערך.
ארז נסים: זה מערך מקצועי, כשהמטרה באמת זה חיזוק היכולת שלו לחזור לשירות פעיל בצה"ל בתום ריצוי העונש.
מאיר אוחנה: ההמלצות של הקצינות והמש"קיות בגחל"ת מחייבות את המפקדים.
ארז נסים: זה, עוד פעם, חיזוק היכולות.
ארז נסים: אנחנו גם מתייעצים עם מפקדי היחידות, אנחנו עושים את זה בשיתוף עם היחידות, המלצה על ניתוק.
ארז נסים: אנחנו גם ממליצים, רואים באמת אם הכלוא לא מתאים לשרת בצה"ל אנחנו ממליצים על שחרור.
ארז נסים: ביצוע תכניות בתחום החינוך, מתן כיוון ת"ש, גם כאן הצבא לצורך העניין יכול להגיד בנושא תנאי השירות.
ארז נסים: בעבר כלוא שהיה מקבל תשמ"ש, תשלומי משפחה, היה מבצע עריקות, הצבא לא היה משלם את תשלומי המשפחה, ואז המעגל היה חוזר על עצמו והוא היה חוזר עוד פעם לאין כסף.
ארז נסים: היום הצבא משלם מחצית גם כשהוא נמצא בתוך תקופת הכליאה שלו.
ארז נסים: כלומר אלה פעולות שהצבא אומר, 'הוא לא בסדר, אבל לא נבטל את כל הזכויות'.
דני דנון: אבל בזמן המאסר הוא לא מקבל?
ארז נסים: הוא מקבל מחצית תשלומי משפחה, הוא כן מקבל.
ארז נסים: בעבר הוא לא קיבל, היום הלכנו למהלך הזה כי אנחנו חושבים, אנחנו רוצים באמת לתת לו את הסיכוי לשרת בצבא, ואם נוציא אותו מאותו מעגל של אולי הוא במצוקה כלכלית, אז אנחנו כן צריכים להשאיר את העוגן הזה שאנחנו כן תומכים וכן נותנים.
ארז נסים: לא מלא, אבל אנחנו נותנים משהו.
דני דנון: זה נכון גם לגבי חיילים בודדים?
ארז נסים: לצורך העניין לחייל בודד יש הלנה בבית החייל.
דני דנון: לא, היו לנו באחד הדיונים חיילים בודדים שהעלו את הטענה שבמקרה שהם כלואים ויש להם הקצבה לדירה והקצבה לכל מיני דברים שהם מקבלים, אז זה נפסק, והם אמרו 'אנחנו בעצם חוזרים על מנת לשלם'.
דני דנון: שם הם לא מקבלים את המחצית.
ארז נסים: זה מותנה.
ארז נסים: אם יש לאותו חייל הלנה בבית החייל, לצורך העניין, אם תקופת הכליאה שלו היא תקופה קצרה, אנחנו מוודאים שכשהוא יוצא מהכליאה הוא ממשיך לקבל את מה שהוא קיבל טרם כניסתו.
מאיר אוחנה: שיהיה לו לאן לחזור.
ארז נסים: אנחנו מוודאים שהוא חזר.
ארז נסים: אבל אם הוא נשפט מעל שלושה-ארבעה חודשים, כשהוא יסיים אנחנו נתחיל את התהליך שוב פעם.
ארז נסים: זה המודל של גחל"ת.
ארז נסים: אנחנו מוצאים אבחון, נתונים, התערבות, מימוש וכמובן מעקב ובקרה, שזה לא פחות חשוב.
ארז נסים: גם בעניין הזה, אנחנו קודם כל לוקחים את החיילים, מאבחנים אותם, מי שעומד בקריטריונים, מקבלים מסמכים, מוציאים נייר תקשורת בצה"ל ובאזרחות עם כל הנתונים, מקבלים חוות דעת מהמפקדים.
ארז נסים: בתחום ההתערבות מבצעים לא מעט פעולות חינוך, הוראה, מבצעים שיחות, טיפול ת"ש, הפניות לקצין בריאות נפש, כל הטיפול הפסיכולוגי פה בבסיסי הכליאה, עושים לא מעט סדנאות עם אנשי מקצוע, אנחנו משקיעים לא מעט משאבים בתחום הזה, אנחנו חושבים שזה חשוב, ובהתאם אנחנו מחליטים איך החייל ימשיך את המשך שירותו.
ארז נסים: אנחנו מאבחנים השנה כ-2,200 כלואים.
ארז נסים: זה מערך שלא מעט חיילים עוברים דרך המערך הזה, של אבחון, של טיפול, על מנת למצות את אותם חיילים בתקופת הכליאה.
ארז נסים: פעילות החילות.
ארז נסים: כמו שאנחנו רואים יש עלייה בין 2009 ל-2010, סיורים, פעילות התנדבות, סדנאות, אנחנו עושים סדנאות בהמון תחומים, סדנאות שמפקד כלא 6 גם ירחיב.
ארז נסים: לצורך העניין אנחנו עושים סדנא של מלחמות ישראל, סדנא של שבוע שהם לומדים את מלחמות ישראל ובסוף השבוע אנחנו מוציאים אותם לאחד מהאתרים, לגבעת התחמושת, מוזיאונים.
ארז נסים: דברים שחלקם דרך אגב לא חוו 18 שנים טרם גיוסם, הם לא ראו את זה.
ארז נסים: שבוע על ירושלים, וביום החמישי מוציאים אותם לירושלים, למקומות שחלקם לא היו בהם.
ארז נסים: ככה לומדים את הזהות בארץ, גם את הזהות השורשית, שלא פחות חשובה.
יגאל אמיתי: איך מתנהל סיור של כלואים?
אבינעם ארז: אני אסביר את זה.
אבינעם ארז: אתה מוציא סיור של כלואים, זה נראה כמו סיור רגיל של חיילי צה"ל שהולכים לכל מקום.
אבינעם ארז: בלי אזיקים, בלי מנומר.
אבינעם ארז: אנחנו לוקחים אותם לדוגמה ל'יד ושם'.
אבינעם ארז: הם נראים כמו מחלקה רגילה של חיילים, הם מתנהגים כמו מחלקה רגילה של חיילים, ומדובר כמובן על יחסי אמון שבסוף כלוא לא יחליט שהוא הולך משם.
אבינעם ארז: אנחנו לוקחים אותם לכל המקומות והדבר הזה רץ לפחות כמה שנים טובות וזה פנטסטי לחיילים שהם מגיעים לשם.
אבינעם ארז: הם מקבלים ברמה הערכית והחינוכית דברים---
יגאל אמיתי: נגיד חיילים שעברו את המסלול הזה, אתם רואים שהם לא חוזרים לכליאה נוספת?
מאיר אוחנה: כן, רואים גם כאלה.
מאיר אוחנה: יש פה את הפירוט של המשובים.
מאיר אוחנה: אנחנו נותנים להם למלא משובים אחרי סיורים כאלה.
מאיר אוחנה: חלק מהם אומרים שפתאום זה עשה להם משהו ועכשיו יכול להיות שהוא יהיה חייל יותר טוב והוא מבין את זה אחרת.
מאיר אוחנה: הרי כל הרעיון הוא לחבר אותם לערכים של המדינה, של צה"ל, שחלקם לא מכיר.
דני דנון: אבל בדיקה כמותית, כמה שסיימו את גחל"ת, כמה סיימו את השירות הצבאי לאחר מכן, כמה חזרו לכלא?
מאיר אוחנה: יש לנו.
מאיר אוחנה: יש לנו גם את הנתונים.
מאיר אוחנה: יש לך את הנתונים כמה מגחל"ת סיימו שירות?
אבינעם ארז: יש מעקב מסודר.
ארז נסים: 25%-20% מהמאובחנים לא מסיימים שירות.
ארז נסים: אין לי פה את המספר המדויק, אבל זה פחות או יותר המספר.
יגאל אמיתי: גחל"ת זה פרויקט של המשטרה הצבאית או כלל צה"לי?
מאיר אוחנה: זה התחיל ממיזם של משטרה צבאית ומשרד החינוך יחד וזה הפך להיות צה"לי.
מאיר אוחנה: זה מתקיים רק בבתי הכלא.
מאיר אוחנה: יש גם אוכלוסיות, הרי בסוף אפשר את כולם להעביר דרך גחל"ת, לא זו הכוונה.
מאיר אוחנה: האוכלוסייה שעוברת דרך גחל"ת, אלה שנשפטים ביחידות והגיעו לפה לכלא, והמפקד שפט אותו והוא ישן בשמירה, הם לא עוברים את זה.
מאיר אוחנה: אלה שממילא אנחנו יודעים שהם יפוטרו מצה"ל על תיקי סמים ואונס וכדומה, לא עוברים דרך גחל"ת.
מאיר אוחנה: אנחנו מעבירים את האנשים שבדרך כלל עושים עריקות, אלה שעורקים מהצבא, שאנחנו יודעים שיש סיכוי טוב להחזיר אותם ואנחנו מכניסים אותם לתוך המערך.
ארז נסים: גם משתמטי גיוס.
ארז נסים: אלא שלא הגיעו בכלל לגיוס.
מאיר אוחנה: עריקות, אלה שעורקים מהצבא.
מאיר אוחנה: זו האוכלוסייה המרכזית שמטופלת בגחל"ת.
דני דנון: מה אורך זמן כליאה ממוצע של אסיר?
ארז נסים: חודשיים-חודשיים וחצי.
ארז נסים: יש כלואים שנשפטים למעל שנה, אבל אלה כלואים חריגים שאותם אנחנו במסגרת ועדה מראיינים---
מאיר אוחנה: אלה גם לא יחזרו לשרת.
ארז נסים: אנחנו מעבירים אותם לשירות בתי הסוהר, אם זה כליאה ממושכת, שהיא במתקן אזרחי ולא במתקן צבאי, שם התקופות הן תקופות קצרות.
דני דנון: מה המקסימלי במתקן צבאי?
ארז נסים: הוא יכול להיות גם מעל שנה.
מאיר אוחנה: אנחנו פה משתדלים להחזיק כלואים עד שנה.
מאיר אוחנה: יש לנו הסדר עם שירות בתי הסוהר, חייל שקיבל ארבע-חמש שנים, בדרך כלל על תיק פלילי, אז הוא עובר דרך ועדה מנהלית בראשות שופט צבאי, שמחליטה להעביר אותו לשירות בתי הסוהר והיום אתה יכול למצוא חלק מהאנשים שהם מרצים את העונש בבתי הסוהר האזרחיים.
מאיר אוחנה: אבל פה בעיקרון עד שנה.
דני דנון: לגבי אחוזים.
דני דנון: כמה אחוזים מכלל המתגייסים מגיעים להיות כלואים?
דני דנון: כי אצל האתיופים מדובר על 33%.
דני דנון: זה הקצה העליון.
דני דנון: חבר מדינות העמים אנחנו מדברים על 20%.
מאיר אוחנה: יש לך את הנתון הזה בשקף האחרון.
מאיר אוחנה: תעבור לשקף הזה.
ארז נסים: ב-2010 9.2%, זה השיעור של כלל צה"ל.
מאיר אוחנה: זה השיעור שלהם בצבא וזה השיעור שלהם בכלא.
מאיר אוחנה: בני מיעוטים כמעט אותו דבר 4.5%-4.7%, וילידי הארץ טיפה פחות.
מאיר אוחנה: זאת אומרת הנתון החריג הוא באוכלוסייה של האתיופים.
מאיר אוחנה: השיעור שלהם בתוך הצבא 3% ופה 9%.
דני דנון: אבל לעומת זאת, נקרא להם יוצאי ישראל, למרות שכולם יוצאי ישראל, כמה מתוך 100 מתגייסים, כמה כל אחד יגיע לכלא צבאי במהלך השירות?
מאיר אוחנה: אפשר לעשות את הפילוח הזה אחר כך.
דני דנון: השאלה אם זה 3% או 10%.
ארז נסים: צריך לראות בסוף כמה יש בסדר הכוחות הכללי.
מאיר אוחנה: 63% מתוך ה-12,000 זה סדר גודל של 6,500 מתוך ה-12,500 שנכנסו לכלא הם ילידי הארץ.
מאיר אוחנה: 6,500 מתוך סך הכל השיעור בצבא זה אחוזים בודדים, 2.5%.
ארז נסים: הנושא של פעילות.
ארז נסים: אנחנו עושים לא מעט פעילות של העצמה בקרב בני העדה האתיופית.
ארז נסים: גם בחבר העמים.
ארז נסים: יש סדנאות שהן סדנאות משותפות, הטרוגניות לכל סוגי האוכלוסיות, ויש סדנאות שהן ייחודיות ליוצאי העדה האתיופית או יוצאי חבר העמים, כל אחד עם דפוסי ההתנהגות.
דני דנון: חבר העמים זה גם על עריקות?
דני דנון: אותם חתכים?
ארז נסים: כן.
ארז נסים: גם כאן יש סדנאות העצמה, מודלים לחיקוי.
ארז נסים: אנחנו משלבים מבחוץ קצינים מהעדה האתיופית שאנחנו מביאים לכאן.
דני דנון: מבחינת סדר הכוחות שלכם פה, יש לכם פה יוצאי אתיופיה?
מאיר אוחנה: בסגל?
דני דנון: אתם מקפידים על זה או שזה פשוט יצא ככה?
מאיר אוחנה: לא, אנחנו גם בכוונת מכוון מביאים אוכלוסיות כאלה.
מאיר אוחנה: יש לנו פה קצינת עלייה שהיא בת העדה האתיופית בבתי הכלא וגם בין האוכלוסיות של מדריכי הכלואים יש כמה כאלה.
ארז נסים: זה חשוב מאוד לשלב.
ארז נסים: אנחנו גם פועלים, אמרתי, בקרב הכלואים ואנחנו גם פועלים בקרב הסגל.
ארז נסים: אנחנו עושים השתלמויות.
ארז נסים: בשנה שעברה היינו בימין אורד, קרוב לפה, לקחנו את הסגל ללמוד על דפוסי ההתנהגות של בני העדה האתיופית, איך אנחנו מתמודדים, איזה כלים, ואנחנו עושים גם לא מעט סדנאות בשיתוף חיל החינוך, על מנת באמת לתת לסגל את הכלים לתת את המענה הנכון בקרב העולים.
ארז נסים: מה האתגר שלנו פה במהלך הכליאה?
ארז נסים: קודם כל זה לאפשר לחיילים העולים לשרת בכבוד בצה"ל, אנחנו חושבים שזה חשוב.
ארז נסים: חלקם מגיעים ממשפחות חד הוריות, חלקם מגיעים ממשפחות במצוקה כלכלית כזו או אחרת וחשוב לנו לראות איך אנחנו משלבים אותם, איך אנחנו מסייעים להם עם כל הכלים שיש.
ארז נסים: ייחוד מול שילוב.
ארז נסים: בסוף יש לנו את כל סוגי האוכלוסיות, אנחנו צריכים לראות את התמהיל, שבמשאבים שקיימים אנחנו מקצים גם לעולים, גם ליתר האוכלוסיות, ומשלבים בין הפעילויות השונות.
ארז נסים: גם כאן, מדיניות הטיפול בת"ש.
ארז נסים: מבחינה כוללת בנושא של סוגיית תנאי השירות עשינו לא מעט פעילות והיום אנחנו בוחנים את סוגיית הטיפול במשתמטים, לדוגמה.
ארז נסים: עד כמה אנחנו רוצים לתת את המשאבים, כן, לא.
ארז נסים: אנחנו כל הזמן בוחנים את העניין הזה.
דני דנון: מה הנתונים העדכניים של המשתמטים?
ארז נסים: כמה יש לנו משתמטים במערך הכליאה היום?
דני דנון: לפני מערך הכליאה, במערך של לא מגיעים לגיוס.
מאיר אוחנה: היום, אני יכול להגיד כאלה שאושרו למעצר, יש לנו סדר גודל של 1,500 משתמטים.
מאיר אוחנה: יש כנראה קצת יותר, אבל אלה שאושרו משפטית, שבאמת הוכח שהם משתמטים, היום אנחנו מטפלים בסדר גודל של 1,500 משתמטים.
דני דנון: מה קורה עם משתמט כזה כשהוא נעצר?
מאיר אוחנה: על פי חוק בכלל כשהתחיל כל העניין, מי שאמור לטפל בזה היא משטרת ישראל, כי הוא עדיין אזרח, הוא לא חייל, אבל המשטרה, בגלל שזה בסדר העדיפות האחרון שלה, אז הצבא הבין שהוא צריך לעשות משהו ועשו איזה שהוא שינוי חקיקתי כזה או אחר ואנחנו מטפלים בזה מזה כשנתיים וחצי ואנחנו עוצרים לא מעט.
מאיר אוחנה: שמנו את זה בסדר עדיפות מאוד גבוה, השתמטות זה גם מסר לחברה וכולי, ולכן רק לפני שמונה חודשים-חצי שנה זה היה גם 2,000.
מאיר אוחנה: זה ירד משמעותית כי אנחנו עובדים לא מעט על העניין הזה.
דני דנון: מה קורה עם משתמט שנעצר?
מאיר אוחנה: משתמט עד שנה, אם הוא נעצר בטווח הזה, מביאים אותו מיד עם המעצר לבסיס קליטה ומיון.
מאיר אוחנה: שם עושים איתו תהליך של ניסיון לגמור את העניין, שיפוט מהיר ולחייל אותו ולגייס אותו.
דני דנון: בלי כליאה.
מאיר אוחנה: בחלק מהמקרים בלי, בחלק שרואים שהוא אנטי וכולי וכולי, אין בררה, מכניסים אותו.
מאיר אוחנה: אבל אם הוא מביע נכונות, 'אוקי, אני אהיה חייל טוב, אני אתגייס, תנו לי הזדמנות', אז מחיילים אותו והוא מתחיל את המסלול.
מאיר אוחנה: אלה שהם מעל שנה ייעצרו ויגיעו לבתי הכלא, ואז יתחיל תהליך של הפרקליטות, כתב אישום בדרך כלל.
דני דנון: לכמה זמן הם נשפטים בדרך כלל?
ארז נסים: תלוי במשך ההשתמטות.
דני דנון: נגיד שנה.
מאיר אוחנה: הם יכולים לקבל כמה חודשים ויש כאלה ש...
מאיר אוחנה: יש לנו פה משתמט של עשר שנים, שעצרו אותו ואחרי חודש גם שחררו אותו מהצבא.
מאיר אוחנה: אלה בדרך כלל גם אוכלוסיות חרדים וכאלה שאתה יודע שלא בטוח שהצבא רוצה אותו כחייל בשלב הזה.
מאיר אוחנה: הם מקבלים את העונש ומשחררים אותם.
מאיר אוחנה: ויש כאלה שמקבלים תקופות יותר ארוכות.
מאיר אוחנה: מה המשתמט הכי משמעותי שקיבל---
ארז נסים: 12 שנים, קיבל 290 ימים והוא כמובן פוטר מהצבא.
ארז נסים: הוא גם נשוי עם ילדים.
דני דנון: בכלא הוא שוחרר מהצבא?
מאיר אוחנה: כן, הוא מרצה את העונש ומשתחרר.
ארז נסים: זה מה שאני אומר, בסוף התהליך בכלא של אבחון אותם חיילים משתמטים, לחלקם חסר פרופיל, אז אנחנו רצים, קובעים להם פרופיל, בדיקות רפואיות, בודקים את העבר הרפואי שלהם, בודקים את ההיבט הת"שי, חלקם לא התייצבו בלשכות הגיוס אז אנחנו מתחילים את כל התהליך מהתחלה.
ארז נסים: כלומר העיסוק פה עם כל גורמי הפיקוד פה בכלא הוא עיסוק רחב ביחס לאותה אוכלוסייה.