GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציון פיניאן: תפשת מרובה, לא תפשת.
שלמה מולה: אני רוצה להגיד לאברהם – תראה, לפעמים כשמחוקקים חוק, החוק הוא צריך להיות גם ישים.
שלמה מולה: אתה לא רוצה להגיע למצב שבו יחוקקו את החוק, לא מיישמים את זה, כי קשה ליישם.
שלמה מולה: מכל מיני סיבות.
דני דנון: אנחנו נשארים עם המלצתו של חבר הכנסת פיניאן, משאירים את החוק כלשונו, משאירים את זה כ- 50.
דני דנון: בואו נתקדם, בבקשה.
שי בוזגלו: סעיף (ה) פשוט מיותר.
שי בוזגלו: אני רק, רקע קטן לסעיף (ה).
שי בוזגלו: סעיף (ה) הועתק מניסיון להעדפה מתקנת לאוכלוסייה ערבית, שם אולי הוא יכול להיות מיושם באיזה שהיא דרך.
שי בוזגלו: כאן, אין בו צורך, פשוט.
שלמה מולה: אני אתך.
דני דנון: מירב, לגבי סעיף (ה), יש לך בעיה למחוק אותו?
מירב תורג'מן: לא, אין לי בעיה למחוק אותו.
דני דנון: אני גם חושב.
מירב תורג'מן: ואם אנחנו מחליטים על 50 עובדים.
דני דנון: אז התקדמנו.
דני דנון: אנחנו מוחקים את סעיף (ה) וממשיכים.
שי בוזגלו: מבקש לומר משהו לגבי 50 עובדים.
שי בוזגלו: כאשר מדובר על קבוצה שבסך-הכל מונה באוכלוסייה כאחוז ומשהו, אני לא יודע בדיוק, אחוז וחצי, חברות שהן 50 ומשהו עובדים, יש כאן אופרציה שבכל-זאת הסעיף מחייב אליה.
שי בוזגלו: זאת אומרת, הסעיף מחייב איזה שהיא אופרציה לקיים ישיבה ואני מוצא בזה איזה שהוא קושי במספר של 50.
דני דנון: לא, לא נפתח את זה.
דני דנון: הלאה, התקדמנו.
מירב תורג'מן: "דיווח ומעקב לעניין ייצוג הולם.
מירב תורג'מן: (א) חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות פרק זה ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.
מירב תורג'מן: (ב) הרשות תגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח – 1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו באותה שנה לפי פרק זה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות, באותה שנה.
שי בוזגלו: יש הערה לגבי (ב).
שי בוזגלו: אנחנו נבקש למחוק את המילים "באשר לפעולות שננקטו באותה שנה" ולהוסיף את המילים "לפי נתונים שקיבלה, בהתאם לסעיף קטן (א)".
נאווה קרמר: כי הרי החובה בחוק מוטלת על הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות.
נאווה קרמר: ואנחנו צריכים לדווח לפי הנתונים שהחברות יעבירו לנו, זאת הבקשה שלנו.
שלמה מולה: זה עניין טכני לגמרי?
שלמה מולה: OK.
דני דנון: אתם לא מתנגדים?
שלמה מולה: לא מתנגדים.
דני דנון: אנחנו נקבל את ההערה.
שלמה מולה: זה לא שינוי מהותי.
ציון פיניאן: לפי נתונים שקיבלה בהתאם לסעיף קטן (א).
דני דנון: הם הורידו את נטל ההוכחה מצידם ואנחנו, זה לא מהותי, אנחנו מקבלים את ההערה, חבר הכנסת פיניאן, ואנחנו מתקדמים.
מירב תורג'מן: אז אני חוזרת: "דין וחשבון באשר לנתונים שהתקבלו מאת החברות הממשלתיות"-?
שי בוזגלו: נוסח דומה, זה בסדר.
נאווה קרמר: כן.
נאווה קרמר: תודה.
שלמה מולה: דרך אגב, מה דינם של, לא חברות ממשלתיות מובהקות, אלא כשלממשלה יש מניה בחברה?
נאווה קרמר: זה חברות מעורבות.
שלמה מולה: אני חושב שצריך כן להכניס את החברות המעורבות.
שלמה מולה: זאת אומרת, יש הרבה חברות שלמדינה יש מניות, סתם אתן דוגמה למשל, בנק לאומי.
שלמה מולה: סתם דוגמה.
שלמה מולה: אמרתי – בנק לאומי, למשל, יש למדינה נדמה לי 25% אם אינני טועה, מנייה, או אפילו יותר.
שלמה מולה: זאת אומרת, על-פי החוק הזה, הם לא כלולים.
דן אורן: חבר הכנסת מולה, אני מבין.
שלמה מולה: שנייה.
שלמה מולה: אני לא יכול לכפות בחוק את החברות הפרטיות, אבל בכל מקום יש מניה למדינה, וכאשר למדינה יש דירקטוריון וייצוג, אנחנו יכולים לבקש את אותה פרופורציה שעל-פי גודל המנייה של המדינה, גם בייצוג במסגרת ייצוג הולם בתפקיד.
שלמה מולה: אני הייתי רוצה את ההתייחסות.
דני דנון: שוב, זה מה שאמרתי לחבר הכנסת אייכלר, זה לפתוח.
שלמה מולה: לא, אתה לא פותח שום חזית.
דני דנון: יש אבל בעיה.
דן אורן: אני יכול להבהיר.
דן אורן: זה נושא מהותי, בוודאי שזה לא היה בפני הממשלה כאשר היא דנה בהצעת החוק.
דן אורן: למה זה מהותי?
דן אורן: כי בישראל ובכל העולם, הסדרים של העדפה מתקנת לא חלים על כל מעסיק, כפי שאתה אמרת, לא חלים בדרך-כלל על מעסיק פרטי, כיוון שזה מחייב הרבה יותר מעבר לאיסור האפליה שחל על כל מעסיק ומעסיק כמעט, לפי חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
דן אורן: לא על מעסיקים קטנים, אבל זה נושא אחר.
דן אורן: אבל זה חל על כל מעסיק.
דן אורן: איסור אפליה זה שב ואל תעשה.
דן אורן: חובת ייצוג הולם, זה לנקוט בפעולות יזומות, שמאוד מתאימות, ודאי לשירות המדינה וזה כבר קיים שם וגם למגזר הציבורי הרחב.
דן אורן: אבל ככל שמרחיבים, זה מהותי, זה לא עניין של מה בכך, על זה אין לנו עמדת ממשלה, ולכן זה בעצם חורג מהמנדט שלנו ומהתמיכה של הממשלה.
שלמה מולה: אני אשאל את אותה שאלה שלי, כדי לפחות לגבי הבנה.
שלמה מולה: כמה חברות ממשלתיות מעורבות יש?
שלמה מולה: אם את יכולה לומר לנו בערך.
נאווה קרמר: בערך 20, אבל אל תתפשו אותי במילה.
שלמה מולה: אבל אלה חברות גדולות.
שלמה מולה: רובן.
נאווה קרמר: לא כולן.
שלמה מולה: תאמיני לי, אני עשיתי בדיקה בעצמי, רובן גדולות.
שלמה מולה: הן מעסיקות אלפי עובדים.
דני דנון: חבר הכנסת מולה, סליחה, אני חייב לקטוע אותך.
דני דנון: זה נושא חשוב, אני רוצה לסיים את החוק היום ואפשר אחרי שנסיים עם החוק הזה, לחשוב הלאה.
דני דנון: לעבור לשלב הבא.
שלמה מולה: אני אבקש להגיש הסתייגות.
דני דנון: אפשר להגיש הסתייגות.
שלמה מולה: אגיש הסתייגות, על הסעיף הזה.
דני דנון: בסדר גמור.
דני דנון: בואו נתקדם, מירב, בבקשה, סעיף (2).
משה בר נתן: אני מבנק ישראל.
משה בר נתן: אני רוצה להרחיב את הנושא הזה של חברות ממשלתיות.
משה בר נתן: צריך להבחין בין חברות שיש לממשלה שליטה עליהן, ושם כן צריך להרחיב ולהחיל את החוק, לבין חברות שאין עליהן שליטה ושם אסור להחיל את החוק.
שי בוזגלו: אז אני רוצה בכל-זאת לענות כאן.
דני דנון: לא, סליחה, אתה לא תענה כי אם אתה תומך, אתה תענה.
דני דנון: אנחנו לא פותחים את זה עכשיו.
דני דנון: אם היה תומך, היינו מביאים הסתייגות ומעבירים אותם.
שלמה מולה: אני מקווה שאני אמצא רוב להסתייגות.
מירב תורג'מן: "(2) בסעיף 54, אחרי פסקה (7א) יבוא: '(7ב) תנקוט את האמצעים הדרושים לעידוד ולהשגת ייצוג הולם, כהגדרתו בסעיף 50א';' " סעיף זה מתייחס לתפקידי הרשות שקבועים בסעיף 54 ובין היתר מוצע שהרשות תנקוט גם את האמצעים הדרושים לעידוד ולהשגת ייצוג הולם.
נאווה קרמר: אנחנו מבקשים למחוק את הסעיף הזה מהצעת החוק.
נאווה קרמר: אכן סעיף 54 לחוק מעגן את סמכויות הסיוע, הייעוץ ומעקב רשות החברות על כלל הנושאים הקבועים בחוק, ואנחנו לא חושבים שנכון להוסיף עליו הסדר פרטני, כי מדובר פה, סעיף 54 הוא סעיף כללי, שקובע את הסמכויות ופה מדובר באיזה שהוא הסדר מאוד פרטני.
שלמה מולה: למה זה מקשה עליכם?
שלמה מולה: לא דורש מכם איזו פעולה אקטיבית.
נאווה קרמר: זה כן דורש פעולה אקטיבית.
נאווה קרמר: כתוב במפורש – תנקוט את האמצעים הדרושים לעידוד והשגת ייצוג הולם.
דני דנון: אני אציע לכם נוסח חלופי, ברשותכם.
דני דנון: שבמקום תנקוט, נרשום תקדם ותעודד השגת ייצוג הולם כהגדרתו.
אברהם נגוסה: זה לא יחייב אותם.
דני דנון: לא, זה כבר מחייב, החוק.
דני דנון: השאלה מה הם יצטרכו לעשות כדי להגיע ליישום החוק.
שלמה מולה: השאלה אם צריך להיות פאסיביים או אקטיביים.
נאווה קרמר: החוק מחייב את החברות הממשלתיות, אנחנו מדברים פה על רשות החברות.
נאווה קרמר: החוק מחייב את החברות.
נאווה קרמר: אנחנו מדברים פה על תפקידי הרשות ואנחנו אומרים שמאחר והחובה והאחריות לקיום החוק הזה, למילוי החוק הזה, מוטלת על הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות, אנחנו מבקשים.
שלמה מולה: אבל אנחנו רוצים שכן אתם תהיו יותר דומיננטיים.
שלמה מולה: אם אנחנו היינו סומכים על החברות הממשלתיות, אז לא היינו מחוקקים את החוק.
שלמה מולה: עובדה שהם לא עשו שום דבר ולכן לכם יש את האחריות המיניסטריאלית של לדחוף, ליזום, להבטיח.
שלמה מולה: זה קורה.
שלמה מולה: אני לא רואה שעכשיו אתם מעסיקים עשרות עובדים.
שלמה מולה: זאת אומרת, לכם יש יותר אחריות בביצוע החוק הזה, למעשה.
שלמה מולה: זאת אומרת, אתם מבקשים להשתחרר מאחריות ואני לא חושב שזה נכון.
נאווה קרמר: אנחנו לא מבקשים להשתחרר מאחריות.
דני דנון: לא, תקדם, תפעל.
נאווה קרמר: את מה שהחוק יטיל עלינו, אנחנו נמלא.
נאווה קרמר: אבל פה מדובר באיזה שהוא משהו מאוד אקטיבי, שרשות החברות נדרשת, זה מוסיף על תפקידי הרשות שכמו שאמרתי, הם תפקידים מאוד כלליים ופה מדובר על הסדר שהוא מאוד פרטני.
דני דנון: חבר הכנסת פיניאן, הצעתי היא לא למחוק לגמרי את הסעיף הזה, להשאיר אותו, אבל להוריד את העניין של לנקוט אמצעים, שהוא מטיל נטל כבד, ולרשום או תקדם או תפעל או תעודד.
דני דנון: משהו שכן יבהיר לכם שאנחנו מצפים מכם.
שי בוזגלו: סעיף 54 מדבר על תפקידי הליבה של הרשות – הפרטה, פיקוח.
דני דנון: אם יהיה כתוב שתקדמו ותעודדו השגת ייצוג הולם, זה כבוד לכם יהיה.
דני דנון: אתם יכולים לבחור או לקדם או לפעול או לעודד.
דני דנון: אחת מהמילים האלו, אפשר להשאיר את זה למירב לבחור.
דני דנון: יחד אתכם, תתאמו.
מירב תורג'מן: נתאם אתכם, אין בעיה.
שלמה מולה: אני ברשותכם, גם מאשר את ההסתייגות הזו.
שלמה מולה: כפי שהיא.
דני דנון: אנחנו מורידים את ה-"תנקוט את האמצעים הדרושים" ומחליפים את זה ב-"תפעל" או "תקדם".
דני דנון: אפשר להחליט עכשיו, אם אתם רוצים.
דני דנון: "תפעל לעודד השגת ייצוג הולם".
מירב תורג'מן: תפעל לקידום, אני חושבת שיותר לקידום, "תפעל לקידום ולהשגת ייצוג הולם".
דני דנון: סעיף 3.
מירב תורג'מן: "(3) אחרי סעיף 60א יבוא: 'ייצוג הולם בקרב עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק.
מירב תורג'מן: 60ב.
מירב תורג'מן: (א) על אף האמור בסעיף 60, יחולו הוראות פרק ו'1, לעניין עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק בשינויים המחויבים לפי העניין ובשינויים כמפורט להלן, והכל בכפוף להוראות החוק שמכוחו מוקדם התאגיד: (1) בסעיף 50א- בסעיף קטן (ב), במקום 'הדירקטוריון יפעל'כאילו נאמר 'מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תפעל';" (ב) הוא כבר לא רלוונטי, משום שאנחנו הורדנו את סעיף קטן (ה) בסעיף הקודם.
מירב תורג'מן: "(2) בסעיף 50ב - בסעיף קטן (א), במקום 'חברה ממשלתית תגיש לרשות', כאילו נאמר 'מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תגיש לשר הממונה ולשר המשפטים' ובמקום 'החברה' כאילו נאמר 'התאגיד'; בסעיף קטן (ב), במקום 'הרשות תגיש' כאילו נאמר 'שר המשפטים יגיש' ובמקום 'החברות הממשלתיות' כאילו נאמר 'תאגידים שהוקמו בחוק'.
מירב תורג'מן: " זה סעיפים טכניים, רק על-מנת להתאים את נוסח הסעיף הקודם לתאגידים סטאטוטוריים.
דן אורן: בעצם, רק להבהיר, אני חושב שזה כלול בניסוח, אבל אותה הוראה לגבי 50 עובדים, בעצם יחול גם לגבי התאגידים.
מירב תורג'מן: זה חל, כן.
מירב תורג'מן: כי אנחנו מחילים את כל הפרק.
דן אורן: כן.
מירב תורג'מן: "(ב) בסעיף זה - 'מועצה' – לרבות רשות או גוף אחר בתאגיד שהוקם בחוק, הממלא תפקיד דומה לתפקיד של דירקטוריון בחברה ממשלתית לעניין סעיף 50א(ב), אף אם כינויו שונה; 'השר הממונה' – השר הממונה על התאגיד שהוקם בחוק או על ביצוע החוק שמכוחו הוקם התאגיד, לפי העניין.
מירב תורג'מן: ' תיקון פקודת העיריות.
מירב תורג'מן: בפקודת העיריות, אחרי סעיף 173א' יבוא: 'ייצוג הולם בקרב עובדי עיריה 173ב.
מירב תורג'מן: (א) בקרב עובדי עיריה, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה (בסעיף זה – ייצוג הולם).
מירב תורג'מן: (ב) נדרשת העדפת מועמד לשם ביצוע הוראות סעיף קטן (א), תינתן העדפה כאמור אם המועמד הוא בעל כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה בסעיף הזה, היות ויוצא אתיופיה, חלקם הגדול עדיין אין להם תעודות והם לא יעמדו אף פעם במבחן מול אנשים שבאים עם תעודות ותארים אקדמאיים, שיהיה כתוב כישורים מקצועיים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם זה משהו שהוא יוכל לקבל עבודה, גם אם אין לו תעודות – BA, MA, דוקטורט.
דן אורן: המונח הזה כולל את זה, זה ברור.
בוסנה ירדני: אנחנו רוצים שיתקבלו, המועמדים המתאימים, זהים, דומים, למועמדים אחרים.
בוסנה ירדני: אנחנו לא מבקשים הנחות.
דן אורן: ולא כדאי לתקן את המונח הזה, כי הוא מונח שקיים בכמה חוקים.
ישראל אייכלר: אז זה לא בסדר בכל החוקים, אני רוצה לשנות את זה בכל החוקים.
דן אורן: לא לא, זה בסדר גמור.
ישראל אייכלר: לא, יש אנשים שאין להם תעודות וזה לא רלוונטי.
דן אורן: זה כולל את מה שאדוני אמר.
דן אורן: זה כולל גם.
ישראל אייכלר: לא הבנת אולי מה שאני אומר.
ישראל אייכלר: אני רוצה שהאתיופים לא יזדקקו לתעודות האלה, אלא אם כן המקצוע דורש.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם הוא צריך להיות רופא, הוא צריך להביא תעודת רפואה.
ישראל אייכלר: אבל אם הוא רוצה להיות פקיד, הוא לא צריך להביא תעודת BA.
דן אורן: היישום של הסעיף הזה הוא בדיוק זה, מה שהתפקיד דורש מבחינת כישורים.
ישראל אייכלר: אז שיהיה כתוב כישורים מקצועיים ולא תעודות.
דן אורן: זה מובן מאליו בתוך המונח הזה.
ישראל אייכלר: לא, זה לא מובן.
דן אורן: זה בוודאי מובן.
מרגלית בוטרמן: אנחנו מדברים על תנאי סף.
מוני מעתוק: יש תנאי סף לכל תיאור תפקיד ברשויות המקומיות.
דן אורן: אם התפקיד דורש תעודות, אז זה הכישורים.
קריאה: רק הערה.
קריאה: יש תנאים לכל מכרז, ואי-אפשר לבטל את זה.
קריאה: יש תנאי סף.
קריאה: זה לפי דרישות התפקיד, יש דרישות תפקיד.
דן אורן: כל תפקיד והדרישות שלו.
דני דנון: כוונתו של חבר הכנסת אייכלר היא טובה, והוא התכוון למה שכתוב.
דני דנון: שהכישורים יהיו הכישורים, מה שמבקשים, יש מכרז, שלא צריך תעודות.
דני דנון: יש מכרז שלא צריך תואר.
דני דנון: כל תפקיד – לגופו ובניסוח הקיים, חבר הכנסת אייכלר, זה נותן מענה בהגדרה המקצועית.
ישראל אייכלר: למה יכתבו כישורים מקצועיים?
שלמה מולה: אני רוצה להגיד לחבריי, יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: אני חושב, לפעמים במסגרת העדפה, אם הבן-אדם איננו מוכשר, הוא לא מתאים לתפקיד, יגיע לשם, הנזק יכול להיות בלתי הפיך וצריך להיות מאוד זהירים, לכן הניסוחים, מה שאתה אמרת.
ישראל אייכלר: רק המילה מקצועיים, כישורים מקצועיים שיהיה כתוב.
שלמה מולה: ברגע שכתוב כישורים, זה מתאים.
אברהם נגוסה: בסדר, מקצועי זה נכון, שלמה.
אברהם נגוסה: זה בסדר.
אברהם נגוסה: יש אנשים שמבחינה מקצועית יש להם ניסיון, אבל אין להם תעודה.
אברהם נגוסה: אז לכן, העניין המקצועי זה חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: לדעתי.
ציון פיניאן: יש מכרזים שיוצאים, שתנאי הסף זה תואר BA.
ציון פיניאן: אתה לא יכול להוריד את התנאים, תנאי הסף של מכרז, שהוא דורש תואר BA, עם כל הכישורים שיש.
ציון פיניאן: אי-אפשר.
ציון פיניאן: יש דרגות ברשויות מקומיות, שלא זקוקים למכרז.
ציון פיניאן: עד דרגה 7 ברשויות מקומיות, לא צריך מכרז.
מוני מעתוק: רק בעיריות.
ישראל אייכלר: אבל בכל המקומות, בכל מקומות העבודה, בכל מכרז היום, כותבים תארים אקדמיים.
ישראל אייכלר: הפקידים עושים את זה ובכך הם חוסמים את האתיופים ואת החרדים ואת הערבים.
מוני מעתוק: יש קובץ תיאורי תפקידים לרשויות המקומיות.
מוני מעתוק: בקובץ מעודכן עבור כל תפקיד ותפקיד, מה דרישות הסף לתפקיד.
מוני מעתוק: במידה ומועמד יוצא אתיופיה עומד בדרישות הסף ויש מועמד אחר, אז פה מדובר על העדפה ליוצאי אתיופיה, אבל לא מדובר על זה שבן-אדם לא צריך לעמוד בדרישות.
דני דנון: ברור, אנחנו משאירים את זה כנוסח המוצע.
מרגלית בוטרמן: אני מבקשת לציין שלרוב המשרות, גם למשרות זוטרות, יש מגמה של כל השירות הציבורי, לדרוש תארים, תעודות, אם זה תעודת בגרות או אחרת.
דני דנון: אין בעיה, גם אני אומר פה בצורה גלויה, כיו"ר הוועדה, יש מספיק יוצאי אתיופיה עם תעודות ועם תארים ושיעמדו בכל המבחנים האלו.
דני דנון: וייכנסו.
דני דנון: אני רוצה להתקדם, בבקשה.
מירב תורג'מן: "(ג) עיריה רשאית לייעד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים שהם כשירים לתפקיד מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, לגבי כלל המשרות או לגבי סוגים של משרות.
מירב תורג'מן: (ד) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה בעיריה והקידום בעבודה לפי פקודה זו.
מירב תורג'מן: (ה) העיריה תגיש לשר הפנים, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע ההוראות לפי סעיף זה, ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לפעולות שננקטו לפי סעיף זה באותה שנה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדיה.
מוני מעתוק: אפשר להגיד משפט על זה?
מוני מעתוק: באופן עקרוני, על סמכויות שר הפנים, לפי חוק זה.
מירב תורג'מן: אולי אני אסיים את (ו)?
דני דנון: תסיימי את ההקראה.
מירב תורג'מן: "(ו) שר הפנים יגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו באותה שנה לפי סעיף זה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי העיריות, באותה שנה.
מוני מעתוק: אז ככה, כמה דברים.
מוני מעתוק: תפקידי משרד הפנים, כמו שאמרו גם מקודם, רשות החברות הממשלתיות, בדומה אליהם וגם אנחנו, תפקידי משרד הפנים ותפקידים כלליים מאוד ומדובר פה על חוק שדואג לעניין פרטני, חשוב מאוד, וגם שר הפנים תומך בו מאוד.
מוני מעתוק: הגוף הממשלתי שלטעמי הנו המוסמך לטפל בחוק זה ובשוויון הזדמנויות בעבודה, כולל אפליה של אתיופים, הוא נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, ולא משרד הפנים.
מוני מעתוק: ככל שנדרשת סנקציה עבור הגשת דו"חות כאלו ולדאוג שרשויות כן יעמדו בדרישה הזאת, ניתן לחוקק בחוק סנקציה כזו או אחרת, בתיאום עם הנציבות, כך שרשויות שלא יגישו את הדו"ח, לא יקבלו אישור כזה או אחר ממשרד הפנים.
דני דנון: אתה מוכן להציע לנו את הסנקציה כרגע?
קריאה: מענקי איזון.
דני דנון: לא לא, עכשיו, אם יש לך רעיון לסנקציה.
מוני מעתוק: אני יכול לחשוב על סנקציה שהיא סנקציה טובה, ועכשיו ככה, ללא דיון מעמיק, אבל אם רשות לא תגיש את הדו"ח שהיא נדרשת להגיש, ואת הנתונים שהיא נדרשת להגיש, יכול המשרד להגיד לה – בשנה הבאה, השנה שאחרי שנת הגשת הדו"ח, לא יהיו מכרזים למשרות מוניציפאליות, עד הגשת הדו"ח ואתה יכול לחסום פלח משרות מאוד מאוד חשוב לרשות המקומית, עד הגשת הדו"ח וזו סנקציה, לדעתי, מאוד מאוד משמעותית.
מירב תורג'מן: במסגרת החוק הזה, אני לא בטוחה שזה המקום להכניס את הסנקציות האלה.
מוני מעתוק: אני אומר את זה מכיוון שדיברתי קודם, על-מנת שלא יגידו שאין סנקציה שלמשרד הפנים יש סנקציה לעשות.
ז'נט שלום: אבל אי-אפשר להציע פה סנקציה על איזה שהוא מנגנון חדש שאף אחד מאיתנו לא יודע איך הוא עובד, ולהעביר ככה את החוק, זה בלתי אפשרי.
מוני מעתוק: בכל מקרה, לטעמנו, שר הפנים לא אמור להיות אחראי.
ז'נט שלום: בטח שלא נציבות שוויון במקום שר הפנים שהוא הגוף המהותי שאחראי על הרשות.
דני דנון: מר מעתוק, אתם מקבלים דיווחים מהעירייה?
ז'נט שלום: חדשות לבקרים.
מוני מעתוק: אנחנו לא מקבלים דיווחים מהעיריות.
דני דנון: לא מקבלים דיווחים, משרד הפנים, מהעיריות?
מוני מעתוק: לא, לא דיווח על ייצוג הולם, לא דיווח כזה.
מוני מעתוק: יש דו"ח רבעוני, כללי, על מצבת עובדים.
דני דנון: אז מה הבעיה להוסיף שם רובריקה שתתייחס לחוק הזה?
מוני מעתוק: ככל שאתה מבקש גם דיווחים, אתה אמון ואחראי על הביצוע של החוק.
מוני מעתוק: לקבל את הדיווח זה לא הבעיה.
מוני מעתוק: בסופו של דבר, כמו שהרשות התנגדה מקודם ואמרה שהיא לא רוצה להוסיף את הסעיף שמטיל עליה את האחריות במסגרת מטרות הרשות הממשלתית, אני חושב שגם משרד הפנים לא מסוגל להגדיר את זה כמטרה.
מוני מעתוק: לקבל את הדיווח זה לא הסיפור.
מוני מעתוק: השאלה זה מה עושים עם הדיווח הזה.
מוני מעתוק: אני חושב שהגוף המשמעותי זה לא אנחנו.
ז'נט שלום: סליחה, אני מצטערת, זה נראה הגיוני שלא משרד הפנים יהיה אחראי על הפעולות של רשויות מקומיות, אלא נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, שאין לה שום קשר מלבד הסמכות שלה לתבוע אזרחית גופים, ולא בדיוק גם רשויות מקומיות כי יש לה בעיה עם זה, היא זאת שתהיה אחראית מהותית על העיריות?
שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, דרך אגב.
שלמה מולה: אתם מקבלים דו"ח רבעוני על כל רשות ורשות, מצבת כוח-אדם.
שלמה מולה: אל תברחו מאחריות, כמו שאמרתי לה, ובסוף אנחנו הגענו לעמק השווה אתם.
שלמה מולה: מה שאתם רוצים לבוא ולהגיד – OK, יחוקק חוק, ייכתב, אבל אנחנו רוצים לברוח.
מוני מעתוק: לא, אני לא אמרתי את זה.
שלמה מולה: עוד רגע, שנייה.
שלמה מולה: ומן הצד השני, אתה מבקש מאיתנו לייצר סנקציה, היא בלתי חוקתית, אני אומר לך.
שלמה מולה: אם אנחנו מכניסים עכשיו פה סעיף סנקציה שבה, כדוגמה, אם אין ייצוג הולם לעולי אתיופיה, משרד הפנים לא יוכל להעביר תקציבים, כי זה לא חוקתי, זה ילך, יפסלו אותנו בבג"צ.
מוני מעתוק: חבר הכנסת מולה אני דווקא חושב שלהפך, זה רק יחזק לכם את החוק.
שלמה מולה: מה שאני בא ואומר, במסגרת הדו"חות הרבעוניים שאתם דורשים, מאותה הרשות, אתם יכולים לדרוש לתת את הדיווחים האלה בצורה נאותה ומשם להעביר את זה לנציבות שוויון הזדמנויות.
מרגלית בוטרמן: הדו"חות הרבעוניים הם דו"חות כספיים.
מרגלית בוטרמן: מכינים אותם רואי-חשבון.
שלמה מולה: מה זה דו"חות כספיים?
שלמה מולה: אתם מקבלים דו"חות.
שלמה מולה: על מה את מדברת?
שלמה מולה: איזה דו"חות כספיים?
שלמה מולה: אתם מקבלים מצבת כוח-אדם.
שלמה מולה: איך אתם מפקחים כמה כוח אדם יש באותה רשות?
שלמה מולה: כוח-אדם זה שווי כסף.
מרגלית בוטרמן: הפיקוח של הדו"חות הרבעוניים זה פיקוח על הוצאות לעומת הכנסות.
מרגלית בוטרמן: זה המטרה של הדו"ח הרבעוני.
שלמה מולה: איך אתם מפקחים על כוח-אדם?
שלמה מולה: את לא עונה לי.
מרגלית בוטרמן: הפיקוח, למשל על עיריות בענייני כוח אדם, הוא מאוד מאוד דליל, מאוד מאוד חלש.
שלמה מולה: אז אולי הגיע הזמן גם By the way גם תתחילו להתאפס ולעשות את זה אולי?
מרגלית בוטרמן: משרד הפנים לא אמור לאכוף זכויות עובדים.
מרגלית בוטרמן: שר הפנים לא בודק אם משלמים שכר מינימום לעובדים, הוא לא אמור לבדוק.
שלמה מולה: לא ביקשנו זאת.
דני דנון: סליחה, דן, בבקשה, משרד המשפטים.
מרגלית בוטרמן: אנחנו חושבים שראוי שנציבות השוויון תבדוק את זה.
דן אורן: אדוני היושב ראש, האמת היא שבקשר לדיווח יש לנו בעיה.
דן אורן: כי הוועדה הציעה שמי שיהיה אחראי על הדיווח, כלומר לרכז את הדיווחים ולהעביר אותם הלאה, יהיה משרד הפנים בעצם, ומשרד הפנים מתנגד ולהצעה שמי שיחליף את משרד הפנים לעניין הזה, זאת תהיה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, גם הם מתנגדים.
דן אורן: בתיאומים בינינו לא הצלחנו להגיע לעמק השווה.
שלמה מולה: אז אנחנו נחליט פה.
דן אורן: לכן, אנחנו נצטרך, אם לפתור את זה בתוך הממשלה, להגיע אולי לאינסטנציה יותר גבוהה.
דן אורן: אני, כמשרד המשפטים, מכבד את מה שאומר משרד הפנים לגבי זה שאין לו בעצם, אין לו תקן ואין לו כוח אדם.
דן אורן: לגבי סנקציות, זה דבר שלא תואם וזה דבר שלא יכול להיות מוחלט ככה מרגע לרגע, בוועדה.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, לפני שאתה מתקדם הלאה.
שלמה מולה: מה קורה בחוקים אחרים, במתן הזדמנויות למשל לערבים, לחוקים אחרים.
דן אורן: אין חוק כזה.
שלמה מולה: רק שנייה.
שלמה מולה: אני פה בכנסת הקודמת העברנו הצעת חוק בוועדת הפנים של הכנסת.
אברהם מיכאלי: מה שקורה שם, הקימו ועדת חקירה פרלמנטארית כי לא מבצעים את החוק.
שלמה מולה: לא לא לא.
שלמה מולה: לגבי החוק של אופיר פינס?
קריאה: זה לא התקבל בקריאה שנייה ושלישית.
דני דנון: חבר הכנסת פיניאן, כמציע החוק, בבקשה.
דני דנון: יש פה עמדת משרד הפנים, שלא רוצים את חובת הפיקוח.
דני דנון: דעת חברי הוועדה, דנו בזה גם בפעם שעברה, ואפשר להמשיך לדון בזה.
דני דנון: אתם לא רוצים והם לא רוצים.
ז'נט שלום: אדוני, אני מוכנה לקבל את זה, בתנאים מאוד ספציפיים שכרגע לא יכולים להיסגר.
ז'נט שלום: אם נציבות שוויון הופכת להיות המפקחת, אין שום בעיה.
ז'נט שלום: אבל צריכים להיות לזה שני תנאים, אחד – לייצר מנגנון פיקוח וסנקציות של הנציבות, לייצר איזה שהיא כפיפות בין הנציבות לרשויות מקומיות.
ז'נט שלום: אני בטח לא יכולה וזה כרגע בלתי אפשרי.
דני דנון: אנחנו לא נפתח את זה פה עכשיו.
דני דנון: אז את אומרת שאת לא מעוניינת לפקח.
ז'נט שלום: בתנאים האלו, לא יכולה.
שי בוזגלו: זה אותן עמדות, שני הגופים, אותה עמדה.
דני דנון: אני מציע, חבר הכנסת פיניאן, שאנחנו, או שמשרד הפנים יציע כרגע שינוי לנוסח הקיים, או שיתקיים הנוסח הקיים.
דני דנון: כי אני לא רואה משהו אחר.
דני דנון: שר הפנים תומך בחוק.
מרגלית בוטרמן: מהות תפקידו של שר הפנים זה באמת לפקח על הניהול באמת בעיקר התקציבי, ומתן השירותים המוניציפאליים לרשות המקומית.
מרגלית בוטרמן: יש המון חוקים מאוד חשובים, כמו שוויון זכויות לנשים, שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שוויון זכויות לעולים מאתיופיה, שהם מאוד חשובים, כמו גם תשלום שכר מינימום, מתן כיסאות לעובדים, יש המון חוקים מאוד חשובים.
מרגלית בוטרמן: זה לא נכון להתקיל את שר הפנים על חוקי עבודה.
ז'נט שלום: זה לא פיקוח על חוקי עבודה, זה פיקוח על חובת ייצוג הולם, זה שני דברים שונים.
דני דנון: סליחה, תודה.
דני דנון: אני התחייבתי ואני מעוניין לסיים את החוק הזה היום.
דני דנון: אנחנו עושים הפסקה כעת, אנחנו ניצור קשר עם שר הפנים עכשיו, גם אתם, תגידו לו, זה מה שעומד כרגע להעביר את החוק היום בקריאה שנייה ושלישית בוועדה ולהביא את זה למליאה בשבוע הבא, וגם המציע יבוא בדברים אתו.
דני דנון: ב- 11 ורבע אנחנו נתכנס ונסיים את העניין הזה.
דני דנון: הישיבה נפסקה בשעה 10:55 ונתחדשה בשעה 11:20
דני דנון: אנחנו מחדשים את הישיבה.
דני דנון: אני מבקש מהיועצת המשפטית להביא בפני החברים את הסיכום בנושא הפיקוח ונוכל להתקדם להצבעה על ההסתייגויות ועל קריאה שנייה ושלישית.
מירב תורג'מן: אני חוזרת לסעיף קטן (ה), שכתוב בעמ' 5, המדבר על הדיווח.
מירב תורג'מן: לגבי סעיף קטן (ה) אפשר להשאיר אותו כמו שהוא, משום שזה נתונים שהעיריות מעבירות לשר הפנים, ואין פה שום פעולות ששר הפנים צריך לנקוט.
מירב תורג'מן: ב- (ו) יהיה כתוב: "שר הפנים יגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח – 1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון בהתאם לנתונים שהתקבלו לפי סעיף קטן (ה) באותה שנה, באשר לייצוג הולם בקרב עובדי העיריות.
מירב תורג'מן: " דהיינו – כל מה שקשור לפעולות שננקטו, שיכול להשתמע שהעירייה צריכה לנקוט איזה שהיא פעולה, אנחנו מסירים את זה.
מירב תורג'מן: זה רק בקשר לנתונים שהתקבלו מהרשויות המקומיות.
קריאה: זה לא מובן.
קריאה: אם לא התקבלו נתונים, אני רוצה להבין, אז מה קורה?
מוני מעתוק: רקע, יש עוד תוספת נוספת.
מירב תורג'מן: זה אחרי סעיף 3, אנחנו עוד לא הגענו לשם.