GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: הנושא הזה על סדר יומה של הוועדה, בהמשך הגיעו גם בקשות של חבר הכנסת יוחנן פלסנר וניצן הורוביץ שנמצאים איתנו.
דני דנון: נמצאים איתנו גם חברי הכנסת אברהם מיכאלי ומרינה סולודקין, נמצא איתנו גם נתן אשל מנהל לשכת ראש הממשלה שהגיע לנושאים חשובים אחרים, אנחנו משאירים אותו פה איתנו, ונמצאים כאן נציגים של ארגונים שונים.
אברהם מיכאלי: דע לך שהנושא הזה הוא הכי חשוב בסדר היום שלו, הוא מטפל בו בצורה מסורה.
דני דנון: נשמח לשמוע מנתן אשל.
דני דנון: נמצאים איתנו נציגים מהסוכנות היהודית ומארגונים נוספים שעוסקים בעלייה.
דני דנון: אדוני כבוד הרב, הנושא איתו הגענו אליך היום הוא נושא חשוב מאוד – נושא העלייה.
דני דנון: כולנו כאן בחדר רוצים לראות עולים.
דני דנון: בשנה האחרונה הגיעו לישראל כ- 19,000 עולים, אנחנו רוצים לראות עוד עולים.
דני דנון: לאחרונה היו מספר מקרים של יהודים שעברו גיור אורתודוקסי בצפון אמריקה, בעיקר בארצות הברית, היו בעיות עם הגיור ונוצר מצב, אמנם לא במספרים רבים, שעלייתם של יהודים עוכבה בגלל שהגיור שלהם לא הוכר, מבחינתנו וכמו שאתה אומר תמיד, כל יהודי הוא עולם ומלואו.
דני דנון: בחרתי להגיע לכאן, כי היו דיבורים שמתבצעת עבודה ודברים נעשים, וגם היו קולות מכיוונים שונים.
דני דנון: אמרתי שהטוב ביותר זה להגיע ללשכתך כדי שנשמע על הדברים שנעשים וכן נשמע את החברים הנוגעים בעניין, וכדי לצאת מפה עם החלטה ומסר משותפים.
דני דנון: לדעתי יש כאן מפלגות, זרמים וגם מחלוקות אבל המאחד את כולנו הוא שכולנו רוצים לראות עוד יהודים שעולים לישראל.
דני דנון: אני מודה לך שוב - - -
מרינה סולודקין: אולי לא כולם רוצים לראות יותר עולים?
דני דנון: חברת הכנסת מרינה סולודקין, לדעתי אין הרבה נושאים שכולנו מסכימים עליהם, נושא העלייה כן מצליח לאחד כמעט את כל חברי ועדת העלייה והקליטה, אולי לא את כל חברי הכנסת.
דני דנון: אני מודה גם לנתן אשל האחראי על מערך הגיור במשרד ראש הממשלה וגם לנציגים שנמצאים כאן.
דני דנון: כבוד הרב אני אתן לך להציג את הדברים לפני שנשמע את האנשים.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, מקובל שלפני הדיון מציגים את הסוגיה, זה דיון מהיר.
דני דנון: זה גם דיון מהיר.
דני דנון: מועד הדיון נקבע לפני ההצעה לדיון המהיר, וצרפנו את הדיון המהיר לדיון הזה.
יוחנן פלסנר: פעם ראשונה שאני שומע את זה.
דני דנון: זה מה שנקבע ולכן אני אבקש מהרב שלמה עמאר לומר מספר דברים בפתיחה.
דני דנון: לאחר מכן נשמע את חברי הכנסת ואת הנציגים השונים שנמצאים כאן איתנו.
דני דנון: בבקשה כבוד הרב.
הרב שלמה עמאר: שלום, ברוכים הבאים בשם ה', כבוד היושב ראש, כבוד נתן אשל, חברי הכנסת, נמצא איתנו הרב דרוקמן, שהוא ראש מערך הגיור, וגם אישים נכבדים, כולם יבואו על הברכה.
הרב שלמה עמאר: לדעתי כולם פחות או יותר מודעים לבעיה, מה שאנחנו מכירים בגיורים או לא מכירים זה בירור עם נעשה הגיור על פי ההלכה או לא נעשה על פי ההלכה.
הרב שלמה עמאר: גם אם מדובר ברבנים אורתודוקסים אנחנו מבררים אם הגיור נעשה על פי ההלכה – אז נחנו אומרים זה מוכר, כלומר יכולים להתחתן וכשרים לכל עניין היהדות, אם הגיור לא נעשה על הפי ההלכה אז גם אם המגייר הוא רב אורתודוקסי אנחנו לא מכירים.
הרב שלמה עמאר: זה הנוהל שהיה עד היום.
הרב שלמה עמאר: מאחר ובג"צ נתן הכרה לעניין של זכויות, גם אם הגיור של אדם נעשה שלא על פי ההלכה, כלומר לעניין אזרחות, שהייה בארץ וכדומה.
הרב שלמה עמאר: התעוררה השאלה איך יתכן שישנים כמה רבנים אורתודוקסים שאנחנו לא מכירים בהם על פי ההלכה, שבסוף הם לא יגרעו מכאלה שלא מגיירים על פי ההלכה.
הרב שלמה עמאר: זו שאלה באמת רצינית, לא זלזלנו בה לרגע אחד.
הרב שלמה עמאר: מרגע שהסוגיה עלתה ישבנו ושקלנו אותה בכבוד ראש.
הרב שלמה עמאר: מצאנו שיש גם צדדים משפטיים ועל כן הבאתי את הסוגיה לכל הנוגעים בדבר, היועצים המשפטיים.
הרב שלמה עמאר: הגיעו לכאן מהפרקליטות אנשים נכבדים מאוד וגם הם אמרו שעולה שאלה שצריך לבדוק אותה.
הרב שלמה עמאר: הם קיבלו עליהם לשבת יחד ולהכין הצעה מסודרת מבחינתם שתהייה מתוקנת על פי החוק.
הרב שלמה עמאר: כמובן שאחרי שהם יביאו את ההצעה אנחנו נשב עם ראש מערך הגיור וכל הנוגעים בדבר ונוציא דבר מתוקן.
הרב שלמה עמאר: אני לא יכול לנקוב בתאריך מסוים, אבל אני מתאר לעצמי שבסביבות חודש ימים הם ישלימו את מלאכתם, אולי אפילו קודם, כך אני מעריך.
הרב שלמה עמאר: לא הצלחתי לקבל מהם תאריך מדויק.
הרב שלמה עמאר: כמובן שכאשר תהייה תשובה אנחנו נדאג לעדכן את היושב ראש ואת הנוגעים בדבר.
דני דנון: אני רוצה לבקש מחברי הכנסת שביקשו להתייחס, אני מבקש להדגיש שאנחנו מתמקדים בגיורים האורתודוקסים, זו מטרת הדיון היום.
דני דנון: נשמח לקיים דיונים בוועדה גם על נושאים אחרים חשובים.
דני דנון: חבר הכנסת יוחנן פלסנר בבקשה.
יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב ראש.
יוחנן פלסנר: אני מבקש להודות על קיום הדיון המהיר, מה גם שסברתי יחד עם חברי חבר הכנסת ניצן הורוביץ וחברים אחרים שדיונים כאלה ראוי שיתקיימו בכנסת עם כל הכבוד האדיר שאני רוכש לרב הראשי, אני מודה לו שהוא מארח אותנו.
יוחנן פלסנר: אני חושב שזה נושא שנוגע וקשור למשרד הרלוונטי שהוא משרד הפנים והמוסד הממלכתי הרלוונטי בתוך משרד הפנים זו רשות האוכלוסין.
יוחנן פלסנר: אנחנו לא צריכים לדון כאן בסוגיה המורכבת והקשה, כנראה שלא נתפור אותה היום, לא נתפור את הכרה בגיורים ומי ירשם ברבנות הראשית כיהודי.
יוחנן פלסנר: אלו נושאים מורכבים ואנחנו מכירים בבעייתיות.
יוחנן פלסנר: השאלה כאן היא 'חוק השבות'.
יוחנן פלסנר: השאלה כאן מי מחליט כיצד ימומש 'חוק השבות'.
יוחנן פלסנר: בג"צ קבע ב- 2004 או ב- 2005 שמי שהתגייר גיור קונסרווטיבי, רפורמי וכמובן אורתודוקסי בקהילה מוכרת יכול לממש את זכותו לעלות לארץ על פי 'חוק השבות'.
יוחנן פלסנר: אתם יודעים שהמצב הפרדוקסאלי שנוצר, הוא שחוק השבות מאפשר ללא יהודים לעלות למדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: יש כאן שאלה היסטורית ושאלה שנוגעת לזהות המדינה ואיך אנחנו תופסים אותה, והיא קושרה לאופן שבו הנאצים התייחסו ליהודים בהתייחסות גזעית ולא בהתייחסות דתית, אמרו אם אתה מזרע ישראל אז אנחנו נהרוג אותך.
יוחנן פלסנר: אמרנו שמי שבין השאר נרדף בשל יהדותו אנחנו נאפשר לו לעלות לארץ בשל יהדותו.
יוחנן פלסנר: כמו שאנחנו יודעים זאת הסיבה ש 'חוק השבות' אפשר החל משנות ה- 90 ללמעלה ממיליון מעולי חבר העמים לשעבר לעלות, כאשר הערכות הן שכ- 300,000 מתוכם הם מזרע ישראל אבל הם אינם יהודים על פי ההלכה.
יוחנן פלסנר: לכן 'חוק השבות' ומימושו בכלל אינו קשור לסוגיה מי הוא יהודי על פי ההלכה, זו סוגיה יותר רחבה.
יוחנן פלסנר: אני חושב אדוני הרב שזה לא נכון שיסבכו אותך בסוגיה הזאת, לא כל תפוח אדמה לוהט צריך להתגלגל לפתחך.
הרב שלמה עמאר: אתה מתכוון, שיש לי מספיק תפוחי אדמה לוהטים.
יוחנן פלסנר: בדיוק.
יוחנן פלסנר: כשנגיע לסוגיה של הגיורים בצבא, שגם היא סוגיה כאובה, אני מניח - - -
אברהם מיכאלי: עברנו את זה - - -
יוחנן פלסנר: אני חושב שעדיין לא עברנו אותה, אבל זו סוגיה אחרת.
אברהם מיכאלי: זו פוליטיקה לדוש בזה שוב.
יוחנן פלסנר: אני בכוונה לא רוצה לפתוח את זה.
אברהם מיכאלי: היא כבר נגמרה.
יוחנן פלסנר: היא נגמרה, אבל לעולים עושים עדיין בעיות.
יוחנן פלסנר: היא לא נגמרה, היא נגמרת כשאומרים כאן בכנסת ובמסדרונות שהיא נגמרה.
אברהם מיכאלי: הרב חתם על הכל, מה אתה רוצה?
יוחנן פלסנר: השאלה, האם יש בעיות בשטח?
אברהם מיכאלי: אין בעיות.
יוחנן פלסנר: אני לא רוצה לפתוח את הדיון הזה, אנחנו נמצאים בוועדת העלייה והקליטה.
יוחנן פלסנר: הבעיה היא כזאת, העולים שעברו בקהילות מוכרות: רפורמיות או קונסרווטיביות נרשמים במרשם האוכלוסין ואף אחד לא מצפה מהרבנות הראשית, אני הייתי רוצה שזה יקרה שירשמו אותם כיהודים במדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: אבל מה קורה עם האורתודוקסים?
יוחנן פלסנר: צריך להבין שיש רק עשרה בתי דין אורתודוקסים מוכרים מתוך כ- 1,800 קהילות אורתודוקסיות בצפון אמריקה.
יוחנן פלסנר: זאת אומר שהרוב הגדול של הקהילות האורתודוקסיות בצפון אמריקה אינן מוכרות לצורך ביצוע גיורים.
יוחנן פלסנר: איזה מסר אנחנו מעבירים להם כשאתה לא מאפשר עלייה לארץ, למי שעבר גיור בקהילה לא מוכרת?
יוחנן פלסנר: מתוך ה- 1,800 הקהילות האלה יש שמבצעות גיור אחד או שניים בשנה, יש כאלה שלא מגיירות וכאלה שמגיירות שישה, איזה מסר אתה מעביר להם?
יוחנן פלסנר: אתם לא חלק מאיתנו, אתם לא יהודים באמת.
יוחנן פלסנר: אנחנו לא נכנסים לכל שאלת ההכרה כי זאת שאלה אחרת.
יוחנן פלסנר: בעבר, הייתה פרוצדורה שמי נתן את הסיוע הזה למדינת ישראל ואמר מי היא קהילה מוכרת הייתה הסוכנות היהודית.
יוחנן פלסנר: הסוכנות פרוסה בשטח ואומרת זאת לא קומבינה זו באמת קהילה, היא קיימת.
יוחנן פלסנר: לצורך 'חוק השבות' זה בסדר ואתה לצורך הבדיקות שלך, אני לא רוצה לפתוח את הדיון, אדוני הרב יש כאן שאלה אחרת לחלוטין.
יוחנן פלסנר: אני בסך הכל מבקש.
יוחנן פלסנר: יכול להיות שבתום לב רשות האוכלוסין, יכול להיות שבלי מחשבה פנתה לרבנות הראשית וביקשו "תעזרו לנו לקבוע מהי קהילה מוכרת".
יוחנן פלסנר: ברגע שפונים אליך בוודאי שאתה תחיל את אותם סטנדרטים שאתה מחיל לגבי מי שאתה רושם כיהודי.
יוחנן פלסנר: מאחר שמשרד הפנים ורשות האוכלוסין והמרשם הם שני מסדי נתונים אחרים לגמרי, אני מציע לך אדוני הרב, אתם באמת לא קשורים לעניין הזה.
יוחנן פלסנר: הגורם הרלוונטי היא רשות האוכלוסין, משרד הפנים, שר הפנים, נא לשחזר את הפרוצדורה שכבר הייתה קיימת שבאמצעות הסוכנות קובעים מהי קהילה מוכרת, וזאת כדי שלא יבואו סתם "ישראלים" שמשיגים דרכון ישראלי בסוג של הונאה ומעשי מרמה.
יוחנן פלסנר: אין יותר זמן כאן לחכות כי יש כאן אנשים שכבר עלו, אנשים יקרים שפוגעים בהם, פוגעים בקהילות שלהם כאילו שנגמר לנו עם מי לריב, הסתבכנו עם כל הגויים שעכשיו עם אחרוני היהודים אנחנו צריכים להסתכסך.
יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני הרב ואדוני היושב ראש.
דני דנון: בהמשך אנחנו נבקש התייחסות ממר נתן אשל וממשרד הפנים.
יוחנן פלסנר: מי כאן ממשרד הפנים?
יוחנן פלסנר: זה הגורם החשוב.
דני דנון: היועץ המשפטי של משרד הפנים, הוא יתייחס לעניין.
דני דנון: חבר הכנסת ניצן הורוביץ בבקשה.
ניצן הורוביץ: תודה אדני היושב ראש, כבוד הרב, חברים וחברות.
ניצן הורוביץ: אדוני היושב ראש, אני מצטרף לדברי חברי חבר הכנסת יוחנן פלסנר, לא היינו מלכתחילה צריכים לעזוב את משכן הכנסת.
ניצן הורוביץ: ראוי שהדיון הזה יתקיים במשכן הכנסת, יש לנו כנסת מכובדת, יש הפרדת רשויות במדינת ישראל.
ניצן הורוביץ: אני פניתי בעניין הזה גם ליושב ראש הכנסת, לכן בפתח דבריי אני רוצה להביע מחאה על קיום הדיון כאן לא חלילה משום שאני לא מכבד את כבוד הרב, אני מכבד מאוד וגם את כל הנוכחים, פשוט יש כנסת.
דני דנון: מחר ניצן הורוביץ, זה לא הדיון הראשון שמתקיים כאן וגם לא האחרון, גם התשובה שקיבלת מיושב ראש הכנסת הייתה בהתאם.
ניצן הורוביץ: יש לנו הרבה תקדימים ואם אנחנו נעלה כל פעם ללשכה כזאת או אחרת של הרשות המבצעת אז תהייה בעיה גדולה מאוד.
יוחנן פלסנר: הרבנות מכובדת, אבל היא לא קשורה לעניין הזה.
ניצן הורוביץ: לגופו של עניין, על פי הדין בישראל הכרה ב 'חוק השבות' לצורך מתן אזרחות ישראלית היא בידי משרד הפנים.
ניצן הורוביץ: על פי בג"צ בגיורים רפורמים וקונסרבטיביים שנעשים בחוץ לארץ ניתנת ההכרה לצורך העלייה לישראל ולמתן אזרחות.
ניצן הורוביץ: דווקא בגיורים אורתודוקסים מעביר משרד הפנים את ההכרעה לידי הרבנות הראשית, כאן נוצר המצב הבעייתי שהרבנות הראשית מכירה רק בגיורים של קומץ קטן ביותר של רבנים בארצות הברית.
ניצן הורוביץ: אמר חבר הכנסת יוחנן פלסנר אמר עשרה, אני יודע על שבעה, נועצתי בעניין לפני הדיון הזה, שבעה מתוך מאות רבות של רבנים אורתודוקסים שחלקם אפילו חרדים שמגיירים בקהילות מוכרות וכדומה.
ניצן הורוביץ: לא חלילה שיש לי בעיה עם גיור רפורמי, או קונסרבטיבי.
דני דנון: אתה יודע, נסתרות דרכי ה', אבל כשאתה מגן על האורתודוקסים בארצות הברית, זה משהו כחריג במחוזותינו.
ניצן הורוביץ: תראה לאן הגענו, אפילו לשיטתכם החומרה הזאת ואי ההכרה ברוב הגיורים האורתודוקסים בארצות הברית דוחפת את המבקשים להתגייר לפנות לרפורמים או לקונסרבטיבים.
ניצן הורוביץ: אני אומר שוב שאני מאוד אוהב את הרפורמים והקונסרבטיבים.
ניצן הורוביץ: אבל תבינו ותראו את האבסורד.
ניצן הורוביץ: אם אנחנו מדברים כאן מתוך נקודת מבט ציונית ושאנחנו רוצים לעודד עלייה לישראל, אנחנו רואים בקהילה היהודית בארצות הברית בעלת ברית שלנו, ואנחנו חושבים שמאוד חשוב להתייחס ליהודי ארצות הברית במלוא הכבוד הראוי לא כיהודים סוג ב', לכן גם הבעיה הזאת צריכה להיפתר.
ניצן הורוביץ: אני מצטרף לחברי חבר הכנסת יוחנן פלסנר ואומר שזה אינו דבר בסמכות הרבנות הראשית, טועה משרד הפנים שהוא מעביר את ההכרעה בסוגיה הזאת לידי הרבנות הראשית, כי אין כאן שאלה של יהדות או הלכה, יש כאן שאלה של אזרחות ויש כאן שאלה של עלייה, זאת שאלה ציונית ממדרגה ראשונה.
ניצן הורוביץ: אני אסכם כאן, אני באמת מקווה שהדיון כאן יתנהל בצורה עניינית כי הבעיה אדוני כבוד הרב וחבריי הנכבדים, הבעיה היא בעיה אמיתית ביותר.
ניצן הורוביץ: אמיתית ביותר ומדובר בחייהם של מאות רבות של בני אדם.
דני דנון: תודה רבה, חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: יש לי כבוד להשתתף כאן בדיון.
מרינה סולודקין: אני אומר לכם שאני בכלל לא מופתעת שיש לנו עכשיו שאלה על הגיורים האורתודוקסים, אם יש שאלות על גיורים בתוך הארץ ואם לפני כמה זמן היינו צריכים להגיע לרב דרוקמן ולגיוריו ומנגד לאלה שלא קיבלו את הגיורים בצבא, אני חושבת שזה היה רק עניין של זמן מתי יהיה ספק בגיורים האורתודוקסים.
מרינה סולודקין: אני קיבלת מכתב תמיכה מהרב יובל נוף מבולטימור בנושא זה.
מרינה סולודקין: אני יכולה לומר לכם שזו דרך מאוד מסוכנת בגלל שאם אנחנו לא דתיים אנחנו בעצם לאומיים.
מרינה סולודקין: כאן אני רואה עימות בין דת וללאום ואני לא מקבלת את זה.
מרינה סולודקין: מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.
מרינה סולודקין: לכן אני חושבת שהדרך היא מאוד מאוד מסוכנת, ולצערי הרב בגלל שאני מאוד מעריכה את הרבנים הראשיים ושאני מכירה שהרבנים הספרדים יותר ידידותיים לעניין הגיור מאשר מהאשכנזים החרדים.
מרינה סולודקין: אבל זו הדרך לחיסולה של הרבנות הראשית.
דני דנון: חבר הכנסת אברהם מיכאלי בבקשה.
אברהם מיכאלי: תודה אדוני היושב ראש.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהרב הראשי לא הזמין אותנו לבוא לפה מיוזמתו.
אברהם מיכאלי: הוועדה ביקשה להגיע לפה, זה כבוד גדול לנו שהרב הראשי מקבל אותנו בלשכתו, כפי שחבריי היו מצפים שנשיא בית המשפט העליון יקבל אותנו לפגישה כזאת או אחרת.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים להודות לרב.
אברהם מיכאלי: זו לא הפעם הראשונה שקיימנו כאן דיון בסוגיות רגישות שהרב באמת יכול לתרום מזמנו, באמת יכולנו לקיים את הדיון במשכן הכנסת המכובד מאוד אבל הרב הראשי בטח לא היה מגיע לשם, לכן זה כבוד גדול לנו שהרב הראשי מביע ישירות את עמדתו בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: אני מברך אותך על כך שקיימת את הדיון כאן.
אברהם מיכאלי: תודה לרב שהסכים לקבל אותנו.
אברהם מיכאלי: רבותי, בכל פעם שהמושג "גיור" עולה זה באמת "תפוח אדמה לוהט" כמו שהרב הגדיר.
אברהם מיכאלי: כולנו נהנים לדוש ולדוש בכל פעם מחדש ולעורר שוב מחלוקות בעניין.
אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו נגררים בהרבה מאוד במקרים לסוגיות, אין לנו בררה כי ברגע שזה עולה צריך להתייחס אליהם, אם נעלים או נעצום עין ונאמר ששום דבר לא קרה אז זה יהיה בגדר 'שתיקה כהודאה' בדברים מסוימים.
אברהם מיכאלי: הרב אמר בצורה ברורה שהתעוררה כאן בעיה וחייבים להתייחס אליה.
אברהם מיכאלי: אם הרב לא יתייחס אליה ואם הרב לא יביע את דעתו בסוף יגידו שהרב הראשי בגדר 'שתיקה כהודאה' הסכים ובסוף ירשימו את הגיורים האלה ללא שום בעיה.
אברהם מיכאלי: גם רבנים אורתודוקסים יכולים לטעות ולקבל החלטות פגומות בענייני גיור.
אברהם מיכאלי: לכן אנחנו עומדים על כך ורוצים שענייני הגיור יפסקו על ידי רבנים מוסכים על ידי הרבנות הראשית.
אברהם מיכאלי: בין החברים כאן יש ויכוח אבל בסופו של דבר מדינת ישראל תצטרך להכריע בשלב כזה או אחר.
אברהם מיכאלי: נכון שהסוגיה היום היא על לא הדיון הגדול, כך אני קורא לזה, הרב מטפל בו וראש הממשלה מטפל בו, יושב ראש הסוכנות היהודית מטפל בו.
אברהם מיכאלי: מדובר בסוגיה העיקרית שכנראה בזה יוכרע העניין.
אברהם מיכאלי: התעוררה כנראה סוגיה כפי שחבריי הזכירו כאן את העניין של צה"ל, לא הרב הראשי עורר את הסוגיה של צה"ל, הפרקליטות והמשפטנים עוררו אותה ובסוף זה התגלגל להכרעתו של הרב הראשי לישראל, והרב הראשי לישראל הכריע בסוגיה.
אברהם מיכאלי: אולי לאנשים לא נוח שלפעמים זה לא שלום עכשיו ומיד, זה לא עובד כך.
אברהם מיכאלי: העניינים האלה צריכים להיות מוכרעים בשיקול דעת כי זה גורלו של עם ישראל.
דני דנון: אני רוצה לבקש מהיועץ המשפטי של משרד הפנים, דניאל סלומון להתייחס ואולי לספר לנו קצת על עבודת הצוות, איך היא מתקדמת.
דני דנון: קיבלתי קולות שאני לא יודע אם הם הגיעו אליכם, על כך שיש רבנים שלצערנו הרב שעשו קצת מהגיור עניין עסקי, כלומר התנו אותו בתשלומים גובהים והפכו את זה לביזנס.
דני דנון: האם גם את הנושא הזה אתם בודקים בעבודת הצוות שלכם?
דניאל אילון: ראשית אני רוצה להבהיר קודם שצריך לעשות הבחנה בין היבטים שהם פרוצדוראליים בכל מה שקשור בלווי הנעים והמהיר של המתגיירים להיכנס לארץ לבין רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול.
דניאל אילון: בין היבטים פרוצדוראליים לבין ההיבטים המשפטיים שנוגעים למעמדו של שר הפנים או הרב הראשי בהקשר הזה.
דניאל אילון: קודם כל נוצר הרושם שאנחנו מתכנסים בגלל איזה שינוי עקרוני שנעשה בהקשר הזה, אני רוצה לומר שלא היא.
דניאל אילון: יכול להיות שישנם שנויים בשטח בין אם זה בגלל היקפי המתגיירים או האופן שהם נכנסים לישראל.
דניאל אילון: מאז ומתמיד, אני מיד אסביר את העניין הזה, הפנייה של שר הפנים אל הרב הראשי נעשתה באותה דרך שהיא נעשית היום.
דניאל אילון: כעת אני אבהיר את העניין.
דניאל אילון: אנחנו מדברים על סמכותו של שר הפנים, משרד הפנים על פי 'חוק השבות', כפי שהזכירו כאן בג"צ קבע שבגיורי חוץ לארץ, כשאנחנו מדברים על קהילה יהודית מוכרת, הכוונה היא לקהילה מבוססת ופעילה בעלת זהות יהודית משותפת וידועה, וזאת כדי למנוע ניצול לרעה של הליך הגיור.
דניאל אילון: כשאנחנו מדברים על הזרמים האחרים, לצורך העניין הקונסרבטיביים והרפורמיים, וכאשר מדובר במקרים השוטפים הסוכנות היהודית עושה עבודה מצוינת בחוץ לארץ לגבי שלושת הזרמים ומטפלת באופן טוב ויעיל לגבי כל אותם מקרים שהם המקרים השוטפים, רבנים מוכרים, קהילות מוכרות וכדומה.
דניאל אילון: כאשר מדובר באותם מקרים חריגים ומיוחדים, כאשר עולות שאלות העניין מועבר לארץ למשרד הפנים לצורך ברור נוסף.
דניאל אילון: כאשר מדובר בקהילות הרפורמיות והקונסרבטיביות, אנחנו פונים לנציגי הזרמים בישראל כדי להשתמש במומחיות שלהם בכל מה שנוגע להכרה באותן קהילות וברבנים.
שאול פרבר: דניאל סלומון, ששכחת משהו בקריטריונים.
שאול פרבר: קהילה מוכרת, מוגדרת על ידי המוסדות הקהילתיים המקומיים, אז איך זה שאתם פונים לנציג הקהילות כאן?
דני דנון: אני מבקש להתמקד בנושא האורתודוקסי בבקשה.
יוחנן פלסנר: השאלה העיקרית היא מהי קהילה ולא מיהו יהודי.
דניאל אילון: השאלה העיקרית היא אכן מהי קהילה, מכיוון שהסמכות היא של משרד פנים לעשות את הברורים האלה, אני אומר שבאותם מקרים חריגים שלסוכנות אין תשובה ברורה, משום שמדובר בקהילה חדשה רב נוסף וכדומה, הם עוברים לארץ לבירור, וזה מאז ומתמיד, בארץ אנחנו פונים גם לגבי זרמים אחרים לנציגיהם בישראל, ולגבי קהילות אורתודוקסיות אנחנו פונים לרב הראשי לישראל.
דניאל אילון: לא בגלל שאנחנו מעבירים אליו את 'תפוח האדמה הלוהט' הזה, להיות פוסק לעניין 'חוק השבות', הסמכות הזאת היא של שר הפנים.
דניאל אילון: אנחנו פונים לרב ראשי, כמומחה לעניין הקהילות האורתודוקסיות, כדי שימליץ לנו לגבי קהילה מוכרת או רב מוכר, שאנחנו לעניין 'חוק השבות' בלבד ולא לעניין סמכויותיו האחרות של הרב הראשי, פונים לקבל החלטה לגבי מיהו בעל הזכות לעלות לישראל.
יוחנן פלסנר: כמה קהילות מוכרות היום יש לך מתוך כ- 2,000 קהילות אורתודוקסיות בצפון אמריקה?
הרב שלמה עמאר: אם תרשו לי אני בהמשך אומר כמה מילים על זה, ואז תבין את הדבר בדיוק.
דני דנון: בסוף הרב יסכם את הדברים.
דני דנון: יש לי שאלה אליך עורך הדין דניאל סלומון, למה זה צץ עכשיו?
דניאל אילון: אני לא משוכנע שאני יודע למה זה צץ.
דניאל אילון: לדעתי, הבעיות שהתעוררו היו בעיות בירוקרטיות, בגלל אופן הטיפול בכל מה שנוגע לבירוקרטיה ולאופן שיתוף הפעולה וזה נושא אחד.
דניאל אילון: זה נשמע, כאילו משרד הפנים החליט בזמן האחרון לפנות לרב ראשי, זה דבר שנעשה, קשה אפילו לומר ממתי, זה נעשה מאז ומתמיד.
דני דנון: הרב שאול פרבר, בבקשה.
שאול פרבר: ראשית אני רוצה גם להודות ליושב ראש הוועדה ובמיוחד לרב הראשי שהסכים לארח אותנו היום בנושא כל כך חשוב.
שאול פרבר: אני חושב שהנושא כאן היום הוא, הגדרה או חוסר הגדרה מבחינת הקריטריונים של משרד הפנים, ביחס למי היא קהילה מוכרת.
שאול פרבר: בהעדר קריטריונים ברורים, אני מבין את ההתנהלות, השאלה אם ההתנהלות הזאת היא רלוונטית למפה היהודית כיום בעולם.
שאול פרבר: אני חוזר על דבריו של חבר הכנסת יוחנן פלסנר, שבעצם נוצר כאן מצב אבסורד מבחינתי כאן כרב אורתודוקסי, בכך שהגיורים שנעשו על ידי הזרמים האחרים כן מקבלים אזרחות ורישום מיד והגיורים של הזרם אליו אני משתייך לא.
שאול פרבר: ברשות כבוד היושב ראש אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למי שהבאתי במיוחד היום, רב של קהילה אורתודוקסית הכי גדולה בוושינגטון רבתי בארצות הברית, הוא יסביר שהגיורים שלנו בשלושים השנים האחרונות היו מקובלים כאן לצורך העלייה.
שאול פרבר: הוא יסביר כעת שיש לו למעלה מ- 40 גרים.
שאול פרבר: הוא יסביר שאנשים שהוא גייר אותם לא רק שהם התקבלו בסבר פנים יפות כאן בארץ, הם עלו כעולים ושירתו בצה"ל, הוא הופתע לשמוע שכיום אנשים שהוא גייר בעבר, לא רק בהווה, אלא גם בעבר, לא יכולים לקבל מעמד כאן.
יעקב טסלר: זה כבוד גדול להיות עם הרב שלמה עמאר ועם הרב דרוקמן.
דני דנון: אתה גר בוושינגטון?
יעקב טסלר: אני מפלורומק מרילנד, אבל יש וועד בוושינגטון, פלורומק ונורמן וירג'ינה של רבע מיליון יהודים, אני הרב של הקהילה הכי גדולה בתוך האזור, בערך חמש מאות משפחות אורתודוקסיות.
יעקב טסלר: למדתי כאן בישיבת הר ציון עם הרב עמיטל והרב ליכטנשטיין, אני למדתי עם הרב סולובצ'יק גדול הדור זצ"ל, אני קבלתי את ההסמכה מהרב סולובצ'יק.
יעקב טסלר: יש לי קהילה ויש לי בערך 300 גרים שאני למדתי איתם, במשך שלושים שנה בניתי את הקהילה מההתחלה.
יעקב טסלר: כעת יש לי 500 משפחות ואני גם בוועד ההסתדרות הרבנים באמריקה, יש לי הרבה גרים שנמצאים כעת בארץ.
יעקב טסלר: אני עכשיו בעצמי בתהליך עלייה כי אמרתי שאני צריך ללמד אותם את כל מה שיש לי, אבל אני לא יכול ללמד אותם את כל מצוות העלייה.
יעקב טסלר: כעת אני בתהליך עלייה אם ירצה ה'.
יעקב טסלר: בזכות זה יש לי מספר רב של אנשים שרוצים לעלות איתי, אפילו הגרים שלי.
יעקב טסלר: אבל אני לא יודע למה אני פה כי אני רב אורתודוקסי, יש לי קהילה כבר שלושים שנה, הסמכה שלי היא מהרב סולובצ'יק.
דני דנון: אתה מבחינתך, מכיר בסמכות של הרבנות הראשית בישראל?
יעקב טסלר: לפני זה כן, לא הייתה בעיה.
דני דנון: מה זאת אומרת, והיום?
יעקב טסלר: אני לא יודע, אני לא יודע מה הבעיה כעת.
דני דנון: מתי הבעיה התחילה אצלך?
דני דנון: לפני שנה, חמש שנים, חודש?
יעקב טסלר: בערך שנתיים.
יעקב טסלר: אני למדתי איך לעשות גיור מהרב מרדכי ווליג, אנחנו ביחד.
יעקב טסלר: אבל בגלל שאני לא ברשימה של עשרים וחמישה רבנים, אז יש לי בעיה כעת?
יעקב טסלר: יש אולי חמישה או שבעה ועדים לגיור בכל אמריקה, זה הכל.
יעקב טסלר: בגלל שאני לא ברשימה של עשרים וחמישה רבנים אז יש לי בעיה?
יעקב טסלר: אני מחמיר עם ההלכות.
דני דנון: למה אתה לא ברשימה שלהם?
יעקב טסלר: אני לא יודע, אני לא עשיתי שום דבר.
יעקב טסלר: אני גם ערכתי הרבה גיורים עם הרב בלופרונדר, שהוא ראש הועד שם.
יעקב טסלר: אני לא יודע למה יש לי בעיה, אני לא החלפתי שום דבר.
דני דנון: אני רוצה לבקש ממנכ"ל מחלקת העלייה של הסוכנות, מר , ראשית קבלתי במייל הודעה שאתה עומד לעזוב את תפקידך, אולי אפשר כאן בוועדה למנוע את העזיבה שלך, אנחנו נצביע, בעזרת ה' זה מה שנעשה כי אתה עושה עבודת קודש.
יוחנן פלסנר: אולי אתה מוכן להתייחס גם לתפקידה של הסוכנות בעבר, ולסייע למדינה לקבוע מהי קהילה מוכרת?
דני דנון: אתה רוצה את רשות הדיבור לפרופסור בנימין איש שלום שיתייחס?
: אולי קודם שבנימין איש שלום יתייחס ואולי אחר כך אני אומר מלה אישית.
דני דנון: בבקשה, פרופסור בנימין איש שלום.
בנימין איש שלום: מוריי ורבותיי, כבוד הרב.
בנימין איש שלום: אני מצטרף לאלה שמברכים על היענותו של הרב להזמין אותנו לדיון החשוב הזה.
בנימין איש שלום: ברשות
בנימין איש שלום: כם אני רוצה רק להצביע על הנתונים העובדתיים מבחינה פורמאלית שיצרו את המצב החדש.
בנימין איש שלום: עד לפני כשנתיים בערך התקיימו גיורים בארצות הברית על ידי רבני קהילות אורתודוקסים בכל קהילה וקהילה.
בנימין איש שלום: הגוף הייצוגי של הרבנים האורתודוקסים בארצות הברית, ה- RCA - ארגון הרבנים הגדול של הרבנים האורתודוקסים בארצות הברית שבו 1,000 חברים, הכיר בכל רבני הקהילות לכל דבר ועניין החל מנישואין וגירושין בבתי הדין של הקהילות, וכלה בגיורים.
בנימין איש שלום: לפני כשנתיים בערך יצאה הכרזה, אם אני טועה בתאריך וכבוד הרב בוודאי יתקן אותי, הכרזה שלא יוכרו באופן גורף גיורים אורתודוקסים שנעשים בארצות הברית, לא יוכרו כאן בישראל על ידי הרבנות הראשית.
בנימין איש שלום: דבר שגרם לדאגה רבה.
דני דנון: מי הכריז?
בנימין איש שלום: כבוד הרב הראשי.
בנימין איש שלום: הדבר הזה גרם לדאגה גדולה בארצות הברית בקרב הרבנים האורתודוקסים.
בנימין איש שלום: החלו מגעים ושיחות בין ראשי ה- RCA- ארגון הרבנים של אמריקה, לבין כבוד הרב הראשי.
בנימין איש שלום: בסופו של דבר נחתם הסכם שעליו הסכימו ראשי ה- RCA שיוקם גוף רבני מרכזי על ידי ה- RCA שאת ההסכמה על הרבנים שיוסמכו לגייר יתנו רבנים הנאמנים על כבוד הרב הראשי, הרב שכטר, הרב ויליג, והם יסמיכו את אותם רבנים באותו גוף רבני מרכזי בלבד ולהכיר בגיורים בארצות הברית, וגיורים שמוכרים על ידם הם הגיורים שיוכרו על ידי הרבנות הראשית כאן בישראל.
בנימין איש שלום: לצורך נישואין ולא לצורך אזרחות.
בנימין איש שלום: המצב החדש הזה שנוצר לפני כשנתיים, משנה את מעמד הרב הקהילתי בארצות הברית מקצה לקצה, כי בעצם הוא מעקר אותו מסמכויותיו בקהילה שלו, ולא מאפשר לו לגייר בקהילה שלו.
בנימין איש שלום: המצב הטבעי והנכון הוא, שהרב שמגייר בקהילתו אנשים שמצטרפים לקהילה, לומדים אצל הרב ומצטרפים לקהילה, מתפללים בבית הכנסת שלו, הם האנשים שהוא מסוגל להעיד גם על רצינות הגיור שלהם.
בנימין איש שלום: רב שיושב בגוף מרכזי שאיננו מכיר את החברים הללו והם אינם חלק מקהילתו יתקשה לעשות את זה ונוצר מצב אנומאלי.
בנימין איש שלום: הובא אלי דוגמה אחת, ממש לאחרונה, של אישה שהתגיירה על ידי בית דין אורתודוקסי – שלושה רבנים אורתודוקסים מארצות הברית חברים ב- RCA, שניים מהם אפילו מלמדים בישיביה אוניברסיטי, הגיור שלה לא הוכר על ידי הסוכנות היהודית לצורך העלייה, כי הסוכנות היהודית ביקשה ממשרד הפנים, ומשרד הפנים ביקש את האישור מהרבנות הראשית, הגיור שלה לא הוכר.
בנימין איש שלום: היא פנתה אלי ואני בקשתי מכבוד הרב שלמה רסקין, רבה הראשי של "אפרת" שמכיר אישית את הרבנים בהרכב הזה שיכתוב מכתך ושיעיד שהוא מכיר אותם אישית, ושהם רבנים אורתודוקסים כשרים, מוסמכים על ידי ה- RCA וכדומה - גם מכתבו לא הועיל.
בנימין איש שלום: היא קיבלה תשובה שלילית, ואיננה יכולה לעלות לארץ.
בנימין איש שלום: אני אומר שיש כאן בעיה אמיתית.
בנימין איש שלום: ההסכם הוא שורש הבעיה, ואני חושב שצריך להתמודד עם המצב הבעייתי שנוצר בעקבותיו.
בנימין איש שלום: אגב, הבעיה דומה גם באירופה, מפני שרבנים שמגיירים באירופה אינם יכולים לעשות את זה ללא אישור מכאן, בעיות הגיור באירופה ידועות כאן שנים רבות, ואני מציע לא להתעלם גם מהעניין הזה.
בנימין איש שלום: תודה.
דני דנון: אני אבקש מכבוד הרב לענות על הדברים, לסכם ולאחר מכן אנחנו נקריא את הודעת הסיכום.
יוחנן פלסנר: יש לי רק שאלה לנציג משרד הפנים.
יוחנן פלסנר: הם בסוף שולטים על פס הייצור, אני לא קיבלתי ממך תשובה, אני די בהלם מהמצגת שלך.
יוחנן פלסנר: איפה הנתונים, כמה קהילות מוכרות יש היום?
יוחנן פלסנר: אתה אמרת הכל כללי ושלא השתנה שום דבר.
יוחנן פלסנר: יש 2,000 קהילות היום, מהי הפרוצדורה היום להכיר בקהילה מוכרת?
יוחנן פלסנר: כמה קהילות מוכרות רשומות אצלך היום?
יוחנן פלסנר: שיענה לי.