GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: יש לנו קשרים טובים, גם אישיים משפחתיים וגם חבריים, אבל ביקשו מאיתנו באמת לבוא ולראות את הפעילות, לגעת בנופים העיקריים, האולפן שעובד בצורה יפה מאוד.
דני דנון: אנחנו שומעים עליו מסיורים, והייתי במוסקווה לפני חודש ופגשתי אקדמאים צעירים שמגיעים פה לתוכנית מיוחדת באולפן, ויש רצון של הרבה עולים להגיע לעיר.
דני דנון: כמובן אנחנו ניגע גם בעניין של מחירי הדירות, שזה איזה שהוא מחסום.
דני דנון: למרות שאני חייב לציין לטובה, יש לי את הנתונים של 2010.
דני דנון: הגיעו 685 עולים לעיר רעננה.
דני דנון: על פניו זה לא נחשב כהרבה, אבל אם אני רוצה להשוות לדוגמא לכפר סבא, זו עיר שכנה שהיא גם עיר חזקה ועיר איכותית, אז הגיעו 132 עולים, ובהחלט זה מראה את הפער מבחינת מספר העולים, ואנחנו היינו רוצים לראות איך אנחנו בישיבה הזאת, קודם כל מתרשמים.
דני דנון: לפני שנראה את המצגת, ואני יודע שאתם עושים רבות למען העולים, כי אנחנו מקבלים את הפידבק החיובי מעולים אנגלו-סכסים בעיקר, דרום אפריקאים, הרבה עולים שרוצים להגיע לעיר, אבל גם הייתי רוצה שנתייחס בישיבה לנושא של דיור בר השגה לזוגות צעירים/עולים חדשים שרוצים להגיע וליהנות מהשפע והיופי של העיר.
דני דנון: אני קודם כל מודה לראש העיר, שאנחנו מכירים הרבה זמן, נפגשים רבות, אבל פעם ראשונה שאנחנו מגיעים כוועדת עלייה וקליטה לעיר, ואני אשמח להעביר את השרביט לראש העיר ולאנשיו, שיציגו את הדברים.
דני דנון: בקשה נחום.
נחום חופרי: טוב, קודם כל ברוכים הבאים לוועדה.
נחום חופרי: יש פה עוד חברי כנסת?
דני דנון: חבר הכנסת טיבייב יצטרף אלינו.
נחום חופרי: אז אנחנו באמת עיר שמשתבחת בקליטת עלייה.
נחום חופרי: זה כתוצאה ממספר גורמים מרכזיים.
נחום חופרי: הדבר הראשון במעלה בעיני, הוא תהליך ההתפתחות ארוך השנים של העיר.
נחום חופרי: העיר הזאת בעצם התפתחה, אם אתה רואה את המערכון של אורי זוהר ואריק איינשטיין, יש איזה מערכון כזה, כל פעם באים עולים חדשים.
נחום חופרי: אז זה מה שקרה ברעננה, אבל ההיפך.
נחום חופרי: ברעננה גל אחרי גל נכנס לעיר, נטמע בעיר, הצביע, כל אחד נתן לה חותם.
נחום חופרי: תמהיל מאוד מעניין, מאוד יפה, וזה נכון גם בנושא שאנחנו גאים עליו מאוד, בהרמוניה בין דתיים לחילוניים וגם בהרמוניה בין עולים מקרוב, עולים מרחוק, עולים מעדות המזרח.
נחום חופרי: יש לך פה כולם.
נחום חופרי: יש פה קהילה תימנית גדולה ויש פה קהילה אנגלו-סכסית גדולה, ויש פה קהילה צרפתית.
נחום חופרי: הם כולם באים, וזה בעיניי הגורם הראשון במעלה, הפתיחות של התושבים והמוכנות באמת לקבל פה את כולם.
נחום חופרי: הדבר השני והוא לא פחות חשוב, זה מרכז קליטה.
נחום חופרי: לאורך השנים השקעתם.
נחום חופרי: ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית השקיעה הרבה מאוד במרכז קליטה.
נחום חופרי: יש פה מרכז קליטה מצוין שבית ובטח אתה שומע שתושבים רוצים להגיע לפה.
נחום חופרי: אז רותי עומדת בראש המערכת, אבל בהחלט יש לה גם סגל עובדים.
נחום חופרי: זה מרכז מושקע וטוב.
נחום חופרי: הנדבך השלישי בתהליך הזה הוא באמת המודעות העירונית של הזמן הזה, של עכשיו, שקודם כל עוסקת בשילוב הילדים במערכת החינוך.
נחום חופרי: אנחנו רואים בזה נושא מאוד חשוב.
נחום חופרי: אתה בא מארץ זרה, אתה מגיע לארץ ישראל, אתה נכנס פה לקליטה, אתה רוצה להיקלט ואתה רוצה שהילדים שלך ימצאו וישתלבו בצורה כזאת שלך לא יהיו דאגות מזה, ואנחנו עושים בעניין הזה לא מעט.
נחום חופרי: אני חושב שגם יש לנו לא מעט הצלחות, עד כדי כך שכאשר ההורים עוזבים את מרכז קליטה, ידם לא משגת, והתחלת לדבר על נושא של דיור בר השגה.
נחום חופרי: ידם לא משגת להישאר בעיר, הילדים שלהם לא פעם מבקשים להישאר וגם ההורים, והם נשארים במערכת החינוך עד סוף י"ב.
נחום חופרי: לצערי מסיבות של מחירי הדיור הגבוהים, ההורים שלהם לא נקלטים.
נחום חופרי: אז אנחנו עושים עוד הרבה, ותיכף נחמה אפרתי, אני אבקש ממנה להראות את המצגת שהכנו לכבודכם.
נחום חופרי: לפני זה אני רוצה להציג לך את השותפים, באמת לעשייה.
נחום חופרי: (מציג את הנוכחים).
נחום חופרי: ברשותך, אני מראה לך מצגת קצרה על הפעילות.
נחמה אפרתי: קודם כל שלום לכולם.
נחמה אפרתי: בהמשך לדבריו של ראש העיר, רעננה באמת מאז ומתמיד הייתה עיר קולטת עלייה.
נחמה אפרתי: זאת עיר שבעצם נוסדה על ידי חבורה של חלוצים מארצות הברית, ואפשר לומר שמתחילת דרכה, רעננה קולטת עלייה.
נחמה אפרתי: מה שמיוחד בעיר רעננה, זה שהעולים מספרים לנו שהם בוחרים לגור ברעננה מתוך בחירה.
נחמה אפרתי: הן תוכניות לעידוד עלייה, בשונה מנתניה וערים אחרות שבעצם יש איזה שהיא פעולה אקטיבית שהעיר עושה כבר בחוץ לארץ כדי לגייס את העולים ולאתר את העולים מחו"ל ולהביא אותם לרעננה.
נחמה אפרתי: רעננה, שמה הולך לפניה, והסיבות לכך הן רבות.
נחמה אפרתי: חיי תרבות מאוד מגוונים, רמת חינוך מאוד גבוהה, וכל זה אנחנו שומעים מהעולים שמגיעים לפה, הם שמעו כבר בחוץ לארץ שיש פה רמת חינוך, בתי ספר ברמה גבוהה, איכות חיים.
נחמה אפרתי: יש פה תשתית לקליטת עלייה.
נחמה אפרתי: אני אשלים.
נחמה אפרתי: בנוסף לסוכנות היהודית, התאחדויות העולים הקיימים.
נחמה אפרתי: יש פה עבודה מאוד אינטנסיבית עם נציגי משרד הקליטה.
דני דנון: איזה התאחדויות פעילות?
דני דנון: אני רואה לפי השלטים, דרום אמריקה, דרום אפריקה.
נחמה אפרתי: אנחנו--- דרום אמריקאים, ויש פה קהילה של צרפתים שהיא לא ממוסדת באמצעות יוניפאן, אבל בהחלט יש פה קהילות שמתפקדות כמעט כמו התאחדות עולים.
נחמה אפרתי: יש פה קהילה אמריקאית גם מאוד גדולה.
נחמה אפרתי: כל אלה באמת מאפשרים תשתית מאוד נוחה, נחיתה רכה לעולים החדשים, וזה ניכר.
נחמה אפרתי: חיי קהילה מאוד פעילים.
נחמה אפרתי: הותיקים קולטים את החדשים.
נחמה אפרתי: יש פה המון דוברי שפות.
נחמה אפרתי: אחרון חביב, הנושא של הפלורליזם, הוא מאוד חשוב לגבי העולים ממדינות המערב.
נחמה אפרתי: אני מתכוונת לפלורליזם חברתי, פלורליזם דתי ופלורליזם תרבותי.
נחמה אפרתי: ראש העיר רמז לכך בתחילת הדרך, ואני חושבת שזה מאוד מתאים לגבי העולים שאנחנו קולטים פה בעיר רעננה.
נחמה אפרתי: נכון להיום אלו המספרים: אלו מספרים של משרד הקליטה: 16,302 עולים משנת 1989, שמהווים 20% מהעיר.
נחמה אפרתי: בשנת 2010 לפי משרד הקליטה, זה 956 עולים ואנחנו נתייחס באמת לנתונים ולמספרי השיא בשנים האחרונות.
נחמה אפרתי: רק במערכת החינוך אנחנו קולטים קרוב ל-900 תלמידים עולים חדשים שהם נקלטו ב-3 שנים האחרונות.
נחמה אפרתי: אלה מספרים מרשימים, ואנחנו מאוד ערים למספרים הללו, וגם למגמות העולות.
נחמה אפרתי: אנחנו דיברנו פה באמת על המערכון של הגלים השונים.
נחמה אפרתי: כל הפיקים האלה מהווים בעצם גלי עלייה, כל פעם ממדינות אחרות.
נחמה אפרתי: הפיק הראשון בשנות ה-90 מחבר העמים לשעבר.
נחמה אפרתי: בשנת 2002 זאת הייתה העלייה הגדולה מדרום אמריקה בעקבות המשבר הכלכלי שם, ואנחנו בסימן עלייה תרתי משמע.
נחמה אפרתי: נכון לשנתיים האחרונות אנחנו רואים פה מספר ללא תקדים של עולים, שמגיעים רובם ממדינות המערב.
נחמה אפרתי: החל מינואר 2011 כבר 70 עולים הגיעו לרעננה, ואנחנו רק בתחילת השנה.
נחמה אפרתי: אם אנחנו עושים איזה שהיא התפלגות לפי שפות, לא בהכרח לפי מדינות מוצא, זאת פחות או יותר הפריסה.
נחמה אפרתי: הקבוצה הגדולה ביותר של העולים שהצטברו ב-20 שנה האחרונות, הם דוברי אנגלית, ואני מתכוונת גם לארצות הברית, קנדה, דרום אפריקה, אנגליה.
נחמה אפרתי: לאחרונה אנחנו ערים באמת לעלייה גדולה מבריטניה.
נחמה אפרתי: זאת הקבוצה הגדולה.
נחמה אפרתי: לאחר מכן יש עלייה, דוברי רוסית שהם בעצם ספיחים של העלייה הגדולה.
נחמה אפרתי: דוברי צרפתית, דוברי ספרדית, פחות או יותר באותו שיעור.
נחמה אפרתי: לטובת האורחים שלנו, העדה---, אנחנו לא הזכרנו אותם.
נחמה אפרתי: יש לנו פה קהילה קטנה, חלקם נקלטו כאן, וכשהם הרגישו שהם בעצם קיבלו את הבסיס, פרחו למקומות אחרים.
נחמה אפרתי: אנחנו עוקבים אחרי איזה שהיא קבוצה קטנה שעברה לפתח תקווה.
נחמה אפרתי: מבחינתנו, כל החלטה נכונה מבחינתם.
נחמה אפרתי: יש לנו קבוצה גדולה של עולים מתורכיה.
נחמה אפרתי: יש לנו בכל מכל.
דני דנון: המרכז קליטה היום, הייעוד שלו זה לצעירים או לא?
נחמה אפרתי: נכון להיום עד כמה שאנחנו יודעים, זה משפחות.
דני דנון: כרגע ההרכב של המרכז קליטה, מהו?
רות ברקוביץ': גם משפחות וגם צעירים.
דני דנון: והוא מוגבל למדינות מסוימות או שהוא פתוח?
רות ברקוביץ': לא, כרגע לא.
רות ברקוביץ': הוא פתוח לכל.
רות ברקוביץ': יש לנו מ-31 מדינות.
נחום חופרי: החוזקות של רעננה הן במשפחות צעירות.
נחום חופרי: להביא לפה מצד אחד צעירים, לא בטוח שאנחנו מספיק טובים בזה, אבל יש לנו יתרון יחסי מספיק טוב, כמו שיש לנו יתרון יחסי למשפחות צעירות.
נחמה אפרתי: את הסוגיות של דיור והדברים המורכבים יותר, אני אשאיר לראש העיר, אבל מה שלי חשוב זה בעיקר להבהיר את העקרונות המנחים שהם תפיסת השירות ברעננה, בעצם מה מאפיין את העבודה היום יומית שלנו.
נחמה אפרתי: נגמר עידן של כור ההיתוך.
נחמה אפרתי: אנחנו כבר לא בשלב שאנחנו רוצים להטמיע את העולים החדשים ולהפוך אותם לצבר הטיפוסי.
נחמה אפרתי: אנחנו מדברים היום ברעננה על רב תרבותיות.
נחמה אפרתי: יש מקום בעצם לכל מדינות המוצא, ואנחנו רוצים לראות אותם באים לידי ביטוי, לכבד את התרבות שלהם, לשמר מידה מסוימת אפילו של זהות המוצא שלהם, יחד עם הקליטה שלהם, וזה בא לידי ביטוי גם בתפיסת השירות שלנו.
נחמה אפרתי: מבחינתנו, מחלקת הקליטה היא אחת מהשירותים הקהילתיים שמתקיימים בעיר, כאשר בעצם המומחיות של השירותים הקהילתיים, היא לאתר צרכים מיוחדים.
נחמה אפרתי: כשאני מדברת על אוכלוסיה עם צרכים מיוחדים, זה במובן החיובי.
נחמה אפרתי: גם מחוננים זה צרכים מיוחדים.
נחמה אפרתי: גם עסקים וחברות הייטק זה צרכים מיוחדים.
דני דנון: כמה מהעולים רשומים במחלקת רווחה?
נחמה אפרתי: זה נתון שאני לא הצלחתי לאתר אותו, כי בעצם זה קשור לשאלה מי נקרא עולה חדש.
נחמה אפרתי: על כמה אחורה אנחנו הולכים.
נחמה אפרתי: אז במקרה במסגרת השביתה, גם מנהלת אגף הרווחה לא נמצאת, אבל זאת שאלה, זאת אומרת אנחנו עושים פילוחים יותר לפי נוער בסיכון או משפחות חד הוריות או קשישים.
נחמה אפרתי: אנחנו מפעילים תוכנית שנקראת "קהילה תומכת", ואז באמת עשינו מיפוי לפי נושא מסוים, אבל נתון כולל, כמה עולים מטופלים על ידי הרווחה, צריך לעשות בעצם פילוחים שונים לפי ההגדרה של מה אנחנו קוראים עולים חדשים.
נחמה אפרתי: הוזכר פה שיתוף הפעולה שקיים בעיר, ובראש ובראשונה באמת שיתוף הפעולה עם משרד הקליטה, שהוא הרגולטור אבל לא רק.
נחמה אפרתי: שיתוף הפעולה הוא הדוק, יום יומי, רציף, מקצועי.
נחמה אפרתי: לא רק גוף שבעצם מעביר משאבים.
נחמה אפרתי: רק הבוקר טלי התייעצה איתי לגבי מקרה ספציפי שאנחנו מנסים איכשהו לסייע למרות השביתה ברווחה, ובאמת אני חושבת שיש פה שיתוף פעולה שהוא לא ברור מאליו מבחינתנו.
דני דנון: מבחינה תקציבית, כמה כסף העירייה שמה מול המשרד?
נחמה אפרתי: אנחנו מדברים על מצ'ינג של 75% מול 25%, החלק של העירייה.
נחמה אפרתי: כשאנחנו מדברים על חלק של העירייה, אז בעצם כל האגפים בעירייה תורמים את חלקם בתוך התקציב האגפי שלו, כך שזה הרבה מעבר.
נחמה אפרתי: השנה מבחינתנו תוקן איזה שהוא עוול.
נחמה אפרתי: אנחנו קיבלנו הגדלה משמעותית של תקציב דרך משרד הקליטה.
נחמה אפרתי: אנחנו מדברים על 300 אלף שקל של ה- 75%, ואז אנחנו בעצם נוסיף את אותם 25%.
נחום חופרי: רק תיקח את העובדה שרעננה משקיעה בתלמיד בממוצע משהו כמו 3,000 שקל ותוסיף על זה שהוא תלמיד שהוא עולה חדש, היא משקיעה עוד 2,000, אז תקבל מספרים אחרים לגמרי ממה שאתה שומע פה.
מיכל הירש: ותלמיד שנמצא בכיתת אתגר, שזה בכלל---
נחום חופרי: זה עוד 2,000.
נחמה אפרתי: לצד משרד הקליטה, כמובן מרכז קליטה, הסוכנות היהודית, התאחדויות העולים.
נחמה אפרתי: אנחנו רואים בהם שותפים.
נחמה אפרתי: אין פה תחרות עם התאחדויות עולים.
נחמה אפרתי: אנחנו כשירותי קליטה, אנחנו בעצם הולכים על המכנה המשותף הרחב.
נחמה אפרתי: ההתאחדויות מתמצאות בדיוק בדברים שהם ייחודים להם, שהם קשורים לעולם התרבותי של הקבוצות השונות, ואגפים ומחלקות בעירייה, אין אגף, אין מחלקה שהוא לא מגויס לקליטת עלייה.
נחמה אפרתי: זה באמת תחום שהוא חוצה ארגון וחוצה מחלקות.
נחמה אפרתי: המטרה שלנו היא בסופו של דבר לתת לעולה ארגז כלים לעזרה עצמית.
נחמה אפרתי: הכוונה, אנחנו לא רוצים לעשות במקומו.
נחמה אפרתי: אנחנו עושים בשבילו, אבל לא במקומו.
נחמה אפרתי: אנחנו בהחלט נותנים לו את הכלים כדי שבסופו של דבר הוא יהיה עצמאי וישתלב בחברה.
נחמה אפרתי: משתדלים גם לתת שירות אינטראקטיבי כמה שניתן.
נחמה אפרתי: לא מטרטרים אותו ממקום למקום.
נחמה אפרתי: כשהוא מגיע אלינו, אז אנחנו בעצם עושים את עבודת התיווך ואת קיצור התהליכים.
נחמה אפרתי: היום הטכנולוגיה מאוד מסייעת לנו להיות יעילים יותר ואפילו ליצור קשר עם העולים לפני שהם מגיעים.
נחמה אפרתי: נוצר איזה שהוא רצף של לפני העלייה עד שהם מגיעים לפה.
נחמה אפרתי: אני נותנת את הדוגמא ממחלקת החינוך, שאנחנו עושים ועדות השמה לתלמידים עולים עוד לפני שהם מגיעים, כך שבתחילת ספטמבר הם כבר יודעים בדיוק לאיזה בית ספר הם הולכים.
נחמה אפרתי: אז איך זה בא לידי ביטוי?
נחמה אפרתי: זה רשימה של מיילים שאנחנו מקבלים לפני העלייה.
נחמה אפרתי: מאוד חשוב הרצף הזה.
נחמה אפרתי: אני חושבת שהוא לא היה קיים עד לפני כמה שנים.
נחמה אפרתי: הסוכנות טיפלה בעולים לפני העלייה.
נחמה אפרתי: משרד הקליטה משדה התעופה, ואני חושבת שהיום העירייה, הרשות המקומית היא מוצאת מקום יותר יותר גדול ברצף הזה, ואני חושבת שכך צריך להיות.
נחמה אפרתי: אנחנו מכירים את המשפחות לרוב לפני שהם מגיעים לכאן.
דני דנון: לא מגיעים אליכם ממרכזי קליטה, אני מניח.
נחמה אפרתי: יש מרכז קליטה.
דני דנון: לא, אבל לא מגיעים ממרכזי קליטה, כי החתך של העולים הוא חתך יותר עשיר, נקרא לו, ומגיעים מקליטה ישירה, זאת אומרת הם מגיעים ישירות לרעננה.
דני דנון: אז המידע שמגיע אליכם, זה מהסוכנות או הנציגות או מהעולה בעצמו, אבל זה לא ממרכזי קליטה.
נחמה אפרתי: מרכזי קליטה, הם גרים בעיר.
נחום חופרי: לא, לא, לא, מרכזי קליטה אחרים.
קריאה: מערים אחרות.
רות ברקוביץ': מערים אחרות פחות.
רות ברקוביץ': הרוב באים באמת בקליטה ישירה.
נחמה אפרתי: כן.
נחמה אפרתי: דרך אגב, המודל של קליטה ישירה הוא באמת מודל שנולד פה ברעננה.
נחמה אפרתי: הרעיון הוא שעולה כבר מחוץ לארץ ידע בדיוק לאן הוא מגיע, ולא כתחנת מעבר, אלא כמקום מגורים לפחות לשנה-שנתיים הראשונות.
נחמה אפרתי: אנחנו עובדים מאוד חזק על נושא של נגישות למידע לעולה בשפות שונות, מתוך אותה תפיסה שאומרת, בוא ניתן לעולה ארגז כלים כדי שהוא יהיה בסופו של דבר עצמאי.
נחמה אפרתי: נגישות המידע זה באמצעות אתר עירוני ,
נחמה אפרתי: באמצעות כל מיני מדריכי מידע שאנחנו מתרגמים לשפות שונות, והיום אנחנו גם מקשרים את האתרים שלהם, את כתובות אימייל, ואנחנו מוצאים את עצמנו יותר ויותר באמת משחררים את המידע, ואני חושבת שזה תורם מאוד להרגשה של העצמאות של העולה.
נחמה אפרתי: מדריך לשעת חירום, אנחנו מקפידים שגם האינפורמציה החשובה הזאת תגיע בשפות שונות.
נחמה אפרתי: יש אתר באנגלית לרעננה, וכל החלק של הניוז מעודכן ובהחלט יעיל ומשמש לטובת אותם עולים.
נחמה אפרתי: כמו שהזכרתי, שיתופי הפעולה.
נחמה אפרתי: אין מחלקה בעירייה שלא מעורבת, וריבוי הגופים מהווים בעצם את התשתית לקליטת עלייה.
נחמה אפרתי: בלי הרשת של המתנדבים, באמצעות התאחדויות עולים, באמצעות הקהילות ובאמצעות גם כל מיני פרוייקטים של בני נוער, תנועות נוער, הסוכנות היהודית מפעילה פרוייקט של "בבית ביחד".
נחמה אפרתי: אלה אנשים שמאפשרים איזה שהיא רשת סיוע לטובת העולים עצמם.
נחמה אפרתי: אנחנו מהר מאוד רואים שבעצם מה שהם צריכים, זה רק את העזרה בצעדים הראשונים, ואחר כך בעצם הם אנשים עצמאיים לכל דבר.
נחמה אפרתי: רק ברעננה אנחנו לפני כשנה וחצי גיבשנו נוהל עירוני לקליטת עלייה, כשהדגש הוא ב עצם על קליטת תלמידים עולים.
נחמה אפרתי: יושבת פה שרונה בשקט, שהיא בעצם נמצאת באגף החינוך.
נחמה אפרתי: התפקיד שלה הוא בעצם לקלוט כל משפחה עולה שמגיעה לרשום את הילדים שלה, והיא עושה את התהליך, איזה שהוא ראיון לכל משפחה, כדי לראות שבאמת בית הספר שנבחר הוא הנכון והוא המתאים לילד, והכיתה הנכונה.
נחמה אפרתי: מכאן היא לא משחררת אותם לפני שהיא מוודאה שבית הספר מקבל אותו בצורה מיטבית, והמעקב נמשך אחר כך.
נחמה אפרתי: זאת פונקציה שהיא מאוד חשובה, התבררה כמאוד יעילה ועונה על צורך אמיתי.
נחמה אפרתי: אנחנו פתחנו קורס שנקרא "כשירות תרבותית" לאותם בעלי תפקידים בקהילה, לא רק בתוך העירייה, אלא גם יצטרפו אנשים מההתאחדויות.
נחמה אפרתי: ההשתלמות הזאת היא בעצם מאפשרת לתת כלים לאותם בעלי תפקידים כדי לתת שירות טוב יותר לעולים החדשים ממקום רגיש תרבות.
נחמה אפרתי: אנחנו בהחלט ראינו שזה צורך בשטח.
נחמה אפרתי: הפרוייקט הזה הוא בשיתוף בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר המרכזי לעבודה סוציאלית, כך שבהחלט הרמה של הקורסים גבוהה.
נחמה אפרתי: אנחנו התברכנו בעיר שגם בעלי תפקידים רבים הם דוברי שפות.
נחמה אפרתי: רוסה, המזכירה של המחלקה דוברת ספרדית, אני מדברת צרפתית.
נחמה אפרתי: אני חושבת שזה פחות או יותר משקף גם את האוכלוסיה.
נחמה אפרתי: בזמן שהם מגיעים לאגף הרווחה, יש בוודאי עובדות סוציאליות דוברות צרפתית, ספרדית, רוסית וכן הלאה.
נחמה אפרתי: כנ"ל בשירות הפסיכולוגי.
נחמה אפרתי: יש לנו פסיכולוגיות דוברות שפות.
דני דנון: אנחנו בלי נדר מחר בלילה נצביע על חוק בקריאה שנייה ושלישית, שיחייב גם רשויות על העסקת יוצאי אתיופיה במסגרת ייצוג הולם.
דני דנון: הם אחוז באוכלוסיה, אחוז וחצי, אז כל רשות עירונית ומשרד ממשלתי יהיה חייב להעסיק.
דני דנון: אני לא יודע היום כמה יוצאי אתיופיה יש ברעננה, אבל תחויבו בנוהל הזה גם אתם.
נחום חופרי: אני רוצה לעשות איזה שהוא תיקון בהזדמנות זו.
נחום חופרי: יש לנו פה כ-50 יוצאי אתיופיה.
נחום חופרי: הם מרוכזים במועדון שהוקם.
נחום חופרי: הם הקימו לעצמם.
נחום חופרי: אנחנו מטפלים בהם.
נחום חופרי: מי שמטפל בהם זה אגף לתרבות, נוער ופנאי.
נחום חופרי: זה אמנם לא מחלקת הקליטה.
נחום חופרי: אנחנו מטפלים בהם כי הם תושבים ותיקים.
נחום חופרי: הם כבר לא עולים חדשים.
נחום חופרי: אנחנו בהחלט נותנים איזה שהוא דגש לאוכלוסיה הזאת.
נחום חופרי: להגיד בתור מועסקים בעירייה, אני לא יכול להתגאות.
נחום חופרי: המצב לא טוב.
נחמה אפרתי: אני חושבת שבאמת המקור לגאווה הוא באמת במערכת החינוך.
נחמה אפרתי: כמו שנאמר, קרוב ל-900 תלמידים עולים נקלטו בשלוש שנים האחרונות.
נחמה אפרתי: דרך אגב, לפי ההגדרות של חוזר מנכ"ל, תלמידים שהם עד עשר שנים בארץ, יכולים לקבל הקלות בתנאי היבחנות שלהם בבגרויות.
נחמה אפרתי: אז יש פה איזה שהוא פרדוקס.
נחמה אפרתי: מצד אחד הם כבר עשר שנים, מצד שני הם מקבלים הקלות.
נחמה אפרתי: אנחנו בוודאי נעלה את זה באתגרים שיהיו לנו בהמשך.
נחמה אפרתי: זאת הפריסה של התלמידים העולים ותושבים חוזרים.
נחמה אפרתי: בתי הספר המסומנים בירוק, הם בתי הספר קולטי עלייה.
נחמה אפרתי: יש לנו פה דילמה מאוד גדולה.
נחמה אפרתי: מצד אחד אנחנו מאוד רוצים לרכז אותם, לעגן את המשאבים במספר בתי ספר.
נחמה אפרתי: מצד שני יש לנו באותה מידה עולים גם במגזר הדתי וגם בממלכתי רגיל.
נחמה אפרתי: אז באמת אחד האתגרים זה באמת להתמודד, מצד אחד עם פיזור, מצד שני עם ריכוז מאוד גדול, בכל בית ספר.
דני דנון: אין איזה עניין של יצירת בועה כזאת, שמדברים באנגלית וחיים באנגלית?
נחמה אפרתי: יש לנו קיבוץ קטן של דוברי אנגלית, אבל זה בדיוק הבחירה שהם עושים.
אריה פרידמן: יש בעיה כזאת, היא קיימת.
אריה פרידמן: אנחנו צריכים להתמודד איתה, מתמודדים איתה.
אריה פרידמן: לא יודע דווקא אם עם כלים עירוניים.
אריה פרידמן: אני נמצא במעגלים אחרים גם, ואנחנו מכירים בוודאות בעיה במספר קהילות, והקהילה עצמה מתמודדת עם הבעיה.
נחמה אפרתי: אנחנו עדיין במערכת החינוך.
נחמה אפרתי: אנחנו מדי שנה מזה כשבע שנים מקיימים אולפן קיץ לתלמידים עולים.
נחמה אפרתי: לא הייתי אומרת שזה מאפשר להם לפתוח את שנת הלימודים כבר ברמה של תלמיד ישראלי, אבל בהחלט זה מאפשר נחיתה רכה.
נחמה אפרתי: אני חושבת שזה קיים רק ברעננה.
נחמה אפרתי: אני ראיתי מה שהיה פעם באולפן עקיבא בנתניה, וזה אולפן פרטי.
נחמה אפרתי: אנחנו משקיעים, כי בסופו של דבר זה חשוב גם לנו, להכיר את הילדים לפני שהם מגיעים לבית הספר, להכיר את המשפחות, אפרופו טיפול כוללני, ובהחלט כבר אנחנו מקבלים פניות לגבי מתי יהיה אולפן בקיץ.
נחמה אפרתי: יש לנו פונקציה שהיא עדיין נפוצה יותר בקרב העדה האתיופית, זה נושא של מגשרת תרבותית בחלק מבתי הספר.
נחמה אפרתי: אנחנו אימצנו את המודל הזה לגבי הקהילה הצרפתית.
נחמה אפרתי: נמצאת איתנו אריאן שהיא מגשרת תרבותית בבית הספר עמית רננים, בית ספר שש שנתי לבנות דתיות.
נחמה אפרתי: אומרת שבחה בפניה.
נחמה אפרתי: זה דמות שהיא לא טיפולית, אבל בהחלט עושה פלאים לבית הספר במשולש הזה שבין המורים לבין ההורים לבין התלמידים.
נחמה אפרתי: הלוואי ויכולנו להעסיק מגשרת תרבותית כזאת בכל בית ספר ולכל השפות.
נחמה אפרתי: הזכרתי את שרונה.
נחמה אפרתי: אמרתי כבר את שבחה בפניה.
נחמה אפרתי: זאת הרכזת של תלמידים עולים באגף החינוך משלב טרום עלייה.
נחמה אפרתי: אני אספר רק סיפור.
נחמה אפרתי: הגיעה אלינו משפחה עם זוג תאומים אוטיסטיים.
נחמה אפרתי: זאת הייתה משימה לא פשוטה למצוא בית ספר שהוא מתאים.
נחמה אפרתי: אנחנו בעצם כבר בחודש אפריל לפני שהמשפחה הגיעה לכאן, אנחנו היינו מסוגלים כבר לצוות אותם לאותם בתי ספר.
נחמה אפרתי: הם באו במיוחד כדי להגיע לוועדת השמה, וב-1 בספטמבר הם כבר שובצו.
נחמה אפרתי: זה דבר שהוא לא קיים באף עיר.
נחמה אפרתי: אני יכולה לאשר את זה.
נחמה אפרתי: שאלת לגבי הנושא של משאבים עירוניים.
נחמה אפרתי: קשה מאוד לאמוד מהי השקעה של העיר בנושא של קליטת עלייה.
נחמה אפרתי: אני רק יכולה לומר שמעבר למה שמשרד החינוך נותן, העירייה משקיעה ומלווה את התלמידים העולים הרבה מעבר לזכאות שלהם.
נחום חופרי: אנחנו זוכים לתמיכה מאוד גדולה ממשרד החינוך.
נחום חופרי: הם רואים את העשייה והם משתתפים.
נחמה אפרתי: מעבר לתגבור הלימודי, אנחנו גם מפתחים כל מיני תוכניות להעצמת התלמידים העולים.
נחמה אפרתי: יש לנו פרוייקט מאוד יפה שנקרא "קליטה יוצרת".
נחמה אפרתי: זה העצמה באמצעות אומנות.
נחמה אפרתי: אנחנו משקיעים בבני הנוער הכנה לצה"ל.
נחמה אפרתי: עושים הכנה לצה"ל מותאמת לנוער העולה.
נחמה אפרתי: זה לא מובן מאליו.
נחמה אפרתי: תלמיד עולה שעלה מקובה, ואצלו אסוציאציה של צבא זה לא בהכרח מבצע אנטבה, אז בהחלט אנחנו צריכים לעשות פה איזה שהוא קידוד מחדש של הצרכים.
נחמה אפרתי: ההשקעה בסופו של דבר משתלמת.
נחמה אפרתי: לפניכם הבאתי תמונה של משלחת.
נחמה אפרתי: בעצם התקיימה ברעננה תחרות ארצית לרובוטיקה.
נחמה אפרתי: למקום הראשון הגיעה קבוצה של תלמידים עולים מאוסטרובסקי, שהם עלו לפני מספר שנים מדרום אמריקה, והם בימים אלה יוצאים לתחרות בין לאומית בארצות הברית, לייצג את רעננה/את ישראל, ואנחנו מאוד מאוד גאים בקבוצה הזאת.
נחמה אפרתי: כיוון שאנחנו פה גם נדבר על קשיים ואתגרים, נקרא לזה, אנחנו בכל זאת נשתף אתכם במספר סוגיות שמעסיקות אותנו ביום יום.
נחמה אפרתי: אנחנו קוראים לזה עלייה, אבל בעצם מדובר על משבר ההגירה.
נחמה אפרתי: באמת עם כל מה שמאפיין את ההגירה, אנחנו חייבים ללוות את העולים במשברים האלה.
נחמה אפרתי: אנחנו עדים פה לעלייה שהיא מאוד מיוחדת.
נחמה אפרתי: המושג עלייה---- בטח שמעתם.
נחמה אפרתי: בנתניה.
נחמה אפרתי: מדובר בעצם על עולים מצרפת, שמשאירים את מקור פרנסתם בחו"ל.
נחמה אפרתי: האבא על הקו כל הזמן.
נחמה אפרתי: יוצר מן משפחות חד הוריות מתוך בחירה, אבל אנחנו רואים שזה יוצר פגיעות ואתגרים לא פשוטים.
נחמה אפרתי: יש בזה רווח, אבל גם מחיר מסוים.
נחמה אפרתי: אוכלוסיית התושבים החוזרים היא עם צרכים אחרים לגמרי מאשר עולים חדשים, וגם ברעננה יש לנו משפחות שדורשות את התמיכה ואת הליווי כמו בשאר הערים.
נחמה אפרתי: אנחנו עוקבים אחרי הנוער העולה, ואני שואלת פה אם נוער עולה הוא בהכרח נוער בסיכון?
נחמה אפרתי: לסיום מתוך העיתונות.
נחמה אפרתי: רעננה היא העיר המועדפת על העולים באזור השרון.
נחמה אפרתי: זאת כתבה שבאמת התפרסמה לאחרונה.
נחמה אפרתי: עוד כתוב בעיתון שרעננה היא אבן שואבת לעולים.
נחמה אפרתי: אם זה כתוב בעיתון, זה בטח נכון.
דני דנון: אני רוצה ברשותכם לפנות לנציגי עולים דווקא.
דני דנון: נמצא איתנו מישהו לא תושב העיר, אסמרה שהוא מנהל מוקד קליטת עלייה יוצאי אתיופיה בתל אביב-יפו.
דני דנון: הוא פנה אלי עם איזה שהוא רעיון להביא יוצאי אתיופיה לעיר.
דני דנון: קודם כל הנתונים מראים שאין מספיק.
דני דנון: אצלו רשום 30, אצלכם 50.
דני דנון: זה מיעוט בקרב יוצאי אתיופיה בעיר רעננה.
דני דנון: אסמרה, בקצרה תציג את הרעיון שלך.
אסמרה אקלה: טוב, ראשית אני רוצה להודות לכם על ההזמנה.
אסמרה אקלה: הרעיון שחשבתי הוא בנושא של זוגות צעירים של יוצאי אתיופיה.
אסמרה אקלה: זוגות צעירים שאין להם בסיס עדיין.
אסמרה אקלה: מי ששירת בצבא, מי שיודע בדיוק החברים שלו, ובלימודים.
אסמרה אקלה: קצת השתפשפנו בתוך החברה הישראלית.
אסמרה אקלה: יחד עם זאת קשה לנו גם להגיע למקום כזה כמו רעננה.
אסמרה אקלה: חשבנו שאם המדינה תבוא ותסייע לנו באיזה שהיא תשתית ראשונית, נוכל להיקלט.
אסמרה אקלה: אנחנו לא צריכים שיחפשו לנו תעסוקה או משהו כזה.
אסמרה אקלה: אנחנו נחפש את התעסוקה.
אסמרה אקלה: אתם דיברתם מקודם על נושא דיור בר השגה, שניתן למצוא פה באזור, אז נוכל באמת להיקלט.
אסמרה אקלה: החשיבה שלי, שיש לנו הרבה מאוד זוגות צעירים שרוצים להגיע לאזורים כמו רעננה, כמו רמת השרון.
דני דנון: חשבת משפטית איך אתה בונה את זה שזה יהיה רק ליוצאי אתיופיה?
אסמרה אקלה: לא.
אסמרה אקלה: המבנה שייבנה לא רק לעולי אתיופיה.
אסמרה אקלה: אני מניח שיש איזה שהיא ראיה של העירייה, שאם ייבנה איזה שהוא בניין, אני לא חושב שרק עולי אתיופיה יגורו שם.
אסמרה אקלה: אני רוצה להיות בתוך החברה, שנוכל גם זוגות צעירים.
אסמרה אקלה: יש גם זוגות צעירים שאין להם תשתית.
אסמרה אקלה: הייתי רוצה לא רק לעולי אתיופיה שיימצא הפתרון הזה.
אסמרה אקלה: גם יש כאלה זוגות צעירים שנמצאים ברעננה, שאין להם גם פתרונות.
אסמרה אקלה: אני הייתי רוצה שכן נוכל להשתלב בתוך החברה הזאת ביחד.
אסמרה אקלה: יש נכונות, כבוד ראש העיר, באמת שוחחתי איתו רבות וגם נפגשנו כמה פעמים.
אסמרה אקלה: יש נכונות לרעננה לקלוט את העולים החדשים.
אסמרה אקלה: אני ותיק יחסית, אבל נוכל להיקלט בתוך רעננה.
נחום חופרי: אני רק רוצה בכל זאת להסביר בשתי מילים.
נחום חופרי: הרעיון שאסמרה הביא אלי, הוא להביא לפה קבוצה של יוצאי אתיופיה, דור שני, אקדמאים, שאין להם קושי להתפרנס ברעננה.
נחום חופרי: יש להם קושי לעשות את קפיצת המדרגה ולגור פה בשרון.
נחום חופרי: קפיצת המדרגה הזאת, אם המדינה תחליט שהיא רוצה לעשות בזה מעשה, וזה צריך להיות דרך החוק.
נחום חופרי: כמו שאתה אומר, יש פה מגבלות, הבנתי.
נחום חופרי: אם המדינה תחליט שהיא רוצה לעשות את המעשה, ובחקיקה או באיזה שהיא החלטה חוקית שאומרת, אנחנו עוזרים לאותם אנשים, שלא נמצא אותם אחרי זה מחפשים עבודה בדרום ת"א, אלא באמת אנשים שיכולים להתפרנס כאן ולחיות בכבוד ברעננה, נוכל לבנות פה גשר, גם רעננה, גם הרצליה, גם כפר סבא, גם הוד השרון, רמת השרון, יוכלו אחרי זה לקלוט עולים בעזרת הגשר הזה.
נחום חופרי: הם יכולים להיות הגשר שיאפשר למדינה לקלוט עלייה לא רק במקומות, לא רוצה להגיד איפה.
דני דנון: אסמרה, אני אומר לך, אני חושב שהרעיון הוא מבורך.
דני דנון: ליישם אותו קשה יהיה.
דני דנון: נשמח לעזור לכם לבנות את המסגרת החוקית, למרות שיש גופים שיודעים לעשות את זה יותר טוב מאיתנו, אדוני ראש העיר, שעושים בניה למגזר ספציפי או לעמותות ספציפיות, ומצליחים ליצור אפיון לשכונה עוד לפני שהיא נבנית.
דני דנון: אני לא יודע איך עושים זאת אסמרה, אבל אני אשמח שאתם תלמדו את העניין, וראש העיר הביע נכונות.
איתן גינזבורג: אנחנו העברנו לכנסת אגב הצעת חוק, לנסות ולאפשר לעיריות להגדיר שטחים ציבוריים, שטחים חומים למעט מבני ציבור, ולבנות שם דיור בר השגה.
איתן גינזבורג: זה היום מקבל סוג של גיבוי ממשרד השיכון, הבנתי במליאה האחרונה כששמעתי את הקראת הפרוטוקול.
איתן גינזבורג: זה נמצא בדיונים אצלכם, ומוטב שתידחפו את זה, כי לכל עיר יש שטחים חומים שלא מנוצלים למטרות ציבוריות.
איתן גינזבורג: אם יוסיפו בחוק, וזה ממש תוספת של מילה, שמטרה ציבורית היא גם דיור בר השגה, אתה תראה איזה פריחה תהיה בנושא של דירות בכל הערים, בייחוד באזור המרכז, וזה יהיה בעזרת העירייה.
איתן גינזבורג: תוכל גם לשלוט בדירות.
דני דנון: אני אשמח לראות את ההצעה, אני לא מכיר.