GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה ביילין: בני תומך ואני בטוחה שהוא מבין את כל הבעיות ואנחנו חייבים לפתור את הבעיות.
סופה ביילין: על תרבות; יש פה יושבי ראש של להקות, מנחה של הלהקות, ותשאל אותם איך הם חיים.
סופה ביילין: מעניין.
סופה ביילין: יש יושבי ראש ארגונים דוברי רוסית ובמגזר האתיופי ואני מודה לכל הנציגים האלה שהגיעו, זה מאוד חשוב לנו.
סופה ביילין: יש גם תיאטרון יחיד שלנו, אני לא יודעת איך לעזור לו, תיאטרון מנורה, המון הצעות של ניצולי שואה.
סופה ביילין: אנחנו צריכים לתמוך בו.
סופה ביילין: יש מרכז תרבות, של ליאוניד פינקל, יש נציגים של מלחמת העולם השנייה.
סופה ביילין: הארגונים האלה חיים ואנחנו צריכים לתמוך ותרבות זה 90% החיים שלהם, ועל 2 השקלים האלה אי אפשר לחיות.
סופה ביילין: אם הגעת לתפקיד של יושב ראש ועדת קליטת עלייה ותפוצות, התעוררה תקווה שהמצב ישתנה לטובה.
סופה ביילין: תודה רבה לוועדה.
בני ועקנין: הנושא של קליטת עלייה, מי שמכיר אותי, זה בשבילי נושא לאומי.
בני ועקנין: אני לא מסתכל על זה בשום פוליטיקה, מי שראה אותי מראשית הדרך, לא מעניין אותי בתחום הזה.
בני ועקנין: מראשית הדרך, לפני 20 שנה, איך שאמרו שמתחילה להגיע עלייה התלהבתי, ראיתי בזה כמו יציאת מצרים והתגייסנו והקמנו מטה.
בני ועקנין: בשבילי זה נושא לאומי, לטפל בקליטת עלייה זה נושא לאומי קדוש ממדרגה ראשונה, לא קשור לשום מפלגה ולא קשור לשום דבר.
בני ועקנין: אנחנו יודעים מה זה אנשים שמעתיקים  את מקומם ועוברים ממקום למקום, ואני חושב שזאת האווירה שהחדרתי אצלנו בעירייה, שמנהל פה אגף הרווחה והקהילה ואשכול קהילה וכל הצוות והסוכנות היהודית ומשרד החינוך.
בני ועקנין: כולנו פה ממש עובדים לנושא הזה וקליטת העלייה תצליח מאוד ושנקלוט עוד עולים, כמה שיותר עולים שיבואו לפה.
דני דנון: בקצרה, חברי הכנסת.
דני דנון: קודם כל חברת הכנסת סולודקין, כתושבת העיר.
מרינה סולודקין: קודם כל, אדוני יושב ראש ועדת הקליטה והקליטה, חברי דני דנון, תודה, זה היה רעיון מאוד נכון ומאוד טוב, כי יש ערים שכל השנים קולטות עלייה.
מרינה סולודקין: אשקלון, אתה אמרת, נצרת, אשדוד, עפולה.
מרינה סולודקין: זה מאוד נכון להגיע, בגלל שיש גם קליטה מוצלחת.
מרינה סולודקין: כאן שליש של האוכלוסייה זה עולים וזה מאוד חשוב, יש אווירה בעיר, שזה יותר חשוב, שאנחנו כולנו ביחד, מברית המועצות, מאתיופיה, מצרפת, ילידי הארץ, עליות מצפון אפריקה, מאסיה.
מרינה סולודקין: יש כאן משהו שאין בערים אחרות ואני מאוד תומכת במה שאמר ראש העיר---
רוברט טיבייב: יש פה חמישה חברי כנסת, נכון?
מרינה סולודקין: ארבעה.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת זה קודם כל לתמוך בהצעה של ראש העיר וסגנית ראש העיר, שכסף שמגיע מהמשרדים, גם ממשרד הקליטה, גם מהמשרדים האחרים זה לפי כל הכמות של עולים.
מרינה סולודקין: זה לא עולים אלפים שמגיעים עכשיו.
מרינה סולודקין: כאן יש 40,000 מתוך 130,000.
מרינה סולודקין: אני זוכרת שרק בגלל שהיו אנשים כמו בני, שהלכו לשדה התעופה והביאו עולים משם, אשקלון היא עיר כזו יפה, פנינת מזרח התיכון, בגלל שהביאו את האנשים האלה, וביחד התפתחנו מאוד יפה.
מרינה סולודקין: דבר שני שאני רוצה לומר, חבר הכנסת דנון, אנחנו צריכים לפנות לסוכנות היהודית ולומר להם שישנו את התפיסה שעלייה זה לא הסעיף הראשון של התקציב של הסוכנות היהודית.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים כאן תכניות של קליטת העלייה מכל המדינות.
מרינה סולודקין: צרפת, צרפת, שטח של ברית המועצות, שטח של..., אתיופיה, אתיופיה.
מרינה סולודקין: אנחנו זקוקים ואנחנו יודעים איך לעשות את זה.
מרינה סולודקין: דבר שלישי שאמרת כאן, וגם פתחנו את הסיור שלנו במקבץ דיור, אנחנו חייבים לחדש את רכישת מקבצי דיור ובניית הוסטלים.
מרינה סולודקין: בלי זה אי אפשר.
מרינה סולודקין: שם ראינו, הרוב של האנשים, 90% מאוד מרוצים מכפר הנופש הצרפתי, אבל יש 10% שאין להם לאן ללכת, בגלל שבמדינה לא בונים, לא רוכשים, החוקים של מירי רגב בתחום של הדיור הציבורי נופלים אחד אחרי השני ואנחנו צריכים, כוועדת עלייה וקליטה, לומר.
מרינה סולודקין: אני הייתי במפלגה שדווקא בנתה, יחד עם הליכוד ויחד עם מפלגת העבודה, מ-96' עד 2003.
מרינה סולודקין: עכשיו אין דבר כזה ויש זעקה.
מרינה סולודקין: דבר נוסף, אדוני ראש העיר, אני רוצה לומר לך, עשיתי הסתייגות בתקציב המדינה, בגלל שאנחנו עיר שהיא תחת התקפות של סקאדים.
מרינה סולודקין: בבתי הספר שלנו אין מספיק מיגון.
מרינה סולודקין: עשיתי הסתייגות למשרד הביטחון שזה לא יכול להיות.
מרינה סולודקין: אתה יודע כמה ספגנו כאן, 130 התקפות של רקטות בזמן של 'עופרת יצוקה'.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת, אנשים מוכנים לחיות כאן, אבל זה תלוי בתכניות, בדיור הציבורי וגם במיגון מוסדות החינוך.
רוברט טיבייב: אני רוצה קודם לחזור לנושא הדיון, מאיפה כל הרעיון נולד.
רוברט טיבייב: אני אומר דבר פשוט, אם חשבתי שאני משתתף בהתקפה של משרד הקליטה ומצאנו סוף סוף איזה שהוא נושא, אז אני יכול להגיד בשיא הכנות, הורידו ממני את כל התחמושת ברגע שנכנסתי לכפר הנופש הצרפתי ואני מוכן להסביר.
רוברט טיבייב: ממקום רע בורחים, לא מצאתי בן אדם אחד באותו כפר נופש שרצה לברוח משם, גם אלה שמתלוננים.
רוברט טיבייב: זה לגבי כפר הנופש הצרפתי ולדעתי משרד הקליטה צריך לקחת את זה כפרויקט ולהעתיק את הפרויקט הזה למקומות אחרים ואני כמעט בטוח, לא שאלתי, שיש המון אנשים שעומדים בתור בשביל להיכנס לשם.
רוברט טיבייב: עוד דבר אחד אני חייב להגיד, אדוני היושב ראש, שמחתי מדבר אחד, רמת החיים באופקים הרבה יותר טובה מאשקלון.
רוברט טיבייב: כי באופקים אי אפשר למצוא דירה לשכירות ב-2,000 שקל.
רוברט טיבייב: כנראה גם באופקים הרבה מעבר לכך.
רוברט טיבייב: אני ממשיך לגבי משרד הקליטה.
רוברט טיבייב: אפשר לגלגל את כל הבעיות למשרד הקליטה, אבל אנחנו יודעים שהבעיה היא לא במשרד הקליטה, הבעיה במשרד האוצר.
רוברט טיבייב: שם התקציבים.
רוברט טיבייב: תרבות וקליטת עלייה וכל הדברים האלה נמצאים שם.
רוברט טיבייב: אני חייב להגן גם על הסוכנות היהודית.
רוברט טיבייב: הייתי גם בוועדת היגוי של הסוכנות היהודית.
רוברט טיבייב: מי משלם?
רוברט טיבייב: תרומות.
רוברט טיבייב: אז בואו נגייס כולנו תרומות לסוכנות היהודית, אז נחלק את התקציבים כמו שצריך.
רוברט טיבייב: לב ברדני יושב פה, עשינו איתו יחד ברוסיה המון פרויקטים ואנחנו יודעים טוב מאוד איך המערכת עובדת בסוכנות היהודית.
רוברט טיבייב: ובהצלחה לעיריית אשקלון, תודה.
אברהם מיכאלי: אל"ף, אני באמת שמח שאנחנו באשקלון.
אברהם מיכאלי: אמרתי קודם---
דני דנון: חשבו שאתה אשקלוני, לפי השפה שדיברת שם.
אברהם מיכאלי: אני בא הנה הרבה, יש להם איזה רדאר שקולט אותי פה הרבה.
אברהם מיכאלי: היתה פה תקופה שהייתי מופיע פה אצל ראש העיר כמעט כל שבוע, בקדנציה הקודמת, לא עכשיו.
אברהם מיכאלי: אני חושב שאשקלון היא עיר קולטת עלייה כבר עשרות שנים ובאמת משנות ה-90, ראינו את הנתונים, יש פה גידול משמעותי והגידול הזה מתבטא בשטח.
אברהם מיכאלי: כל הדברים שאני רואה כרגע, אני רואה תחזית של גדילת העיר בכמה עשרות אלפים של יחידות דיור ואדוני ראש העיר, אני מאחל לך קודם כל שתגיעו לרמה סוציו אקונומית טובה וגבוהה ושהעיר תתחזק, לא תצטרך רק לקלוט אנשים עם בעיות רווחה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אשקלון זה אחד הפוטנציאלים הגדולים של בנייה, אדוני היושב ראש, ואנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו עושים פה באמת את אותן רעיונות של דיור לאלה שנזקקים, אם זה מחיר למשתכן, אם זה שהמדינה תוריד פה מסים לגבי יחידות קרקע, כשאנחנו מדברים על הטבה במשכנתאות, אנחנו צריכים לחשוב גם איך המשכנתאות האלה יגיעו לכיס של האזרח ולא לכיס של הקבלנים.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לתכנן את כל הדברים האלה בצורה נכונה ואשקלון זה אחד הפוטנציאלים הגדולים, הולך להיות פה, לפי מפה שהוצגה לנו בחוברת הזאת, אלפי יחידות דיור, אדוני ראש העיר, או עשרות אלפי.
אברהם מיכאלי: יש פה אוכלוסייה שיכולה להיקלט פה, גם מהוותיקים שהזכרנו קודם שלא יכולים לצאת.
אברהם מיכאלי: ודאי שהם לא יכולים לצאת, כי אין בשבילם לא דיור ציבורי, לא דיור בשכירות וגם אם הם רוצים להתמודד עם זה לבד, הם לא יכולים להתמודד עם זה לבד.
אברהם מיכאלי: אני כן מתייחס לאוכלוסיות השונות ואני דווקא אתייחס לעלייה מאתיופיה.
אברהם מיכאלי: אדוני ראש העיר, הממשלה אישרה ואנחנו, ככנסת, דחפנו לכך, שיביאו קבוצה של כ-8,000 עולים מגונדר.
אברהם מיכאלי: אני חושב שאתם כעיר צריכים לשים את זה כאתגר ולא להפוך את העיר הזה לעיר סגורה לקליטה של עולים חדשים שיגיעו מאתיופיה בשנה-שנתיים הקרובות, כי אין ספק שהקליטה שלהם היא יותר קשה ואין ספק שהקליטה שלהם מטילה עליכם מטלות, אבל אנחנו, כמדינה, כממשלה, ככנסת, צריכים לעזור לך, כי אני חושב שאין כמו אשקלון מנוסה בקליטה של עולים, שהם ותיקים כבר, שיוכלו להשתמש בניסיון הזה גם לגבי עולים חדשים.
אברהם מיכאלי: לכן כל מה ששאל אדוני יושב ראש ועדת הקליטה והעלייה, למה אלה שהיום נמצאים במרכז הקליטה, לדוגמה, לא קולטים אותם בעיר.
אברהם מיכאלי: המפתח הוא בידך, אדוני ראש העיר, אנחנו נעזור לך בזה.
מרינה סולודקין: לא, לא.
אברהם מיכאלי: אני יודע בדיוק למה זה אצלו, כי אני יודע שראשי ערים מתנגדים לפתוח את הקליטה הנוספת של עולים מאתיופיה.
קריאה: הוא לא התנגד, הוא הוציא מכתב וביקש.
אברהם מיכאלי: לכן אנחנו נעזור לו בזה, אני יודע שראשי הערים המנוסים, כמו בני, יודעים שהעלייה הזאת תביא גם ברכה לעיר, כי העולים מאתיופיה שאמורים להגיע לארץ הם אמורים להיקלט במקומות היותר חזקים, ולא שישליכו אותם לכל מיני מקומות נחשלים יותר, שאז אנחנו נשלם על זה כפל כפליים בהמשך.
אלכס סולטנוביץ: קודם כל תודה שהגעתם וברכות ליושב ראש החדש.
אלכס סולטנוביץ: כל שבוע יש הזמנה מוועדה נוספת ונוספת, אני חושב שאפשר קצת לעצור.
דני דנון: יש פגרה בפסח.
אלכס סולטנוביץ: יש פה רושם שיש פה עלייה מסכנה בעיר הזאת.
אלכס סולטנוביץ: זה לא כך.
אלכס סולטנוביץ: זה לא 2 שקלים לתרבות, יש פה להקות שיושבות פה שבנו לתפארת מדינת ישראל.
אלכס סולטנוביץ: גם ספורט, גם תרבות, גם מדע, גם רפואה, לכן צריך גם לציין את זה.
אלכס סולטנוביץ: וגם משרד הקליטה, כל פעם שפניתי לאיזה פרויקט, גם לראש העיר וגם לשר הקליטה, אף פעם לא שמעתי 'לא'.
אלכס סולטנוביץ: אז תודה, גם לראש העיר וגם למשרד הקליטה, ותודה שהגעתם.
דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, מברכת את העיר אשקלון כעיר קולטת עלייה.
דני דנון: הוועדה תפנה לשר הפנים להגדיר את העיר אשקלון כעיר קולטת עלייה ולעדכן את הקריטריונים בהתאם.
דני דנון: לגבי הנושא של שיווק ועידוד עלייה.
דני דנון: הוועדה התרשמה שקיימת נסיגה של שיתוף פעולה בין הסוכנות היהודית לעירייה בנושא עידוד עלייה.
עינב מוזס: זה לא שיתוף פעולה, זה תקציבים.
דני דנון: אנחנו התרשמנו שקיימת נסיגה של שיתוף הפעולה בין הסוכנות היהודית לעירייה בנושא עידוד עלייה ו---
בני ועקנין: אני רוצה רק לומר שהעבודה עם הסוכנות היהודית היא מצוינת---
דני דנון: לא, בנושא עידוד עלייה.
בני ועקנין: לא, כשיש לנו עבודה לא טובה עם איזה שהוא גוף, ובחדר הזה היו הרבה מלחמות וקיצוצים, אז אמרנו.
בני ועקנין: הסוכנות היהודית היא גוף שהעבודה איתו היא מצוינת, וגם עם הג'וינט, מה שאני אומר שבסוכנות היהודית בשנים האחרונות הפרויקטים של העלייה, כפי שהיו בכמויות אינטנסיביות בעבר, ירדו, אבל העבודה עם הסוכנות היא טובה.
דני דנון: תקשיבו עד סוף המשפט ותראו שהתכוונתי בדיוק לזה.
דני דנון: הוועדה התרשמה שקיימת נסיגה בשיתוף הפעולה בין הסוכנות היהודית לעירייה בנושא עידוד העלייה.
דני דנון: הוועדה קוראת לסוכנות לחדש את פעילות השיווק.
בני ועקנין: לא הייתי מגדיר בשיתוף פעולה, כי יש עבודה מצוינת עם הסוכנות בהרבה דברים.
בני ועקנין: אני אומר, פשוט מאוד לחדש את הפרויקטים של העלייה.
עינב מוזס: אנחנו לקחנו את עיריית אשקלון במסגרת שותפות 2000 והסוכנות עדיין נמצאת מאוד מאוד חזק בעיר, אז אני מבקשת שתנסחו את זה כמו שצריך.
דני דנון: אנחנו קוראים לחזק את שיתוף הפעולה ואת פעילות השיווק.
דני דנון: הוועדה פונה למשרד הקליטה לשקול מתן עדיפות לעולים תושבי העיר במקבצי הדיור הנבנים בעיר, לרבות מרכז כלנית.
דני דנון: הוועדה קוראת למרכז הקליטה להגדיל את תקציבי התרבות, הקליטה החברתית בקהילה, העומדים על סך מגוחך של 98,000 שקלים בשנה.
דני דנון: הוועדה קוראת גם למשרד הקליטה לבדוק את כל נושא העלות-תועלת לגבי הדיירים בכפר הנופש הצרפתי.
דני דנון: הוועדה תבחן שינוי חוק מקבצי הדיור שיכלול גם את נושא סבסוד שכר הדירה לטווח ארוך.
דני דנון: הוועדה מודה לראש העיר, סגניתו, הסגנים, חברי מועצת העיר וכל הצוות, העושים ימים כלילות למען העולים בעיר אשקלון.
דני דנון: אני רוצה להודות לכולם על האירוח הלבבי ועל העשייה היום יומית, ותודה רבה לכולם.
דני דנון: אני שמח לפתוח ישיבה של ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.
דני דנון: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה) - התשע"א 2011, של חברי הכנסת ציון פיניאן, יעקב אדרי, אופיר אקוניס.
דני דנון: אנחנו מקווים לסיים עם החוק היום ולהעבירו לקריאה שנייה ושלישית.
דני דנון: נעשתה עבודה מקיפה של היועצים המשפטיים ואני רוצה להודות לכם שישבתם, דיברתם, גיבשתם, וככה בשאיפה, תחסכו לנו את הוויכוחים פה.
דני דנון: תמיד אני מעדיף לעשות את התיאומים המקדימים ואני רוצה באמת לבקש מהיועצת המשפטית שלנו, שהיא תציג את החוק.
דני דנון: אנחנו נעבור להקראה, נדון בסעיפים הבעייתיים.
דני דנון: גם בקריאות הקודמות היה נושא אחד שגם נדבר עליו לגבי חובת הדיווח מול משרד הפנים, נושא שטרם הסתיים לחלוטין.
דני דנון: שאר הנושאים די לובנו.
דני דנון: מירב, אני אתן לך את השרביט, ואם אפשר להתקדם, בבקשה.
דני דנון: אני רוצה לברך את חבר הכנסת אייכלר, זו ישיבה ראשונה שלו בוועדה שלנו, ברוך הבא.
מירב תורג'מן: הנחתי בפניכם נוסח, כולל הערות של נציגי משרדי הממשלה לדיון היום.
מירב תורג'מן: אני חושבת שזה מונח בפניכם, אתם תראו את ההערות וככל שהוועדה תחליט לקבל או לדחות את ההערות, אנחנו נתקדם עם הנוסח.
דני דנון: אני מציע שניתן את זכות הדיבור כאשר נגיע לסעיפים שלגביהם יש לחברים השגות.
דני דנון: כי על מהות החוק דיברנו.
ציון פיניאן: אפשר להתחיל בהקראה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר על מהות החוק, בקצרה.
דני דנון: בקצרה, כבר עשינו דיונים.
דני דנון: בבקשה, חבר הכנסת אייכלר.
ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את היושב-ראש, את הוועדה, ואת הנציגים של הקהילה האתיופית ואני מקווה שהדיונים בוועדה הזאת באמת יוסיפו ויעזרו לאנשים להיקלט במקומות העבודה, בפרט עולים חדשים שנמצאים במצב קשה.
ישראל אייכלר: אבל אני רוצה לבקש שהיות ויש אוכלוסייה שהיא גם, כמו העדה האתיופית, מודרת מהשירות הציבורי וגם במגזר הפרטי מאוד מאוד מתקשה לקבל מקומות עבודה בגלל היותה מזוהה כקהילה, הקהילה החרדית, אני מבקש אותו חוק שכתוב פה לייצוגם של מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה, גם הציבור החרדי או שבא מחינוך חרדי, מוכר שלא רשמי, גם הוא יזכה לאותן זכויות ולאותו קידום וייצוג הולם בכל הסעיפים שמדברים גם על העדה האתיופית.
דני דנון: חבר הכנסת אייכלר, אתה לא משפטן, אני מניח.
ישראל אייכלר: לא.
דני דנון: יש מושג שנקרא פתיחת חזיתות.
דני דנון: מה שאתה עושה עכשיו, אתה לא פותח חזית, אתה פותח מלחמות.
דני דנון: הנושא חשוב.
דני דנון: אני אסכים לעזור לך בנושא הזה.
דני דנון: אבל כרגע, כשאנחנו פה נמצאים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של חוק שנוגע ליוצאי העדה האתיופית, לפתוח חזית נוספת היום.
ישראל אייכלר: למה חזית?
ישראל אייכלר: אני רוצה לעבוד בשיתוף פעולה.
ישראל אייכלר: יש הרבה דברים שווים בין העדה האתיופית לחרדים.
ישראל אייכלר: זה שני המגזרים שלפי כל הסקרים שפורסמו לאחרונה, הראשון, שלא מתקבל לעבודה זה חרדי, השני זה אתיופי, השלישי – ערבי.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, המציאות הבעייתית בתעסוקה, האתיופים והחרדים באותו, ממש באותה שכבה חברתית.
דני דנון: אני לא אאפשר כרגע את פתיחת החזית הזאת, בשלב שבו אנו נמצאים כרגע, שחברי כנסת עמלו ותיאמו את החוק, אנחנו נמצאים ממש לפני קריאה שנייה ושלישית.
דני דנון: אני אהיה מוכן ביחד אתך לחשוב על הצעת חוק, משהו שנקדם למען קידום של יוצאי העדה החרדית, אבל לא בשלב הזה של החוק, כרגע.
ציון פיניאן: בוועדת הקואליציה, הנושא הועלה על-ידי הנציגים החרדים, לפני כחודשיים, ופשוט אם נכניס את הנושא הזה עכשיו ונרחיב אותו, המשמעות היא לקבור אותו.
ישראל אייכלר: למה לקבור?
ישראל אייכלר: חלילה.
ציון פיניאן: מה שהוצע שם, שברגע זה יעבור ובעזרת השם בעתיד אפשר יהיה להרחיב את החוק.
ציון פיניאן: או להביא חוק בנוסח הזה, בנושא של החרדים או כל מגזר אחר.
ציון פיניאן: אבל להכניס את זה ביחד זה פשוט לקבור את החוק.
ישראל אייכלר: אני לא חושב כך.
ישראל אייכלר: אני חושב ההפך, זה יעשה צדק עם שתי העדות, עם שתי הקהילות.
ישראל אייכלר: הרי מה אנחנו רוצים?
ישראל אייכלר: מדברים הרבה על שוויון במדינה הזאת, נכון?
ישראל אייכלר: מה הסיבה שאנחנו רוצים לקדם את העדה האתיופית?
ישראל אייכלר: כי אין שוויון, כי מפלים אותם לרעה.
ישראל אייכלר: אותה הבעיה של החרדים.
ישראל אייכלר: לכן אני מבקש להעלות את זה כהצעת הוועדה.
דני דנון: אין בעיה, אם מבחינה פרוצדוראלית של הבעיה על הצעתו של חבר הכנסת אייכלר, מוסיפים את זה בשלב הזה, כהסתייגות, או מה הנוהל כרגע?
מירב תורג'מן: הסתייגות, כן.
מירב תורג'מן: אתה יכול להגיש הסתייגות.
מירב תורג'מן: אבל נצטרך להצביע עליה.
מירב תורג'מן: ככל שהיא תיפול, או לא תאושר כאן בוועדה, היא תעלה למליאה.
ישראל אייכלר: אני רוצה את כל הכלים הדמוקראטיים ואת עזרתו של היושב-ראש, שנוכל להביא פעם אחת ולתמיד את הציבור החרדי, לפחות למעמדם של העדה האתיופית, אני לא אומר חס וחלילה יותר, אבל אותו דבר.
דן אורן: כיוון שהנושא של חקיקה מן הסוג הזה לגבי האוכלוסייה החרדית, לא עלה בממשלה הזאת, זה עלה בממשלות קודמות והממשלה התנגדה לקביעת חובת ייצוג הולם לאוכלוסייה החרדית.
דן אורן: אבל בממשלה הזאת זה לא עלה, אז לכן אני לא מוסמך, מבחינת הממשלה, להתייחס לגופו של עניין.
דן אורן: אני רק יכול כן להגיד, מבחינת עמדת הממשלה, זה שהצעת החוק שהיתה בפני הממשלה היתה לגבי האוכלוסייה האתיופית בלבד ולכן אין עמדת ממשלה לגבי כל אוכלוסייה נוספת ולכן, מבחינת הממשלה, אם הנוסח נשאר אך ורק לגבי האוכלוסייה האתיופית, אפשר להתקדם היום לקריאה שנייה ושלישית.
דן אורן: אם מוסיפים דברים מהותיים שלא היו בפני הממשלה, עת הממשלה דנה בהצעת החוק, אז מבחינת הממשלה יצטרכו להחזיר את הנושא לוועדת השרים לחקיקה.
דני דנון: אני מקבל את עמדתך.
דני דנון: אי גם בטוח שהיא מייצגת את עמדת שאר המשרדים.
דני דנון: הסתייגותו של חבר הכנסת אייכלר נרשמה ואנחנו כאשר נצביע על החוק, אנחנו נצביע גם על ההסתייגות הזאת.
דני דנון: בבקשה, מירב.
מירב תורג'מן: "1.
מירב תורג'מן: בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 - (1) אחרי סעיף 50 יבוא: 'פרק ו'1: ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות 50א.
מירב תורג'מן: (א) בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה (בפרק זה – ייצוג הולם).
מירב תורג'מן: (ב) הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות אלו: (1) ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם; (2) הוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתיקבע בה.
מירב תורג'מן: (ג) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה לפי חוק זה, לרבות מינוי בדרך מכרז, העסקה שלא במכרז ומינוי בפועל.
מירב תורג'מן: " אנחנו ביקשנו להוריד את המשפט הזה, שי, אני אתך, שי.
מירב תורג'מן: את המשפט, את מה שכרגע הקראתי, את המשפט האחרון, את הסיפא, הורדנו מהסעיף שמדבר על רשויות מקומיות.
מירב תורג'מן: אני עכשיו ככה מסתכלת ותוהה אולי גם כאן לא צריך את זה.
שלמה מולה: למה אמרנו שנוריד את הרשות המקומית?
מירב תורג'מן: יש לך על כל דרכי הקבלה לעבודה.
דן אורן: אין צורך בסיפא הזאת.
מירב תורג'מן: גם אני חושבת.
דן אורן: זה קיים בחקיקה אחרת, אבל אין צורך בזה, זה מספיק להגיד שזה יחול על כל דרכי הקבלה לעבודה.
מירב תורג'מן: לפי חוק זה.
דן אורן: לפי חוק זה.
דני דנון: מצוין.
מירב תורג'מן: בעצם, מהמילה "לרבות" עד לסוף הסעיף – יימחק.
דני דנון: ד'.
מירב תורג'מן: (ד), זה סעיף, כפי שאתם יכולים לראות, הוא בעקוב אחרי שינויים, זה סעיף חדש, רשות החברות הממשלתיות ביקשה להוסיף.
דן אורן: סליחה, אני חושב שלגבי חברה ממשלתית ואני חושב שחברי, שי בוזגלו יסכים, שבעצם כיוון שדרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה לא קבועים בהכרח בחוק חברות ממשלתיות, יהיה נכון להגיד – הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה, בחברה ממשלתית.
מירב תורג'מן: ולא רק בהתאם לחוק הזה?
דן אורן: לא, לא להגיד לפי חוק זה.
דן אורן: בחברה ממשלתית.
מירב תורג'מן: אם יורשה לי, אני אבחן.
מירב תורג'מן: זה כל דרכי העבודה בחברה ממשלתית, אבל אם יורשה לי, אני אולי אבחן את זה לפני שאני אניח את הנוסח.
מירב תורג'מן: בסדר?
שלמה מולה: אבל שלא ישתמע כאילו שהחברות הממשלתיות, הם מתחמקים.
מירב תורג'מן: לא, החובה תחול.
שלמה מולה: החובה חייבת לחול עליהם.
דן אורן: חבר הכנסת מולה, אנחנו תכף נגיע לנושא של סייג, זה בעצם בסעיף הבא, שפה רשום 25 עובדים, שחברה ממשלתית שמעסיקה פחות מ- 25 עובדים, החובות פה לא יחולו ורשות החברות הממשלתיות מבקשת שזה לא יחול על חברה שמעסיקה פחות מ- 100 והרשות תציג את העניין הזה.
דן אורן: אז זה, מבחינת פטורים, זה הסעיף הרלוונטי מבחינת פטורים.
דן אורן: אני אבהיר את עצמי?
דני דנון: מירב, את מיושרת בעניין.
מירב תורג'מן: OK.
דני דנון: משאירים את הסמכות בידייך.
דני דנון: בואי נמשיך.
מירב תורג'מן: "(ד) הוראות סעיף זה יחולו על חברה ממשלתית המעסיקה יותר מ- 25 עובדים.
מירב תורג'מן: "
דן אורן: אני רק רוצה מילה לפני כן להציג.
דני דנון: למה אתם רוצים ל- 100 עובדים?
דן אורן: אני רק רוצה להציג את המסגרת, אדוני.
דן אורן: כידוע, והצגנו את זה קודם, הממשלה תמכה בהצעת החוק, בכפוף לניסוח תיאום הנוסח יחד איתנו, שזה אומר גם כן התוכן ומה שעלה בטיעונים ובתיאומים זה שבאמת יש, אל"ף, חברות ממשלתיות קטנות.
דן אורן: כאשר מדובר במעסיק שהוא קטן, אז להטיל עליו חובות ליזום, כי זה מה שזה אומר פה, זה לא אומר רק לא להפלות, זה אומר ליזום פעולות ולהיערך, להתארגן, זה לא כל-כך מתאים.
דן אורן: ובי"ת, הנוסחה של ייצוג הולם, היא מורכבת מכמה מרכיבים.
דן אורן: כאשר האחוז באוכלוסייה זה מרכיב שהוא לא מבוטל.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, לפי דעתך, אני לא יודע אם יש פה נציג לחברות הממשלתיות.
שי בוזגלו: יש, כאן.
שלמה מולה: כמה חברות יש לכם שמעסיקים פחות מ- 25 עובדים?
שלמה מולה: איזו חברה הכי קטנה, כמה עובדים יש בה?
דני דנון: בואו נשמע.
דני דנון: מה הנתונים?
שי בוזגלו: יש חברות, אני יכול לתת לך דוגמאות.
שי בוזגלו: יש כאן נתונים, נתתי שנים 2007, 2008, זה נותן דוגמה לחברה שביקרתי בה רק לפני שבועיים, פארק איילון, פארק חברת אריאל שרון.
שי בוזגלו: יש פה נתונים שאפשר להציג, אגב.
דני דנון: תן לנו.
שי בוזגלו: בכל מקרה, יש חברה שיש לה מנכ"ל ושני עובדים זוטרים.
דני דנון: אבל השאלה בין 25 ל- 100, מה הטווח, בכמה מדובר?
שלמה מולה: כמה חברות יש כאלו?
נאווה קרמר: פחות מ- 25 עובדים, יש 28 חברות.
נאווה קרמר: מעל 25 עובדים יש 21 חברות.
נאווה קרמר: מעל 100 עובדים יש שבע חברות.
נאווה קרמר: מעל 200 עובדים יש שלוש חברות, מעל 300 עובדים יש 15 חברות.
נאווה קרמר: החברות שפחות מ- 25 עובדים שזה 28 חברות, מעסיקים בסך-הכל 250 עובדים.
נאווה קרמר: זה הסדר גודל.
נאווה קרמר: ובין 100 ל- 25, יש 21 חברות.
ציון פיניאן: הקהילה האתיופית במדינת ישראל בערך היא אחוז אחד, פלוס-מינוס.
דני דנון: אחוז וחצי.
ציון פיניאן: כאשר אנחנו אומרים 25 עובדים, כלומר זה 4%.
ציון פיניאן: אז אני מציע, דיברתי גם עם חבר הכנסת מולה וגם עם חבר הכנסת אייכלר, שזה יהיה באמצע, 50 עובדים.
דני דנון: אם משאירים כ- 25, מה יקרה בפועל?
דני דנון: אם משאירים, מה יקרה בפועל?
דן אורן: זה בעצם אומר שהמרכיב של האחוז באוכלוסייה הוא לא כל-כך משמעותי, כפי שנאמר פה.
דן אורן: כי אם אנחנו, זה בעצם אומר שאם אנחנו הולכים רק לפי האחוז באוכלוסייה, זה לא היה אפילו עובד אחד.
דן אורן: וככל שאנחנו מעלים את המספר, נגיד שמתקרבים שזה משהו בין 25 ל- 100, אז זה בכל-זאת יותר מתחשב באחוז באוכלוסייה.
דן אורן: אז אני לא יודע אם חבריי ברשות החברות מוכנים איכשהו לפגוש את הסיפור הזה באמצע ואולי כן לקבל את ההצעה של 50.
דני דנון: נשמע את סגנית המנהל ברשות החברות.
נאווה קרמר: פשוט, גם בהתייחס לגודל הקבוצה שלא עונה על גודל מינימאלי, כדי לתת לה ייצוג הולם בחברות קטנות שמעסיקות מספר קטן של עובדים, זה פשוט לא מעשי.
נאווה קרמר: כאילו, אני נתתי לכם את הנתונים.
נאווה קרמר: תבינו, שיש פחות מ- 25 עובדים, יש 28 חברות שבסך-הכל מעסיקות כ- 250 עובדים, בסך-הכל.
דן אורן: מה את אומרת לגבי מספר של 50?
נאווה קרמר: מעל 25, זאת אומרת בין 100 ל- 25, יש לנו 21 חברות שמעסיקות בסך-הכל 1,000 עובדים.
שלמה מולה: אני אגיד לך מה הבעיה שלנו.
נאווה קרמר: לכן הבעיה שלנו, של להעסיק מעל 100 עובדים, מעל 100 עובדים יש שבע חברות שמעסיקות 924, זה גם לא מספר גדול.
נאווה קרמר: פשוט תתייחסו למספרים בסך-הכל, לא כל חברה, אלא סך-הכל.
שלמה מולה: לא, אני אגיד מה הבעיה שלנו, והבעיה זה לא ללכת על-פי הפשרה שידידי ציון מציע או ללכת על ה- 100, זאת לא השאלה.
שלמה מולה: השאלה, ההתמודדות שלנו, בסופו של דבר, הרי החוק הזה הוא, אם יוצאי אתיופיה היו משתלבים רגיל, הוא היה חוק מיותר.
שלמה מולה: מאחר שהחיים הם לא כאלה, כנראה, אז הבעיה שלנו, ברגע שאנחנו פוטרים את החברות שמעסיקות עד 25 עובדים, גם ברגיל הם לא יקבלו, הם יגידו – אנחנו פטורים בכלל מהחוק.
שלמה מולה: זאת אומרת, גם ברגיל, שפה, זאת אומרת, לייתר את החוק, זאת אומרת, אם יש מועמדים טובים, איכותיים, בלי קשר למסלול של ייצוג הולם, אז אותן חברות עלולות, אני אומר עלולות להפלות עולה אתיופיה, מועמד מתאים, שעומד באותו קנה מידה.
שלמה מולה: זאת אומרת, זה החשש שלנו.
שלמה מולה: אני גם מבין אותך, זה לא אומר שאני לא מבין את הקושי.
שלמה מולה: לכן, הקושי שלנו הוא שחברות שמעסיקות עד 25 עובדים, רואות את עצמן בכלל פטורות מלהעסיק אתיופים.
דני דנון: חבר'ה, אני חושב שהסעיף הוא הגיוני של ה- 25.
דני דנון: המציע, חבר הכנסת פיניאן, הלך לקראתכם לגבי 50 וגם יש לכם סעיף שנגיע אליו תכף שנותן לכם אפשרות של חריגים.
שי בוזגלו: אנחנו נוותר עליו, על ה'.
שי בוזגלו: עליו אנחנו מוותרים גם ככה.
שי בוזגלו: לא נראה לנו שמישהו יעשה בזה שימוש מתישהו.
שי בוזגלו: הוא מיותר לחלוטין.
נאווה קרמר: לכן אנחנו חושבים שהבקשה, במקרים אחרים שעלו הצעות חוק בדבר ייצוג הולם לאוכלוסיות כאלה ואחרות, דיברנו על חברות ממשלתיות שמעסיקות מעל 300 עובדים.
ציון פיניאן: 100 עובדים זה לייתר את החוק.
נאווה קרמר: זה לא לייתר את החוק, כי מרבית העובדים בחברות הממשלתיות, רק לסבר את האוזן אני אתן לכם.
נאווה קרמר: מעל 300 עובדים, יש 15 חברות שמעסיקות כ- 50,000 עובדים.
נאווה קרמר: תסתכלו על סדרי הגודל.
נאווה קרמר: אנחנו פשוט רוצים להיות הגיוניים ומעשיים בעת ובעונה אחת.
מירב תורג'מן: אני פשוט חושבת שיש לכם, אם יורשה לי, את החריג הנוסף ב- (ה), שהוא כן חשוב, ואז במקרים של למעלה מ- 25 עובדים, שאין אפשרות לקבל עובד, להחיל בעצם את החוק הזה, אתם תוכלו לבקש פטור ואז אני חושבת שמעל 25 עובדים, יכול להיות שיידרש פיקוח.
מירב תורג'מן: הכנסת יכולה לדרוש את הפיקוח הזה.
שי בוזגלו: סעיף ה' פשוט מיותר.
שי בוזגלו: מעולם ולעולם אף אחד לא יעשה בו שימוש.
נאווה קרמר: פשוט תסתכלו על המספרים.
נאווה קרמר: זה כל מה שאני מבקשת.
אברהם נגוסה: אני חושב, אם המטרה זה לשלב את יוצאי אתיופיה, ולקדם אותה, אני חושב שזה ללכת מעל עובדים, זה לא הגיוני, וגם אפילו מעל 50, לא הגיוני.
אברהם נגוסה: כי זה לא נותן מרחב, זה לא נותן אפשרות.
אברהם נגוסה: זה מצמצם את האפשרות.
אברהם נגוסה: ולכן, אני אפילו הייתי הולך פחות מ- 25 עובדים.
אברהם נגוסה: אני הייתי הולך לפחות לשמור את ה- 25.
דני דנון: ידידי, ד"ר נגוסה, אתה יודע מה האויב של הטוב מאוד?
דני דנון: המצוין.
דני דנון: כשאתה רצית מצוין, אתה לא מקבל את הטוב מאוד.