GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי ברדה: לנו מאוד היה חשוב הביקור של הוועדה, מגדל העמק היא עיר קולטת עלייה, והנושא של קליטת עלייה מדבר אלינו וקרוב ללבנו.
אלי ברדה: אני אפתח במצגת קצרה על מגדל העמק ואחר כך אני אתן לך כמובן את המשך ניהול הישיבה.
אלי ברדה: זה הפרופיל היישובי של מגדל העמק.
אלי ברדה: היא נוסדה ב-53', שטח השיפוט שלנו אמור להתרחב בעוד 1,500 דונם, אנחנו ממש בתקופה הקרובה מקווים לסגור את זה.
דני דנון: על חשבון מי זה הולך להיות?
אלי ברדה: המועצה האזורית עמק יזרעאל.
אלי ברדה: המדד החברתי כלכלי, אשכול 5, עם כוכבית, כי אנחנו טוענים שאשכול 5 לא משקף את המצב בשטח.
אלי ברדה: המצב בעיר ברמה הסוציו אקונומית, לדעתנו, הוא 4, הוא עלה ל-5, אבל זה לא המקום פה לפתוח את זה, אם כי אני מזכיר את זה ונוגע בזה בגלל שזה השליך על כל מיני גזרות או השלכות של קיצוצים בכל משרדי הממשלה, כי עלינו בדירוג, עם מענק האיזון ודרך המאטצ'ינג בכל משרדי הממשלה.
אלי ברדה: במצטבר זה היה נזק של 10 מיליון שקלים בשנה שנפל עלינו משום מקום.
אלי ברדה: אוכלוסייה - כפי שאמרתי, זו עיר קולטת עלייה, כ-30% עולים חדשים, תיכף נראה גם את ההתפלגות שלהם, אבל יש לנו גם קהילה דתית חרדית ותיקה בעיר, בין 15%-20%, מוביל אותה הרב גרוסמן עם מוסדות מגדל אור, אחריו מוסדות נר הצפון של הרב מנחם, ויש גם את חב"ד, אבל זה המאפיין של האוכלוסייה שלנו.
אלי ברדה: העולים, לפי ארץ מוצא - מ-89' אפשר לראות את התפלגות העולים, בעיקר מחבר העמים, כ-80%, אבל אפשר לראות גם מקווקז, בוכרים ואתיופים, צרפת ואחרים.
אלי ברדה: בסך הכל כ-8,300 כמעט מוגדרים כעולים, מתוך אוכלוסייה של כ-28,000 תושבים.
אלי ברדה: מגדל העמק מאותגרת במספר אתגרים.
אלי ברדה: האתגר החיצוני זו הסמיכות שלנו למועצה האזורית.
אלי ברדה: הם עושים הרחבות בקיבוצים, מקימים יישובים קהילתיים, זה מקור שואב אוכלוסייה, בדרך כלל מעיירות הפיתוח אל אותם יישובים שמסביב וכל הזמן יש מאבק, תחרות, וצורך במתן מענה לאתגר הזה, איך שומרים את התושבים שלא יזלגו ליישובים הקהילתיים.
אלי ברדה: תופעה ידועה בכל היישובים שסביבם יש מועצה אזורית, וככל שהיא חזקה יותר, הבעיה שם יותר חזקה.
אלי ברדה: וגם מערכת החינוך שלנו עם הקיבוצים ומנסה למשוך לצורך העניין תלמידים מכל המערכות שם.
אלי ברדה: התופעה קצת הצטמצמה, אבל היא עדיין קיימת.
אלי ברדה: אתגר פנימי זה ההרכב של האוכלוסייה והדירוג הסוציו אקונומי; חילונים-דתיים, ותיקים-עולים וגם מערכת החינוך העצמאית שיוצרת לנו גם תחרות פנימית.
אלי ברדה: לפעמים תחרות זה טוב.
דני דנון: עצמאית חרדית?
אלי ברדה: כן, מערכת החינוך העצמאית זה החרדית.
דני דנון: יש מקומות שזה דמוקרטי.
אלי ברדה: אז אצלנו זה עצמאית חרדית.
אלי ברדה: בשקף הקודם זה הראה את הרכב האוכלוסייה.
אלי ברדה: בתעשייה אנחנו מוקד תעשייה אזורי, יש לנו פה שלושה אזורי תעשייה.
אלי ברדה: אנחנו קבענו לעצמנו שלא נהיה שואבי מים וחוטבי עצים בתעשיית היי טק וקיבענו את היעד שלנו לכיוון הדבר הזה כדי להשתלב בדרגות הניהול השונות ולהוביל ולא רק עובדי ייצור או משהו כזה.
אלי ברדה: בנושא של החזון - אנחנו רואים בעצם את החיבור שבין חינוך, תעסוקה ואיכות סביבה, כמקדם את היישוב, כיוצר מוביליות של הגירה ממקום מסוים לכיוון מגדל העמק ואנחנו רואים שמערכת החינוך שלנו צריכה להצמיח בוגר איכותי שיעשה שירות משמעותי בצה"ל, שיוכל להתקבל עם הנתונים שלו לכל פקולטה שהוא ירצה, יוכל להשתלב בתעשיית ההיי טק בעיר ולהשתקע בה.
אלי ברדה: זה מהכיוון של החינוך.
אלי ברדה: מכיוון של תעסוקה ותעשייה, אנחנו פועלים לשמר את המפעלים הקיימים, להביא מפעלים חדשים, לדאוג שנהיה באזור עדיפות לאומית א', בחוק עידוד השקעות הון, כדי שיהיו כל מיני תמריצים והעדפות לטובת התעשייה, כדי שנפתח מקומות עבודה ושהבוגרים שלנו יוכלו להשתלב באותם מקומות עבודה.
אלי ברדה: בנושא איכות הסביבה יש חשיבה ברת קיימא ופיתוח העיר והעלאת מודעות התושבים לסביבה שלהם, תחת ההנחה שהאחריות היא של כולנו, כולנו צריכים לקחת אחריות וחלק בנושא הזה.
אלי ברדה: שלושת החיבורים האלה ביחד יוצרים העדפה לכל מקום.
אלי ברדה: בכל רשות שידאגו שתהיה להם מערכת חינוך טובה, שיהיו מקומות עבודה, שתהיה איכות סביבה ואיכות חיים, אזי זה יהיה מקור משיכה לאותה עיר.
אלי ברדה: אנחנו פועלים שזה יקרה.
אלי ברדה: יש לנו תעשייה איתנה וגדולה, יש מערכת חינוך שזכתה בהרבה פרסים, תיכף תראו, אנחנו מקדמים את נושא איכות הסביבה ואנחנו אומרים שדרך כל זה אנחנו רוצים שיבואו למגדל העמק.
אלי ברדה: בריף קצר על הישגי מערכת החינוך: זכייה של כל בתי הספר שלנו כמעט בנושא חינוך, הן של המחוז, או של משרד החינוך.
אלי ברדה: הרשות שלנו נבחרה שלוש פעמים כרשות מצטיינת בחינוך מטעם מחוז הצפון ואחר כך גם זכינו בפרס החינוך היישובי הארצי.
אלי ברדה: השנה שני בתי ספר זכו בפרסי חינוך, גם בית ספר גיורא יוספטל זכה בפרס החינוך המחוזי, בסוף שבוע שעבר הוא קיבל את הפרס, ולפני חודשיים-שלושה בית ספר איליי זכה בפרס חינוך ארצי.
אלי ברדה: החוזקות של העיר זה כמו שאמרתי, החינוך בראש.
אלי ברדה: כל מה שנעשה בעיר זה דרך זה שהחינוך בראש סדר העדיפות של הרשות.
אלי ברדה: לחינוך יש זיקה והשלכות לכל מערכי החיים ביישוב.
אלי ברדה: מתן הטבות לעולים חדשים מטעם משרד הקליטה והרשות המקומית - אנחנו מעודדים במוצהר, באסטרטגיה של הרשות אנחנו רוצים תושבים חדשים, בין אם זה מתוך הארץ ואם זה מחוץ לארץ.
אלי ברדה: אנחנו נוסעים להביא אותם, משתתפים בירידים, נותנים הטבות שאנחנו יכולים לתת כי חשוב לנו בהתפתחות של העיר להביא עולים חדשים למגדל העמק, להגדיל את האוכלוסייה ובתוך הגדלת האוכלוסייה שיהיו עולים חדשים.
אלי ברדה: הנושא של אזורי התעשייה, שאנחנו מוקד תעסוקה אזורי שהוא משמעותי.
אלי ברדה: זה משפיע על מקומות עבודה.
אלי ברדה: גם כשאתה מביא עולה, אתה רוצה לדאוג לו למקומות עבודה, יש לך אפשרות, אחוז אבטלה נמוך ועוד כהנה וכהנה דברים.
אלי ברדה: הקמנו את המרכז לפיתוח הון אנושי צעירים.
אלי ברדה: הייתי בין הראשונים שהקימו את המרכז הזה לפני כחמש שנים.
אלי ברדה: אנחנו שם מסייעים בקידום ההשכלה, בקידום תעסוקה ובקידום התרבות והפנאי.
אלי ברדה: לכל החתכים, גם ותיקים וגם עולים.
אלי ברדה: אנחנו שותפים במספר פרויקטים לאומיים, מהפרויקט הלאומי, דרך משרד הרווחה, 'עיר ללא אלימות' ושיטור עירוני של המשרד לביטחון פנים.
אלי ברדה: בקליטת העלייה אנחנו נראה פה מספר דברים שאנחנו נותנים את זה כהטבה.
אלי ברדה: כל נושא הליווי הצמוד לעולה.
אלי ברדה: אנחנו אומרים שעולה שמגיע לפה הוא שגריר של מגדל העמק, כדי שהוא יהיה שגריר של מגדל העמק, אנחנו צריכים ללוות אותו מהרגע הראשון בליווי מסור, הדוק, צמוד, כדי שיהיה לו קל בימים הראשונים שלו בארץ, או במגדל העמק.
אלי ברדה: אנחנו רוצים שהוא ידווח אחר כך לארץ המוצא, למשפחה שלו, לקרובים, לשכנים, שקיבלו אותו יפה, שעזרו לו להשתלב, שדאגו לו, מלווים אותו, הוא לא נפל למדבר או לשום מקום, אלא קיבל פה ליווי צמוד.
אלי ברדה: הם מקבלים ליווי צמוד.
אלי ברדה: יש פה דירת קלט.
אלי ברדה: כשעולה חדש שמגיע לפנות בוקר לארץ, הכל סגור, צריך להלין אותו ליום, יומיים, שבוע, שבועיים, אז יש לנו דירת קלט שהוא מקבל אותה עד שהוא מתארגן על עצמו בסיוע שלנו כמובן.
אלי ברדה: שנה ראשונה הזנה בגני ילדים ובבתי ספר אנחנו נותנים בחינם, על חשבון הרשות.
אלי ברדה: ילקוט עם תכולה בשנה הראשונה, גם כן.
אלי ברדה: טיולים וספרים בשנה הראשונה, חוג אחד בשנה, הכנה לכיתה א', פרויקט להב"ה, זה פרויקט של כיתת מחשבים, שאפשר ללמוד מחשבים, אנחנו מפנים אותם לשם ללמוד בשתי שפות.
אלי ברדה: כמובן במרכז ההון האנושי צעירים, שהזכרתי מקודם, מסייעים להם בהשמה ותעסוקה, בהכוונה אקדמית, בהסבה מקצועית, במלגות לסטודנטים.
אלי ברדה: מערך שלם שמטפל בעולה מקליטתו כדי ללוות אותו בקליטה, בהשתלבות, במציאת מקומות עבודה, כדי שהוא יהיה בסופו של דבר שגריר שלנו.
אלי ברדה: אנחנו רואים פה את סופה, אנחנו מפרגנים לה, יש לנו קשר טוב עם המשרד הראשי, עם המשרד במחוז, אנשים נהדרים, אנחנו עובדים איתם צמוד והדוק מאוד אפילו ובהצלחה רבה.
אלי ברדה: אגף הקליטה שלנו, מנהלת האגף היא פאני טבלוביץ'.
אלי ברדה: יש לה צוות מקצועי שצמוד אליה, עם מחזיק תיק הקליטה, זה ממלא מקום ראש העיר סרגיי אוקלנדר.
אלי ברדה: האגף נותן מענה בכל הנושאים של חינוך, תעסוקה ותרבות.
אלי ברדה: בחינוך זה החל מהרישום בבית הספר וליווי ומעקב צמוד אחר הילד, אירועי תרבות וחוגים במימון המשרד לקליטת עלייה, הפעלת מועדונים לכל הגילאים.
אלי ברדה: דברים שאנחנו עושים לאורך שנים, בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה ואיתם ביחד.
אלי ברדה: אגף הקליטה שלנו מפעיל מספר חוגים, דרך המתנ"ס ולפעמים גם ישירות.
אלי ברדה: יש חוג טניס שדה וחוג אגרוף וספורט לקשישים.
דני דנון: כמה עולה להירשם לכזה חוג?
אלי ברדה: אם הוא בשנה ראשונה, הוא יקבל אותו בחינם, ולאחר מכן, במרחב שלנו בצפון אנחנו הכי זולים.
מירב סלע: חוג עולה 160 ולילדים העולים 70 שקלים והכל מסובסד על ידי משרד הקליטה.
אלי ברדה: זו דוגמה לכמה זה עולה לילד עולה כדי לאפשר לו להשתלב.
אלי ברדה: חוג אגרוף וספורט לקשישים ומקהלה לילדים ופנטזיה וקולות מזמרים, אנסמבל רטרו, חוג שירה אתנית.
אלי ברדה: יש פה הרבה פעילויות, אנחנו רואים חלק מהתמונות של הילדים האלה.
אלי ברדה: יש שם מישהו שמרכז את זה, יש קבוצה, יש חזרות, יש הופעות, יש אימונים, יש מערכת שרצה סביב השנה בפעילויות האלה.
אלי ברדה: עוד פעילויות שאגף הקליטה עושה ונותן.
אלי ברדה: יש את שי"ל, שירות ייעוץ לאזרח, ש-80% מהפניות אצלנו הם של עולים חדשים.
אלי ברדה: אם יש 3,500 או 3,800 פניות, 80% זה עולים חדשים.
דני דנון: מה המספר האחרון של שי"ל?
אלי ברדה: כ-3,000 בשנה.
אלי ברדה: אבל 80% מתוך זה אלה פניות של עולים חדשים שמקבלים ייעוץ, כל מיני שאלות, הכוונה.
אלי ברדה: אנחנו ריכזנו את כל ההתאחדויות, לא רק של העולים החדשים, גם של העולים הוותיקים, נקרא לזה ככה, במבנה שאנחנו קוראים לו 'מבנה רב תרבותי'.
אלי ברדה: בקומה למעלה יושב אגף הקליטה, קומה למטה המשרדים, עמותת עולי אוקראינה ועולי רוסיה ועולי מרוקו.
דני דנון: לא יושבים ביחד.
אלי ברדה: לא, חדרים חדרים.
דני דנון: באותו בניין, אתה אומר, התקדמנו.
אלי ברדה: הם יושבים באותו בניין באותה חצר, הם עושים פעילויות, רואים אחד את השני, יש קשר.
אלי ברדה: לא כמו שפעם היה מנותק, כי כל אחד היה יושב בבניין משרד באיזה שהוא מקום, סתם לדוגמה, או במקלט או משהו כזה.
אלי ברדה: אז יש את הנושא של ההעצמה של כל העמותות והארגונים האלה, גם לשבת ביחד, להכיר אחד את השני, לא בדלנות, כל אחד בדל"ת אמותיו.
אלי ברדה: הוא נפתח לאירועים והפעילויות האחרות שישנם, כחלק מתפיסה של רב תרבותיות.
אלי ברדה: תעסוקה - כמו שאמרתי, אצלנו כמעט אין אבטלה, במובן שמי שרוצה לעבוד מוצא עבודה.
אלי ברדה: עולה חדש שמגיע והוא לא מפונק, הוא מחפש עבודה, הוא מוצא, מקבל ליווי עד המפעל.
אלי ברדה: יש פה דוגמה למפעל פלקסטרוניקס, שאנחנו בקשר טוב איתם.
אלי ברדה: החבר'ה, כשהם כבר באולפן הם מסיירים שם ובעוד מפעלים ואחר כך מוצאים את דרכם לעבודה, ואין עם זה בדרך כלל בעיה, כי הם מחפשים לעבוד והם עובדים מסורים.
אלי ברדה: משרד הפנים - אנחנו נותנים שירותים של משרד הפנים דרך אגף הקליטה.
אלי ברדה: התושב מגיע לאגף, מביא את הטפסים, תמונות, מטעמנו נוסעים לעפולה, מחזירים את זה, הוא בא אלינו למשרד ומקבל את זה.
אלי ברדה: נתוני עלייה - בתמונות פה רואים את האולפן, גם יושבים וגם מצטלמים ביחד.
אלי ברדה: אפשר לראות את הנתונים של השנים האחרונות, כמה עלו בכל שנה, משפחות ובודדים בסך הכל נפשות ואת הסך הכל הכללי, הכל פה לפניכם.
אלי ברדה: אתם רואים שבסך הכל, למרות שהפוטנציאל של העולים ירד, אנחנו מכתתים רגליים ונוסעים עד לשם, כדי להשתתף בירידים---
דני דנון: הרוב מחבר העמים, אני מבין.
אלי ברדה: הרוב מחבר העמים.
אלי ברדה: נושאים להתייחסות: אנחנו טוענים שאפשר לעשות יותר בנושאים של תקציבים ייעודיים לתרבויות השונות, כמו בחבר העמים, קווקז, אתיופיה ועולי אמריקה הלטינית.
אלי ברדה: לכל קהילה כזו יש את המאפיינים שלה, את התרבות שלה, את המסורת, את המורשת שאנחנו רוצים לפתח ולהכיר, שגם האחרים יכירו את הקבוצה האחרת.
אלי ברדה: את זה אנחנו עושים, אנחנו חושבים שחסר פה פעילויות בעיקר של תרבות.
אלי ברדה: אנחנו רואים אצל חבר העמים שהם צרכני תרבות.
אלי ברדה: המזון הרוחני של האדם זה הנושא של התרבות, הם שואלים, הם רוצים, הם מתעניינים, פחות אולי במקומות האחרים אבל שם אנחנו רוצים לתת את זה כהעדפה מתקנת, כדי לחזק אותם דרך חיזוק הנושא של הזהות והמורשת שלהם.
אלי ברדה: המשך של פרויקט נגב וגליל.
אלי ברדה: הפרויקט זה תוספת תקציב שניתנה על ידי משרד הקליטה באמצעות משרד הנגב והגליל, שבעצם הוא נתן הטבות לעולים חדשים שהגיעו.
מירה זילברמן: לשכר דירה, 1,200 שקל בחודש.
אלי ברדה: במשך שנה.
מירה זילברמן: בנוסף לזה יש תקציב לחינוך לילדים מגיל 3 עד 18, שאנחנו יכולים לתת להם תגבור בעברית, שיעורי עזר, פעילויות.
דני דנון: וזה היה לשנת 2010?
מירה זילברמן: הפרויקט אמור לקלוט עולים עד סוף נובמבר 2011, תלוי במכסה.
אלי ברדה: יש שם תנאים, היא חייבת להיות משפחה צעירה, חייבים להיות ילדים קטנים עד גיל 18, ואם הם עומדים בזה הם יכולים להיכנס לעניין.
אלי ברדה: יש מכסה לכל רשות, כמה משפחות היא יכולה לקבל בתוך המכסה הזו.
אלי ברדה: פעם אחת צריך לדאוג למלא את המכסה ופעם שנייה לשאוף שאם יש יותר, אז לבקש תוספת.
דני דנון: הבקשה שלכם היא בעצם להמשיך את הפרויקט.
אלי ברדה: כן, להמשיך את הפרויקט, כי זה נותן הטבה.
אלי ברדה: מי שמקבל שכר דירה למשך שנה שלמה, זה מאוד עוזר, זה מאוד אטרקטיבי, איפה שלא מקבלים את זה.
אלי ברדה: העולים גם בודקים את זה, איפה נותנים יותר הטבות ולפעמים מה שלנו נראה זניח, הם לוקחים את זה בחשבון.
סרגיי אוקלנדר: מה שמעניין שלאחרונה הוסיפו עוד כמה רשויות גדולות, שאנחנו בגלל זה מתקשים להביא אותם למגדל העמק.
סרגיי אוקלנדר: לדוגמה, אשדוד, עיר שקולטת גם ככה עשרות ומאות משפחות, נכנסה לגדר של הנגב והגליל ואז קשה לנו להתחרות איתה.
דני דנון: ובאזור פה עם מי אתם מתחרים?
סרגיי אוקלנדר: נצרת עלית, כמובן, עכו, נהריה.
אלי ברדה: הקריות, קרית ים.
אלי ברדה: אנחנו חושבים שהפרויקט הזה, בגלל שהוא נותן הטבה והוא מהווה משיכה או אטרקטיביות מסוימת, אנחנו חושבים שחשוב שהוא ימשיך לפחות לעוד תקופה, עם עוד הקצאה של משפחות.
אלי ברדה: יש נושא שלא רשמתי אותו, הנושא של ההוסטלים.
אלי ברדה: יש לנו מחסור בדיור הציבורי מצד אחד.
אלי ברדה: המדינה לא בונה דיור ציבורי.
דני דנון: כיום יש הוסטל פעיל במגדל העמק?
אלי ברדה: יש הוסטל פעיל.
אלי ברדה: 100 בערך.
אלי ברדה: יש לנו את בית סמוחה שמאכלס גם מספר משפחות ובודדים.
אלי ברדה: כמה יחידות יש לנו בבית סמוחה?
קריאה: 18.
אלי ברדה: עמיגור מפעיל אותו.
דני דנון: וכמה יש ברשימת המתנה?
מירה זילברמן: כ-100 ממתינים בסך הכל, כולל חד הוריות, רק תושבי מגדל העמק.
אלי ברדה: אנחנו יודעים שמשרד הקליטה מנסה לקדם מגזר של בניית הוסטלים במספר רשויות כפיילוט, אבל הדרישות של המשרד למימון של 50% על חשבון הרשות וגיוס כספים חיצוניים ב-50%, היא נקודת פתיחה מאוד קשה לרשויות שצריכות פתאום לגייס 50% מעלות הבנייה וגם להפעיל קשרים עם כל העולם כדי לגייס את העניין.
יגאל אמיתי: ההפעלה של מי אמורה להיות אחר כך?
אלי ברדה: של הרשות.
אלי ברדה: אז הם אומרים לנו, ב-50% השניים תיגשו לוועידת התביעות, תנסו לגייס שם כסף, תלכו לתורמים.
אלי ברדה: כל ההתעסקות סביב זה היא להעמיד פרויקטור שגם ככה כסף מצד אחד אין, להחזיק פרויקטור אתה לא יכול ושורפים לך את הזמן בפרוצדורה ובביורוקרטיה.
אלי ברדה: אנחנו בירכנו על היוזמה הזו, השתתפנו במספר דיונים של השרה עם המנהל הכללי שלה, הבענו נכונות להצטרף אבל מרגע ששמו לנו כאן דרישות ואת התנאים, עשינו הולד ואנחנו מרגישים שחסר לנו.
אלי ברדה: אנחנו מאוד מעוניינים מצד אחד לשפץ את בית סמוחה שמשמש בייעוד הזה כבר הרבה שנים והוא ישן, מוזנח ואין מקור כספי לשפץ אותו, ומצד שני אנחנו בעד בנייה חדשה אבל אין לנו בנתונים שהמשרד רוצה את הכלים הראשוניים לצאת עם זה לדרך.
סרגיי אוקלנדר: ולאחרונה לא הצליחה למנוע עליות במחירים שלנו להוסטלים, שמעתי, נכון?
ליה שמטוב: אני אספר, אני לא יודעת אם יש פה מישהו מעמיגור.
סרגיי אוקלנדר: לא משנה, זה חשוב לנו לשמוע.
אלי ברדה: זו הסקירה שלנו על מגדל העמק.
דני דנון: תודה רבה ל מר אלי ברדה.
דני דנון: סרגיי, אתה רוצה להוסיף משהו?
סרגיי אוקלנדר: אנחנו נשמע ואחר כך נעשה סבב.
דני דנון: הייתי מבקש מנציגת המשרד, גב' מירה זילברמן, מנהלת לשכת נצרת עלית, שתתייחס לדברים שהעלה ראש העיר ודברים נוספים, בבקשה.
אלי ברדה: לפני שמירה מתחילה אני רוצה להחמיא למירה.
דני דנון: חכה, תשמע מה היא נותנת.
אלי ברדה: אני לא צריך שהיא תיתן היום פה משהו, אנחנו עובדים בצורה הדוקה כל השנה, אז באמת יישר כוח למירה ולמשה הראל, שהתנצל שהוא לא פה, ממש חברים ושותפים לעבודה ובצורה נהדרת.
מריה זילברמן: באמת אני מתנצלת בשמו של משה, אנחנו התחלנו היום בתרגיל 'נקודת מפנה 5' ולכן הוא לא יכול היה להגיע.
מריה זילברמן: קודם כל אני באמת רוצה לציין פה את שיתוף הפעולה עם כל הרשות, החל מראש העיר, עם אלי, סרגיי ועם אגף הקליטה.
מריה זילברמן: כל תכנית, או כל פרויקט שאנחנו מציעים או נותנים, הם באמת מתפנים ישר, רצים עם זה, יוצאים המון לנסיעות, מביאים עולים.
מריה זילברמן: אנחנו עדים לכך עוד כשהיו תכניות של עלייה קהילתית, מגדל העמק היתה בין הרשויות הראשונות שנרתמו לפרויקט הזה והביאו בזמנו 25 משפחות, שזה מספר מאוד לא מבוטל.
מריה זילברמן: מתייחסים פה לעולים בצורה מאוד מאוד חמה, המשרד מאוד העריך את זה ולכן יש פה פרויקטור, לא בכל יישוב יש פרויקטור לעלייה, יש כאן פרויקטור לעלייה, דובר רוסית, הפרויקטורית צמודה לעולים, מלווה אותם לכל מקום אפשרי, לבנקים, מחלקת החינוך, לכל מה שהם צריכים, שוכרים להם דירות.