GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: היום עוברת הצעה, שהיא קובעת כי בשטחים חומים ניתן יהיה לבנות הוסטלים לקשישים ניצולי שואה.
דני דנון: לפי דעתי אפשר לבחון את ההרחבה הזאת.
דני דנון: נראה את ההצעה, נשמח ללמוד.
דני דנון: הנציגה של עולים מדרום אפריקה, אם את יכולה לספר לנו קצת, מה אפשר לעשות כדי להביא עוד עולים לרעננה?
דני דנון: יש הרבה דרום אפריקאים פה.
שרון סוזן: אני חושבת שהבעיה, אם אנחנו מדברים על רעננה, היא המחיה פה.
שרון סוזן: עולים מדרום אפריקה זה לא עולים מבריטניה וזה לא עולים מאמריקה.
שרון סוזן: אני חושבת שאחת מהבעיות זה השכר דירה, לקנות פה משהו.
שרון סוזן: המחיה החודשית היא גבוהה פה גם לעולים מדרום אפריקה.
שרון סוזן: אם אנחנו היינו יכולים להיכנס לתוכנית למבוגרים שלנו שרוצים לעלות ויש הרבה עולים מעל לגיל 65 שהילדים שלהם כבר הגיעו לארץ והם רוצים לעלות, קשה להם מבחינה כלכלית.
שרון סוזן: אנחנו בדקנו כמה פעמים בכפר סבא, מול המרכז קליטה, יש שם בית אבות או הוסטל למבוגרים.
שרון סוזן: אנחנו גם בדקנו שם אם יש אפשרות לעזור למבוגרים להגיע.
שרון סוזן: זה גם כן יעזור לנו.
שרון סוזן: זה בעיה די רצינית.
איתן גינזבורג: הפדרציה הדרום אפריקאית, מכיוון שיש לה אמצעים, יזמה פה תמ"א/38 ברעננה, ובמקום לקבל 8 דירות, קיבלה 16 דירות קטנות, והיא מייעדת אותן אך ורק לעולים.
איתן גינזבורג: זה כבר אושר.
איתן גינזבורג: זה מודל שיכול להוות כדוגמא או כבסיס לרעיון לאיך אפשר למצוא פתרון.
שרון סוזן: אני רק רוצה להרחיב אם מותר לי כמה שניות, מה שאנחנו רוצים.
שרון סוזן: קודם כל אני יועצת עלייה וקליטה ואני נפגשת עם ה--- של עולה לפני שהוא עוזב את דרום אפריקה, ואז הרבה פעמים אני בקשר עם שרונה ועם העירייה ועם רותי במרכז קליטה.
שרון סוזן: מעבר לעזרה בעלייה, אנחנו קלטנו יוצאי דרום אפריקה הראשונים ב-48', שהגיעו לפה להילחם במלחמת העצמאות, ו-800 לאחר מכן שהגיעו להילחם פה, ואז הוקם הפדרציה ליוצאים דרום אפריקה.
שרון סוזן: מאז אנחנו מתעסקים לא רק בעלייה עם קליטה.
שרון סוזן: הדירות שיש לנו, יש לנו גם בתל אביב לעולים החדשים שלנו.
שרון סוזן: יש לנו סיוע כלכלי לנזקקים.
שרון סוזן: אנחנו נותנים מלגות כל שנה לסטודנטים, ולא רק דרום אפריקאים, גם יוצאים ממדינות אחרות.
שרון סוזן: הפעילות שלנו היא רבה.
שרון סוזן: יש לנו עובדת סוציאלית במקום.
שרון סוזן: אני חושבת שכדאי להביא את הדרום אפריקאים לארץ.
שרון סוזן: זה עניין כלכלי היום.
שרון סוזן: זה בפירוש עניין כלכלי, ותעסוקה.
דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג המשרד לביטחון פנים, רב פקד רואי שפר, סגן מפקד תחנת כפר סבא.
דני דנון: היה פה בשקף עולי נוער בסיכון, בסימן שאלה.
דני דנון: ברוב המקומות שאנחנו מסתובבים, זה מוטמע שזה כן נוער בסיכון, נוער עולה.
דני דנון: השאלה אם מבחינת נתונים, יש לכם נתונים או זיהיתם בעיות עם נוער עולה?
רואי שפר: אני יכול להגיד לך שאין לנו נתונים, ומסיבה מאוד פשוטה.
רואי שפר: אפשר להגיד את זה אפילו בצורה די חד משמעית, שאין בעיה כזאת.
רואי שפר: בכל גזרת תחנת כפר סבא, שזה כפר סבא, רעננה, הוד השרון, אנחנו לא מזהים פשיעה שעל רקע של מגזרים או לחילופין מוצא.
רואי שפר: סך הכול זה אומר הרבה על ההשתלבות של האוכלוסיה הזאת בחברה, להבנתנו.
דני דנון: משרד לקליטת עלייה, דלי, יש משהו שאת רוצה להוסיף?
דלי אלי: אני הייתי רק רוצה להעלות בעיה אחת שדווקא קשורה לקשישים, שברעננה אין הוסטלים ואין מקבצים ואין פתרונות לקשישים.
דלי אלי: יש לנו 31 זוגות קשישים שממתינים לפתרון דיור.
דלי אלי: יש לנו קשישים בודדים.
דלי אלי: יש לנו חד הוריות ומספר נכים.
דני דנון: מה שבכפר סבא קורה עכשיו, הם לא יהיו זכאים לעבור לשם.
דלי אלי: אני יכולה לומר שכל רשות רוצה שהאוכלוסיה שלה תנצל את ההוסטלים ואת פתרונות הדיור שקיימים בתחום שלה.
דלי אלי: אנחנו משתדלים כן, אבל למשל בהוד השרון אני יכולה לומר, שהגענו לשנת עלייה.
דלי אלי: הרי הזכאות זה על פי שנת עלייה.
דלי אלי: אז הגענו לשנת עלייה של אנשים שהגיעו כבר ב-2005, וכאן יש לנו קשישים שהגיעו ב- 95', 94', ועדיין מחכים לפתרון דיור.
דלי אלי: זאת בעיה שכן צריך לתת עליה את הדעת .
דני דנון: אני רוצה רק ראש העיר, לשאול לקראת סיום לגבי הדיור בר השגה.
דני דנון: כרגע מבחינת רעננה, יש דברים שהם בקנה, שאתם צריכים את העזרה שלנו?
נחום חופרי: אני אגיד כמה דברים: קודם כל לגבי הסוגיות שהעלו פה, של הוסטלים, אנחנו הצענו לעמידר לעשות איתנו שותפות על קרקע עירונית, משהו במתכונת של רמת השרון.
נחום חופרי: אולי זה לא מיועד דווקא לעולים, אבל זה מיועד לאנשים שצריכים את הפתרון הזה.
נחום חופרי: לא הצלחנו לקדם את זה, למרות שאנחנו את חלקנו ניתן בכל רגע.
נחום חופרי: לגבי סוגיית הדיור בר השגה בכלל, היא קשה בכל אזור השרון וברעננה בפרט, מחירי הדירות מאוד גבוהים.
נחום חופרי: אחרי שראש הממשלה יצא עם התוכנית שלו, אנחנו הצענו גם לראש הממשלה, גם לשר הפנים וגם לשר השיכון, לקחת ולעזור לנו לקדם את התוכניות שרצות בעיר, חלקן לזוגות צעירים באמת, על אדמת מנהל, מיעוטן.
נחום חופרי: רובן הן תוכניות מאוד גדולות, שאנחנו מחייבים כאן שליש מהן בגודל של דירה בת 3 חדרים.
נחום חופרי: אנחנו מחייבים כל יזם שבונה, שליש לבנות בגודל של 85 מ"ר שטח עיקרי.
נחום חופרי: אם נקדם את כל התוכניות האלה, לרבות התוכניות לזוגות הצעירים, שכולן נמצאות בשלב כזה או אחר בוועדות המחוזיות, איך אמרנו לראש הממשלה בפגישה, אמרנו לו, תוסיף עוד 2-3 יועצים משפטיים לכל ועדה מחוזית.
נחום חופרי: עוד 2-3 אדריכלים, יעלה כלום, ואתה מקבל תוך שנתיים היצע דירות אחר לגמרי ממה שיש היום, וזה המצב ברעננה.
נחום חופרי: אז אנחנו הולכים לוועדה עם שתי תוכניות, העיקרית שבהן היא התוכנית שנמצאת על אדמת מנהל, תוכנית חדשה לגמרי, שהיא ל-400 יחידות.
נחום חופרי: תוכנית שנייה שהיא כבר עברה את כל מסכת האישורים, ואני מקווה שאנחנו נוכל לקדם את שתיהן.
נחום חופרי: זה יביא לנו תוספת של 600 יח"ד בר השגה במינוח הזה, אבל אני חושב שעצם העובדה שבאמת משרדי הממשלה, משרד הפנים, ייקח את העניין הזה לידיים ויקדם את התוכניות הקיימות בכל מקום.
נחום חופרי: אותו דבר אומרת ראש עיריית הרצליה, אותו דבר אומר ראש עיריית כפר סבא.
נחום חופרי: כולם אומרים אותו דבר.
נחום חופרי: בואו נקדם את התוכניות שאנחנו רוצים.
נחום חופרי: לא תהיה לנו התנגדות מארגוני הסביבה, והשר ארדן לא יצא נגד ראשי ממשלה מעל כל במה.
נחום חופרי: נמצא את הפתרונות רק בדרך, בצינור הרגיל, אבל נרחיב אותו טיפה ונגיע לפתרונות אחרים לגמרי.
נחום חופרי: נושא לא פחות כאוב פה, והעירו אותו, זה התעסוקה לעולים חדשים.
נחום חופרי: חלק מהעולים החדשים, יותר קשה להם למצוא תעסוקה.
נחום חופרי: רשות מקומית לא אחראית על תעסוקה.
נחום חופרי: אנחנו בקשר טוב מאוד עם רשויות התעסוקה כאן, אבל אנחנו לא מצליחים לקדם את הנושא הזה.
נחום חופרי: זה נושא שכל המדינה צריכה לחשוב עוד פעם איך היא מקדמת אותו.
נחום חופרי: מהידע שלי באזור רעננה, מספר המובטלים מקרב העולים, גדול בהרבה ממספר המובטלים לא מקרב העולים.
נחום חופרי: מקרב העולים אתה שומע על הרבה מאוד טרגדיות.
נחום חופרי: הרבה מאוד טרגדיות.
שרון סוזן: מורים באנגלית זה גם כן בעיה מאוד רצינית.
שרון סוזן: עולים מדרום אפריקה שהם באים עם תואר ללמד בבית הספר, לא יכולים להתקבל פה במשרד החינוך.
שרון סוזן: זו גם כן בעיה.
שרון סוזן: לנו יש כמה עולים חדשים שבאו עם תואר, והם לא התקבלו.
דני דנון: משה הרשקוביץ', בבקשה.
משה הרשקוביץ': אני אשמח שתעבירי לנו את השמות.
משה הרשקוביץ': נבדוק כל אחד לגופו.
דני דנון: אני רוצה ברשותכם, אם אין למישהו עוד משהו להוסיף, לסכם את הדיון.
דני דנון: אולי רק סגן ראש העיר.
אריה פרידמן: רק לגבי הנקודה שאתה העלית לגבי הבועה התרבותית.
אריה פרידמן: זה בהחלט בעיה שקיימת, בייחוד בקרב נוער, ובאיזה שהוא מקום הם אומרים לעצמם, אני לא ביקשתי להעלות את ההורים שלי.
אריה פרידמן: הם עשו החלטה, על ידי זה שניתקו אותי מהחברים הכי טובים שלי בתקופה הכי טובה שלי.
אריה פרידמן: הבעיה הזאת קיימת.
אריה פרידמן: אנחנו מתמודדים עם זה באמצעות תנועות הנוער, שעכשיו ממש בימים אלה לוקחים רכז מיוחד לגבי הנושא הזה.
שרונה בנימין: אנחנו ברעננה לא מלמדים באנגלית.
שרונה בנימין: יש תוכניות שמלמדים באנגלית לצורך בחינות הבגרות.
שרונה בנימין: אנחנו ברעננה לא עושים את זה.
שרונה בנימין: אנחנו מעדיפים לפתוח כיתות עולים, ללמד בעברית את החומר לעולים.
שרונה בנימין: מצד אחד זה חשוב לשמור על השפה האנגלית, זה ללא ספק, אבל יחד עם זאת, למשל השנה אישרו מטעם משרד החינוך לישיבת בני עקיבא לפתוח כיתה שתלמד באנגלית.
שרונה בנימין: מה שאתה אומר, יש מצד אחד רצון שהם יהיו חלק מהחברה ושייבחנו בבחינות מותאמות לעולים חדשים בעברית, וזה אפשרי.
שרונה בנימין: עובדה שאנחנו עושים בהצלחה יפה מאוד.
שרונה בנימין: מצד שני, מתן אישורים לפתוח כיתות באנגלית לבחינות הבגרות.
שרונה בנימין: אז צריך לחשוב על זה מבחינה מדינית ולאו דווקא עירונית.
נחום חופרי: לפני סיכום, הסיכום הוא שלך, אז אני רוצה להשאיר לך איזה שהיא מזכרת מהישיבה.
נחום חופרי: זה מדליה של העיר, שאנחנו מעניקים אותה לאורחים מכובדים, ואנחנו מודים לך על הביקור.
נחום חופרי: חשוב שבאתם לפה, לטובת העולים.
דני דנון: ועדת העלייה, קליטה ותפוצות שהתכנסה בכ"א באדר ב בעיר רעננה, מברכת את ראש העיר, נחום חופרי חופרי, חברי מועצת העיר, סגני ראש העיר וצוות העיר המשקיעים משאבים רבים בקליטת העלייה, ברווחה, חינוך ותרבות למען העולים.
דני דנון: אין ספק שהעיר הפכה לאבן שואבת ומקום נחשק בעבור עולים מכל העולם.
דני דנון: הוועדה קוראת להנהגת העיר לפעול בשיתוף הוועדה והכנסת לקידום דיור בר השגה לעולים חדשים וזוגות צעירים.
דני דנון: הוועדה מודה לעיר רעננה על אירוח הוועדה בבית יד לבנים.
דני דנון: אני רוצה להודות לכל הנוכחים והנוכחות, ואנחנו נשמח מאוד לראות, אדוני ראש העיר, עוד עולים.
דני דנון: כל שנה אנחנו מקבלים את הדף של המספרים, לראות עוד עולים בעיר רעננה.
דני דנון: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח ישיבת הכנסת של ועדת הקליטה והתפוצות, אנו בקרית אתא ואני רוצה להודות לראש העיקר יעקב פרץ שמארח אותנו כאן בעיר.
דני דנון: אנו מקפידים לקיים מידי פעם את ישיבות הועדה מחוץ לכנסת קצת לרדת אל הציבור לשמוע את הנציגים המקומיים, את הבעיות המקומיות וגם להביא איתנו את הנציגים של המשרדים השונים שישמעו את הבעיות ממקור ראשון ולא רק בישיבות הכנסת.
דני דנון: אנו מקיימים ישיבה היום, אנו נקבל סקירה על קליטת העלייה בקרית אתא, הנתונים שבידי לא תמיד מדויקים.
דני דנון: אדוני ראש העיר מדובר ב - 20% עולים שנמצאים בעיר ואני יודע שיש ביקוש מאוד של עולים שרוצים להגיע אבל המחירים עולים ועולים ואני רוצה לומר שאנו נרצה לשמוע מעבר לסקירה את הצרכים שלכם בייחוד ממשרד הקליטה ומהמשרדים השונים ולראות איך אנו ממשיכים לשמור על קרית אתא הקולטת עולים, שאכפת לה מעולים ונותנת שירות לעולים ואיך אנו פותרים את הנושא של דיור לזוגות צעירים ועולים חדשים.
דני דנון: גברת אירנה אפרימוב יו"ר ועדת הקליטה ששמענו רבות על הפעילות שלך גם מחוץ לקרית אתא בנושא תיירות אבל גם בתוך קרית אתא ואנו נשמח גם לשמוע על הצרכים שאת רוצה להעלות בפנינו ואני רוצה ראשית לבקש מראש העיר חברי, יעקב פרץ בבקשה.
יעקב כץ: תודה רבה, בוקר טוב אני שמח לארח את ועדת בהקליטה בראשות ח"כ דני דנון.
יעקב כץ: דבר מאוד מרענן לבוא לכאן לשטח וקצת ללמוד מהשטח ולשמוע את הבעיות מקרוב, לנהל ישיבה פורמאלית של עדת הקליטה כאן בקריית אתא זה דבר שאפשר לברך עליו וכל הכבוד וישר כוח.
יעקב כץ: אני רוצה לספר לכם על קריית אתא.
יעקב כץ: קריית אתא היא עיר בת כ 60 אלף תושבים, יש לנו שקט ממפרץ חיפה ואם אני מסתכל קצת על תצ"א בנקודה הזו, זו צומת חוצות המפרץ, השטח הכללי הזה כאן שלא מצולם זה בתי הזיקוק לנפט והמפעלים הכימיקלים.
יעקב כץ: פה היא חוות הגז שמדובר הפג"מ הצפונית של מדינת ישראל וזה אזור התעשייה של קריית אתא, זה אזור התעשייה של מפרץ חיפה וזה כביש ההסתדרות שמגיע עד עכו ונהרייה ונשאר בה, וקריית אתא מטפסת עד כיוון מזרח.
יעקב כץ: השכונות שנושקות למפרץ חיפה, שכונת התימנים קריית בנימין, קרית פרוסטיג קריית אתא, כפר אתא דאז והגבעות המזרחיות החדשות, גבעת הרקפות, גבעת רם, גבעת טל ויש כאן מבנה.
יעקב כץ: השטח של קריית אתא בעצם מגיע ונושק למפרץ חיפה באזור חוצות המפרץ ומגיע עד צומת אבליים בנקודה הזו.
יעקב כץ: כביש 70 של היום הוא כביש של מחר, זה כביש 6 שמתחילים לבנות אותו ויגיע עד כאן עד צומת סומך.
יעקב כץ: זה כביש 79 נוסע לכיוון נצרת טבריה ומגיע לכביש 4 בנקודה הזו כאן לכיוון ביאליק.
יעקב כץ: בעצם אנו צומת של הסתעפות לגלילי המערבי וגם לגליל העליון ואנו צומת דרכים, שער למטרופולין של חיפה ובעצם אנו יושבים בליבת המטרופולין של העיר חיפה קריית אתא כמובן.
יעקב כץ: הקריות מהצד המערבי ובעצם יש גלעינים מאוד גדולים, גלעין קריות וגלעין חיפה שבטווח יש את כל אזור התעשייה הגדול של מדינת ישראל המפעלים הפטרוכימיים, הנמל ושאר התעשיות.
יעקב כץ: קריית אתא נוסדה ב- 1925 ע"י קבוצה של חקלאים ולאחר מכן היגיע לכאן יזם מאוד גדול שהחליט לבנות את מפעל אתא של על שמו קריית אתא נקראת, תוצרת ארצנו ומשם מתפתח היישוב הולך וגדל ובעצם זה יישוב שקלט עלייה כל השנים בעצם צמח על קליטת עלייה והצליח להגיע לעיר כ- 60 אלף תושבים.
יעקב כץ: בהתחלה היא הייתה כפר אתא בגבעה באזור המובנה הזה שאנו רואים בו יותר אורבניקה של בינוי וכאן באזור הזה הייתה קריית בנימין שהייתה מועצה בפני עצמה עם פרוסטיג ועיר גנים ובעצם הם התאחדו ב- 1969.
יעקב כץ: קריית אתא הפכה להיות עיר ואם בישראל ומ-1969 קריית אתא יושבת על אותו שטח של 20 אלף דונמים.
יעקב כץ: לצורך המחשה זה הגודל של רעננה.
יעקב כץ: זה הגודל של קריית אתא, המצב הסוציו אקונומי של קריית אתא הוא בחתך של 6 באשכול, קריית אתא בצד של החינוך עומדת היום על 70% ממוצע מסיימי בגרות וזה אחר השקעה מאוד גדולה לשים פוקוס על נושא החינוך תוך כדי הבעיות של הקליטה ובעיות הקליטה בעשור האחרון עם כל המרכיבים מדובר ב-20% כפי שציינת קודם של קליטה של עולים חדשים בעשור האחרון שנקלטו בקרית אתא וכמובן הרווחה שהיא חלק בלתי נפרד מהמערך החינוכי, הרווחה החינוכית וכמובן העבודות של הרווחה שזה חלק מאוד מתמשק עם נושא העלייה ואנו עובדים מאוד קשה וגם משקיעים כמובן בתחום הרווחה.
יעקב כץ: בעצם שני הדברים האלה עלו למקום מאוד חשוב מבחינת העיר כדי לחזק את העיר וכיום החינוך בקרית אתא הוא מצוין, פעולות הרווחה שנעשות בקריית אתא הם לעילא ולעילא.
יעקב כץ: אנו נבחרנו כעיר מצטיינת בתחום מתן שירותי הרווחה.
יעקב כץ: באים אלינו ללמוד וגם מודלים שאנו פיתחנו אותם כאן אצלנו ואיך אנו גאים בחריג ובחלש וגם איך לומדים לדעת לתת מענה בצד הכללי מבחינה חברתית בצד של בעיות הרווחה מבלי להיכנס ליותר מידי פרטים.
יעקב כץ: קריית אתא היא כמובן עיר הטרוגנית מאוד שמעורבים בה אוכלוסיות שונות, חזקים וחלשים, היא לא מספיק חזקה אבל היא בהחלט ידעה לשמור על עצמה גם מבחינה כלכלית לדעת אל מול כל הטלטלות לעמוד וגם אל מול הגזרות הכלכליות.
יעקב כץ: קריית אתא היא עיר מאוזנת, עיר שיודעת לשמור על עצמה מבחינה כלכלית וגם משתדלת לפתח את מקורות התעסוקה השונים אם זה בתעשייה, אם זה במסחר אם זה בתחום המלאכה ונשתדל כמובן גם בצד של משרדים ושאר התעסוקות השונות אך מה שחשוב שקריית אתא יושבת בליבת המטרופולין, בצד התעסוקתי הוא רחב, הוא גדול ויש מגוון רחב של אפשרויות אבל יחד עם זאת קריית אתא מנסה לפתח את כל אפשרויות התעסוקה שהיא במודלים שלה תהיה עיר חזקה כלכלית כי אם היא עיר לא חזקה היא לא יכולה לתת את המענה.
יעקב כץ: ברור שהמענה מצד משרד הקליטה בנושא קליטת עולים לא מספיק לעיר כמו קרית אתא, היא עיר שכל השנים קלטה עולים וכמובן מתמודדת עם בעיות קשות מאוד של קליטה ועלייה.
יעקב כץ: קליטה ועלייה לא נגמרים במתחם החמש או שבע שנים, אנו מטפלים בבעיות קליטה שבעצם מצטברים מאז 1951 שהתחלנו לקלוט עולים עם המון בעיות קשות בחברה מדובר בעיר שיש לה כ 3500 דירות סוציאליות שזה לא דבר פשוט מתוכם היום עמיגור שולט ב כ 1700 יחידות דיור שעדיין לא נמכרו שכמובן אנו רואים את עצמנו כמו חממה שמטפלת באמהות חד הוריות ובבעיות מאד קשות ופשוט מוצאים את קריית אתא כי קריית אתא לא רוצה להיות עיר שמדרדרת ולא שמטפלת ולא נוגעת בבעיות.
יעקב כץ: היא מוצאת אתא עצמה כפילנטרופ מאוד גדול של המדינה ובעיות החברה שלה ומתעסקת ומשלמת כסף לכל מיני כאלה שנהנים לבוא מהר לקריית אתא.
יעקב כץ: כל דירה פנויה בקריית אתא היא חממה טובה להתמודד עם הבעיות הקשות שאנו כמובן שומעים עלייהם חדשות לבקרים.
יעקב כץ: הנושא של האמהות החד הוריות, הבעיות הקשות של נוער מנותק, הבעיות הקשות של הקשישים העריריים שנמצאים במעמד ערירי ולדעת לתת לו מענה ולפעמים הוא כן נכנס לתוך הסל שכן יכול לקבל דירה קטנה בסוציאלית בתוך קריית אתא.
יעקב כץ: בעצם במגוון הרחב אנו משתדלים להתמודד אבל כמובן הבעיות לא מפסיקות להיות ואנו מקווים מאוד שהועדה תדע להציף בעיות שלנו, הם מאוד חשובות כי הנושא של קליטה חשוב שיודגש, הוא לא דבר שנגמר בעשר שנים או בחמש שנים אלא מתמשך.
יעקב כץ: אני יכול להראות לך משפחות שבאות אליך הם מדברות איתך על העלייה על החוויה הקשה שהם עברו והם שם הם תקועים שם, הם לא השתחררו מהדבר הזה ואנו יכולים גם לראות אחר כך את ההתפתחות את הילדים ואת בני הילדים ולאן הם הגיעו ולא כל זה.
יעקב כץ: ו-20% שבאמת אנו נדרשים לטפל בהם בעצם דורשים ממך המון מרץ זה על רגל אחת, קריית אתא בגדול.
יעקב כץ: אירנה שהיא יו"ר ועדת הקליטה וכמובן הרווחה בעיר, אחת שליוותה בעצם מאז 1990 מעלייה הגדולה, לוותה את כל נושא קליטת העלייה ובצמוד היא חברת מועצת עיר מעל 15 שנה מלווה את כל הבעיות ואת ההתמודדות שבהן מבחינה חברתית גם סוציאלית וגם בכל נושא הבעות החברתיות התרבותיות שעולות וצפות מפעם לפעם מצד העולים, אז אני ברשותך אתן לאירנה לעבור קצת ככה לתת לנושא ואחר מכן נכנס לדרישות ולצרכים שודאי הם חשובים, להעלות את הנושאים לאו דווקא מבעיה נקודתית שקשורה רק לקריית אתא אלא גם נושאים שחשובים מבחינת המדינה שלא מצליחה לתת מענה אז אירנה בבקשה.
אירנה אפרימוב: שלום לכולם, אני כל כך שמחה שהכנסת בא הנה כי בדרך כלל אנו באים לכנסת.
אירנה אפרימוב: גם שבעקבות האירוע של היום אני רואה את הפנים המוכרות של נציגי הקליטה ונציגי משטרה ומתנ"ס שעובדים איתנו וגם העירייה למעשה.
אירנה אפרימוב: קליטת עלייה בעיר זה נושא מאד מורכב אפשר להציג אותו בהצלחה ואותו נושא פתאום הופך.
אירנה אפרימוב: כשאנו רואים מקרים ספציפיים לאי הצלחה ואנחנו מרגישים את זה על גופנו כי גם אני עברתי שלבים של קליטה, כולנו עולים חדשים.
אירנה אפרימוב: היום אנו רואים את הנושא קצת אחרת, אנו עברנו את השנים של שנות ה-90 שהינו צריכים להתמודד עם גל עלייה של נושא הגעה של 5,000 איש תוך חודשים אנחנו כבר לא רואים את הנושא כמו בשנת 2000 או 2001 שהתמודדנו כל שנה עם 1500 עד 2000 תוך שנה, היום אנחנו תוך חמש שנים קיבלו 500 איש, כלומר כבר אין צרכים אנחנו כבר לא צריכים לפתח מחלקת קליטה.
אירנה אפרימוב: מה קורה בכלל בנושא גם במישור ארצי וגם במישור עירוני?
אירנה אפרימוב: אנחנו נשארים רשות שבעצם רק הרשות היא הגוף שמטפלת בבעיה של בני אדם, של המשפחה כי כמה שנספר על משרדים, על הכנסת, על הועדות זה לא כל כך עוזר לאנשים אם הם לא רואים את האנשים שיכולים לתת להם מענה לכל דבר, ומהפניות האלו רואים את השינויים במעמד של עולה חדש כי הפניות קצת אחרות.
אירנה אפרימוב: לפעמים חוסר יכולת לענות עליהם ופה אני רוצה ממש להתחיל מהסוף, מספר 8, אנו רואים פה משרד קליטה כמו כל משרד במדינת ישראל.
אירנה אפרימוב: ועדת קליטה בכנסת, אני לא רוצה להשוות את הועדות אבל אתה רואה שוני בין ועדת קליטה לועדת כספים לועדת בטחון.
אירנה אפרימוב: בסופו של דבר כל ועדה זה ועדה ואנו יכולים להגיד שאצלנו בעיר בכלל במדינת ישראל מחלקת ביוב ומחלקת קליטה זה אותו דבר.
אירנה אפרימוב: אנו מדינה שקולטת כבר מ- 1948 עולים ומחלקת קליטה תלויה ברצון טוב.
אירנה אפרימוב: בקרית אותה מחלקה שהתחזקה שיש לה ניסיון שיש לה הרבה אנשים שהתקדמו במקצוע הזה, ומי הם בסופו של דבר?
אירנה אפרימוב: אנשים שכבר 20 שנה עולים והם חלק מתוך מחלקה רוחה או המתנ"ס על מה אני מדברת, על סטטוס של עובד, על נושא קליטת עלייה ברשות כי גם עולה חדש שבא למחלקה הוא מרגיש מיד איזה שהוא דו משמעות של העניין, מצד אחד יושבים אנשים שיכולים לעזור לו מצד שפה, צעדים ראשונים בעיר, בנקים, חינוך רישום קשר עם כל מיני מחלקות בעיר גם עם משרדים גם עם דיור גם עם בעיות אבל מחלקה שאין לה חוק יבש עלייה, זה דבר שרציתי לעלות.
יעקב כץ: כמו הגדרת סטטוס שבהקמת מחלקה בתוך העירייה שמטפלת בצרכים של העולים וכמובן שעוקבת אחרי ההתפתחות שלה כמחלקה ולא כמחלקה שהיא ברשות מבחינת רשות המקומית, אם היא כן תהיה או היא לא תהיה או עם המצב הפוליטי אומר שכן צריך להקים מחלקה כזו או לא בהנחיה כמו שיש מחלקת חינוך בעיר שצריכה לתת מענה בצד הזה.
יעקב כץ: היא מבקשת שהמחלקה הזאת תהיה כן מחלקה סטטורית שנקבעת בלוח התפקוד של הרשות שמונחת על ידי משרד הפנים, שמונחת על ידי משרד הפנים ועדות בצורה מסודרת ויש לה תקציב ולא איזה תקציב שמגיע מפעם לפעם אלא יודע לתת את המענה.
יעקב כץ: אני חושב שהרעיון הוא נכון אני חושב שצריך להחליט סף עולים של עיר מסוימת, אני חושב שאם בעיר אחוז של עולים, אז אין צורך בכך אבל אם יש מעל 10%, 15% עולים, לקבוע איזו שהוא סף.
דני דנון: אנחנו עובדים על חוק, כבוד ראש העיר, אם העיר קריית אתה מוגדרת כעיר קולטת עלייה מצד משרד הפנים או לא, אתה יודע –
יעקב כץ: אנחנו עיר קולטת עלייה עוד משנת 1950 אבל הפוליטיקה של משרד שיכון דאז במסגרת איך אנחנו צריכים לעשות סלקציה של שיקום שכונות חלק היו צריכים לקצץ ואז מצאו את קריית אתא כקרבן והוציאו אותנו מהרשימה למרות שהיא הייתה בהגדרה.
יעקב כץ: הוציאו אותנו מהרשימה למרות שהיינו עיר קולטת עלייה והיא נקראת עיר קולטת עלייה ונרשמנו כקולט עלייה ולכן לא יכלו להוציא אותנו אבל מסגרת של שיקום שכונות לאחרונה היה תרגיל של קיצוצים הוציאו אותנו.
אירנה אפרימוב: אני לא אהיה נביאה גדולה אם אני אגיד שבכל מקום ומקום מבקשים כסף, וכסף זה המפתח של פעילות מסוימת, אני גם רוצה תקציבים כמה שיותר אבל דווקא היום חשבתי לא לדבר על תקציבים אלא יותר על נושאים שקשורים לרעיון, לחזון כי בעצם לגבי חוזק של עולים למשפחה שהיא בבעיה לא משנה אם היא גרה בעיר של 40% עולים או יותר או פחות בעצם אני צריכה מענה ואנחנו פה כבר נפלנו, לא היה לנו פה איש לענות, לא היה לנו תקציב אז קחו עוד חודש, קחו ארבעים איש וגם קצת התחשבות איך מנצלים את כסף שנותנים לארגון, כי בקרית אתא המודל הוא מאד נכון, הוא לא מודל של עודף כסף זה מודל של להוסיף עוד תקציב ממה שמקבלים מהמדינה וקרנות עירייה ומתנ"ס וארגונים אחרים למטרה חשובה.
אירנה אפרימוב: אני כמה פעמים הזכרתי את המצב של מלחמת לבנון השנייה חשבתי על הפורום הזה אני זוכרת שגם אז ישבנו פה, לא קל שם במרתפים של העירייה וחשבנו איך אפשר לעזור לאנשים ואז לא חלקנו את האנשים לעולים ולא עולים וגם אז אני דברתי אל אוכלוסיה מסוימת וכמה שאולי זה נשמע אבסורד דווקא לעולים זה המנדט שלי, וכתבנו פה מספר 1 בין הצרכים בעניין קרן במצבי חירום אני לא התכונתי למלחמה ומצב חירום של כל המדינה, אני התכונתי מצבי חירום של משפחה אני מבינה שיש פה סימי בנימיני והיא אחראית על רווחה בעיר ואנחנו עומדים כל הזמן בקשר וגם משרד קליטה ישנו.
אירנה אפרימוב: את הקשר למה קפצתי בין 8 ל-1 כי אין קרן כזה במחלקת קליטה ואנו אולי הבנות שעובדות הם ורואות את המקרים הכי קשים ולפעמים הקושי הזה זה לא אותו קושי שנראה חירום במחלקת רווחה או במשרד קליטה.
אירנה אפרימוב: אני אומרת צריך לעשות מצבה אחרי אובדן במשפחה פתאום על מצב שמשפחה צריכה סכום כסף מסוים כדי לעזור לילד שלה שהוא במצב קשה יש כל מיני דברים אפילו גמילה דברים יוצא דופן ואין ברשימה דברים דחופים וקשים במשרד קליטה או ברווחה.
אירנה אפרימוב: אני כבר לא מדברת על שאנו לא יכולים לבנות בדברים האלה לקליטה כ יש את ההגבלה של חמש שנים.
אירנה אפרימוב: קשור לזה גם תקציב של עידוד לימודים לתלמידים כשרונים, פתאום משפחה שבאה מרוסיה ושם הייתה יכולה להרשות לעצמה לתת לימודים אחרים, מוזיקה לא לכל ילד אלא לילד שיש לו את זה ואני מרגישה שהיא צריכה קודם להאכיל אותו, לקנות לו בגדים בכלל לא לחשוב על זה קודם.
אירנה אפרימוב: חשבתי שזה בעיה של רק השנים הראשונות בארץ אבל אנחנו רואים במשפחות ששני אנשים עובדים גם אבא וגם אמא במקרה הקשה שיש להם משכנתא נשאר להם כסף רק לאכול, ודאי שלא לדברים של לוקסוס.
אירנה אפרימוב: אני זוכרת אחד השרים היה אצלנו, אני לא רוצה להזכיר את שמו, ואמר מה, אנחנו עברנו קליטה יותר קשה אנחנו הינו במעברות.
אירנה אפרימוב: אני הסתכלתי עליו כך כי הכרתי את שמו בספרים שהביאו לי ברוסיה וקראנו אותם לא בכל יום רק במטבח ופתאום אני שומעת את זה, רוצים להחזיר את המצב של שנות ה -50 אני לא רוצה שאנשים ירגישו שהם הגיעו ארצה כדי להתחיל מהתחלה.
אירנה אפרימוב: זה עניין של חרוצים עד כמה שזה יפה עד כמה שזה טוב אבל זה לא אולפן של עולה חדש.
אירנה אפרימוב: אבל אם משפחה עברה את הקושי היא עובדת היא תורמת למדינה אז למה שלא תקבל לוקסוס לילד?
אירנה אפרימוב: אותו דבר השתתפות בחוגים, אני רואה הרבה משפחות שולחים את הילדים למתנ"ס, אני לא מתכונת לחוגים של מחלקת קליטה כי אצלנו יש סבסוד אבל שם יש אך ורק של עולים, גם להוציא אותם משם, לעשות ערבוב להכין את האינטגרציה עד כמה שזה נשמע ציני אבל אם אנחנו נוכל לשתף 30% במתנ"ס בצילום, בשפות, כל מיני דברים, אנחנו פתאום בלי כל כך הרבה דיבורים מגיעים לאינטגרציה נגדית ומשרד קליטה לא יכולים מקריטריונים שהם פנו לפיתוח חוגים של עולים, לא יכולים להשתתף.
אירנה אפרימוב: עכשיו נושא של דיור, זה בכלל מאד באופנה, אני לא רוצה להיכנס למשביר "שניים במחיר אחד" לא, זה יש לנו קורסים לגור ותכנית כחול לבן.
אירנה אפרימוב: לגור זה לא רק קבלת סטטוס אחר זה גם הרגשה אחרת זה כמו שהיינו רוצים לפתח תכניות לפתח עידוד פעילות כי אנחנו אחרי שהאנשים מתגיירים הם בתהליך, הם בתוך טעימה שלהם, היינו רוצים יותר להרחיב.
דני דנון: אני רוצה להבין יש אנשים שרוצים ליכנס להליך גיור ואין מקום בקורס ?
אירנה אפרימוב: יש מקומות בקורס.
אירנה אפרימוב: אבל קודם כל לפתוח אותם לאותם אנשים שהם כן הולכים לגיור, הם רק בתהליך של קבלת החלטות שהם גם רוצים ליכנס וחוץ מזה אפשר להיכנס גם יהודים שרוצים להיכנס לתהליך הזה.
אירנה אפרימוב: גיור לעניין של למידה, פיתוח חשיבה לערכים זאת אומרת לעשות אותם פתוחים ולהוסיף לשם תקציבים לפעילות, אני מתכוונת היה בזמנו דברים של בר מצווה בירושלים.
דני דנון: מורשת ישראל את מתכונת.
אירנה ארפימוב: מורשת ישראל כן, עם יציאות, עם חגים הפעילות העניין של קבורה, אנשים שלא יהודים אנו קונים את השירותים בחיפה, השירותים התייקרו בצורה בלתי נסבלת אני זוכרת זמנים שזה לא עלה כסף, עד 2000 ש"ח היום כבר 7000 ש"ח לקבור בן אדם זה קשה צריך להיות עשיר לא משתלם למות.
אירנה ארפימוב: העניין זה אם אתה לא יהודי אולי חלקה סמוכה לבית קברות של קריית אתא.
אירנה ארפימוב: אני לא יודע אם יש חוץ לזה אבל מה שהיא אומרת שמתוך אוכלוסיה שלנו יש כמובן עולים לא יהודים שהם מערבים גם אחרי הנישואים שלהם ושבאים לקבור אותו הם לא יכולים להיקבר בחלקה רגילה בחוץ או ליד ואם אין את זה וכמובן יש מצוקה של קברים ואז הם במצוקה שצריכים לקבור אותו ומוצאים הרבה כסף.
אירנה ארפימוב: אם היה חוק שכל בית עלמין ייקח חלקה צדדית לקבורה אזרחית שתאפשר כמובן לבני המקום להיקבר אני לא יודעת אם יש כזה דבר.
דני דנון: את אומרת שאין את זה.
דני דנון: יעקב פרץ: אירנה אצלנו אין את זה אני יודעת שבחיפה יש תכנית – חוק הביטוח הלאומי, יש איזו הגדרה שאומרת שאתה יכול לקבור באיזה שהוא קיבוץ כזה או אחר שקבעו שם שהן יכולים אבל העלויות כבדות מאוד.
אירנה אפרימוב: אני גם רציתי להתייחס קצת לקליטת עולים מאתיופיה כי אנו גם עכשיו מקבלים די הרבה משפחות אבל אני רואה שבאמת פה הכמות קובעת את התקציבים ואני גם הייתי רוצה שקצת התייחסו לקושי של אנשים כי יש לנו משפחות שפתאום נופלות לסביבה מאוד אורבנית.
אירנה אפרימוב: אנו עיר די גדולה בת 60 אלף זה הרבה ועיר לכל דבר לאנשים די קשה אני חושבת שהמשפחות שבאות לפחות לשנה ראשונה חייבים לקבל לא רק עזרה בלימודים מה שהם מקבלים אבל גם עזרה תמיכה למבוגרים.
אירנה אפרימוב: משטרה, אני מאוד שמחה שאני רואה פה אנשים עם מדים.