GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: 'נפש בנפש', בבקשה.
דני אוברמן: כן, שלום.
דני אוברמן: אני אקח דקה וחצי בדיוק.
דני אוברמן: היזמה של הפרויקט, אני לא בכובע של 'נפש בנפש' כרגע.
דני אוברמן: אני בכובע של דני אוברמן ו... כהן.
דני אוברמן: פרויקט שכתוצאה מדיון שהיה פה בוועדה, בנושא של זהות יהודית, והרעיון שלנו היה למנף את הנושא של סוציאל מדיה, בעולם היהודי.
דני אוברמן: ראינו המון פרויקטים בכל מיני בעולם שעוסקים בזהות יהודית.
דני אוברמן: אבל, לא היה מקום אחד מרכזי שבן אדם במוסקבה יכול ללכת לראות מה קורה בקליפורניה או באוסטרליה, ללכת לראות מה קרה הוא לא הצליח בוונקובר.
דני אוברמן: והמפתחים נמצאים בכל מיני מקומות בעולם.
דני אוברמן: אנחנו בנינו אתר שנקרא folcrom project.
דני אוברמן: folcrom - זו מילה בפיזיקה, למי שרוצה אחר כך לקרוא על ארכימידס ו-folcrom.
דני אוברמן: והאתר הזה הוא אמור להיות לשני קהלים.
דני אוברמן: אחד זה יעד של אנשים שמפתחים כל מיני פרויקטים, אני מצטער, הגרסה פה של האינטרנט אקספלורר היא גרסה 6, במחשב הזה של הכנסת, אז גם על זה אני מוחה.
קריאה: צריך למחות על זה שזה לא כרום.
דני אוברמן: כן, כן, אוקי.
דני אוברמן: אז קשה לראות כל מיני פיצ'רים פה.
דני אוברמן: אבל שוב, שני קהלים.
דני אוברמן: קהל אחד זה מפתחים של כל מיני תוכנות או כל מיני תוכניות בנושא של זהות יהודית, לא חשוב באיזה רקע, וזה כבר בשתי שפות, זה באנגלית וברוסית ויהיה בעוד שפות עוד מעט.
דני אוברמן: והקהל השני זה הממסד היהודי העולמי, שבא לחפש איזה תוכניות רצות בשביל הבוגרים שלהם, בשביל החברים שלהם, בשביל חברי בית הכנסת.
דני אוברמן: לא משנה מה.
דני אוברמן: יהיה אתר אחד מרכזי, שניתן יהיה לשאוב מהם פרויקטים הקיימים בעולם, וניתן לרשום אתרים בעולם.
דני אוברמן: אנחנו גם מציעים שבמקביל גם להסברה הישראלית, יהיה מקום אחד מרכזי, שהוא לא יהיה על ידי הממשלה, אלא על ידי גופים פרטיים, שבו גם כן ירכז את התכנים הישראלים, וכל אחד יכול לשים שם את התכנים שלו מכל העולם על מנת שיהיה מקום מרוכז למידע.
דני אוברמן: זהו, תודה.
דני דנון: יש פה נציגות של אורט שנמצאת איתנו, בקצרה, בדקה, אם תוכל לספר על הפרויקט שלכם, בבקשה.
אלי הכהן: אורט ישראל התחילה ב-2003 בפרויקט שנקרא 'ישראל מתקוונת אליך'.
אלי הכהן: הרעיון הוא שבני נוער מסבירים לבני נוער בעולם.
אלי הכהן: אנחנו מתייחסים לדור החדש בכל רחבי העולם.
אלי הכהן: הפרויקט הוא פרויקט א-פוליטי, והוא בא לתאר את ישראל, אמר פה קודם השר, הוא דיבר על נושא הגמלים.
אלי הכהן: בני נוער רבים במדינות העולם, לא יודעים כלום אבל ממש כלום על ישראל, והמטרה של בני הנוער של אורט, ואני מדבר על תלמידי תיכון, פשוט ליצור קשרים אישיים, קשרים על בסיס אישי, עם חברה גם באירופה, גם בדרום אמריקה, גם בארצות הברית, וגם במדינות ערב.
אלי הכהן: הקשר הזה מתבצע בשלל שפות, ואם אפשר להעלות את האתר של הפרויקט, אני אשמח.
דני דנון: לא, אין זמן למצגת, אני מצטער.
אלי הכהן: לא, לא, לא מצגת, רק להראות את האתר, זה הכל.
אלי הכהן: הקשר מתבצע בשלל שפות.
אלי הכהן: אחת לחודש אנחנו מכנסים את החברה האלה.
אלי הכהן: מדובר בסדר גודל של 100 פלוס בשנה.
אלי הכהן: אנחנו מכנסים אותם אחת לחודש, כדי לשמוע היבטים שונים על ישראל.
אלי הכהן: הילדים חשופים לנושא ההייטק הביוטק, כל מה שנעשה כאן, ומעבירים את המסר הלאה.
אלי הכהן: אני חושב שהדבר הכי מעניין של הפרויקט הזה, הוא פעיל כבר 8 שנים.
אלי הכהן: נושא ההתמדה הוא נושא מאד בעייתי בקטע של הסברה.
אלי הכהן: ההתמדה בעניין הזה נמשכת לאורך כל השנים וחברה שמסיימים ממשיכים עם הפעילות שלהם ברשתות החברתיות, ומה שהוכיח את עצמו בלי שום צל של ספק כפלטפורמה מאד יעילה.
אלי הכהן: אנחנו מודים למשרד החוץ גם וחייבים לציין את זה, על העזרה הרבה של המשרד בקידום הפרויקט.
דני דנון: ריצ'רד דרמון, עיתונאי צרפתי, חצי דקה, בבקשה.
דני דנון: קודם כל אני מזמין אותך מחר לבוא לדיון לגבי המקרה של מוחמד א-דורה.
ריצ'רד דרמון: כן, רציתי רק לעודד ולבקש מהכנסת ומהוועדה במיוחד, להעלות את הנושא של הצורך הבלתי נמנע לעשות הסברה ממשלתית ולא ממשלתית - בצרפתית.
ריצ'רד דרמון: כי אתם יודעים כולם שצרפת זה לא מאמץ דיפלומטי מהרבה זמן, אבל זה מעבדה לרע נגד ישראל, מאד ענקית, שמובילה דברים באירופה.
ריצ'רד דרמון: ואני הייתי מאד מופתע אחרי שביקשתי על החיים של האתר המסבירים, ראיתי שזה ברוסית, באנגלית ולא בצרפתית.
ריצ'רד דרמון: למשל, זה כל כך חשוב שאחרי מה שקרה באיתמר, עשיתי סקר טלפוני פרטי, אפילו אצל קרובים וחברים.
ריצ'רד דרמון: בקושי שמעו, אוקי זה היה יום ראשון, אבל בקושי שמעו שזה מה שקרה, ולא ידעו למשל, התקשורת הצרפתית לא הסבירה את זה כמו שצריך, ובאמת זה הדוגמא, אני לא יכול להעריך פה, אבל דוגמא - מתי אפילו דוברי צרפתית, כי אבא של רותי זיכרונה לברכה, הרב בן ישי הוא ממוצא צרפתי, יהודים מצרפת לא ידעו מה שקורה, ואם זה ככה עם היהודים, אז איך זה עם כל האירופאים וכל הצרפתים.
ריצ'רד דרמון: זה צורך גדול.
דני דנון: בני שטג, יושב ראש ארגון 'אני לב ישראל', בקצרה מאד.
בני שטג: כן, שלום.
בני שטג: אני מנהל את הדפים הכי גדולים של מדינת ישראל בפייסבוק, וחבל, מאד עצוב שאין זמן לשוחח על זה, כי באמת יש אפליה נגד ישראל בפייסבוק, ואני חושב שיותר מכולם אנחנו מתמודדים עם האתגרים הכי קשים, עם המילים הכי קשות, והתמונות של היטלר ודברים נגד יהודים, וזה מאד קשה להשתלט על זה.
בני שטג: גם הורידו לנו את הדפים כמה פעמים האקרים ערבים.
בני שטג: אנחנו נלחמים בכל הכוחות שיש לנו.
בני שטג: אבל זה כוח, אז אני רוצה להודות לך שעשית באמת פגישה על זה.
אברהם מיכאלי: אבל איך לערבים יש יותר כוח מאשר ליהודים בעולם?
אברהם מיכאלי: את זה אני לא מבין.
בני שטג: כי זה עניין של כסף.
אברהם מיכאלי: היהודים בעולם הרי יותר מבינים מערבים בפייסבוק.
בני שטג: מי כמוך יודע כחבר כנסת, שזה עניין של כסף לקדם דברים דרך המדיה.
בני שטג: אז אם למשל יש דף של האינתיפאדה השלישית, שמקדם אינתיפאדה שלישית, שאתמול היה על 130,000, היום הוא על 150,000.
בני שטג: ויושב ראש הוועדה דנון, לדעתי זה משהו שצריך התערבות ממשלתית, על דף שמעודד אינתיפאדה שלישית בכל העולם.
בני שטג: וזה רק אזרחים ישראלים מאד מודאגים מזה בפייסבוק.
בני שטג: גם היו המון פעולות שהורידו לאנשים פרופילים בפייסבוק, והיו פעולות שפרצו למיילים, ובאמת אנחנו מתמודדים עם דברים מאד לא פשוטים, ואני מאד אשמח אם תהיה התערבות ממשלתית, או שלך באופן אישי, שאני רואה שאיכפת לך מאד מהנושא, לפעול מול פייסבוק, כדי להשיג יותר זכויות לישראל שם.
דני דנון: משפט קצר, מיטל שוורץ, איגוד האינטרנט.
מיטל שוורץ: כן, אני נכנסתי באמצע הדיון כי באתי מדיון אחר.
מיטל שוורץ: אני מקווה שאני לא מעלה נקודה שכבר העלו, אבל כמו שאנחנו רואים לגופים הממשלתיים יש קושי בירוקראטי לצאת עם דברים מהר והרבה עבודה נעשית על ידי גופים פרטיים או אנשים פרטיים, והבעיה של האנשים האלה זה להשתמש בתמונות.
מיטל שוורץ: בהרבה מהתמונות, תמונות שהן של הממשלה, שכאילו תמונות ממשלתיות, יש עליהן זכויות יוצרים.
אברהם מיכאלי: יש הצעת חוק.
מיטל שוורץ: יש הצעת חוק של חבר הכנסת שטרית שכרגע מוקפאת, ולא זזה.
מיטל שוורץ: הייתה תקווה שאנחנו ביחד עם משרדי הממשלה נגיע לאיזו שהיא הסכמה.
אברהם מיכאלי: אנחנו נקדם את זה, אנחנו נקדם את החוק הזה, עם פשרה כזאת או אחרת.
מיטל שוורץ: כרגע יש בעיה, כאילו הבעיה היא קיימת.
נתן מאיר: למה, תמונה עולה 15 ₪, והממשלה לא תבעה אף אחד שמישהו עשה בה שימוש.
נתן מאיר: אף אחד.
דני דנון: כן, נתן מאיר, לפ"מ.
נתן מאיר: סליחה.
נתן מאיר: מה שאני אומר שזו סערה בכוס של מים.
נתן מאיר: אלף, נכון שיש הצעת חוק וזה טוב שהצעת החוק תעבור.
נתן מאיר: תמונה עולה היום, אם קונים אותה, 15 ₪, וגם אם לא תעלה 15 ₪, אם תעשי בה שימוש ואם מישהו לוקח תמונה ממשלתית, אף פעם הממשלה לא תבעה מישהו שעשה בה שימוש.
נתן מאיר: אולי אם מישהו יעשה בה שימוש גרוע.
דני דנון: אני רוצה להקריא את הודעת הסיכום, ברשותכם.
אברהם מיכאלי: אני יכול רק משפט אחד?
אברהם מיכאלי: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון הכרחי, שאנחנו כנראה עוד לא קלטנו מספיק כמה אנחנו בזירה הבינלאומית נכשלים, במשך שנים כבר בעניין הזה של שליטה בעזרים, גם הפייסבוק וכל האחרים.
אברהם מיכאלי: כבר המשרד להסברה, לפני שהוקם, כל פעם טענו שמשרד החוץ לא מספיק משתלט על זה, ומשרד החוץ לא מספיק מגיע באופן מיידי לכל מקום בעולם.
אברהם מיכאלי: עכשיו, לדעתי כרגע שיש משרד הסברה, עם כסף או בלי כסף, אני חושב שיש היום הרבה מאד יהודים בעולם, שחלק מהם אפילו שולטים בכל האתרים האלה.
אברהם מיכאלי: הם בעלי השליטה שם.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שהם לא יגויסו על ידינו כשכנוע, לא כחובה בצו 8, כמו שאמרת קודם.
אברהם מיכאלי: אבל בשכנוע.
אברהם מיכאלי: ואני אומר לך, אני מכיר כמה יהודים שהם מחזיקים היום את הפייסבוק דוגמא, במדינות אירופה, מבחינת הבעלות.
אברהם מיכאלי: אז לא יכול להיות שאותו אנחנו לא נשכנע, שהערבים יגברו עלינו בכל מיני טריקים שהם יודעים איך להוריד דברים, ואנחנו כיהודים לא נוכל להתגייס לזה.
אברהם מיכאלי: צריך לגייס פה את כל המוחות שהם לדעתי רובם הגדול יתנדבו לזה, ויהיו מוכנים לעזור לנו איך להשתמש בכלים האלה בצורה נכונה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מפסידים בזירה הזאת.
אברהם מיכאלי: כל מקרה שלא קורה, לצערנו אפילו מקרה של איתמר, בינתיים אנחנו עם כל הויכוחים בינינו, בינתיים מפספסים את המסר.
אברהם מיכאלי: לכן צריך לגייס את האנשים האלה.
אברהם מיכאלי: אולי אנחנו אפילו ככנסת צריכים לקרוא להקמת פורומים כאלה או אחרים, שהם יעבדו תחת התנדבות, לא תחת גיוס ---
קריאה: בינתיים אנחנו נעשה את זה.
גל אילן: אם אפשר לציין הערה קצרה מאד.
גל אילן: שמי גל, דובר משרד ההסברה והתפוצות.
גל אילן: בהקשר למה שאמרת, חבר הכנסת מיכאלי, השר ציין את זה, זה חלק מתוכניות העבודה, ואנחנו מקווים שנוכל להפעיל את זה ממש בקרוב.
גל אילן: זה להפעיל את כל יהדות התפוצות, וליצור עבודה מתאימה, שברובה תהיה לא פורמאלית.
גל אילן: ככה אנחנו מאמינים תהיה עבודה באמת אפקטיבית.
גל אילן: אנחנו פועלים בעניין הזה.
גל אילן: ובעניין ההסברה בצרפתית, זה גם חלק מתוכניות העבודה, וזה יעלה גם באתר.
דני דנון: מצוין, תודה.
דני דנון: אני חייב לסיים.
דני דנון: הוועדה רואה חשיבות רבה להסברה כחלק מביטחון המדינה, ואין ספק בחשיבות שיתוף פעולה של כל הגורמים.
דני דנון: חשיבות ההסברה ושיתוף התפוצות בקרב על הלגיטימיות של מדינת ישראל הינה חיונית; הוועדה קוראת למשרד ההסברה, למשרד החוץ וכל הנוגעים בדבר – לשנות את הגישה המתנצלת, ולהחליפה בפעילות אקטיבית והתקפית; הוועדה רואה חשיבות רבה ומודה לכל הארגונים החוץ פרלמנטרים, היכולים לדבר בשפה ישירה, במהירות ובשיטות מתוחכמות, שבהן הממשלה לא יכולה לפעול; הוועדה מבקשת ממרכז מחקר ומדע של הכנסת, לבדוק את הטענות שהועלו לגבי מדיניות לא שוויונית באתרים השונים; הוועדה תומכת בהפצת התמונות הקשות שהוצגו, בכפוף לאישורי המשפחה.
דני דנון: רק אם נפרסם את התמונות כולן, העולם יידע עם איזה חיות אדם אנחנו מתמודדים.
דני דנון: על ישראל להשקיע תקציבים לשיפור ההסברה, במיוחד לאחר אירועים כאלה, שיכולים לשנות את דעת הקהל בעולם; הוועדה קוראת למשרד ההסברה ולמשרד החוץ, לדבר בשפה שונה, שפת המזרח התיכון; הוועדה תקיים ישיבת המשך תוך 90 יום, על מנת לקדם את הנושאים שהועלו בישיבה.
דני דנון: אני רוצה להודות לכולם, תודה רבה.
דני דנון: המתקן בבעלות הסוכנות?
יהודה בן חמו: בבעלות הסוכנות, אבל המשרד אמר שייקחו את זה.
אברהם מיכאלי: אבל משרד הקליטה לא קשור לזה, התפעול הוא של הסוכנות.
יהודה בן חמו: כן, אבל המנהל הכללי של משרד הקליטה בפירוש אמר שהם פועלים על מנת לקחת את המרכז הזה מהסוכנות ולהכשיר אותו.
יהודה בן חמו: לכן כשאתם שואלים מה יכול לסייע בקליטת העלייה ובמיוחד למשפחות שידן אינה משגת לרכוש פה בית, זה דבר שכן יכול לסייע.
יהודה בן חמו: יחד עם זאת אני יכול להעיד, ויעידו פה גם הגורמים המקצועיים, על קליטה של לא מעט משפחות שמגיעות גם מדרום אמריקה, גם מחבר העמים.
יהודה בן חמו: כפר סבא קלטה עוד בטרם זמני, לא אכתור לי כתרים, אבל קודמי בתפקיד בהחלט לקח על עצמו שכפר סבא נשאה בעול של קליטת עלייה מכל העמים ובניגוד ליישובים, יישובים סמוכים גם, שהיתה קליטה סלקטיבית, קלטו רק מדרום אמריקה, מצפון אמריקה, בהחלט בכפר סבא יש יותר מ-12% או 13% עולים מכל השכבות.
יהודה בן חמו: למעשה זה הדבר העיקרי והמרכזי שהיינו רוצים בו את העזרה שלכם, הנושא של מרכז הקליטה שחדל מלפעול כמרכז.
יהודה בן חמו: הוא לא עושה רושם שהוא הולך להתקיים כדירות קלט לזוגות צעירים או למשפחות חדשות, ואם נוכל לקדם את הסיוע בנושא הזה אני בהחלט אשמח.
יהודה בן חמו: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן היום, במיוחד לגורמים המקצועיים שלנו, שבהתראה כל כך קצרה הגעתם.
יהודה בן חמו: נמצאת כאן גם נציגה שלכם, הוועדה, שלשמחתי עוזרת לנו היום בתחום הדיור, באופן כללי, לא רק בקליטת עלייה, ובהחלט משרד השיכון שעובד איתנו בשיתוף פעולה בדרג המקצועי בצורה יוצאת מגדר הרגיל, וכל הגורמים שהצגתי אותם.
יהודה בן חמו: תודה לכם.
אברהם מיכאלי: מי אכלס את מרכז הקליטה לפני שהוא נסגר?
אברהם מיכאלי: קבוצת עולים מאתיופיה?
אברהם מיכאלי: קבוצת עולים מדרום אמריקה?
יהודה בן חמו: הדגש היה יותר על חבר העמים ואתיופיה, אבל בבקשה, דוד.
דוד מוספיר: מרכז הקליטה התקיים במשך 30 שנה ויותר, כאשר באמת הוא התחיל את הפעילות שלו כמרכז קליטה שקלט גם משפחות אתיופיות, ועם הזמן, בתהליך של שנים, הוא הפך להיות למרכז צעירים, שקולט צעירים מתכניות צעירים מכל העולם.
דוד מוספיר: לי היתה הזכות לנהל אותו בשש השנים האחרונות לפני הסגירה, בשיתוף פעולה מלא---
דני דנון: מתי הוא נסגר?
דוד מוספיר: לפני שנתיים.
דני דנון: ועד היום מה קורה שם?
דוד מוספיר: מה שקורה עד היום, היות וזה נכס של הסוכנות, אני יודע שנעשו פעולות כדי למצוא איזה שהיא תבנית חדשה להפעיל אותו לטובת הציבור, אני יודע שנכון להיום יש מחשבות.
דוד מוספיר: .. אגב, גם בזמנו נעשה מאמץ לא קטן אל מול ראש העיר, של המנהל הכללי של הסוכנות היהודית, כדי שהוא יהיה מרכז לצעירים, מרכז שנותן שירותים לצעירים בעיר, צעירים עולים וצעירים ישראליים, קהילות צעירות וכן הלאה, וזה לא צלח לצערי.
דוד מוספיר: היום אני יודע שהכיוון הוא יותר ללכת לכיוון של מתן פתרונות לגיל השלישי.
דוד מוספיר: אני שמעתי משהו על גמלאי משרד ראש הממשלה, שמעתי על משפחות חד הוריות וכל זה.
דני דנון: המרכז עומד שומם שנתיים?
דוד מוספיר: הוא לא שומם כיוון ש---
דני דנון: אם עכשיו היינו עושים את הישיבה שם, מה היינו רואים שם?
דוד מוספיר: היינו רואים דירות ריקות.
יהודה בן חמו: המגמה היא להשכיר את זה למגזר הפרטי.
יהודה בן חמו: היום משכירים את זה גם לחדר כושר גדול וגם למרכז לכירותרפיה.
יהודה בן חמו: הסוכנות רוצה למקסם רווחים על המבנה וזה לא מה שנאמר לנו בהתחלה.
יהודה בן חמו: נאמר לנו שבפירוש המבנה הזה יילך לייעוד ציבורי וכרגע, בלית בררה, אני---
דני דנון: אני יותר מתעניין בעתיד של המרכז, לא העבר.
דוד מוספיר: לגבי העתיד?
דוד מוספיר: אני לא יכול להגיד לך כרגע דברים מוחלטים, אלה הכיוונים שאמרתי, גם הגיל השלישי---
דני דנון: אז בוא נשאל את גב' דלי אלי לגבי העתיד.
דלי אלי: מרכז הקליטה כרגע עובר שיפוץ על ידי משרד הקליטה, הוא יהפוך להיות מרכז של 88 יחידות דיור, כאשר בקומה הראשונה והשנייה הוא מיועד למגורי קשישים עולים.
דלי אלי: יש בעיה מאוד גדולה בכפר סבא, יש הרבה מאוד קשישים עולים שממתינים לדיור ציבורי בעיר ואין לנו פתרונות בעיר ולכן הקומות הראשונה והשנייה מיועדות לאכלוס קשישים והשלישית והרביעית לחד הוריות.
דלי אלי: ייתכן שגם לנשים עם מוגבלות מסוימת.
דלי אלי: זה מה שהולך להיות, וחברת עמיגור תנהל את זה.
יהודה בן חמו: כשאת אומרת כרגע בשיפוץ, כרגע אין שיפוץ.
דלי אלי: כבר התחילו שיפוץ.
דלי אלי: השיפוץ התעכב בגלל שצצה שם בעיה של מתח חשמל, בגלל שצריך להסב את היחידות שהיו יותר גדולות ליחידות יותר קטנות, לכן היה צריך להגדיל את מתח החשמל ולכן השיפוץ התעכב.
דלי אלי: כרגע התהליך של השיפוץ בעיצומו.
דני דנון: ומתי אתם צופים שייכנסו לשם דיירים?
דלי אלי: בערך אחרי חצי שנה מהיום.
דני דנון: עוד שישה חודשים?
דלי אלי: בערך.
דוד מוספיר: חשוב לזכור שבמקור יש שם 140 יחידות דיור, שדירות חדר---
דני דנון: זה מקובל על ראש העיר?
יהודה בן חמו: כן.
מלכה רוזנבלום: חד הוריות או---
דני דנון: מה יהיו הקריטריונים לקבלה למקום?
דלי אלי: לחד הוריות זה עד עשר שנים בארץ, עם ילד אחד.
מלכה רוזנבלום: ומה קורה כשיש ילד שני?
דלי אלי: לא, היא תמשיך לגור.
דלי אלי: היא תהיה שוב חד הורית, כשיהיה עוד ילד, כמובן.
דלי אלי: אבל הקשישים, זה קשישים שעלו מ-89'.
דלי אלי: יש לנו כאן עולים שעלו ב-96', 97', 98', שנה הם מחכים לדיור ציבורי.
דני דנון: כמה ברשימה בעיר יש?
דני דנון: את יודעת להגיד לנו?
דלי אלי: יש לנו כ-90 זוגות קשישים שממתינים וכ-160 בודדים, וחד הוריות יש לנו בערך 50 שממתינות.
יהודה בן חמו: קודם כל תודה על המידע, חבל שאנחנו לא מקבלים אותו בזמן.
יהודה בן חמו: דבר שני, אנחנו נתעקש על כך שזה יהיה תושבי העיר ולא יבוּא מבחוץ.
דני דנון: בשני הממדים, גם הקשישים וגם החד הוריות.
אלי דלי: כן.
דני דנון: לפחות משהו חדש אנחנו יודעים.
יונה מייקלר: אני אגיד רק כמה מלים.
יונה מייקלר: אני יושב ראש ועדת הקליטה, מי שלא מכיר אותי.
יונה מייקלר: קודם כל אני מברך את כולם ואותך בפרט, וחבר הכנסת מיכאלי, תודה שהגעתם לכאן.
יונה מייקלר: כעיקרון נעשית פה עבודה מאוד מאוד ברוכה, בכוחותינו הדלים יחסית, בנושא של עלייה וקליטה.
יונה מייקלר: אני רציתי להגיד, לגבי הדיור קצת נטרפו פה הקלפים כי אנחנו עוד לא ידענו את המידע שכרגע קיבלנו.
יונה מייקלר: ישנם פה עולים משנת---
דני דנון: קודם כל אני מוכן שכל פעם שיש בעיה, תכינו שיעורי בית ותפתרו אותה.
יונה מייקלר: כן, נהדר.
יונה מייקלר: מה שקורה, ישנם כאן עולים, צריך לקחת בחשבון שמדובר באנשים.
יונה מייקלר: .. כשאנחנו מדברים על גיל שלישי, אני לא יודע מאיזה גיל זה מתחיל, אבל מדובר פה באנשים בני 75 ומעלה.
יונה מייקלר: כלומר קחו בחשבון שאנשים מחכים, זו בעיה מאוד רצינית כאן, משנת 92' ו-93', אנשים בגיל כזה, אנחנו אמנם יודעים שהחיים נהיו ארוכים יותר, אבל יש גבול לכל דבר.
יונה מייקלר: ישנו ניסיון מסוים לנייד אנשים כאלה, אנשים שחיו פה מספר שנים בדירות שכורות, מכאן לכיוון חדרה, צפון, דרום, איפה שיש מקומות פנויים, זה לא עובד.
יונה מייקלר: זה לא עובד לא רק מכיוון שהם לא רוצים לזוז מכאן, כי הם בנו את החיים שלהם כאן, ונורא קשה לנייד אנשים בגיל כזה.
יונה מייקלר: צריך לקחת את זה בחשבון, זה קופת חולים, זה רופא שהוא חצי אלוהים עבורם, ישנם פה צעירים, ילדים, שחיים כאן, הם לא יכולים לעזוב את הכל ולקום לצאת מכאן צפונה או דרומה.
יונה מייקלר: לגבי עולים, אני רק רציתי לחזק את מה שאמר ראש העיר.
יונה מייקלר: יש לנו פה פילוח של עולים מכל הסוגים.
יונה מייקלר: יש לנו סך הכל, אדוני ראש העיר יתקן אותי אם אני טועה, 93,000 תושבים, מתוכם 8,417 דוברי רוסית, 1,556 דרום אמריקאים, דוברי ספרדית---
דני דנון: הם עושים יותר רעש מדוברי הרוסית.
יהודה בן חמו: אני חייב פה להגיד מלה אחת.
יהודה בן חמו: אני לא יודע אם היית בפארק של כפר סבא---
דני דנון: כן, עם המזרקות.
יהודה בן חמו: גם מזרקות, בנינו פארק יפה.
יהודה בן חמו: עכשיו רעננה בנו, הוד השרון בנו וכפר סבא לא.
יהודה בן חמו: התחלנו את הקדנציה הקודמת, בנינו פארק, פארק שאנחנו זוכים רק לתשבחות.
יהודה בן חמו: מגיע הכנס של הדרום אמריקאים, 'ערב טוב', אני כמו חתן מסתובב, הפארק פתוח, אני מגיע לכנס של הדרום אמריקאים, 'קומוסטס, קומוסטס', מדברים פה שם, 'הכל בסדר?', 'אֶה, הפארק.
יהודה בן חמו: ..', 'מה לא בסדר בפארק?' 'הפָּרישה לא בסדר'.
יהודה בן חמו: מה זה פרישה?
יהודה בן חמו: הגובה של המנגל נמוך.
ארנסטו קאהן: חשבתי שתדבר על האנדרטה.
יהודה בן חמו: זה אני נותן לך.
יונה מייקלר: עולי אתיופיה, 1,200.
דני דנון: לגבי עולי אתיופיה, היא נחשבת עיר סגורה מבחינת עולי אתיופיה?
יהודה בן חמו: מה זאת אומרת סגורה?
דני דנון: שהם לא יכולים לבוא עם המענק.
דני דנון: הם הרי מקבלים מענק כשהם יוצאים ממרכז קליטה, אז הם יכולים להשתמש---
דלי אלי: הם לא יכולים להרשות לעצמם לקנות כאן, זה מאוד יקר.
אברהם מיכאלי: הם יכולים לקנות מחסן בכפר סבא בכסף הזה.
דני דנון: זאת אומרת היא עיר פתוחה, אבל---
אלי דלי: הם לא יכולים להרשות לעצמם.
קריאה: יש הרבה מאוד עולי אתיופיה פה.
יונה מייקלר: דוברי צרפתית ואנגלית, יש לנו 269, אלא אם כן יש משהו שאני לא יודע, דוברי צרפתית, ו-359 אנגלוסקסים.
יונה מייקלר: עוד מעט אורי, שהוא רכז הקליטה בעיר, יציג לכם מצגת בה תוכלו להבין הרבה יותר מה אנחנו עושים פה ואיך מתבצעת כאן הקליטה באופן כללי.
יונה מייקלר: יש פה המון המון פעילות שנעשית, המון צריכת תרבות.
יונה מייקלר: אנחנו עובדים יפה מאוד, לדעתי, עם כל המחלקות, כל המחלקות משתפות פעולה ועל זה מגיעה להן תודה.
יונה מייקלר: משרד הקליטה עובד איתנו בצורה מאוד יפה, חוץ מכמובן הבעיה שהוזכרה כאן, וזו בעיה מאוד רצינית, שצריך איכשהו לפתור אותה.
יונה מייקלר: זה לא רק על פי החוק, כי יש פה עניין של נשמה.
יונה מייקלר: כך אני עובד.
יונה מייקלר: אני עובד מהלב, כך זה נעשה, והאנשים האלה זקוקים למנוחה, הגיע הזמן שיאכלסו אותם ושהם יזכו למנוחה ונחלה.
אברהם מיכאלי: כמה דירות עמידר ועמיגור יש לכם?
יונה מייקלר: יש לנו מידע כזה?
דלי אלי: בשנה האחרונה קיבלנו רק שתי דירות עמידר.
קריאה: לא, כמה סך הכל.
אברהם מיכאלי: אז העולים החדשים שהגיעו לעיר, חוץ מרכישה, לא הלכו לדיור ציבורי.
דלי אלי: דירה אחת קיבל נכה, דירה אחת קיבלה חד הורית.
דני דנון: יונה, עוד משהו?
יונה מייקלר: כרגע זהו, אם יהיה משהו תוך כדי.
יונה מייקלר: ..
דני דנון: תודה, אז בואו נראה את המצגת ואז ניגע בנושאים.
יהודה בן חמו: לפני המצגת, הצטרפו אלינו החברים שפעילים במועדון העולה, העולה מדרום אמריקה.
יהודה בן חמו: בבקשה.
אורי מקלב: אז אנחנו מדברים על נתונים של העיר, מדברים על 14.5 קילומטרים רבועים, 93,031 תושבים, מעל 30,000 בתי אב.
אורי מקלב: בעיר כ-200 מוסדות חינוכיים, עירוניים, פורמליים, בלתי פורמליים ופרטיים, ויש שני קניונים גדולים, קניון ערים וקניון גיל, שני אזורי תעשייה מרכזיים ועתירי ידע, במרכז העיר ואזור תעשייה נוסף.
דני דנון: איפה הוא יהיה?
יהודה בן מוחה: במזרח העיר, 600 דונם נוספים.
אורי מקלב: מנתוני התושבים: מספר העולים הם 12,190, מבחינת אחוזים 13.09% אחוזים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על 359 עולים דוברי אנגלית; 1,556 דוברי ספרדית; דוברי רוסית, אנחנו רואים את העלייה הגדולה של שנות האלפיים, 8,417; דוברי צרפתית 263; יש לנו בין 125 ל-130 משפחות מהקהילה האתיופית, 650 איש, ואחרים - 945.
מאוריסיו אסנמיל: אנחנו הספרדים הקבוצה השנייה.
אורי מקלב: נכון, הקהילה מדרום אמריקה היא הקבוצה השנייה.
אורי מקלב: אנחנו יכולים גם לראות את הפילוח של העולים, כשאנחנו מסתכלים ורואים משנת 2004 עד 2009, אני יכול להגיד שהתוצאה של העשור האחרון שמתחילת העשור עלו יותר.
אורי מקלב: שוב אנחנו רואים את ההתפלגות ואם אנחנו מסכמים בין 2009 עד ספטמבר 2010 אנחנו רואים שעלו 182 איש, מתוכם 50 עולים דוברי ספרדית ואחר כך נדבר גם על הנושא של הקליטה הקהילתית מדרום אמריקה.
אורי מקלב: בשנה הזאת עלו 17 משפחות.
אורי מקלב: מספר העולים שעלו בעשור כולו, 3,367 שהם 2,186 בתי אב.
אורי מקלב: מבחינת התקציב של הרשות לקליטה ב-2010, הם תוקצבו ב-3 מיליון שקלים ולדעתי יותר.
אורי מקלב: אני עובד להקמת מרכז קהילתי אתיופי, בשיתוף של קרן היסוד.
דני דנון: איפה המרכז?
יהודה בן חמו: בשיכון אדלסון, בשכונות המזרחיות.
אורי מקלב: אירועים לעולים, הנצחה, פעולות קליטה.
אורי מקלב: השתתפות של משרד הקליטה בפעולות קליטה, 166,400 שקלים.
אורי מקלב: משרד הקליטה מממן את העלות של הפרויקטורית, דדי אשכנזי, לקליטה הקהילתית מדרום אמריקה, ומימון של משכורת בחצי משרה של רכז נוער שנמצא במועדון נוער של הקהילה האתיופית.
אורי מקלב: כאן אנחנו רואים את המרכז הנוסף.
אורי מקלב: זה המרכז הקהילתי.
יהודה בן חמו: הוא משמש לפעילות של בני העדה האתיופית, אבל לא רק, אנחנו ממזגים פעילויות של מחלקת הנוער יחד עם הקהילה, אבל למשפחות מעוטות יכולת אנחנו מאפשרים, עם ועדה שמאוד מקפידה, קיום אירועים פרטיים.
יהודה בן חמו: זה המקום היחידי שאפשר לקיים בו אירועים פרטיים, כמו בת מצווה לילדה שאין לה, ברית, בריתה, אירועים צנועים של בני הקהילה.
יהודה בן חמו: זה נמצא בשכונות המזרחיות, ליד בתי הספר העציון ורמז, לא רחוק מטבע.
יהודה בן חמו: סך הכל חנכנו את המבנה הזה לפני חודשיים או שלושה, יחד עם הקהילה היהודית של פעילי קרן היסוד בשבדיה, משפחה שגרה בכפר סבא וגרה שם, הם יצרו את הקשר.
יהודה בן חמו: עשינו מאטצ'ינג הם נתנו בסביבות 500,000 דולר ואנחנו נתנו אפילו קצת יותר, עם הפיתוח וההפעלה עלינו.
יהודה בן חמו: ברשותכם כמה מלים על הקהילה האתיופית.
יהודה בן חמו: סך הכל בכפר סבא יש כ-135 משפחות אתיופיות.
יהודה בן חמו: יחד עם זאת, אני חושב שאם נסתכל על סדר הגודל של כח האדם שעוסק בקהילה האתיופית, אני חושב שזה המפתח לכך ששומעים אותם פחות אצלנו.
יהודה בן חמו: מה הכוונה?
יהודה בן חמו: יש הרבה מאוד עובדים מקרב המחלקה לנוער, מקרב אגף הרווחה, אגף החינוך, ובהחלט יחסית הם מעט אבל מטופלים בצורה מאוד מאוד ישירה.
אברהם מיכאלי: מבני הקהילה?
יהודה בן חמו: חלק מהעובדים הם בני הקהילה.
יהודה בן חמו: יש עובד סוציאלי מטעם הקהילה, יש מדריכי נוער מטעם הקהילה.
יהודה בן חמו: ברשותכם, במלה אחת, גם על הצד הפוליטי.
יהודה בן חמו: למרות שאין להם פה משקל משמעותי, יש להם חבר מועצה שהוא פעיל והוא מרכז את הפעילות, לא רק של הקהילה האתיופית---
דני דנון: הם גרים ביוספטל?
יהודה בן חמו: מרביתם ביוספטל, 90 משפחות בערך ביוספטל, כ-40-45 משפחות במרכז העיר.
יהודה בן חמו: אנחנו עדים היום לשני פרחי טיס מבני הקהילה, חלקם משתלב במערכת החינוך של בתי הספר העיוניים.
יהודה בן חמו: ישנם מספר קצינים בצה"ל, הם משתלבים בצורה מאוד טובה בעיר.
אורי מקלב: כמובן שאנחנו חוגגים את חג הסיגד, את יום הזיכרון.
אורי מקלב: הייתי מבקש, ברשותך, אם אפשר לקדם גם, שהחגים ייכנסו לתוך יומנים, לתוך---
אברהם מיכאלי: אנחנו חוקקנו את חוק הסיגד לפני כשנה וזה הפך להיות חג לאומי, לא רק ליומנים, זה ייכנס לתכנית הלימודים של כל בתי הספר וזה אחד החוקים החיוביים שחוקקנו.
דני דנון: אנחנו גם מעבירים ב-15, בלי נדר, דנה, את החוק של השילוב של יוצאי אתיופיה?
דני דנון: זה החוק של שיעור יוצאי אתיופיה במגזר הציבורי.
דני דנון: אנחנו מעבירים חוק שיחייב גם אתכם, יהודה, לשלב יוצאי אתיופיה במגזר הציבורי, זה בכל רשות עירונית, בכל---
יהודה בן חמו: קיבלתי את הצעת החוק, ענינו לכם כבר, שאצלנו עברנו את המכסה.
יהודה בן חמו: הם מאוד מאוד משתלבים, באמת.
אברהם מיכאלי: כמה תיקים ברווחה של יהודים מקהילת אתיופיה יש לכם בעירייה?
אברהם מיכאלי: כי אתה מציין מצב מצוין של חבר'ה שנקלטו והכל בסדר, עדיין הם נשארו בגדר הרווחה?
יהודה בן חמו: חלקם, אפילו המשמעותי, כן.
אברהם מיכאלי: אחוזים, תן לי נתון.
יהודה בן חמו: אין לי נתון פה, נציגת הרווחה לא הגיעה היום לישיבה כאן, אני אספק לך את הנתונים.
אורי מקלב: גם בנושא של ההנצחה אנחנו יכולים לדבר על האנדרטה, של העולה.
מאוריסיו אסנמיל: ההתאחדות שלנו בונים את האנדרטה לזיכרון לאנשים שמתו בקהילה היהודית שלנו בבואנוס איירס וגם לפיגוע בשגרירות הישראלית בארגנטינה.
אורי מקלב: אנחנו רואים כאן את האבן.
אורי מקלב: האבן הזאת היא אבן מהשגרירות.
מאוריסיו אסנמיל: האבן מקורית מהבניין.
יהודה בן חמו: פה, ברחוב הבונים.
אריאנה חדקל: אנחנו קיבלנו את השטח מהעירייה ברחוב הבונים ועשינו את זה והיה שם טקס ב-15 ביולי, ביום הפיגוע של הקהילה בארגנטינה.
אריאנה חדקל: אנחנו נקווה שבכל שנה יהיה טקס שראש העיר שלנו---
יהודה בן חמו: אני רוצה לומר פה מלה בנושא הזה.
יהודה בן חמו: קודם ראינו את הכיתובית שהיתה על האנדרטה, זו יוזמה ברוכה של בני הקהילה כאן.
יהודה בן חמו: כפי שצוין פה קודם, יש פה קהילה מאוד מאוד ענפה של דוברי ספרדית, קהילה שבהחלט תורמת רבות להלכי הרוח לא רק בתוך הקהילה שלהם אלא בכלל, משפיעים בצורה יוצאת מגדר הרגיל.
יהודה בן חמו: כשאני נכנסתי לעירייה, לפני שבע שנים, מצאתי פה תשתית מאוד טובה, אין אגף שאין בו דוברי ספרדית בכל התפקידים, בכל הרמות, מנהלי בתי ספר, מנהלי מחלקות, מנהלי מדורים, ובהחלט קהילה שמשפיעה פה.