GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: אני רואה כאן מגמה שאין גוף שדוחף, לדוגמה מישהו שהולך לקריית אונו ששם בכל מחזור מסיימים עשרות יוצאי אתיופיה, אין גוף שעושה את החיבורים ומעלה את המספרים.
דני דנון: כלומר יש מכרז בעיתון והם לא ניגשים - - -
מירה פיינשטיין: בואו נבדיל בין שני סוגי המכרזים.
מירה פיינשטיין: יש מכרזים שהבאתי כדוגמה של העוזר יועץ משפטי ויש מכרזים צבועים.
מירה פיינשטיין: עד היום לא הוצאנו מכרז צבוע לבני העדה האתיופית, בכוונתו להוציא את תפקיד המתמחה.
מירה פיינשטיין: אם דיבר כאן חבר הכנסת על תפקידים מקצועיים בכנסת יכול להיות שתפקיד כמו רכז מידע ומחקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת, הוא כמו שאמרה הגברת הניה מרקוביץ מיועד לבעלי השכלה מתחום הרחב ולא בתחום המקצועי ספציפי כמו משפטים או הנדסה.
מירה פיינשטיין: זה דבר שכן יכול לבוא בחשבון כי יש לנו במרכז למחקר ומידע אקדמאים באשכולות כמו התחום הכללי, התחום המשפטי ומהתחום הכלכלי.
מירה פיינשטיין: יכול להיות שמשרה במרכז המחקר והמידע מבינתחומי יכול להתאים.
דני דנון: אני רוצה לבקש מהמשרד לקליטת עלייה דוד יאסו.
דני דנון: יש לכם מחלקה שתפקידה לטפל בנושא הזה או שאתם צופים מהצד?
דוד יאסו: לא. ראשית אני חושב שהמשרד לקליטת העלייה הוא אחד המשרדים שקלט, גם לקביעות, בלשכות ובמחוזות שלו.
דני דנון: קיבלתי תלונות שהעובדים במוקדי הקליטה הם עובדים זמניים ולא נכנסים בכל הארץ.
דני דנון: האם זה נכון?
דוד יאסו: אני אתייחס.
דוד יאסו: באותה מידה אני יודע מה זה עובד בכיר.
דוד יאסו: אני כמנהל אגף שזו המשרה היחידה במשרדי הממשלה שיש היום עובד בכיר אתיופי, אני חושב שזו תעודת עניות שאחרי שלושים שנה רק אדם אחד הוא בכיר.
שלמה מולה: כמה בסך הכול עובדים הם יוצאי אתיופיה במשרד לקליטת העלייה?
דוד יאסו: בסך הכול 24 עובדים.
דוד יאסו: סך כלל העובדים הם 515.
שלמה מולה: מתוך 515, זאת אומרת 3 עובדים קובעים הם יוצאי אתיופיה.
דוד יאסו: לא. 24 עובדים קבועים שאחד מהם הוא מנהל אגף.
דוד יאסו: אני גם אמרתי שזה המשרד היחידי שיש לו מנהל אגף.
דוד יאסו: אני מדגיש את זה בכוונה כדי להציג את התפיסה.
דוד יאסו: אדוני היושב ראש לשאלתך.
דוד יאסו: אנחנו מפעילים פרויקטים ברמה הארצית, יש לנו את מרכזי קליטה ומוקדי הקליטה.
דוד יאסו: במוקדי הקליטה ההתקשרות שלנו היא מול הרשויות המקומיות.
דוד יאסו: החוזים נעשים מול הרשויות המקומיות והעובדים נקלטים ברשויות המקומיות והם אינם עובדי נציבות שירות המדינה.
דוד יאסו: זאת הסיבה שהם לא נכללים בנתון של משרד הקליטה.
דוד יאסו: העובדים במשרד הקליטה הם עובדים מן המניין, הן במנהל הסטודנטים, הן בלשכות ומטה המשרד.
קריאה: בכלל צריך להוריד את הדבר הזה שנקרא מוקד קליטה.
דני דנון: מה שחסר לי בתשובתך מי הוא הגורם שאמור לדחוף את המהלך הזה?
דני דנון: מי מחבר את הסטודנט שמסיים שנה ג' למכרז או למשרד הממשלתי, מי עושה את זה?
דוד יאסו: כפי שהגברת הניה מרקוביץ ציינה יש מכרזים שמתפרסמים.
דוד יאסו: בעבר כל מכרז שיצא היה מגיע אלינו ואנחנו היינו מפיצים אותו למוקדי הקליטה.
דוד יאסו: היום האתר שלהם פתוח לכל אחד לכן זה לא מגיע אלי ואני לא מפיץ אותו למוקדי הקליטה.
דוד יאסו: עשינו בעבר וגם היום אנחנו עושים יחד עם מנהל הסטודנטים פעילות בנושא השמת אקדמאים.
דוד יאסו: אני אומר לך שזה לא מספיק.
דוד יאסו: כמו שחבר הכנסת ציין שהנתונים שיש לנו הם נותנים של מסיימי שנה ג' או ד' במנהל הסטודנטים.
דוד יאסו: יש כאלה מעבר למקבלי הסיוע ממנהל הסטודנטים שמסיימים את האוניברסיטאות ובאופן עצמאי משתלבים בשוק העבודה.
דוד יאסו: אין לנו את הנתונים לגביהם.
דוד יאסו: לכן בימים האלה המנהל הכללי נתן הנחיה לבצע איגום כל הסטודנטים המסיימים.
דוד יאסו: כרגע אנחנו עובדים על התכנית הזאת יחד עם מנהל הסטודנטים.
דוד יאסו: אנחנו נצא בתקשורת ונפרסם כדי שיוכלו להירשם.
דוד יאסו: אני אכן מקווה שירשמו.
דוד יאסו: ניסנו את זה פעמיים דרך מנהל הסטודנטים.
דוד יאסו: אחד האנשים שגויסו בהתחלה יושב כאן.
דוד יאסו: בנוגע לאיתור הסטודנטים אני מכיר את התוצאה שהייתה והיא אי היענות של האקדמאיים לפעילות הזאת.
דוד יאסו: אני לא חושב שבנושאים האלה רק משרד הקליטה צריך לעשות.
קיפלה טסמה: אני מבקש לחדד את העניין שציין דוד יאסו.
קיפלה טסמה: נכון שמנהל הסטודנטים התגייס לנושא תעסוקת האקדמאים.
קיפלה טסמה: נכון שבעבר ישבתי בתפקיד הזה כרכז ארצי לתעסוקת אקדמאים.
קיפלה טסמה: פרשתי מהתפקיד הזה בגלל שלא הצלחתי.
קיפלה טסמה: למה לא הצלחתי?
קיפלה טסמה: – אף גוף ואף משרד ממשלתי, אפילו משרד הקליטה בעצמו מעסיק אנשים בחוזים באמצעות חברות בדלת המסתובבת ואחרי ארבע-חמש שנים אומרים לו להתראות.
קיפלה טסמה: אני בעברי הרחוק הייתי דוגמה לכך.
קיפלה טסמה: דייק כשאתה אומר, אתה צריך להציג את כל התמונה.
דוד יאסו: אני מבקש לא להיכנס לסיטואציה הזאת.
דוד יאסו: אני לא רוצה להיכנס לפרטים.
קיפלה טסמה: הנושא הזה לא הצליח בגלל שמשרדי הממשלה והגופים לא היו מוכנים לקלוט עובדים.
קיפלה טסמה: אחרי שהיו מספיק נתונים על אקדמאים שהגישו בקשה אף אחד לא נקלט.
שלמה מולה: סליחה חברים אבל אבקש לשאול שאלה אחת.
שלמה מולה: בכל המכרזים שמגיעים אליכם אנחנו יודעים שהמבחן הפסיכומטרי שלכם הוא המחסום המרכזי בקבלת ההחלטות.
שלמה מולה: מה המשקל שאתם נותנים לו?
שלמה מולה: אני חוזר על השאלה כי שאלת המבחן הפסיכומטרי  זה עניין תלוי תרבות.
שלמה מולה: גם אם אני אגש למבחן אני לא אעבור אותו למרות שפעם עברתי את המבחן.
הניה מרקוביץ: לגבי המועמדים מקרב העדה האתיופית אנחנו ערים לבעיה.
הניה מרקוביץ: לעובדים יוצאי העדה האתיופית יש הקלות במבחנים עד כדי הוצאת מודול בחינה שלם מכלל הציון.
הניה מרקוביץ: אנחנו יודעים איפה הקשיים ואנחנו מוציאים מודול שלם מהבחינה כך שהציונים של המועמדים עולים.
הניה מרקוביץ: יש לנו את הדרכים שלנו לבחון את המועדים לפי הדברים שאמרת כי הם תלויים בתרבות.
הניה מרקוביץ: כמובן שבמכרזים המיועדים כאשר כל המתחרים הם בני העדה אתיופית בלבד זה הרבה יותר ברור.
דוד אבבה: אני חושב שכל הדיון הזה הוא טעות אחת גדולה.
דוד אבבה: אין שום סיכוי שאקדמאי אתיופי יעבור את המכרז.
דוד אבבה: אין דבר כזה מאחר שמחלקים את התפקידים, אני אתן לדוגמה את משרד החינוך, העירייה, בעירייה שלנו בירושלים יש קרוב ל- 11,000 עובדים ואין אף עובד אחד אתיופי.
הניה מרקוביץ: העירייה היא לא שרות המדינה.
הניה מרקוביץ: הדוח לא הוחל על העירייה.
דוד אבבה: כמו שאמרת יש אנשים שעשו תואר ראשון כללי ורוצים להיקלט.
דוד אבבה: ראשית אתם פונים לקבלנים ולארגונים שונים.
דוד אבבה: יש מוקד קליטה בעירייה ואני לא יכול להיקלט בעירייה.
דוד אבבה: אם אני פונה כעת למשרד החינוך אני צריך את דוד יאסו כי אחרת לא יקבלו אותי.
דוד אבבה: איך אני יכול לגשת למכרז ללא סיכוי?
דוד אבבה: לא נותנים סיכוי.
דוד אבבה: אני חושב שבכל המשרדים שיש להם שלושה או ארבעה עובדים זה לא מספיק.
דוד אבבה: יש חסמים ולאקדמאי אין שום סיכוי להיכנס לעבוד בכל המשרדים.
דוד אבבה: ציינתם את משרד הבריאות שכל העובדים הם אחיות ועובדי עבודות שחורות יחסית.
דוד אבבה: איפה הנציבות בדיוק?
דוד אבבה: בוגרי משפטים למשל, הקימו ארגון שלא יהיו אקדמאים, אם יש ארגון זאת אומרת שהקהילה נשלטת על ידי הארגונים.
דוד אבבה: הארגונים הם שלוחה של הממסד.
דוד אבבה: אם תיפתחו את זה אתם תראו הרבה עובדים.
דוד מהרט: אני מנהל גוף שנקרא מרכז איגוד יוצאי אתיופיה.
דוד מהרט: זה גוף שפועל כזורע של מערכת החינוך במשרד האגודה לקידום החינוך.
דוד מהרט: אנחנו מתוקצבים אבל אנחנו לא במשרד החינוך וכמובן שהייתי שמח שהיינו עובדי משרד החינוך.
דוד מהרט: ראשית אני רוצה לספר קוריוז שדרכו אולי ניתן להבין את המכשולים שעומדים בפני בני הקהילה כשהם רוצים להתקבל לשירות המדינה.
דוד מהרט: פעם פורסם מכרז מסוים בנציבות המדינה, ניגשו אליו בין 40 ל- 50 אנשים לתפקיד, היום בני הקהילה שלא ניגשו.
דוד מהרט: שמונה אנשים שנבחנו קיבלו את הציון הגובה ביותר.
דוד מהרט: מתוך ה- 40 עד 50 יוצאי הקהילה שהם אקדמאים שניגשו למכרז כמה אתם חושבים שהיו מתוך השמונה?
דוד מהרט: – אף אחד.
דוד מהרט: כלומר כל השמונה היו לא יוצאי אתיופיה.
דוד מהרט: זאת אומרת שיש מכשול רציני במבחני המיון של נציבות שירות המדינה.
דוד מהרט: צריך לשנות את המבחן הזה.
דוד מהרט: כל עוד שהמבחן הזה לא ישונה לקהילה לא תהיה הזדמנות אמיתית להתמודד על התפקידים הרגילים.
דוד מהרט: אני לא מדבר על התפקידים הייעודיים.
דוד מהרט: אנחנו צריכים לצאת ולהשתחרר מהתפקידים הייעודיים.
דוד מהרט: שנית, אני בהחלט חושב שצריך לחשוב על תפקידים בכירים במסגרת שירות המדינה.
דוד מהרט: שלישית, דובר על כך שיש הרבה אקדמאים יוצאי הקהילה אבל המקצוע שלהם הוא לא בתחום מוגדר.
דוד מהרט: אולי צריך להוביל מהלך של הסבת אקדמאים לתחומי תעסוקה להם יש דרישה.
דוד מהרט: יש הרבה אקדמאים שיהיו היום מוכנים לעשות הסבה וללמוד מקצוע שיש לו דרישה בשוק.
דוד מהרט: אני אסתפק בנקודות האלה.
דוד מהרט: אני מאמין שאם נעשה משהו בנקודות האלה נוכל לראות נתונים טובים יותר וסיכוי טוב יותר לבני הקהילה להשתלב בשרות המדינה.
מרינה סולודקין: אני נתקלת באותה בעיה עם יוצאי ברית המועצות שקשה להם מאוד עם ההשכלה האקדמית הכללית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שראשי הקהילה חייבים לפנות לקבל השכלה אחרת.
מרינה סולודקין: שנית זה צחוק כי לשרים במדינת ישראל לא עורכים מבחן אם הם מסוגלים להיות שרים או לא מסוגלים להיות שרים.
מרינה סולודקין: לכל האחרים עושים.
מרינה סולודקין: כאן היה מקרה שראובן ריבלין מבקש לזרוק החוצה רוסים ואתיופים במשק הבית שעבדו לפני חמש שנים.
מרינה סולודקין: האתיופים פנו אלי ורוסים חשבו שזה עניין סגור.
מרינה סולודקין: אני פניתי להסתדרות ובסופו של דבר הם לא נבחנו.
מרינה סולודקין: הטענה שלי שאולי אנחנו צריכים לתת פטור כדי שלא יהיה לנו דור מדבר למשרות ולנבחנים.
יוסף מהרטו: אני רוצה לציין שתי אנלוגיות.
יוסף מהרטו: למשל אני לוקח את התרבות כמו רכב שיש לו שמן ודלק ונוסע ופתאום מישהו מחליט להפסיק עם דלק והשמן ולהכניס סוג דלק ושמן חדש ולשטוף בסבון ועם מים עד שהאוטו חלוד ואחר כך מנסים להכניס דלק חדש ושמן.
יוסף מהרטו: אני לא יודע אם האוטו הזה ייסע אי פעם שוב.
יוסף מהרטו: אותו הדבר בנוגע לתרבות, האם להיכנס דרך התרבות ולקדם.
יוסף מהרטו: שנית זה כמו לחבק חבר טוב חזק כמו חיבוק דוב.
דן אורן: אני קודם כל אציין שהנושא של העדפה מתקנת וייצוג הולם זה נושא שאני עוסק בו משנות ה- 90, כולל בסעיף החוק שהוא בעצם התשתית המשפטית לדיון הזה.
דן אורן: סעיף 15א' לחוק שירות המדינה – מינויים.
דן אורן: רציתי להגיד באופן ספציפי וזה גם עלה בדיון הזה בין השאר, מאחר והגעתי באיחור יתכן שחברתי הניה מרקוביץ התייחסה לזה.
דן אורן: זה הנושא שחוסר אמון שאנשים מועמדים מהקהילה האתיופית מתמודדים, לא בתפקידים הייעודיים אלא במכרזים הרגילים כשהם מתמודדים אם מתמודדים מקבוצות אחרות, אנחנו יודעים שגם קבוצות אחרות שזקוקות לייצוג הולם יש להם חוסר אמון שהם יבחרו במכרז.
דן אורן: מאחר שזה כך ישנו מהלך שנעשה עכשיו במכרזים, כמו שמזה שנים רבות במכרזים כשיש מועמדת אישה למכרז אז יושבת אישה במכרז.
דן אורן: זאת התפתחות די חדשה שנציבות שירות המדינה מכוח החלטת ממשלה הקימה מאגר של בני הקבוצות של אנשים מתוך הקבוצות שזכאים לייצוג הולם.
דני דנון: כמה יוצאי אתיופיה יש במאגר?
דן אורן: אין לי נתון.
דן אורן: זה חדש.
קריאה: פניתי אישית לנציבות המדינה ושירות המדינה והיא לא מקיימת מאגר כזה, לפי התשובה שקיבלתי, הם לא עושים מאגר.
קריאה: המאגר אמור לקום באמצעות היחידות או משרדי הממשלה שמזמנות את העובד.
קריאה: זה מה שהבנתי.
הניה מרקוביץ: אנחנו נפקח שזה יקרה.
דן אורן: המידע שקיבלתי הוא מידע מקולגה בנציבות שירות המדינה.
הניה מרקוביץ: האדון שדיבר כרגע צודק.
הניה מרקוביץ: הרי המכרזים הואצלו היום למשרדים ולכן המאגרים הם מאגרים משרדיים.
הניה מרקוביץ: אנחנו רק נעשה בקרה שבכל מכרז יישב אחד מהקבוצות, אישה כבר יושבת בכל מכרז.
דני דנון: ומה בנוגע להעברת המידע בין המשרדים?
דני דנון: אם ענה מישהו למכרז של משרד החינוך והוא מתאים למשרד הקליטה איך הם ידעו?
הניה מרקוביץ: הם כבר יעבירו את המידע בין המשרדים שמחפשים מועמדים.
הניה מרקוביץ: בכל מכרז ישתדלו שישב מישהו מבין שלוש הקבוצות, ערבים, אנשים עם מוגבלות או אתיופים כדי שהם יקדמו את נושא הייצוג הכללי ולאו דווקא של הקבוצה שהם באים לייצג.
דני דנון: אבקש מהסטודנט הצעיר שנה ג'.
דוד: סטודנט שנה ג' למשפטים.
דוד: לגבי חלק מהדברים שנאמרו כאן, גם אני בתהליכי מיון והגשתי מועמדות למכרזים עצמם.
דוד: בינתיים לא זימנו אותי - - -
קריאה: מועמדות למתמחה?
דוד: כן.
דוד: גם למשרד המשפטים גם למכרז ייעוץ בכנסת.
דוד: באופן כללי אני יכול לומר שלפני כמה שנים היו ארבעה – חמישה סטודנטים למשפטים כיום יש כמאה שבעים סטודנטים וכמאה עורכי דין, כלומר לא חסר.
דוד: אני חושב שהעניין של המערכת שזה לא גורם אנושי שממיין את האנשים בעיניי זה יכול להוות בעיה כי בסוף הוא מתייחס לנותנים מספריים.
דוד: כלומר לממוצע ציון וכדומה.
דוד: דבר נוסף ואני מקווה שאני לא אחזור על דברים שנאמרו,  בנוגע לנתונים שהוצגו משרד הבריאות מעסיק מעל ל- 50% את יוצאי העדה האתיופית.
דוד: אבל אחוז מאוד נכבד מהעובדים שם לא עוסקים בתפקידים מהותיים, כלומר בתפקידי מנהלה.
דוד: אני חושב שעל זה צריך לתת את הדעת.
דני דנון: תודה, זיוה מקונן דגו מהאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה בבקשה.
זיוה מקונן דגו: קודם כל בניגוד לכל האמירות הביקורתיות של האגודה אני רוצה לציין שמאז שנת 2007 כשיצאנו עם קריאה של תעסוקה ליוצאי אתיופיה יש התקדמות, אנחנו רואים את ההתקדמות וזה בהחלט מבורך.
זיוה מקונן דגו: שנית, גברת הניה מרקוביץ עושה מהלכים ומשתפת את הארגונים כולל קידום של מבחני הכניסה וכדומה, גם על זה ברכות.
קריאה: זו טעות שהיא משתפת את הארגונים.
מרינה סולודקין: אז למה אין מועמדים לתפקיד צוערים במשרד החוץ?
מרינה סולודקין: לי זה מאוד מפריע.
זיוה מקונן דגו: אני חושבת שאחד הדברים החושבים הוא נושא הגשת המכרזים.
זיוה מקונן דגו: צריך להתייחס לזה ואנחנו צריכים לעשות הכול בעיקר שירות נציבות המדינה צריכה להנגיש את המכרזים לכל המשרדים הרלוונטיים כדי שיגיעו לבוגרים יוצאי אתיופיה.
זיוה מקונן דגו: דבר נוסף הוא שלפי הנתונים שכאן 44% יוצאי אתיופיה הם בעלי השכלה תיכונית.
זיוה מקונן דגו: האקדמאים פחות או יותר משתלבים.
זיוה מקונן דגו: אדוני היושב ראש אנחנו צריכים לחשוב בנושא של ההשכלה הגבוהה.
דני דנון: יש לנו המון סוגיות ואנחנו לא נפתח עכשיו כל סוגיה.
דני דנון: אנחנו נקיים כמה ישיבות כדי לקדם את נושא של יוצאי אתיופיה.
דני דנון: אנחנו מקדמים שני חוקים חשובים, גם של השילוב וגם של מרכז מורשת.
דני דנון: הוועדה כאן תמשיך לעסוק בנושא.
דני דנון: לסיום אני מבקש לומר.
דני דנון: ראשית – אנחנו נקיים ישיבת המשך בסוגיה הזאת.
דני דנון: הוועדה למרות הדברים הקשים שהועלו בישיבה מברכת על ההתקדמות של מגמת שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
דני דנון: על תוספת של 58 יוצאי אתיופיה לשירות המדינה בשנת 2010.
דני דנון: עם זאת, הוועדה מוטרדת מאוד מכך שלא נעשים ניסיונות מסודרים לשילוב יוצאי אתיופיה במשרות בכירות.
דני דנון: הנתונים שהוצגו בפני הוועדה מוכיחים שקיימת בעיה מהותית בשילובם  של יוצאי אתיופיה במשרות בכירות בנציבות שירות המדינה.
דני דנון: המספרים מוכחים שיש לייעד משרות צבועות עבור יוצאי העדה.
דני דנון: הוועדה מבקשת ממרכז מחקר ומידע של הכנסת להכין דוח מפורט ומקיף לפי חלוקה של המשרדים, צבא ההגנה לישראל, משטרת ישראל וכדומה וכלל הרשויות המקומית.
דני דנון: אנחנו נעשה ישיבת המשך.
דני דנון: נראה את הנתונים היותר מקיפים.
הניה מרקוביץ: יש כרגע שני מכרזים פתוחים של משרד החוץ באתר האינטרנט של נציבות שירות המדינה לצוערים במשרד החוץ, גם במסלול המדיני וגם במסלול המנהלי.
הניה מרקוביץ: אני מבקשת מכולם לפעול להנגשת מועמדים למכרזים האלה.
דני דנון: תודה רבה הישיבה נעולה.
דני דנון: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים ישיבה חשובה, ישיבת עלייה, קליטה ותפוצות, לדיון המשך בנושא היערכות משרדי הממשלה לקליטת בני הפלשמורה.
דני דנון: הקמנו דיון לפני מספר חודשים ואני שמח לומר שסוף סוף התחילו להגיע עולי הפלשמורה לישראל.
דני דנון: היה לי את הכבוד להגיע בשעת בוקר מוקדמת מאוד, דוד את השעות תשנו קצת של הטיסות, ולקבל את העולים הראשונים שהגיעו לפני שבועיים.
קריאה: לא, שבוע שעבר.
דני דנון: שבוע שעבר היה.
דני דנון: וגם הזמנו אורחים נציגים, עד היום הגיעו שלוש מאות חמישים וחמישה.
קריאה: שלוש מאות שלושים וחמישה.
דני דנון: שלוש מאות שלושים וחמישה עולים, ואנחנו הזמנו אותם לדיון גם קצת לשמוע מהם בקצרה על הקליטה בשבועיים הקרובים, ובייחוד להתמקד על הנושא של היערכות משרדי הממשלה.
דני דנון: יש לנו נייר של מרכז מחקר ומידע, של גברת פלורה קוק דבידוביץ' שעושה עבודת קודש בנושאים של הוועדה.
דני דנון: ופלורה חשפה דברים מדאיגים מאוד על חוסר היערכות.
דני דנון: וגם אני זוכר שבישיבה הקודמת נאמר לנו: אל תדאגו יש את הצוות הבין משרדי, יש לנו תאריך שקיבלנו מהממשלה, והכל יעבור במקומו.
דני דנון: והיום אנחנו יושבים, התאריך של הצוות הבין משרדי כבר עבר.
דני דנון: היינו צריכים  לקבל את הסיכום, את ההמלצות, את המסקנות, ולא קיבלנו אותם.
דני דנון: אני מקווה שנציג משרד ראש הממשלה, מר אהוד פראוור, יגיע לפה להסביר את הנושא הזה, כי אנחנו רואים את זה בחומרה רבה.
דני דנון: קודם כל שההחלטות של הוועדה לא מתקיימותאבל על אחת כמה וכמה ההחלטות של הממשלה עצמה, שקבעה לוחות זמנים מאוד ברורים.
דני דנון: אני רוצה בפתח הדיון לבקש מהעולים החדשים, ברוכים הבאים.
דני דנון: דוד יאסו: (מתרגם לאמהרית את דבריו של היו"ר דני דנון).
דני דנון: ואני אשמח דוד אם אתה תעזור בתרגום, ואולי שיספרו לנו העולים על החוויה שלהם מהרגע שהם נחתו ועד היום.
דני דנון: מה קורה אותם, מה הם מרגישים, לספר לנו קצת מהחוויה שלהם.
דני דנון: דוד יאסו: (מתרגם מאמהרית את דבריו של סמין צ'קול)     	"איך שירדנו משדה התעופה, מה שהרגשתי היה מעל שציפיתי אליו.
דני דנון: לא ציפיתי שאני אשיג את מה שראיתי שם.
דני דנון: בשבילנו, יהודי אתיופיה, שמגיע לקבל אותנו נציג הממשלה, אצלנו אפילו אדם מן השורה, עובד מהשורה לא היה מגיע לשם.
דני דנון: בשדה תעופה קיבלנו אותנו, ולקחו אותנו משם לאולם הקבלה.
דני דנון: באולם הקבלה נתנו לנו אוכל ושתייה.
דני דנון: אחר כך הוציאו אותנו מאולם הקבלה, הפגישו אותנו עם המשפחות שלנו, ואחרי שנפגשנו עם המשפחות לקחו אותנו לאוטובוסים.
דני דנון: הביאו אותנו למקום שלנו, לבית שלנו, שזה מרכזי קליטה.
דני דנון: ללא תשלום כלשהו שאנחנו הוצאנו מכיסינו.
דני דנון: "
דני דנון: איפה הוא נמצא היום?
דני דנון: משפחה, ילדים, אם הוא יכול לספר קצת?
דוד יאסו: מרכז קליטה מבשרת ציון, שזה לא רחוק מכאן.
דוד יאסו: הוא בא עם ילדים.
דוד יאסו: יש לו ילדים, אני שואל אותו כמה נפשות בדיוק.
דוד יאסו: כל הילדים שלו הגיעו, יש לו עוד בת נוספת שנשארה באתיופיה.
דוד יאסו: ביחד יש להם עוד שלושה ילדים.
דוד יאסו: ויש לו גם עוד בת שהיא נשואה שהיא ראש משפחה שהגיעה לכאן.
דני דנון: למה הבת שלו לא באה?
דוד יאסו: היא ממתינה לתור שלה.
דוד יאסו: מאז שאנחנו הגענו לפה כבר מגונדר היא הגיעה לאדיס אבבה.
דני דנון: הוא דיבר בטלפון עם המשפחה באתיופיה?
דוד יאסו: הוא התקשר אליה והיא אמרה לו שהיא כןהגיעה כבר לאדיס אבבה.
דני דנון: מה הוא סיפר לה על מה שקורה פה בארץ?
דני דנון: מה היו החוויות שלו?
דוד יאסו: "השמחה שיש לי בבטן אני לא יכול לספר לאף אחד, אבל אני כן אמרתי להם משפט אחד: זה משהו שאני הגעתי אליו שגם אתם תזכו להגיע.
דוד יאסו: "
דני דנון: יש משהו שהוא מרגיש שאנחנו צריכים לעשות יותר?
דני דנון: מבחינת הקליטה מבחינת בעיות?
דוד יאסו: "מבחינתנו אם אני אשווה בין מה שהייתי למה שמצאתי פה, ההבדל הוא שמיים וארץ.
דני דנון: הוא ביקש להגיע למבשרת?
דני דנון: או שפשוט הוחלט שהוא מגיע?
דוד יאסו: "בשדה תעופה לא ידענו לאן הם לוקחים אותנו".
דוד יאסו: אבל הילדים שבאו לפניו קצת כן התגוררו במבשרת וכנראה בקשו למבשרת.
דני דנון: איפה המשפחה שלו היום נמצאת בארץ?
דני דנון: איפה הם מפוזרים בארץ?
דוד יאסו: יש אחד שעובד בתור מהנדס, הוא גם סיפר לי לפני כן, שכל הזמן נוסע לאתיופיה.
דני דנון: ואיפה הוא גר בארץ?
דוד יאסו: הוא גר עדיין במבשרת.
דוד יאסו: כולם נמצאים במבשרת.
דני דנון: חבר הכנסת מולה, אתה רוצה לשאול שאלה לפני שנמשיך?
שלמה מולה: אני הייתי רוצה לשאול אותם לגבי מצב הקהילה באתיופיה עכשיו מבחינת הסיוע שהם מקבלים, איזה סוג של סיוע הם מקבלים בגונדר?
דוד יאסו: לשאלה של חבר הכנסת שלמה מולה, מבחינת מה שהוא פירט הוא אומר, מבחינת טיפול רפואי "יש לנו שם של ג'וינט, אנחנו מקבלים טיפול רפואי".
דוד יאסו: לגבי כלכלה, היה ועכשיו זה הופסק.
דוד יאסו: צעירים מתחת לגיל שמונה עשרה, כן הם מקבלים כלכלה.
דוד יאסו: כנראה זה באותה מסגרת הלימודים של מי שנמצא במערכת הלימודים.
דוד יאסו: ולשאלה של חבר הכנסת שלמה מולה:אז איך אתם מתקיימים?
דוד יאסו: , ואז הוא ענה שהם עובדים, יש כאלה שעובדים כחוטבי עצים, ויש כאלה שמסייעים בבניה וכל הדברים האלה.
דוד יאסו: כך הם ממשיכים לחיות.
שלמה מולה: אבל היום פעם מקבלים סיוע, כלכלה של מזון וזה הופסק.
שלמה מולה: רק הילדים מקבלים היום אוכל.
דני דנון: אנחנו רוצים מאוד להודות לכם, אנחנו רוצים שתישארו.
דני דנון: אתה יכול דוד לתרגם גם תוך כדי, ואם מרגישים צורך להתערב תוך כדי הדיון.
דני דנון: בדרך כלל עולים אחרי שבועיים לא עושים זאת, אחרי חודשיים, שנתיים כבר לומדים, אבל שירגישו באמת חופשי להשתתף בדיון.
דני דנון: דוד יאסו: (מתרגם לאמהרית את דבריו של היו"ר דני דנון)
דני דנון: תודה רבה, תודה.
דני דנון: אנחנו ממשיכים בדיון, יצטרף אלינו אהוד פראוור, ראש אגף תכנון ומדיניות.
דני דנון: אהוד,אנחנו ישבנו פה בחדר לפני מספר חודשים, וקיבלתם מנדט מאוד ברור ממשלת ישראל, שתחום בלוחות זמנים, ולוחות הזמנים האלו עברו, ואנחנו לא ראינו שום התקדמות.
דני דנון: אני מניח שישבתם מספר פעמים, גיבשתם עמדות, ושאלות קשות מאוד דורשות תשובה.
דני דנון: אני רוצה לקבל סקירה שלך קודם כל על לוחות הזמנים, מדוע יש חריגה בלוחות זמנים?
דני דנון: ושנית בנושאים המהותיים, של פינוי מרכזי הקליטה, של הגדלת המענק, כל הנושאים המהותיים שאנחנו נדרשים אליהם, ואתה יכול לחדש לנו איפה הדברים עומדים.
שלמה מולה: אפשר לבקש עוד שאלה?
שלמה מולה: אני הייתי רוצה שאתה תעדכן אותנו, אם אתה יודע, לגבי העברת האחריות בין הנקוג' לסוכנות.
שלמה מולה: אני מבין שזה בגלל שביתת משרד החוץ, שום דבר לא התקדם בעניין.
שלמה מולה: או שאני טועה, אם יש מהלכים זה דבר קריטי בעייני למימוש החלטת הממשלה.
אהוד פראוור: אני חושב שהאיש הראשון שכדאי לשמוע אותו לפני זה עמוס, משום שאני חושב שאנחנו בסדר גמור עם לוח הזמנים.
אהוד פראוור: אני חושב שנעשית פעולה על הציר המרכזי של בחינת הזכאות שהיא מפתיעה בהיענותה לקצב של מה שהממשלה קבעה, וזהו הציר המרכזי.
אהוד פראוור: כל השאר זה צירים מקבילים.
אהוד פראוור: אני חושב שכדאי שעמוס יתחיל כדי שתהיה קודם כל תחושה שאנחנו בודקים.
דני דנון: אני קורא בהכרזת הממשלה, שבתוך שישים יום ימצא מתווה לפתרון המחסור הצפוי במקומות במרכזי קליטה, ותתייחס לתמריצים ליציאה ממרכזי הקליטה, למדיניות הקליטה ולפיזור האוכלוסייה.
דני דנון: פה יש החלטת ממשלה מספר 2434, שצריך לתת תשובות עליה.
דני דנון: אנחנו תכף נתייחס לנושא המעמד ולנושאים אחרים, אבל מרכזי הקליטה מתמלאים, ואנחנו שמחים.
דני דנון: רוצים לראות עוד מטוסים מגיעים.
דני דנון: אבל בפועל, ברגע שאתם מעכבים את קבלת ההחלטה בנושא התמריצים ליציאה ממרכזי הקליטה, אנחנו נשב פה עוד מספר חודשים ונגיד שיש בעיה.
דני דנון: זה הנושא שאני רוצה לדעת.
אהוד פראוור: אני מציע, קודם כל אני קראתי את ההחלטה, גם אחרי שכתבתי אותה, וכתוב שזו ועדה ברשות מנכ"ל האוצר.
אהוד פראוור: מי מייצג פה את האוצר בחדר?
אהוד פראוור: אז גבירתי תיתן על זה תשובה.
אהוד פראוור: אבל אני רוצה לומר שבהבנה שלי את ההחלטה יש ציר קריטי, הציר שבלעדיו אי אפשר לזוז, וזה אף אחד לא האמין שיקרה, אחרי כל מה שתואר בהרבה מאוד  ישיבות של הודעה הזו, זה שנתחיל לבדוק זכאות.
אהוד פראוור: ושאנחנו לא רק נתחיל, שנאפשר זכאויות ושנביא אנשים, עם התנגדות כזו או אחרת של אתיופיה.
אהוד פראוור: אני חושב שהמהלכים האלה קורים.
אהוד פראוור: עכשיו, הוועדה ברשות מנכ"ל משרד האוצר מתכנסת, אני חושב, תכף תשמע, שהוא בנה מתווה מאוד ברור של מה הוא דורש מהמשרדים, תוך כמה זמן הוא יכנס אותה לסגירה, הוא מתכוון לסיים את העניין בישיבתה השנייה.
אהוד פראוור: עשה עבודה בעיניי מאוד יפה.
אהוד פראוור: אבל יש גם איזשהו דבר שכשממשלה מעבירה סמכות  למישהו, אז צריך לשאול את בעל הסמכות האם הוא יכול לדווח שנעשית שם עבודה, והיא בעיניי מרשימה.
אהוד פראוור: אבל אני חושב שלב הסיפור זה שאנשים נבדקים, לא מדו"ח אפרתי, שנבדקים כבר מתוך ההחלטה החדשה, ושמתחילה תנועה אמיתית של להביא אותם.
אהוד פראוור: אני מסכים שחלק מענייני העברת סמכות נקוג' זה מתעכב, ונדבר על זה.
דני דנון: נמצה קודם כל את הנושא של התמריצים.
דני דנון: גברת רבקה לויפר, רפרנטית לעלייה באגף התקציבים.
דני דנון: המנכ"ל לא נמצא פה, אולי את יכולה להגיד לנו אבל קודם כל למה חרגתם מהלוחות זמנים?
דני דנון: איפה התשובות?
רבקה לויפר: הוועדה התכנסה פעם אחת במלואה, אבל זה לא אומר שבין לבין לא נעשו תהליכים.
רבקה לויפר: רק אציין שזה נושא מאוד מאוד סבוך.
רבקה לויפר: בעבר גם כאשר הוגדלו המענקים, וגם כאשר נקבעו קריטריונים לפיזור הפתרון לא נמצא.
רבקה לויפר: זאת אומרת זה לא שכשהגדילו את המענקים קרתה תפנית דרמטית, ככה שזה נושא שדורש חשיבה אמיתית, והחשיבה הזאת נעשית.
רבקה לויפר: בנוסף יש גם עבודה שכרגע צריכה להיעשות במשרדים, שהם צריכים להעביר אלינו בקשות גם של תקציבים וגם של מתווה לפתרונות, ואנחנו בתהליך הזה כרגע.
דני דנון: התשובה לא מספקת.
דני דנון: החלטת הממשלה מאוד ברורה הייתה, וקבעו שישים יום על מנת שכל הביורוקרטיה,לא להגיד יש תהליכים, קשה, יש בעיות, סמכויות.
דני דנון: אלא שישים יום, תשבו, תכריעו, תגדילו את המענק, אל תגדילו את המענק, תחליטו על פתיחת מרכזי קליטה נוספים ותתקצבו את זה.
דני דנון: אבל לא לקבל תשובות כאלו.
רבקה לויפר: לא מדובר בקשיים בירוקרטיים, מדובר באמת בחשיבה אמיתית כשמסתכלים על מה נעשה בעבר.
רבקה לויפר: אפשר לראות שפתרון פשוט אין כאן.
רבקה לויפר: לכן למשרדים נשלחו כל אחד לעשות את העבודה בתחומו.
רבקה לויפר: הוועדה, בתקווה ממש, בשבועיים הקרובים תסיים את עבודתה ותגיש את המסקנות.
רבקה לויפר: אין כאן פתרונות קסם, זה לא משהו שאפשר ביום אחד להביא.
דני דנון: ברור לכולנו.
דני דנון: השאלה שלי, אני רוצה לקבל ממך תאריך, שאתם חרגתם כבר.
דני דנון: לפי החשבון שלי ב-14 לינואר המועד האחרון היה, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
דני דנון: זה לא יקרה כבר.
דני דנון: אני צריך לקבל מכם התחייבות לתאריך מסוים שאתם אומרים אנחנו תוך 14 יום מפרסמים את המסקנות.
רבקה לויפר: אני לא יכולה להתחייב על תאריך, אני יכולה לבקש להעביר מהמנכ"ל.
רבקה לויפר: לי אין תאריך שאני יכולה להתחייב.
רבקה לויפר: אני יכולה כן לומר שנעשית עבודה, אין כאן עיכובים בירוקרטיים של תיאום או התכנסות.
רבקה לויפר: נעשית פשוט עבודה.
אהוד פראוור: הוועדה התכנסה?
רבקה לויפר: הוועדה במלואה התכנסה פעם אחת.
רבקה לויפר: יש חלוקה לצוותי משנה, והצוותים עובדים.
דני דנון: טוב אנחנו בסיכום נתייחס לזה, אבל אני כבר אומר לך פה, המנכ"ל לא נמצא אבל תעבירי לו את המסר שאנחנו נקצה 14 יום לוועדה לסיים את העבודה שלה.
דני דנון: אם יש לכם דברים שאתם לא מסוגלים להתמודד, אז תגידו: לא מסוגלים להתמודד, אבל דבר אחרון שרוצים לראות זה שהביורוקרטיה ממשיכה.
דני דנון: הנושא הזה סבוך, ובסוף העולים ימשיכו להגיע, ומרכזי הקליטה ימשיכו להתמלא.
דני דנון: כרגע אין בעיה אקוטית, נציגי הסוכנות פה.
דני דנון: אין פה בעיה אקוטית מחר בבוקר, אבל זה יגיע.
דני דנון: ואז אנשים לא ירצו לצאת, ואז הכסף שהמדינה תוציא יהיה הרבה יותר, והנזק שיגרם לעולים יהיה הרבה יותר גדול.
רבקה לויפר: רק אני אציין, אין כאן מצב שמונע מהעולים להמשיך להגיע, לפחות לא כרגע.
רבקה לויפר: ושוב, לא מדובר בעיכובים בירוקרטיים, לא מדובר בחוסר תיאום כזה או אחר.
רבקה לויפר: באמת מדובר בעבודה, שמה לעשות, היא לא פשוטה.
רבקה לויפר: אם היא הייתה פשוטה היא הייתה נפתרת כבר בכל הועדות.
רבקה לויפר: כבר שנים יש ועדות שמנסות למצוא פתרון לנושא.
דני דנון: את יכולה להגיד לנו כרגע מה מסתמן, מהם הכיוונים?
דני דנון: לנו ברור שצריך להגדיל את המענק, השאלה היא האם התייחסתם לנושא הזה?
רבקה לויפר: מתייחסים גם לנושא הזה.