GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר דור: בסך הכל ניתבנו את העניין לא לספורטאים המקצוענים, אלא לאוכלוסייה שבאמת זקוקה לסיוע הזה.
אמיר דור: פרויקט נוסף שלטעמי הוא מאוד יפה, עם קידום נוער, מפעילים פרויקטים בעניין של הפחתת האלימות, מאלימות למנהיגות, שזה כולל החל מתיאטרון קהילתי לעדה האתיופית, כולל ספורט אתגרי לחבר'ה מנותקים.
דני דנון: מי מממן את כל הפעילויות האלה?
אמיר דור: כל הפעילויות זה 75% ממשרד הקליטה, 25% עירייה.
דני דנון: מה התקציב שקיבלתם מהמשרד ב-2010?
אמיר דור: כולל המוקד, בסביבות 1,300,000-1,400,000.
אמיר דור: אחרי זה יש גם שקף על זה.
חומה פינצב: יש לך תיקייה שאני הכנתי ממשרד הקליטה, תוכל לראות תקציבים בעמוד השני.
אמיר דור: זה לגבי סך הכל תקציבים שבעיריית תל אביב יפו, כולל משרדי הממשלה, משקיעים בקליטת עלייה.
אמיר דור: כפי שאתם רואים, סך הכל מושקעים בקליטה ישירה, שלא כולל את עלויות עקיפות, כ-15 מיליון ₪, כאשר החלוקה היא 54% משרדי ממשלה, 46% עיריית תל אביב יפו, ויש לנו את כל הנושאים לפי תחומי הפילוח בתוך העירייה, החל מחינוך פורמלי, תרבות, הפעילות של רשות הקליטה, שירותי רווחה, הנחות עולה, המשלמה ליפו וכדומה.
אמיר דור: ויש לנו את החלוקה גם של כל משרדי הממשלה.
אמיר דור: חשוב לציין, יש פה הטיה מסוימת, כי לכאורה משרד הרווחה נותן קרוב ל-6 מיליון שקלים.
אמיר דור: למה הטיה?
אמיר דור: כי במשרד הרווחה רוב התקציב זה להועדות.
אמיר דור: זאת אומרת אם יש נכה עולה להועדה מחוץ לבית או נער עולה מחוץ לבית, או קשיש עולה, בסך הכל רוב אוכלוסיית העולים היא אוכלוסייה שלא צורכת שירותי רווחה, אבל בגלל העלויות של ההועדות, אז יש פה הטיה כלפי מעלה של משרד הרווחה לגבי התקצוב לכלל העיר.
אמיר דור: לגבי בעיות מרכזיות בתל אביב כמטרופולין, מה שראש העירייה הזכיר קודם; אחת הבעיות הגדולות שלנו זה שאנחנו בעצם עיר מעבר לעולים.
אמיר דור: אנחנו משקיעים בעולים 4-3 שנים משאבים גדולים, גם עירוניים וגם ממשלתיים, ובשלב ההשתקעות לצערנו הרב, עקב מגוון סיבות, הם עוזבים את העיר ולא משתקעים בתל אביב, הם הולכים לפריפריה לתל אביב.
אמיר דור: כמו שציין ראש העיר, יש לנו שלוש אוכלוסיות מרכזיות שכן משתקעות בעיר; האוכלוסייה הבוכרית, האוכלוסייה הקווקזית והאוכלוסייה האתיופית, יתר האוכלוסיות זה דלת מסתובבת, שנכנסים-יוצאים, נכנסים-יוצאים, מה שמאוד מקשה עלינו, כי אנחנו משקיעים סך הכל במשאבים באוכלוסייה שאנחנו רוצים שתהיה בעיר, כשבסופו של דבר בתהליך ההשתקעות היא עוזבת.
אמיר דור: יש לנו עניין של דרי רחוב.
אמיר דור: בתל אביב יפו מטופלים כ-500 דרי רחוב.
אמיר דור: 58% מתוכם הם עולים חדשים.
קריאה: זו ירידה, במגמת ירידה.
אמיר דור: יש גם את הנושא של ההטרוגניות אוכלוסיות וצרכים.
אמיר דור: זאת אומרת הטיפול באוכלוסייה הבוכרית לא דומה לטיפול בקווקזים ולא דומה לטיפול בצרפתים ולא דומה לטיפול באתיופים, מה שמצריך את המערכת כל הזמן לעשות תכניות נפרדות ושונות ומגוונות.
אמיר דור: נושא נוסף זה בעיות דיור.
אמיר דור: לפי הנתונים שמשרד הקליטה העביר לנו, כ-1,000 אנשים מחכים עדיין לפתרונות דיור.
אמיר דור: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שלטעמנו פחות מתאימה לתבנית של קליטה ישירה, אני מדבר על האוכלוסייה היותר מבוגרת ומבודדת, אוכלוסייה שסובלת ממוגבלויות וקשה להם מאוד להסתדר במתכונת של קליטה ישירה והם עדיין מחכים לפתרונות דיור.
אמיר דור: משרד הקליטה, תקן אותי אם אני טועה, מציע להם פתרונות אבל לא בעיר.
אמיר דור: יש להם פתרונות במקומות יותר פריפריאליים, אבל הם רוצים להתגורר בעיר ולכן אין להם פתרונות דיור.
אמיר דור: בוא נדבר קצת על העניין של החוזקות בקרב העולים.
אמיר דור: כפי שאתם יודעים, ההון האנושי, אני אתן לכם דוגמה, בסקר האחרון שאני ראיתי העולים מברית המועצות לשעבר, בערך 25%-26% מתוכם בעלי תואר שני, לעומת 5% באוכלוסייה הוותיקה, גם ההשתתפות של העולים בתוך העבודה יותר גבוהה מההשתתפות של הוותיקים.
אמיר דור: כל העניין של תרבות.
אמיר דור: אני אתן לכם דוגמה, היה לנו אירוע מאוד גדול לציון 20 שנים לעלייה והכנו סרט יחד עם משרד הקליטה והסרט היה על הפילהרמונית.
אמיר דור: בפילהרמונית יש 100 נגנים, מתוכם 36 הם עולים חדשים.
אמיר דור: יש את תיאטרון גשר.
אמיר דור: יש את כל המגוון.
אמיר דור: היום תיכנסו לאיכילוב, תראו את העולים, לא רק בקטע של האחיות והפרא רפואיים, אלא תראו גם רופאים בכירים.
אמיר דור: סך הכל התרומה של העלייה הזאת היא תרומה מדהימה, על כל גווניה, החל מחבר העמים וכן הלאה.
אמיר דור: עכשיו אני אעביר את השרביט לאסמרה, שהוא מנהל המוקד של הקהילה האתיופית ביפו שפה עוד פעם אני באמת רוצה לציין את השתתפות המדהימה של המשלמה ליפו, משרד הקליטה ובאמת לעונג לנו.
אסמרה אקלה: אני מנהל מוקד קליטה מזה כשלושה חודשים, נטו, לא ברוטו, בחפיפה אני ארבעה חודשים.
אסמרה אקלה: לצורך העניין, אני בוגר תואר שני בחינוך באוניברסיטת תל אביב.
אסמרה אקלה: אני אתן לגבי הרקע של העולים, הנתונים היבשים, הייתי קורא לזה.
אסמרה אקלה: יש לנו כ-400 בתי אב שמתגוררים בתל אביב-יפו, ביפו במיוחד.
דני דנון: אם תוכל גם להגיד לי מתי התחילו להגיע יוצאי אתיופיה, מבחינת שנים.
אסמרה אקלה: העולים הגיעו ליפו בחמש השנים האחרונות, העולים הם לא בקליטה ישירה, העולים מגיעים קודם כל למרכזי קליטה, שנה וחצי או שנתיים הם במרכז הקליטה, הם עוברים תהליך גיור ומשם עוברים ליישובי קבע.
אסמרה אקלה: בחמש השנים האחרונות הגיעו ליפו לשלוש שכונות שהם גרים, ביפו ד', ג' ונווה גולן.
אסמרה אקלה: מוקד הקליטה הוקם לפני שלוש שנים, הוא מטפל באוכלוסייה של עולי אתיופיה, טיפול ממרכז הקליטה ליישובי קבע, צריכים לתת להם את המענה, להציג את הצרכים ולעשות איזה שהוא איגום משאבים עם כל הגופים הרלוונטיים בקליטת העלייה, למנוע כפילויות של תכניות של הפעולות.
אסמרה אקלה: כמו שאמרתי, לאגם את המשאבים.
דני דנון: דיברנו על זה בעבר, התלמידים מבחינת הפיזור שלהם בעיר, אם אתה יכול לגעת בנקודה הזאת שוב.
אסמרה אקלה: לגבי ההתפלגות של התלמידים, התלמידים מפוזרים ב-14-13 בתי הספר השונים בעיר, הם לא מרוכזים ביפו, אלא מפוזרים כמעט בכל העיר, גם מוסעים למקומות וכמו שציין שלמה מקודם, גם יש כאלה שנוסעים יותר רחוק, יש כאלה שנוסעים יותר קרוב.
אסמרה אקלה: כמו שאתם רואים במצגת, יש לנו כ-116 תלמידים בגיל הרך, כ-303 תלמידים ביסודי, כ-120 תלמידים בעל יסודי, 81 תלמידים בפנימיות, הם מפוזרים בפנימיות השונות.
אסמרה אקלה: הם מגיעים במיוחד ליישובי קבע, למשפחות שלהם בחופשים ובחגים.
אסמרה אקלה: גם לאותם נערים אנחנו מתכננים פעילויות כדי שלא יהיו בחוסר מעש, במיוחד בקיץ צריכים לחזק אותם, לתת להם את המענה על מנת שלא יגיעו למקומות שאנחנו לא רוצים שהם יגיעו אליהם.
אסמרה אקלה: בסך הכל הנתונים מראים לנו 620 תלמידים כולל תלמידי פנימיות.
אסמרה אקלה: הנתונים התקבלו ממערכת החינוך ביישוב וממינהל החינוך ההתיישבותי.
אסמרה אקלה: ב-2010 הגיעו כ-38 בתי אב, צפויים להגיע בשנת 2011 כ-18 משפחות.
אסמרה אקלה: את הנתון הזה קיבלתי כרגע, לפני מספר דקות מחומה, מנהלת המרחב ממשרד הקליטה.
דני דנון: אני מעריך שיגיעו הרבה יותר.
דני דנון: יש מגמה של לפנות את מרכזי הקליטה לעולים החדשים שמגיעים.
דני דנון: אם המענק יגדל, אז אני מניח שבכל הארץ יהיה גידול.
חומה פינצב: הנתונים מתבססים על רכישות בפועל.
חומה פינצב: אנחנו מקבלים און ליין מידע ברגע שמשפחה רוכשת דירה, אז אנחנו יודעים.
חומה פינצב: כרגע אנחנו יודעים על 18 משפחות שאמורות להגיע.
דני דנון: לאותו מקום ביפו.
חומה פינצב: כן, יפו ג' ויפו ד'.
דני דנון: מה מחירי הדירות היום, נכון לרכישות האחרונות?
אסמרה אקלה: אלה שנקלטו לפני חמש שנים---
דני דנון: לא, היום.
אסמרה אקלה: אני אשווה את המחירים כדי שתוכל לדעת בדיוק לאן אנחנו הולכים כיום.
אסמרה אקלה: פעם היה 400,000 או 500,000 ₪, כיום אנחנו מגיעים ל-700,000 או 800,000 שקלים לשלושה חדרים.
אמיר דור: זאת אומרת מומלץ לרכוש נדל"ן בתל אביב-יפו.
אסמרה אקלה: לגבי הקשיים או הסוגיות שהעולים מתמודדים איתם בהגעתם ליישוב: חוסר התמצאות במרחב השירותים הניתנים לקהילה, הצריכה שלהם היא מאוד נמוכה ולכן אנחנו צריכים להפנות אותם, לתת להם את המידע הרלוונטי לנושא הזה.
אסמרה אקלה: חוסר תקשורת בין המעסיקים לבינם, כי יש הרבה מאוד שגם מנצלים, כאלה שרוצים את העולים ומצד שני גם מנצלים אותם.
אסמרה אקלה: לעניין הזה יש לנו גם ליווי משפטי, יש מתנדבים בשכר מצווה שעוזרים לנו.
אסמרה אקלה: הקושי השפתי הוא זה שגם מקשה עליהם אפילו ללכת למערכת החינוך ולשאול על הילדים שלהם.
אסמרה אקלה: את הנושא הזה אנחנו גם מנסים לפתור, בנושא של לימוד עברית באולפנים.
דני דנון: כמה מגשרים יש היום שמטפלים באוכלוסייה?
אסמרה אקלה: יש כארבעה או חמישה מגשרים.
דני דנון: במשרה מלאה כולם?
אסמרה אקלה: לא בדיוק משרה מלאה.
אסמרה אקלה: אני לא רוצה להטעות אותך, אני יכול לבדוק את הנתון הזה ולחזור אליך, אבל בכל מקרה יש כחמישה מגשרים בבתי הספר, שנותנים מענה ראשוני.
אסמרה אקלה: הם כבר בקשר עם המשפחות וגם עם המערכת ועם הילדים עצמם, צריכים גם לחזק את הילדים עצמם.
אסמרה אקלה: התפרקות המשפחה המורחבת, שבאתיופיה היא היתה המשפחה הכל יכולה.
אסמרה אקלה: כיום המשפחה כבר גרעינית יותר והקשיים שמתלווים לעניין הזה.
אסמרה אקלה: הפיקוח המשפחתי ירוד ואנחנו מנסים לחזק את אותן משפחות, נותנים להם הדרכה הורית וכל מה שיוצא בזה, אבל זה לא מספיק.
אסמרה אקלה: בנוסף לזה, ניהול בכללים המקובלים.
אסמרה אקלה: בנושא החינוך, בין מערכת החינוך שהיתה נהוגה באתיופיה לבין מערכת החינוך כאן בארץ, יש הבדלים מאוד משמעותיים.
אסמרה אקלה: שוב, גם בנושא הזה אנחנו נוגעים, כולל מערכת החינוך, בכנסים כאלה ואחרים וגם בעבודה שוטפת, אנחנו מסבירים על המנטליות, על הקשיים שעולים נתקלים בהם.
אסמרה אקלה: בעניין הזה אני חייב לציין שכל המערכות כמעט שפגשתי יש נכונות לקלוט את העולים.
אסמרה אקלה: נכון, יש להם קשיים, איך לעזור להם, אבל לפחות אצל מי שפגשתי עד היום יש נכונות לקליטת העלייה.
אסמרה אקלה: בנושא של הצפיפות בדיור.
אסמרה אקלה: יש כאלה ששבע-שמונה נפשות גרים בשלושה חדרים, זה מקשה עליהם לתת פתרונות לילדים שלהם, שיהיה לכל אחד פינה.
אסמרה אקלה: הם גם קונים דירות בקומה אחרונה, יש רטיבות, יש נזילה ובסופו של דבר הם צריכים להתמודד לבד כי הם לא יודעים את הכללים או ועד הבית, ובעניין הזה אנחנו מארגנים---
דני דנון: אני רוצה שתסכם ותגיד לי מה חסר לך.
אסמרה אקלה: חסרים הרבה דברים.
אסמרה אקלה: אני חושב שבנושא המבוגרים, אני לא מסכים לגבי דור המדבר, שכבר היום לא צריכים לטפל בהם.
אסמרה אקלה: צריכים לטפל בנושא המבוגרים.
אסמרה אקלה: בנושא של מנהיגות נוער, צריכים לחנך את הילדים.
אסמרה אקלה: בנושא של מניעת האלימות במשפחה, אלה דברים שצריכים לתת להם טיפול ראשוני מניעתי, במקום שנגיע אחר כך לטיפול.
אסמרה אקלה: והנושא של תעסוקה, לשדרג את התעסוקה, הכשרות וכל מה שיוצא בזה.
דני דנון: אתה רוצה להוסיף משהו, סגן ניצב גטניו, על הנתונים?
יצחק גטניו: אני אביא את נתוני הפשיעה של עולים חדשים בעיר תל אביב, רק צריך להגדיר במדויק את הקריטריונים.
יצחק גטניו: כמו שראש העיר הגדיר, הקריטריונים הם אותם קריטריונים, מדובר משנת 1991, אדם שנחשב עולה, לצורך ההגדרה המשפטית מבחינתנו וזה נכלל בתוך המחשב המשטרתי.
יצחק גטניו: זאת אומרת כל עולה חדש שהוגדר משנת 1991 כעולה, אם הוא עבר איזה שהיא עברה הוא מוגדר כאדם שבפוטנציאל עבר עברות.
יצחק גטניו: לגבי עברות שהיו, אני לוקח נתון מ-2009 לעומת 2010 בתחילה ולאחר מכן אני אתמקד ב-2011 עד הלום.
יצחק גטניו: למעשה אנחנו רואים שבסך הכל הפשיעה של עולים חדשים משנת 2009 היתה 3,417 עברות, סך כל העברות הפליליות, וב-2010 יש לנו 3,365.
יצחק גטניו: זאת אומרת שיש ירידה מינורית של 1.5% בפשיעה הכוללת.
יצחק גטניו: לגבי 2011, עד חודש פברואר, אנחנו רואים המשך מגמת ירידה, 363 היו ב-2010, ב-2011 237.
יצחק גטניו: זאת אומרת שיש כאן ירידה הרבה יותר גדולה, אנחנו מדברים על ירידה של 34% נכון לחודשים האחרונים.
יצחק גטניו: זה קצת מעודד לגבי הפשיעה הכוללת והמעורבות של עולים חדשים בפשיעה.
דני דנון: איך זה בהשוואה לכלל האוכלוסייה?
יצחק גטניו: לגבי כלל האוכלוסייה, סך הכל פשיעת עולים בעיר תל אביב 3,365, סך הכל הפשיעה הכללית בעיר היתה 15,149.
יצחק גטניו: זאת אומרת יש ירידה של 2.6% לעומת הפשיעה הכללית, כלומר מגמת הירידה ממשיכה.
יצחק גטניו: לגבי הפשיעה בעיר עצמה, במה היא מאופיינת.
יואב בן ארצי: אתה לא יודע אם הפשיעה היא על ידי תושבי העיר או אנשים מבחוץ.
יצחק גטניו: אנחנו מגדירים עברה פלילית שנעשתה על ידי עולה חדש בתחום העיר תל אביב.
יצחק גטניו: אף עיר לא יודעת מאיפה העבריינים, אם הם עבריינים מקומיים או לא, הם מותחמים על פי ההגדרה של עולים חדשים.
יצחק גטניו: יש לנו גם התחמות נוספות, שאנחנו בודקים אם תושבים מקומיים.
יצחק גטניו: אני יכול להגיד לך שבעיר תל אביב המעורבות של העבריינים המקומיים מופחתת לעומת ערים אחרים.
יצחק גטניו: כמו שציינו, העיר תל אביב היא עיר מעבר ולכן יש לנו פחות עבריינים מקומיים אלא יותר יבוא, מאשר ערים שהם ערי שינה.
יצחק גטניו: ערים כמו חולון, בת ים, הן ערי שינה, שמוצאים את התנומה שם, העבריינים גם פושעים יותר באותם מקומות, פחות יש יבוא מבחוץ.
יצחק גטניו: תל אביב לצערי היא עיר מעבר ואנחנו מטפלים בעבריינות שבאה מרחוק.
יצחק גטניו: השוטרים שלי מגיעים לכל המדינה, כאשר נעברות העברות בתל אביב ואל תשכחו, המטרופולין הוא מאוד גדול.
יצחק גטניו: לגבי 2011, ציינתי, יש לנו 34.7% ויש ירידה בפשיעה הכללית בעיר תל אביב, של 15.5% של כלל התושבים.
יצחק גטניו: זאת אומרת הירידה בפשיעה של עולים חדשים הרבה יותר גבוהה מהירידה של הפשיעה של העבריינים המקומיים.
יצחק גטניו: לגבי סך הכל העברות.
יצחק גטניו: העברה העיקרית ב-2009 היתה סד"צ.
יצחק גטניו: סד"צ זה סדר ציבורי, באופן טבעי זה עברות הרחוב, התקיפות, האיומים, גרימת נזק בתחום הלוקאלי, 5,817 עברות, לעומת 5,570 ב-2010.
יצחק גטניו: אנחנו רואים ירידה קטנה של 4.2%.
יצחק גטניו: עברות נגד גוף, שאלה עברות קשות יותר, אנחנו רואים גם ירידה, 1,728 לעומת 1,675.
יצחק גטניו: זאת ירידה חשובה, מכיוון שככל שהמעורבות.
יצחק גטניו: ..
יצחק גטניו: אל תשכחו שיש לנו נטייה יותר לאלימות במשפחות שהמעמד הכלכלי שלהם נמוך, לכן אנחנו רואים איזה שהיא תקווה בסיפור הזה של הירידה באלימות.
יצחק גטניו: אל תשכחו שזה גם קשור באלימות בתוך המשפחה.
יצחק גטניו: לגבי עברות מוסר, שאלה עברות סמים, יש עלייה קלה, 3,007 לעומת 3,048, עלייה של 1.4%.
יואב בן ארצי: יש פילוח של סחר לעומת שימוש?
יצחק גטניו: כשאנחנו מדברים על עברות מוסר אנחנו מדברים בעיקר על עברות סמים, לא עשינו הפרדה בין החזקה לסחר, אבל יש לנו הפרדה מדויקת וככל שרמת העבריין עולה כך רמת הביצוע שלו גבוהה וזה לא מתבטא דווקא בדת, או בעולה חדש או לא.
יצחק גטניו: אבל לא התמקדתי בזה.
דני דנון: התחנה המרכזית זה נושא שמטריד אותי.
דני דנון: זו רעה חולה והחבר'ה חוזרים מהפנימיות בסוף שבוע, שם מתחברים לגורמים עברייניים, יש שם פעילות מניעתית שלכם?
יצחק גטניו: בטח, אנחנו הקמנו תחנת לוינסקי, תחנה בלוינסקי עצמו, אנחנו ישבנו ובעזרת ראש העיר ועיריית תל אביב הקמנו תחנה למופת שנותנת מענה מקומי בעיקר לפשיעה.
יצחק גטניו: אני חושב שזאת התחנה הראשונה בעולם שהמוקד שלה בתוך מוקד הפשיעה.
יצחק גטניו: התחנה נמצאת ממש בתוך מוקד הפשיעה, השוטר במצלמות שלו יכול לקלוט עבריינים, הוא לא צריך היום לחפש אותם, הוא לא צריך לרוץ, החבר'ה שלנו יוצאים החוצה וישר הם נתקלים בממד של הפשיעה המקומית.
יצחק גטניו: תחנה מרכזית באורח טבעי, מי שמכיר את אסכולת שיקגו, זה הסנטר שמוביל את כל העברות מכיוון שהמקום עצמו, אני מעריך שהוא ישתנה, מהווה מקום מעבר מרכזי של העיר תל אביב, של כל הפרובינציה מסביב.
יצחק גטניו: זאת אומרת כל נער פנימייה שיוצא היום, גם מיפו, כשהוא יוצא לכיוון הפנימיות, ילד שיוצא לפנימייה לצפון הוא עובר דרך התחנה המרכזית ולוקח את האוטובוס או לצפון או לדרום, לאותן פנימיות.
יצחק גטניו: יש לנו בעיה אדירה איתם.
יצחק גטניו: אנחנו דיברנו עם מנהלי הפנימיות, הגענו אליהם לבתי הספר, שוחחנו איתם לגבי הירידה שלהם בתחנה המרכזית כדי שהם יפסיקו עם ההליך הזה כמה שיותר, שהם יורדים בנקודת המעבר, שימצאו נקודות מעבר שונות שלאו דווקא יהיו כאן.
יצחק גטניו: עניינו גם את הנהלות אגד ודן בסיפור הזה, מכיוון שיש מוקדי אלימות שם, ולשמחתי ההתמקדות שלנו בנושא הזה מורידה לאט לאט את ההתחככות, כמובן שזו התחככות גם עם אוכלוסייה מקומית, כמו שאמרתי, העובדים הזרים שנמצאים שם בכמות די גדולה, ולכן יש יותר עברות שם באזור אבל אנחנו מודעים לה ומטפלים בה בעיקר בשעות הקשות של ימי ראשון.
יצחק גטניו: בימי ראשון מגיעים לאותם מקומות ואז אנחנו רואים גם עירוב עם האוכלוסייה המקומית שביום ראשון יש להם את יום השבתון שלהם, אז תארו לכם מה קורה בתחנה המרכזית ביום ראשון.
יצחק גטניו: אני מציע לכם, תבואו תבקרו שם ותראו שזה משהו אימתני.
יצחק גטניו: לגבי הפשיעה ב-2011 אנחנו רואים המשך של ירידה בפשיעה, גם בחודש ינואר-פברואר, כמו שציינתי, גם בעברות הרכוש, 37%, בעברות הסדר הציבורי 7.6% ובסך הכל אנחנו רואים מגמת ירידה בפשיעה בעיר תל אביב.
דני דנון: אני מבקש מהמשנה לראש העיר, מר גלעדי, בבקשה.
ארנון גלעדי: כמה דברים.
ארנון גלעדי: אחד, תל אביב מצטיירת בתקשורת כבועה, כבועה שמנותקת מההוויה של מדינת ישראל אבל אם אנחנו יורדים פנימה לתוך הנושא של המספרים והנושאים של הפעילות היום יומית שעיריית תל אביב מייצרת לאוכלוסיות כאלה ואחרות, כמו האוכלוסייה האתיופית או כמו האוכלוסייה הבוכרית או הקווקזית, אנחנו רואים למעשה שיש פעילות די אינטנסיבית של המערכות העיריות, בלי התייחסות כרגע למערכת הממשלתית שרואה את תל אביב כעיר העשירה, כעיר השבעה, העיר שיכולה לטפל בעצמה בכל דבר ועניין ומנסה להתרחק ככל האפשר ממתן סיוע מעבר לסיוע הדרוש לאוכלוסיות חלשות.
ארנון גלעדי: ומה אני אומר?
ארנון גלעדי: למעשה רוב האוכלוסיות ממוקדות בשכונות מאוד ספציפיות כשכל שכונה ושכונה, אם ניקח אותה, היא כמו עיר פיתוח בפני עצמה; כפר שלם מונה בערך כ-20,000 תושבים, פחות או יותר, זה כמו יבנה או כמו ירוחם, אפילו יותר מירוחם.
ארנון גלעדי: בתוך כפר שלם יש אוכלוסייה מאוד גדולה של העדה הקווקזית שמונה בערך כ-3,000 תושבים.
ארנון גלעדי: אני לא מדבר על כפר שלם הוותיקה, אני מדבר על כפר שלם רבתי.
ארנון גלעדי: בתוך כפר שלם יש בערך כ-2,000 מתוך האוכלוסייה הקווקזית.
ארנון גלעדי: כלומר באזור מאוד קטן, בשכונה מאוד קטנה, יש אוכלוסייה גדולה מאוד שלמעשה צריכה התייחסות כמו שמתייחסים לעיר אחרת בישראל והממשלה באה ואומרת 'תל אביב היא תל אביב, תל אביב תשתדל להסתדר איתם'.
ארנון גלעדי: אני אומר לכם, אני רואה יום יום את האוכלוסייה הקווקזית שמה.
ארנון גלעדי: קשה לה להיטמע בתוך החברה שקיימת במקום, בגלל אורח החיים שלהם, בגלל הקהילתיות שלהם והם נראים כאילו מנותקים.
ארנון גלעדי: פנינו למשרד הקליטה בבקשה לסייע לנו בנושא של מינוי של רכז שיהיה מוקד לקליטה של העדה הקווקזית וקיבלנו תשובה ש'תל אביב יכולה להתמודד ואין יכולת כרגע', הם נמצאים בפיילוט בערים אחרות.
ארנון גלעדי: אבל אני אומר, אם הממשלה תתייחס לכל שכונה בתל אביב כעיר, ואני אומר לך ביפו זה עיר והתקווה זה עיר, זה כמו עיר פיתוח ובכל אחת יש את הבעיות החברתיות והדמוגרפיות שלה, ולא רק להסתכל על כל המכלול.
ארנון גלעדי: תל אביב יכולה לסייע והיא מסייעת, אבל אנחנו צריכים את הרוח הגבית שהממשלה תיתן בנושא הזה לכל אוכלוסייה ואוכלוסייה.
דני דנון: אני רוצה לבקש מנציגת משרד הקליטה, גב' חומה פינצב, מנהלת לשכת תל אביב, להתייחס גם לנושא של הקהילה הקווקזית.
דני דנון: אני גם פניתי לשרה בנושא.
דני דנון: אני יודע שיש פיילוט בארץ ויש פה נכונות של העירייה, שמוכנה גם לממן, אני מבין שזה מאטצ'ינג של 50-50, מדוע אתם לא מתקדמים בנושא הזה?
חומה פינצב: נכון להיום התקציב, מה לעשות, כולנו תלויים בתקציבים של האוצר, מאפשר לנו לפתוח עוד מוקדים ניסויים, פיילוט, בשלוש ערים, נתניה, באר שבע ועוד עיר.
חומה פינצב: מבחינת נתונים סטטיסטיים, מבחינת נתוני עולים מקווקז, העיר תל אביב-יפו היא במקום החמישי ולכן הוחלט קודם כל להתחיל את התכנית הניסיונית בשלוש ערים שעומדות במקומות הראשונים, זאת הסיבה שבעיר תל אביב כרגע עדיין לא נמצא מוקד.
חומה פינצב: זה לא אומר שהיא לא תיכנס וישנה מודעות מאוד מאוד גדולה.
חומה פינצב: לפני שהוחלט על פיילוט של שלוש ערים דיברו עם נציגי העיר על האופציה של פתיחת מוקד, כרגע זה פשוט נדחה.
חומה פינצב: יש מודעות מאוד גדולה.
חומה פינצב: מה שכן, אנחנו כן באים ושמים בחזית, או בסדרי עדיפויות, את האוכלוסיות שדורשות התייחסות.
חומה פינצב: למשל אוכלוסיית הבוכרים היא הגדולה ביותר בארץ, מעל 10,000 איש אוכלוסייה, נעשות הרבה מאוד תכניות.
חומה פינצב: בשנה הזאת, ויחיאל ואמיר יעידו, אנחנו מקיימים תכנית חדשה לנערות בוכריות.
חומה פינצב: אנחנו אמורים להתחיל כרגע תכנית חדשה לתגבור ילדים במשפחות בוכריות גם בעיר תל אביב-יפו.
חומה פינצב: זאת אומרת ישנה חשיבה כל הזמן כל הזמן על אוכלוסיות כאלה ואחרות, אבל מה לעשות, סדרי עדיפות תקציביים זה גם חלק בלתי נפרד בשיקול
דני דנון: לגבי העניין של התקציב, מדברים על שנת התקציב הנוכחית?
דני דנון: תשקלו להוסיף את העיר תל אביב או שמדובר על השנה הבאה?
חומה פינצב: אני לא יכולה לומר לך, לא הייתי בסוד החלוקה התקציבית ל-2011.
דני דנון: ולגבי יוצאי אתיופיה, יש לך משהו להוסיף על מה שנאמר פה?
חומה פינצב: אני רוצה להחמיא לעיריית תל אביב-יפו ויש לי קנה מידה להשוואה.
חומה פינצב: אני חושבת שהחשיבה המעמיקה והרצון לבוא ולקלוט בצורה מיטבית את עולי אתיופיה היא לא דבר מובן מאליו.
חומה פינצב: יחד עם זאת, נעשים פה מאמצים כבירים מכל הגורמים שמשתתפים בעשייה, לעשות את זה ולעשות את זה טוב.
חומה פינצב: אין קליטה בלי בעיות, אבל המודעות והרצון לבוא ולפתור אותן בצורה הטובה ביותר, יש לה משקל רב, אני חושב שבאמת מגיע פה חיזוק לשותפים.
חומה פינצב: העשייה היא עשייה לאורך כל השנה, כל השנה, בכל אופן שניתן לסייע, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, הן תקציבית, הן רעיונית מחשבתית.
דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג התושבים מיפו, מר דנדה מזגבו, לומר מספר מלים, כאשר אני חייב לציין שיש התקדמות.
דני דנון: אני יודע שאתם רוצים לראות את המבנה שישמש לכם לאבל ושמחה, אז הוקם צוות עירוני שכרגע בוחן את המקומות ובהחלטה אנחנו גם נציין שאנחנו מחזקים את העירייה במאמצים למצוא פתרון מהיר לנושא.
דני דנון: בבקשה, מר מזגבו דנדה.
דנדה מזגבו: (אמהרית).
אסמרה אקלה: (מתרגם): תודה שהזמנתם אותנו לישיבה הזאת.
אסמרה אקלה: אנחנו כאן בתל אביב יפו חמש שנים, קיבלתם אותנו בסבר פנים יפות, הן העירייה והן משרד הקליטה.
אסמרה אקלה: מאז שהגענו לתל אביב יפו יש לנו בעיה עיקרית, הנושא של מציאת מועדון לאבלות ושמחות.
אסמרה אקלה: זה נושא שעדיין לא קיבלנו פתרון לעניין הזה, כי אנחנו לא רוצים להפריע לשכנים שלנו, כי התרבות שלנו, המנטליות שלנו, שונה ולכן אנחנו היינו רוצים לקבל פתרון בנושא של המועדון.
אסמרה אקלה: דנדה מזגבו: (אמהרית).
אסמרה אקלה: (מתרגם): שוב, הוא חוזר על המבנה.
אסמרה אקלה: מה שהוא אומר, אם יהיה מבנה, אז אנחנו גם נוכל לפקח ונוכל גם לכוון את הילדים שלנו שיהיו במועדון, למרות שיש לנו גם פתרונות אחרים.
דני דנון: חוץ מהמבנה, שאנחנו מבינים---
דני דנון: תשאל אותו אם הוא יושב בצוות של איתור המבנה.
עמי כץ: לנושא שמר מזגבו העלה.
עמי כץ: היינו בסיור עם מר מזגבו, עם מר מסלאוי, עם אמיר דור ועם אסמרה, לפני כעשרה ימים ביפו, הצענו שלוש אופציות.
עמי כץ: שתי אופציות נפסלו, אופציה אחת לא נפסלה על ידי מר מזגבו והוא אמר שהוא יתייעץ עם שאר ראשי הקהילה ויחזור אלינו בתשובה.
עמי כץ: אנחנו ממתינים, אם אכן תהיה תשובה חיובית, אנחנו מקווים שאפשר יהיה לפתור גם את העניין הזה.
דני דנון: אני רוצה לקראת סיום לבקש מנציג של העולים מהמערב.
Jay Schultz: Anglit is preferable.
Mr. Danny Danon: Okay.
Mr. Danny Danon: You can speak in English as well.
Mr. Danny Danon: We would like to hear from you.
Mr. Danny Danon: We heard from the mayor and some other officials that most of the olim do not stay in Tel Aviv where they buy an apartment.
Mr. Danny Danon: I saw a nice group of olim after the event a few months ago.
Mr. Danny Danon: From your knowledge, do you buy apartment in Tel Aviv, or it's you come for a year or two and then you move on somewhere else?
Mr. Danny Danon: And also I want to hear if you have any requests.
Mr. Danny Danon: You have offices of all the ministries here and the top official of the municipal.
Mr. Danny Danon: If you have any requests for that as well.
Jay Schultz: Thank you very much for having us.
Jay Schultz: My name is Jay Schultz.
Jay Schultz: I'm originally from New Jersey.
Jay Schultz: I represent the Tel Aviv International Salon, been a Knesset member … mentioned, and hopefully Mayor Ron will be joining us shortly.
Jay Schultz: First I want to say that representing the international, European and English-speaking American community in Tel Aviv, we don't have a lot of the similar problems that the other communities you mentioned have.
Jay Schultz: And first I'd like to state that many of us here representing that community, we'd like to offer our assistance in any way that we can to bring a lot of international know-how and international connections.
Jay Schultz: We would like to contribute to the city that we all love and chose to make home, and work together to help all the communities of olim in Tel Aviv.
Mr. Danny Dannon: You don't blame the mayor for that?
Jay Schultz: No, no, no.
Jay Schultz: In fact, it's fantastic that more people are coming and want to buy here and the prices go up.
Jay Schultz: It cuts both ways.
Jay Schultz: And then I would say that, personally, I've been here 4 1/2 years.
Jay Schultz: It's a phenomenal city.
Jay Schultz: And I would just like to state to everyone here, the decision-makers, those working for Tel Aviv and for the future Tel Aviv, the young international, North American and European communities I think now, under 40, the young professionals, according to the Sochnut, there's almost 10,000 of us, whether in university here or in various programs or olim living in Tel Aviv.
Jay Schultz: Use us.
Jay Schultz: We want to be more integrated into Israel and be more integrated and contribute to Tel Aviv.
Jay Schultz: We bring with us ideas of community and Jewish community and volunteering, and I think these are things that Tel Aviv can use more of.
Jay Schultz: We'd love to sit and speak specifically about various projects that we're working on that could be useful for this city and all of us working together.
Jay Schultz: So thank you very much.
דני דנון: תודה רבה, מר ג'יי שולץ.
דני דנון: השורה התחתונה היא שג'יי מציע את שירותיו ושירותים של חבר'ה טובים, אנשי עסקים ציוניים, לסייע ו---
קריאה: נשמח להיפגש איתו.
דני דנון: צריך להרים את הכפפה וצריכים לעשות חיבורים מאוד מעניינים עם האוכלוסייה שנמצאת בתל אביב, אוכלוסייה חזקה וטובה.
דני דנון: לפני שאני מסכם אני מבקש ממר אלחנן רזיאל, יושב ראש הוועדה הקווקזית.
אלחנן רזיאל: אני יושב ראש קהילת אזרבייג'ן וסגן יושב ראש עולי קווקז בארץ.
אלחנן רזיאל: להגיד לכולם שבעיר תל אביב קהילת קווקז היא 6,000 תושב, בארץ סך הכל יש 140,000 קווקזים בעיר תל אביב.
אלחנן רזיאל: בבאר שבע גרים 32,000, בעיר חדרה יש 21,000, גם די בעייתי, באור עקיבא השלטון ביד של הקווקזים, ראש העיר, סגן ראש העיר, כל השלטון ביד קווקזית ולהגיד פה שבעיר הבירה השנייה של מדינת ישראל בתל אביב, בקהילת קווקז יש מאוד מאוד בעיות.
אלחנן רזיאל: כמעט קהילה באזור הזה לא קיימת, אין בחשבון קהילה, כאילו רשמי.
אלחנן רזיאל: הילדים שלנו הכי חזקים בצבא, כי אזור קווקז יודע קרב מה הוא, אבל בשביל הילדים שלנו, בשביל החינוך, הספורט, יש בארץ חמישה אלופי ישראל חמש פעמים, אין לנו אף תקציב, אין לנו באזור עזרה מהממשלה.
אלחנן רזיאל: הקהילה הזאת עושה הרבה כסף לא רק בארץ, הרבה כסף מחוץ לארץ, באזרבייג'ן, ברוסיה.
אלחנן רזיאל: גם רון חולדאי ביקש מהנציגים שלנו בניו יורק, הם גם בעלי...