GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה שרף: אני חושש אדוני היו"ר אני חושש מהרבע הראשון של 2012 אני מכיר ויודע מה עשוי לקרות שם או קיי?
יהודה שרף: אני יודע וד"ר נגוסה מכיר יותר טוב ממני מה עשוי לקרות עם המשפחות הותיקות אני אומר מה שאני אומר עכשיו פשוט כדי לפתוח איזה שהוא שסתום שלא יהיה לחץ אני לא רוצה אף מרכז קליטה.
דני דנון: כמה מרכזים יש היום בארץ?
יהודה שרף: ששה עשר שהם מלאים עוד 300 דירות יש לנו.
דני דנון: ומה שאתה מבקש זה מרכז קליטה שכמה יוכל לקלוט?
אברהם נגוסה: את כל השש מאות למה אתם לא ממלאים תוך חודש?
יהודה שרף: אתה צודק זה המנדט הוא של משרד הקליטה.
שלמה מולה: אין החלטת ממשלה.
יהודה שרף: העיקר לפתוח את השסתום הזה כי אני אל רוצה לראות הפגנות לא בירושלים ולא בשום מקום.
שלמה מולה: זה מדינה דמוקרטית מותר להפגין וראוי להפגין.
דני דנון: תודה הללי יועץ ראש הממשלה לעליה מאתיופיה.
אללי אדמסו: תודה , אני גם מצטרף ומסכים לחברים שדיברו על ההסתייגויות שלהם לגבי ההצעה.
אללי אדמסו: אני לא אכנס על פרטי פרטים אבל מה שאני רוצה להציע לאדוני המנכ"ל כאשר קובעים מדיניות לגבי קליטת עולי אתיופיה אני חושב שראוי לשתף נציגים מהקהילה שמבינים ועוסקים במלאכה ולשתף אותם ואז גם אפשר לגבש את הצעה שיכול להיות הסכמה כללית גם אנשי מקצוע של משרדים שונים וגם נציגים מהקהילה.
דני דנון: תודה, כן בקשה.
מאיה שריר: שמי מאיה שריר ממשרד החינוך.
מאיה שריר: אני מודעת שהוועדה לא עסקה בנושאי חינוך אלא עדיין אנו מבקשים לציין שיש כאן עלות נוספת ותחשיב שהוגש לוועדה לצרכי חינוך בכל זאת יש עוד כחמשת אלפים ילדים אם זה שמונת אלפים נפש ואם יגיעו זה מעבר לריבוי טבעי של המערכת כולם מגיעים לחינוך הממלכתי דתי למקומות בפריפריה זה דורש הסעות תגבור של מבנים.
מאיה שריר: מבנים נוספים מעבר למה שקיים אני מודה לח"כ שלמה מולא שבאמת מבין את הצרכים הם קיימים בשטח גם השלמת השכלה.
דני דנון: אתם את מה שהעברתם לנו מדיון קיום על 31 מליון שקל?
מאיה שריר: על אלף נפש.
מאיה שריר: כלומר 248 מליון כאשר התחשיב היה רק לשנה הראשונה בכלל לא התייחסנו למעבר שלהם לישוב קבע שכאן מתייחסים הרבה מאד בדיור על מעבר לישוב קבע אנו התייחסנו רק לקליטה הראשונית שמגיעה מאתיופיה לתוך מרכזי הקליטה.
שלמה מולה: בבסיס התקציב 2012 2011 המשרד שלכם מתוקצב על איקס או על כמה עולים מאתיופיה אתם מתוקצבים התקציב הוא דו שנתי לפי זה אפשר לראות.
מאיה שריר: נכון אבל אנחנו לא מתקצבים לפי איקס עולים.
דני דנון: תודה, נציגת משרד הרווחה נמצאת?
דני דנון: אתם גם העלתם את דרישות תקציביות אתה יכול בקצרה לומר מהן?
שלמה מולה: דרך אגב הרווחה כמעט לא עשה כלום בשנתיים בראשונות מי שעושה את זה משרד הקליטה במרכזי הקליטה דרישת תקציב למשרד הרווחה רק ביישובי קבע ולא במרכזי קליטה וצריך להבהיר את הזה ואמרתי את זה בפעם קודמת אני יודע שיש צרכים אבל צריך להיות מדויק.
דניאל שיימס: בעצם בוצעה כאן עבודה בעקבות העליה הקודמת של הפלשמורה עולי אתיופיה היה כאן איזה שהוא לקחים, הוכנה תוכנית כ 11 מליון שקלים לפי מפתח של אלף עולים כתשעים מילון שקל לכל העלייה.
דני דנון: כמה תקציב של משרד הרווחה בכלל?
דניאל שיימס: אין לנו תקציב אנו מתוקצבים כרגע לעניין העלייה הזו.
שלמה מולה: פשוט פה גם משרד החינוך גם משרד העבודה והרווחה לדעתי הדרישה זה פשוט חוצפנות למה?
שלמה מולה: כי פשוט העולים בשנה שעברה גם היו עולים שלוש מאות עולים היו תקציביים רגילים ונקלטו בתקציבים רגילים אין משהו מיוחד משרד הרווחה בכלל לא פועל.
דני דנון: אני לא ראיתי את מנכ"ל האוצר מוציא פנקס צ'קים כרגע ועונה על הדרישות.
דניאל שיימס: אלו דברים שמשפיעים על משכנתאות ומעקבים וצריך להוסיף איפה שצריך להוסיף.
דני דנון: אנחנו אין הם נכללות בהמלצות שהציג לנו האוצר כרגע אני חושב שהמשרדים יכולים להעלות יש להם זכות כרגע והמנכ"ל יתייחס בסיכום לדברים אם צריך או לא צריך כן בבקשה.
עומר טיאצ'או: אני עומר מעמותת טבקה אני מברך את הוועדה ובמיוחד את היו"ר דני דנון על עניין הדיון פה הוא מאד חשוב לדעתי יש בשנים קודמות בקליטה שלנו הייתה מדיניות מכוונת על מה אני מתכוון?
עומר טיאצ'או: יוצאי אתיופיה קיבלו משכנתאות אבל מאד נמוכות ובאי ידיעה הלכו לשכונות החלשות בגלל שעשו אז הצעת מחיר על שכונה כזו חזקה הלכו כולם לשכונות נמוכות והחליפו את השכונות האלו עדות המזרח שהגיעו בשנות החמישים לכן כדי למנוע שיגיע ולשכונות חלשות צריך להגדיל את המשכנתאות בהתאם לשוק שזה אומר אם אתה אומר לחמשה משפחות מגדילים את המשכנתאות ואת השלושה ואת השניים לא מגדילים מבחינתי שלושה שניים זה מאד חשוב להגדיל להם כי המשפחות הצעירות האלו דוקא יכולים למנף את הקהילה כי ברגע שאנו נותנים להם משכנתאות נמוכות אנו משאירים אותם בשכונות מצוקה צריך לעבור ולתת להם משכנתאות יותר גדולות לא דברנו על קיבוצים ועל יישובים מדברים רק על ערים בואו נפתח לכלל האזורים מדוע לא ייקלטו העולים האלו בישובים?
דני דנון: אנחנו צריכים להתכנס לקראת סיום אבקש מהדוברים הבאים ממש בקצרה כן בבקשה.
דני קסהון: תודה היו"ר אני דני קסהון מנכ"ל נציגי הארגון של קהילת יוצאי אתיופיה אני לא ראיתי בהמלצה של המנכ"ל לאנשים מבוגרים שנמצאים במרכז קליטה בנושא דיור ציבורי שיוכלו בעצם לקבל דירות ציבוריות מאשר לצאת לשכירות או לקנות כי צריך לחשוב על דירות ציבוריות שהם יכולים להיות פתרון יעיל .
דני קסהון: דבר נוסף חברי פה אללי דיבר על לקחת נציגים יוצאי הקהילה שיוכלו להיות שותפים וגם שיכולים להביא הסכמה להמלצות של המנכ"ל אני חושב שגם עכשיו לא מאוחר וצריך לחשוב על הגישה הזו כדי לראות באמת מה הפתרון הכי טוב שיוכל להיות לעולים וגם להיקלט הכי טוב בתוך החברה הישראלית נפלו פה ההצעות מאד טובות אני מציע למנכל לקחת ולעגן את כל העצות אלו ולדון בהם לעומק כדי שתהיה הצעה הרבה יותר טובה שתבוא לאישור הממשלה.
דני דנון: הערה אחרונה בבקשה.
רונה דסה אקלה: שמי רונה אני מנכ"ל הפרויקט הלאומי האתיופי ותודה.
רונה דסה אקלה: מעבר למה שדובר -
דני דנון: אתה חדש נכון?
דני דנון: אנו מברכים אותך בהצלחה.
רונה דסה אקלה: תודה רבה.
רונה דסה אקלה: מעבר לדברים שנאמרו על גבי השיתוף של בני הקהילה בועדות לשמחתי הרבה שהשתתפתי בועדות שונות גם ועדות המשנה אני חושב שיש המלצות טובות שאני יכול לתת וגם חשוב מאד שגם בועדות המשנה כאלה שיהיו בני הקהילה כדי שיתנו הצעות נוספות כדי שלא ייצר מצב דחיית הערכים.
רונה דסה אקלה: הדבר הנוסף שאני רוצה להציע כי המעבר לישובי קבע אם אנו מדברים על ישובי קבע זה יש לו יחס גם לנושא של החינוך אני חושב שאם המעברים האלה יעברו העולים בתקופה של הלימודים זה יוצר איזה שהיא בעיה מסוימת אחר כך בקליטת ילדים לבתי ספר אנחנו הצענו הצעה שההורים יעברו בתקופת הקיץ על מנת שנוכל להתארגן ולקלט אלת הילידים גן בישובים במערת החינוך הרגילה בצורה טובה ביותר.
דני דנון: תודה , חביב קצב.
חביב קצב: אני רוצה להגיד שני דברים ואחר כך כבוד המנכ"ל יסכם את הדברים.
חביב קצב: שני דברים חשוב שנדע אותם אחד אנו עובדים על זמן הרבה יותר קצר מאשר ינואר 2012 אנחנו כבר צריכים לגשת לעבודה ועד שנגיע לתחילת השנה מיטות פנויות במרכזי קליטה.
חביב קצב: שניים וזו נקודה חשובה ונבין כולנו זה קל מאד הנושא הזה של סוגיית פתרונות דיור מקומות ישובים ושכונות של עולי אתיופיה מלווה אותנו מ 84 עוד מאז מבצע משה אבל זה לא דבר חד ערכי זה דבר מאוד מורכב ולא נעשה אם יש לנו בעיות זכורה לכולנו תוכנית החומש של הממשלה שהשקיעה תוכנית לטפל באותם השכונות בעלות של כמיליארד שקל לפני חמש שנים זה לא בא מאליו יש לזה סיבות.
שלמה מולה: רגע יש לך מיליארד שקל בחומש אני אשמח לראות ...
שלמה מולה: הכל היה על הנייר עזוב בוא ..
חביב קצב: אתה מחזק אותי יותר שלמה.
דני דנון: חביב מה אתה מציע?
חביב קצב: משפט אחד אנו נשב על זה ונעבוד עולנו יחד על מנת להביא לכמה שיותר פתרונות לטובת הקהילה אבל צריך להביא בחשבון דבר אחד אנו צריכים לעשות את הכל ולא להגיע לפתיחת עוד מרכזי קליטה זה עוד עלויות בטוח, מה התועלת בהם ומאד קשה היום לשכור מרכזי קליטה פנויים שאפשר לקלוט בהם את ההמונים.
הרב יוסף הדנה: תודה ליו"ר כל מה שדובר לטוב ויפה אני שומע יש הצעות ענייניות הכל בסדר אבל אני לא שמעתי מזמן שנמצאים במרכז קליטה יש כל מיני גופים שבאמת שמטפלים פחות או יותר אבל הקליטה האמיתית מתחילה ברגע שעוברים לישובי קבע שם צריך לדאוג לילדים לבתי ספר רוצים איזה בתי ספר דתיים בדרך כלל, גם נאמר פה והמבוגרים הצעירים אז יש פה הרבה מה לעשות וגם בדרך כלל מגיעים לשכונות החלשות קונים דירות ממש בשכונות החלשות מאד וזה בעיה חברתית בעיה לילדים בעיה בשכונה יש בעיה אז במקום כזה לפחות צריך איזה סיוע עזרה.
הרב יוסף הדנה: אני חושב שאמרתי גם לחשוב להתרכז בלתת מענה אחרת אנשים באמת הרבה לא עובדים וזה קשה וזו בעיה רצינית מאד ואני מציע לגייס את כל הגופים ולתקצב ולתת תקציב מה שנדרש ולחזק אותם כדי שבעתיד יהיה טוב גם למדינה וגם לעולים.
דני דנון: עופר בבקשה.
עופר דהן: שמי עופר דהאן, מנהל פרויקט אתיופיה, הסוכנות היהודית.
עופר דהן: קודם כל אני רוצה להודות על פתרון שהוצע כאן לצעירים זה פעם ראשונה שעולה כאן סוג של פתרון כזה פתרון מעניין ויכול לפתור בעיה אני רק רוצה להגיד משהו שהוא נקודה חשובה להמשך כי כמו שאמרנו הפתרון שהוצע כאן הוא שלושה מעברים עבור אותם עולים אנו לא מדבר על הקטע הכספי אלא על הקטע חברתי סוציאלי בעצם הם עוברים פעם אחת מאתיופיה לישראל למרכז קליטה ופעם אחת ממרכז קליטה לדירה שכורה ופעם נוספת מדירה שכורה לדיור קבע שזה סוגיה שצריך להתמודד איתה.
עופר דהן: מסגרת הזמן צוין כאן והיא מסגרת זמן חשובה כי גם בשביל לשכור דירה ולצאת ממרכז קליטה זה תהליך צריך למצוא דירה שכורה צריך למצוא את הדירות ולעבור עליהם וזה דורש מאיתנו במרכזי הקליטה לעבוד עליו ולכן מסגרת הזמן חשובה אם רוצים לממש את זה החל מ- 2012.
עופר דהן: לשאלתך היו"ר אנחנו לא שותפנו בועדה הבינמשרדית ואבקש כי נשותף כי החלטת הממשלה שמה אותנו שם כמשקיפים.
דני דנון: מגיעים לדיון כמשקיפים?
עופר דהן: לא,לא זומנו.
דני דנון: גם לא כמשקיפים?
עופר דהן: לא גם לא כמשקיפים דבר נוסף הוא –
דני דנון: יש פה הערה שכתוב בהחלטה שתזומנו ככל שיידרש.
עופר דהן: לא זומנו הדבר הנוסף וזו סוגיה ששווה לחשוב עליה שוב במסגרת אותה ועדה בינמשרדית שהוחלט להגדיל את המענקים למשפחות המרובות ילדים בהתפלגות של המשפחות בתוך מרכזי הקליטה רוב המשפחות ואם אנו רוצים שיותר משפחות יעזבו את מרכזי הקליטה רוב המשפחות הם בינוניות בגודלן לא עם חמש או שש ילדים אלא דוקא עם שניים שלושה ילדים ואני חושב למרות שזה נשמע לא הגיוני להגדיל את המענקים דווקא לאלה לרוב המשפחות שהם עם שניים שלושה ילדים כדי שהמסה העיקרית תוכל לעזוב את מרכזי הקליטה נקודה למחשבה.
עופר דהן: הדבר האחרון מתייחס למה שאמר ד"ר נגוסה שאינו קשור לסוגיה נדונה כאן אנו בסוכנות היהודית באתיופיה מקיימת היום הרבה מעבר למה שאנחנו אמורים לעשות ללא תוקף חוקי לפעילות שלנו באתיופיה אנחנו מקיימים היום גם פעילות של עלייה גם פעילות בשיתוף עם העברנו את הפעילות של מאדיס לגונדה.
עופר דהן: משרד הפנים פתחנו להם משרדים בגונדה הבאנו שלושה מורים ליהדות שמקיימים לימודי יהדות באתיופיה במרכז בבית ספר, מורים לעברית שולחים עכשיו, שוכרים את המבנים של נקוצ' ועושים באמת הכל והיום ללא מעמד חוקי אמיתי באתיופיה כשמעמד החוקי האמיתי יכול להיות מוכר ע"י ממשלת אתיופיה אך ורק אחרי שהתקבל מכתב ממשלת אתיופיה המנדט לקבלת המכתב הזה הוא של משרד החוץ הישראלי ועדיין לא קיבלנו אותו זה לא טוב למערכת היחסים עם ממשלת אתיופיה זה לא טוב לנקוצ' ובטח לא לנו.
דני דנון: הנושא של הדיון הוא לא מעגל משרד החוץ והסוכנות ונקוצ' אפשר לקיים על זה דיון נפרד אני אאפשר לך בדקה להעלות את זה למרות שזה לא נושא הדיון.
שלמה מולה: אני אגיד לך למה זה נוגע וזה חשוב החלטת ממשלה דיברה ב14 לנובמבר אחת ההחלטות המרכזיות שנקוצ' יוצאים והסוכנות לוקחת אחריות ואני אומר לך אני קובע כשמשרד הקליטה נערך משרד האוצר מקים ישיבות ע"פ החלטת ממשלה, משרד הפנים אפשר לשבח אותם על הפעילות שלהם המשרד היחידי שהתנהג בצורה שערורייתית הוא משרד החוץ אני אומר לך בצורה שערורייתית אני מכיר את העניין מאלף ועד תו, אתם במקום ללכת על לבדוק מיד אחרי החלטת ממשלה לבדוק את המסלול האם הסוכנות תהיה אנ ג'י או או לעבוד תחת הכותרת של משרד החוץ הייתם צריכים לעשות עבודה בצורה יסודית ומה שקורה היום הסוכנות הייתה צריכה לקחת פורמאלית ב 1.3 את האחריות ועד עכשיו מי שממשיך לממן את פעילות הסוכנות זה נקוצ' אתם צריכים להחזיר להם את הכסף כי הם ע"פ הסיכום אתכם צריכים להיות בחוץ ואני אומר לכם מי שרוצה להחזיר את נקוצ' בבקשה נדע אז זה בסדר יהיה לו עוד מליון איש.
שלמה מולה: אני רוצה לסכם ואני רוצה שגם אדוני המנכ"ל תדע שההתנהלות של משרד החוץ היא מתחת לכל ביקורת ולא יכול להיות שרק לפני שבועיים או יום לפני חג פסח ישלחו את השגריר לדבר עם משרד החוץ האתיופי ויכתוב עכשיו מברק יבוא ויגיד אני עסוק כי אתיופים עסוקים בועידת אפריקה או הודו זה לא תשובה זה לא יכול להיות תשובה כזו.
דני דנון: זה לא נושא הדיון כרגע.
שלמה מולה: דיברתי עם סגן שר החוץ עם עברי ואתכם אתם לא עושים את העבודה שלכם השגריר שלעם לא עושה את העבודה שלכם הוא גם משקר .
דני דנון: יכול להגיב.
שמואל בן שמואל: במהלך חודש, רבותי אי אפשר לתקוף- - -
דני דנון: אני אתן לך דקה להגיב לדברים שנאמרו ואני מודיע לשניכם שזה לא יכלל בהודעת הסיכום כי זה לא נושא הדיון.
שמואל בן שמואל: זה בכלל לא משנה אנשים כאן שומעים הזכות להגיב.
שמואל בן שמואל: משרד החוץ עובד קודם כל שיתוף פעולה הדוק מאד עם הסוכנות וגם באתיופיה וגם במקומות אחרים בעולם.
שמואל בן שמואל: בית משרד החוץ בחודשים רבים בחודשים האחרונים ולפני כן מהחלטת הממשלה בנובמבר פעל ופועל מול משרד החוץ האתיופי ולא נכון לומר שרק לפני שבועיים נפגש השגריר כי הוא נפגש כמה וכמה פעמים יש שני שחקנים לטנגו כאן גם משרד החוץ הצד האתיופי קיבל אגרת רשמית עם הבקשות שלנו שבמרכזן הוא שהסוכנות למעשה תפעל תחת המטריה של משרד החוץ עם אנשים במעמד דפלומטי כדי למנוע מצב שיהיו אנ ג'י או ואז יהיו חשופים יותר לפגיעות כמו שהיה במקרה של נקוצ'.
שמואל בן שמואל: עכשיו הפגישה האחרונה שלו הייתה לפני מספר ימים עם מנכ"ל משרד החוץ האתיופי ושוב והובטח להם אחרי שהועבר האיגרת אחרי שנעשו כל הדברים הובטח לשגריר שממשלת אתיופיה הולכת לכיוון הזה לכן זאת תמונת המצב ואי אפשר לבוא בתלונה למשרד החוץ הישראלי .
דני דנון: תודה, שלמה.
שלמה מולה: גם בעבר עם פעילויות של הסוכנות וגם של משרד החוץ אני פניתי למבקש עוד פעם שיתקיים דיון בקרוב אני חושב זה חיוני לקיים את הדיון הזה ולברר אני אומר לך שאם מבקר המדינה לא יבדוק את התנהלות משרד החוץ תדע לך שזה לא יעבור לסדר היום.
דני דנון: אנו נקיים דיון.
דני דנון: אדוני ח"כ מולה, את השר או סגן השר נביא לדיון ויתנו מענה לכל הדברים אני מבקש ממנכ"ל משרד האוצר מר חיים שני לסכם ולהתייחס לשאלות וההערות שהועלו במהלך הישיבה, בבקשה חיים.
חיים שני: שוב תודה רבה למשוב שקיבלנו מכולם כמו שאמרתי אנחנו אמורים להגיש את זה לממשלה או לקבינט בתוך מספר שבועות ולכן גם את כל ההערות ששמענו.
דני דנון: אתה יכול לתת תאריך מתי יסתיים העניין?
חיים שני: אנחנו לא שולטים על לוחות הזמנים של הממשלה והקבינט אנו יכולים רק לבקש להופיע בפניהם ואת סדרי העדיפויות של הממשלה או הקבינט לא אנו קובעים ואני שונא להתחייב המשהו ואחר כל לא לעמוד בו.
חיים שני: אז אני מניח גם דיברתי עם השר אתמול בלילה שהוא יו"ר הקבינט אני מניח שבין הקבינט לממשלה זה לא ייקח יותר מאשר מספר שבועות כולנו מבינים את הדחיפות אני רוצה ואין לנו זמן להתייחס לכל אחת מההערות שהיו כאן ויש נושא אחד שאני בכל זאת רוצה להדגיש.
חיים שני: אנו מדברים כאן על סט כלים חדש ותוספתי זה לא במקום.
חיים שני: אף אחד כאן לא מניח תתקנו אותי כאן החברים בועדה שיש כאן כלי אחד שיפתור את כל הבעיות הלא יש כאן סט של כלים אז גם אן חלק מהרווקים יקחו את האופציה של השכירות ולא כולם אבל אם חלק יממשו את האופציה של השכירות וחלק מהמשפחות יממשו את האופציה הזו והמענק לא הולך להם לאיבוד זה סך הכל אנו כאן נותנים כלים תוספתיים שיש לזה גם את המשמעויות תקציביות שלהם שזה אופציה זה לא במקום.
חיים שני: לכן שוב לא כולם אני מניח שחלק גדול עדיין יממש את הזכות מיידית למענק אבל מספיק אם יהיו אחוז מסוים של המשפחות שינצלו את האופציה הזו אני מבין את המשמעות שלעבור מהמחנה למרכז הקליטה לשכירות ולא ישר לתחנה של מגורי קבע אבל יש בזה גם יתרונות ושוב לא כולם יממשו את זה האנשים פה ישבו ואנשים שמבינים ועוסקים בקליטה שנים רבות עם הרבה יותר מאשר משרד האוצר חושבים שזה כלי נוסף שצריך לפחות לתת לו צ'אנס אז אנחנו שמענו את כל ההערות ואנחנו -
דני דנון: לגבי משרדי הממשלה שקיבלו דרישות תקציביות גובהות אתם באים בדברים איתם או שאתם לא רואים?
דני דנון: הנציגים הארגונים גם בישיבות הגבוהות אמרו אל תבקשו לא מגיע לכם.
שלמה מולה: לא כל המשרדים יש כאלו שמגיע ויש כלאו שלא בהתאם לצרכים.
חיים שני: כמו שאמרתי זה לא במנדט של הועדה ואנחנו נחזור לממשלה ולפחות נעלה את הנקודה הזו.
דני דנון: תודה רבה אני רוצה לסכם את הדיון.
דני דנון: ועדת העלייה הקליטה ותפוצות קיימה ישיבה שלישית בנושא היערכות הממשלה משרדי הממשלה לקליטת עולי אתיופיה.
דני דנון: הועדה התרשמה מהעבודה מקצועית של הצוות הבינמשרדי אך חריגה מלוחות הזמנית מערערת על התועלת שבעבודת הצוות.
דני דנון: הועדה פונה למזכיר הקבינט החברתי כלכלי מר גבי גולן להעלות באופן דחוף נושא זה לסדר היום של הקבינט.
דני דנון: משפחות רבות לא יפתחו את שנת הלמודים הבאה בדיור קבע עקב עיכובים ביורוקרטיים תוך שבעה חודשים כפי שנמסר בוועדה לא יהיו חדרים פנויים במרכזי הקליטה ולכן הועדה פונה לשר האוצר להתערב אישית ולוודא שתוך שלושים יום תסתיים עבודת הועדה והליך אישור המלצותיה.
שלמה מולה: אני מבקש שההערות של חברי הועדה לגבי ההצעות וההמלצות ירשם שם ו -
דני דנון: אמר המנכ"ל אנו קוראים לצוות הבינמשרדי להתייחס להערות שהופנו אליה במהלך הישבה וכמו כן לשתף ארגונים.
שלמה מולה: ולקיים ישיבה נוספת בסכום דברים בבקשה.
דני דנון: אני מקווה שתוך שלושים יום תייתר הישיבה ואם לא תסתיים העבודה במשרד האוצר אנו נקיים ישיבה מעקב נוספת שאני מקווה שלא נצטרך להגיע אליה אני מודה למנכ"ל משרד האוצר ולכולם תודה רבה.
דני דנון: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעיר ראשון לציון.
דני דנון: ראשית אני רוצה להודות לראש העיר על האירוח המכובד.
דני דנון: אנחנו חזרנו מגיבושון, אדוני ראש העיר, בעיר צפת, אבל הכיבוד העשיר הזה אפילו לא היה בגיבושון שאנחנו השתתפנו בו, וגם חדר הישיבות מרשים ביותר.
דני דנון: אנחנו היינו בערים שונות, אבל באמת אנחנו מתרשמים ואנחנו נמצאים בביקור שני של הוועדה בעיר.
דני דנון: ערכנו ביקור לפני כמעט כשנה, והפעם הביקור יהיה בהשתתפותך ונשמח לראות דברים שהשתנו ולראות מגמות.
דני דנון: נמצאים איתנו חבר הכנסת אברהם מיכאלי, חבר הוועדה, ממלא מקום ראש העיר ואחראי על תיק הקליטה, ואדים קורפצ'וב וסגן ראש העיר, דוד ביטן, חברי הטוב, שעוסק גם בקליטת העלייה בכובע שלו בליכוד העולמי וחבר הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: אתה יכול לבחור, דוד, באיזה כובע אתה רוצה להיות פה היום, כל עוד זה קשור לעלייה וקליטה.
דני דנון: וחברת המועצה הפטם מקונן.
דני דנון: אני רוצה לבקש מראש העיר, מר דב צור, לפתוח, ולהציג את הדברים ולאחר מכן נשמע כמובן סקירה של הנציגים השונים ונציגי המשרדים.
דב צור: אנחנו נציג נתונים כלליים של העיר, אחר כך חיה תציג את הנתונים של הנושא של הקליטה ביתר פירוט.
דב צור: ראשון לציון היא עיר שנוסדה לפני 130 שנה בשנה הבאה, היא בת 129.
דב צור: מבחינתנו היא העיר הראשונה של הציונות המתחדשת במדינת ישראל, פתח תקווה עלו והתיישבו קצת קודם, אבל נטשו וחזרו אחר כך.
דב צור: בהתיישבות הקבועה, מה שנקרא, ראשון היא הראשונה.
דב צור: עיר ששטחה כ-59,000 דונם, האוכלוסייה היום היא הרביעית בגודלה במדינת ישראל.
דב צור: לפי נתוני מרשם האוכלוסין אנחנו מתקרבים ל-250,000, נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפגרים באופן קבוע בכ-17,000 תושבים פחות.
דב צור: מספר משקי הבית הוא 74,000 בערך, והממוצע הוא 3.15.
דב צור: מערכת חינוך עם כמעט 42,000 תלמידים, 30,000 מטופלים במינהל הרווחה.
דב צור: יש לנו כ-44,000 עולים בעיר שהם מהווים כמעט 18% מאוכלוסיית תושבי העיר, חלק גדול יוצאי ברית המועצות לשעבר וחלק אחר, קצת יותר קטן בשיעורו, יוצאי אתיופיה.
דב צור: לעיר יש תקציב של כמעט 1,300,000,000 שקלים בשנה, תקציב שוטף.
דב צור: תקציב פיתוח שמתגלגל, זה עולה ויורד בסדרי גודל של 2 מיליארד היקף כללי, לא מחולק בשנים, תקציב הפיתוח הפעיל הוא כ-2 מיליארד שקלים.
דב צור: ראשון באופן כללי היא עיר שמחולקת במידה רבה למזרח ומערב.
דב צור: העיר החדשה שוכנת במערב העיר, היא פועל יוצא למעשה של העלייה גדולה מברית המועצות לשעבר, בתחילת שנות ה-90.
דב צור: אם אתם זוכרים היה צריך למצוא מהר פתרונות לדיור, וראשון נהנתה משטח גדול, שטח הקרקע העירוני הוא גדול מאוד והיא נהנתה משטח גדול בבעלות המינהל במערב העיר.
דב צור: שטח של חולות, לא של טרשים, לא של הרים, היה קל מאוד לפתח אותו, ובמסגרת זו באמת פותחה ברמה מאוד גבוהה עיר חדשה במערב העיר, וזה היה חלק מהגידול המאוד גדול יחסית באוכלוסיית העיר ב-20 שנה האחרונות.
דב צור: היא נחשבה עיר צעירה, עם השנים היא קצת מזדקנת.
דב צור: אנחנו רואים את הנתונים של הגיל, כמעט 27% בגילאים עד 19, גיל חציוני 34.
דב צור: אני לא אגיד את כל הנתונים שרשומים לפניכם, ארץ לידה 30% בחוץ לארץ.
דב צור: משפחות - כמעט 5,000 משפחות חד הוריות.
דב צור: בדרך כלל ראשון לציון נתפסת בהרבה מאוד פרמטרים עיר עם רמה סוציו אקונומית גבוהה, כשבוחנים את זה במספר הג'יפים למשפחה, מספר המכוניות למשפחה, מספר המחשבים למשפחה וכן הלאה וכן הלאה.
דב צור: אנחנו רואים תוצאות משקי בית שברשותם רכב, 74%.
דב צור: מוסדות החינוך בעיר - יש לנו 78 בתי ספר בעיר, 257 גני ילדים.
דב צור: כמו שאמרתי מערכת חינוך מאוד גדולה, כמעט 42,000, מתפרשת על פני כל חלקי העיר.
דב צור: אנחנו עם 11 בתי ספר שש שנתיים, עברנו לבתי ספר שש שנתיים לפני שנה ומשהו, לפני כן זה היה 8, 3, 3.
דב צור: יש לנו מכללה למינהל בעיר, שלומדים בה כ-12,000 סטודנטים ויש לנו גם מסלול עירוני של האוניברסיטה הפתוחה, שלומדים בו בערך עוד 1,500 תלמידים.
דב צור: נתוני תעסוקה - אחת הבעיות הגדולות של ראשון היא שלמעלה מ-60% מתושבי העיר עובדים מחוץ לעיר.
דב צור: אנחנו רוצים מאוד מאוד לשנות את זה.
דב צור: רק שנבין, ארבע ערים גדולות חוץ מאיתנו, כולל אשדוד, אלה ערים שבדרך כלל מייבאות תעסוקה לעיר יותר מאשר מייצאות, אצלנו המצב הפוך.
דב צור: זאת אומרת תל אביב, ירושלים, חיפה, אשדוד, הן ערים שיותר משהן מוציאות החוצה תושבים לעבוד, באים אליהם מערים אחרות, ואצלנו המצב הפוך, מצב מאוד לא בריא.
דב צור: גם סוג התעסוקה שיש בעיר הוא מוטה מסחר ואנחנו היינו רוצים לראות פה יותר תעסוקה, יותר היי טק, שכמעט אין פה, תעשייה של שירותים פיננסים ודברים מהסוג הזה.
אברהם מיכאלי: מה מונע מכם היום לפתח את תחום ההיי טק, לדוגמה?
אברהם מיכאלי: שטחים זמינים יש לכם הרבה.
דב צור: יש שטחים זמינים, אבל אין כמעט תכנית בנייה מאושרת לתעסוקת היי טק בעיר.
דב צור: אנחנו עכשיו משלימים אותם, אבל לא היה כמעט כשאני הגעתי ולכן לא נעשה שום עידוד להיי טק.
דב צור: אתה יודע, היי טק מתקבץ סביב עצמו.
דב צור: כבר שלוש שנים אנחנו מנסים לקבל הנחה בארנונה להיי טק ולמרות שגם ערים גדולות ואיתנות כמו ראשון קיבלו, נתניה, הוד השרון ומקומות אחרים, בראשון לציון סירבו לנו.
דב צור: אנחנו בתהליך של בג"צ כרגע נגד ההחלטה לא לתת לנו ואני מקווה שאו שמשרד הפנים והאוצר יתרצו, או ששופטי בג"צ יגידו אחרת.
דב צור: גידול האוכלוסייה - יש פה גרף של גידול אוכלוסייה, אפשר לראות את הקפיצה הגדולה שקרתה בתחילת שנות ה-90 וניכנס לסיפור של עולים.
חיה ברנפלד: המספרים הם כפי שאנחנו רואים קרוב ל-44,000 עולים שמתוכם 89% הם יוצאי חבר העמים לשעבר ויוצאי אתיופיה שמהווים 5.1% מקרב העולים.
חיה ברנפלד: מקרב האוכלוסייה אנחנו יודעים שכ-19% עולים מחבר העמים ויוצאי אתיופיה 2.7% מהאוכלוסייה.
חיה ברנפלד: אם נדבר על העולים, אז אנחנו יכולים לומר שאוכלוסיית חבר העמים מגיעה לקליטה ישירה בתוך העיר ויוצאי אתיופיה מגיעים למרכזי קליטה ואנחנו מקבלים אותם לעיר רק בשלב יותר מאוחר, אחרי שהם לומדים את השפה ועוברים איזה שהוא תהליך קליטה במקום אחר.
חיה ברנפלד: אני אדבר קודם על יוצאי חבר העמים ואחר כך על יוצאי אתיופיה.
חיה ברנפלד: לפני זה, יושבים איתנו כאן נציגים שלנו, של עובדי העירייה, מתחומי הקליטה, הרווחה, החינוך, הנוער, הרשות למלחמה בסמים, ויש כאן גם את הנציגים שהוועדה הזמינה, אבל אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה, נציגי משרד החינוך, נציגי משרד הקליטה, משטרת ישראל ומוקד הקליטה.
חיה ברנפלד: אנחנו שמחים שכולם כאן, והנושאים לדיון בעצם הם תוצאה של דיון משותף של מה הם הנושאים שהכי נחוצים והכי חשובים לנו בעיר, לאור הקליטה שאנחנו עושים פה והפעולות שאנחנו מציגים.
חיה ברנפלד: מספר העולים בשנים האחרונות הולך ויורד כאשר ברבעון האחרון, ינואר-פברואר-מרס האחרונים, הגיעו 40 עולים, יוצאי חבר העמים, לעיר, שזה נתון שלא היה בעבר.
חיה ברנפלד: זאת אומרת בעבר ידענו עלייה יותר גדולה.
חיה ברנפלד: מבחינת הגילאים של האנשים שמגיעים, אנחנו יכולים לראות, גם במספרים, שהאוכלוסייה שמגיעה לכאן זה לא משפחות צעירות שבאו לבנות כאן את חייהם.
חיה ברנפלד: חלק גדול מהאוכלוסייה זה בודדים או מבוגרים.
חיה ברנפלד: הנושאים האלה מעלים קשיים נוספים שאותם אנחנו היינו רוצים להביא לדיון, כי אנחנו גם נתקלים בתופעה של אנשים שמגיעים לכאן כשהמצב הסוציו אקונומי שלהם לא מזהיר, לא תמיד יש להם מקום תעסוקה מסודר ומכניס ואז בשכירת דירה אנחנו מוצאים נטישה של הדירה עם חובות ומעבר לדירה אחרת, יותר קטנה, ואותה תופעה של חוסר יכולת לעמוד בעומס הכלכלי, יש לה השלכות גם לגבי התחום של החינוך והרווחה, בתחום של גידול הילדים.
חיה ברנפלד: אנחנו יודעים שהם צריכים פעילות לילדים עד שעות הערב המאוחרות, כי העבודה לא מכניסה וצריך לעבוד יותר שעות כדי להגיע לאיזה שהוא שכר שאפשר לחיות איתו.
חיה ברנפלד: צריך מקומות תעסוקה גם לילדים וזה יוצר איזה שהוא קושי, כי כשאין את מקומות התעסוקה לילדים אנחנו מוצאים אותם במקומות אחרים שלא היינו רוצים למצוא אותם שם.
חיה ברנפלד: הפעולות והשירותים שרשות הקליטה שלנו פועלת בעניינם זה באמת נושא של לימוד השפה העברית, ליווי תעסוקתי, הכשרה והקמת סדנאות לנושא של כיוון תעסוקתי, כולל הפניה והשמה למקומות תעסוקה.
חיה ברנפלד: נושא של העצמה משפחתית.
חיה ברנפלד: הכשרות מקצועיות, דיברנו, חוגים לילדים, בעיקר אירועי תרבות וקשר שוטף לשמירת התרבות שאיתה הם באו, כולל הכרת ארץ ישראל והיכרות התרבות והמורשת של ישראל.
חיה ברנפלד: ממתיני דיור, זכאות על פי אוכלוסיות היעד - לנו יש בעיר שני מקבצי דיור ועוד הוסטל, שנותן פתרונות דיור מסוימים.
חיה ברנפלד: אנחנו עומדים היום ואפשר לראות את התמונה של מבקשי דיור ציבורי שעומד על 828 משפחות, כאשר אנחנו יודעים שזה מספר שהולך ועולה.
חיה ברנפלד: נקודת הציון שלנו, עולים שעלו משנת 1990 ואילך, מה שאומר שאנשים שעלו קודם ואין להם דיור לא נמצאים פה, אבל הם עדיין בבעיה.
חיה ברנפלד: זאת אומרת המספר הזה הוא מספר שאנחנו מציינים על פי הקריטריונים---
דני דנון: יש תכניות בנייה למקבצים חדשים?
דב צור: יש שני מקבצים, אחד פרטי ואחד שהוקם במסגרת עירונית על ידי החברה הכלכלית וגורם נוסף.
דני דנון: הממשלה עכשיו אישרה שטחים חומים.
דב צור: כן, אנחנו על שטח חום כזה, מתכננים לבנות מקבץ דיור, אבל מנותק לחלוטין כרגע מסיוע ממשלתי.
דב צור: זאת אומרת אנחנו לא יכולים לחכות עד שזה יתגבש.
דב צור: גיבשנו במסגרת החברה הכלכלית מודל שבו מה שהמדינה משלמת איכשהו יספיק בשביל לקיים כלכלית פרויקט כזה, ואנחנו הולכים להקים אותו עצמאית.
דב צור: אנחנו צריכים להעמיד את הקרקע לרשות הפרויקט הזה, אנחנו לא יכולים להעמיד אותו באפס, בגלל משרד הפנים.
דב צור: לעירייה אין עניין בלקבל סכום גבוה עבור הקרקע שלה, אבל אנחנו צריכים עדיין לעמוד בקריטריונים שמאיים מסוימים.
דב צור: ככל שהעמדת הקרקע הזאת תאושר על ידי משרד הפנים, יצאנו לדרך.
דני דנון: כמה מיטות?
דב צור: לא מיטות, כ-200 חדרים.
אברהם מיכאלי: זה מתאים לגילאים?
דב צור: מבוגרים מאוד, אלה שנמצאים ברשימת ההמתנה.
טל שרוני: בקרב הקשישים יש כ-760 משפחות, שזה בערך כשלושה מקבצי דיור.
דני דנון: יש פה רשימת המתנה של 828.
טל שרוני: מתוכם יש כ-279 זוגות ובודדים 483, זה מקרב הקשישים.