GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אתי אלוני: הקושי הזה נובע גם בגלל קשיי השפה אבל גם בגלל קשיים אחרים.
דני דנון: רגע סליחה, את אומרת תעסוקה.
דני דנון: אני הייתי בסיור בעפולה.
דני דנון: זה התפקיד של ראש העיר לדאוג למפעלים עתירי טכנולוגיה, לדאוג למצוא תעסוקה.
דני דנון: אנחנו כמובן נסייע אבל אי אפשר לבוא היום ולהגיד מצאו תעסוקה לעולים.
דני דנון: זה התפקיד של ראש עיר מוצלח זה למשוך מפעלים כדי לספק תעסוקה יותר טובה לתושבים שלו.
אתי אלוני: אני רואה את העניין בצורה כזאת שאם העיר מתווה מדיניות של העדפה לצעירים ולצעירים אקדמאים וכאלה שסיימו את התואר ואין להם מקום עבודה וצעירים אחרים, זאת העדפה ששייכת למדיניות.
אתי אלוני: כלומר שהמדינה אחראית לזה אפילו ברמה של לתת פיצוי או לתת משהו למעסיק אם הוא קולט עולה חדש במיוחד צעיר, וישנן הרבה מאוד עמותות שעוסקות בעניין הזה.
אתי אלוני: הגיע הזמן שאתם תיכנסו לעניין הזה.
אתי אלוני: אני רוצה לומר עוד דבר לגבי דווקא הצעירים.
אתי אלוני: אני חושבת שהמשרד בשמחה נכנס לסיפור הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: את טועה.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מוביל את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה, כשהפרויקט הזה נולד מרכזי צעירים, לצערי הרב אחר כך קצרו פירות אחרים אבל המשרד הוא זה שהוביל את זה והוא ממשיך להוביל את זה.
אתי אלוני: נכון משרד הקליטה הוביל את זה.
אתי אלוני: אבל אני אומרת השנה דווקא ביתר שאת עם כניסתם של כמה ראשי ערים חשובים למרכזי הצעירים.
אתי אלוני: הכוח הצעיר הוא שישנה את פני הדברים.
דני דנון: מרק בסין יושב ראש מועצת בני עייש.
דני דנון: כמה אחוזים של עולים יש בבני עייש?
מרק בסין: 57% מכלל האוכלוסייה.
מרק בסין: היא לא רבה במיוחד.
מרק בסין: יש בסך הכול שבעה וחצי אלף תושבים בעיר.
מרק בסין: 57% הם עולים.
מרק בסין: בשיא התהליך זה היה 64% וזה האחוז הכי גבוה, עוד לא במספרים מוחלטים, ומטבע הדברים, בניגוד למה שטלי אמרה שיש עוד ראשי רשויות שהשאירו את תיק הקליטה בידיהם מטבע הדברים כך זה גם אצלנו.
מרק בסין: ברכות להצלחתך אדוני היושב ראש בראשות הוועדה לקליטה ועלייה.
מרק בסין: ואני גם מודה לחברת הכנסת ליה שם טוב יושבת הראש הקודמת של הוועדה.
מרק בסין: שתי מילים על המשרד בכמה נושאים שלדעתי צריך לקדם גם בהמשך.
מרק בסין: אכן קיימת רוח חדשה ומבורכת במשרד לקליטת העלייה מבחינת ההבנה של שיתוף פעולה עם הרשויות.
מרק בסין: וזה לא כדי להעלות את האגו של ראשי הרשויות המקומיות אלא מתוך הבנה שזה לטובת העולים.
מרק בסין: העולים לא נופלים בין הכיסאות.
מרק בסין: יש פחות גופים שמטפלים בנושא של קליטת העלייה.
מרק בסין: שיתוף הפעולה הזה הוליד אמנת שירות משותפת בין משרד לקליטת עלייה ובין השלטון המקומי כאשר בצורה ברורה ומסודרת בטווח של שלוש שנים ראשונות עולה יודע מי הגוף ובאיזה תחום ניתן לו השירות.
מרק בסין: המשרד נחשף כלפי מנהלי מחלקות הקליטה שלא הכירו כל כך את המשרד, מה הם מקבלים, באיזה תחומים הם עוסקים כדי עוד פעם למקצע ולשפר את עבודת מנהלי המחלקות.
מרק בסין: אבל יש עוד הרבה מה לעשות ואני לא אדבר על כל הנושאים.
מרק בסין: אבל אני אמנה אולי 5 מהם, ואם הוועדה בראשותך אדוני היושב ראש תמצא לנכון לקדם אותם אני חושב שיש צורך בכך.
מרק בסין: מנכ"ל משרד הקליטה הזכיר את הנושא של מנהלי מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות שזה תחום וולונטארי של הרשות המקומית, האם להקים מחלקה כזו או לא.
מרק בסין: אדוני היושב הראש תחום הקליטה זה תחום ממלכתי כמו החינוך וכמו הרווחה.
מרק בסין: אבל גם תחום החינוך וגם תחום הרווחה במידה רבה מבוצע בתוך הרשויות ואין רשות מקומית שאין שם מחלקת חינוך ואין מחלקת רווחה.
מרק בסין: לעומת זה הנושא של הקליטה, אם רשות מסוגלת תקציבית ומעוניינת בזה אז יש טיפול בקליטה.
מרק בסין: אם הרשות לא מעוניינת אז תחום הקליטה לא קיים למרות שיש עולים בתוך הרשות.
מרק בסין: הנושא הזה לא מוסדר.
מרק בסין: נושא נוסף.
מרק בסין: הרשויות המקומיות קולטות עלייה.
מרק בסין: ב-14.1.10 התפרסמה כתבה בידיעות אחרונות שאמרה שבמדינת ישראל בשנת 55 בפעם הראשונה הממשלה בישראל הגדירה מספר רשויות כרשויות קולטות עלייה.
מרק בסין: מאז רק בשנת 66 נוספו עוד שלוש רשויות.
מרק בסין: הרשויות האלה שהיום עדיין מוגדרות כקולטות עלייה כמו רמת השרון לדוגמה מזמן הפסיקו לטפל בנושא של עולים.
דני דנון: מוגדרות על ידי מי?
דני דנון: מי מגדיר אותן כרשויות קולטות עלייה?
מרק בסין: משרד הפנים ומשרד האוצר.
מרק בסין: לעומת זה רשויות שבמהלך השנים כן קלטו עולים הן לא מוגדרות ככאלה.
מרק בסין: זה לא מסודר.
מרק בסין: יש משמעות לנושא של רשות קולטת עלייה.
מרק בסין: גם בני עייש עם 57% עולים לא מוגדרת כרשות קולטת עלייה.
מרק בסין: זה נושא שאני מוצא לנכון להעיר עליו.
דני דנון: נטפל בזה.
דני דנון: מה שאתה אומר זה מעניין מאוד.
דני דנון: אני רוצה מרק לשאול אותך שאלה.
דני דנון: אני  ביקשתי לקבל נתונים מה הרשות נותנת מעבר למה שנותן משרד הקליטה.
דני דנון: אני לא אספר לכם איזה רשות נתנה ואיזו רשות לא נתנה כי אף רשות לא נתנה לפי הנתונים שבידיי.
דני דנון: אני רוצה לדעת מה החלק הממשלתי ומה החלק של הרשות.
קריאת ביניים: אנחנו לא ביקשנו.
קריאת ביניים: אף אחד לא ביקש.
דני דנון: הוגשה בקשה מסודרת של המרכז למחקר ומידע בכנסת ופלורה יושבת פה בחדר לרשויות קולטות העלייה באמת, נקרא לזה כך, לא לכל הרשויות בארץ, ל-30 רשויות קולטות עלייה ואני רציתי לראות מה החלק הממשלתי ומה החלק העירוני בתקציב.
דני דנון: השאלה שלי אבל ואני מפנה את זה גם למנכ"ל, איך מוודאים שהתקציב מופנה לטובת קליטת עלייה באמת מגיע ליעדו ומשמש לקליטת עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מודה לך על השאלה הזאת כי אתה נוגע בדיוק בנקודה.
דני דנון: תראה הנתונים שביקשתי, אם יש לכם אותם אני אשמח לקבל אותם.
דמיטרי אפרצ'ב: בהחלט.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו חלק מהנתונים וחלק אין לנו.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נמצא את הנתונים.
דמיטרי אפרצ'ב: תרשה לי רק להגיד דבר מה.
דמיטרי אפרצ'ב: קודם כל שתי נקודות.
דמיטרי אפרצ'ב: נקודה אחת, מה שמעלה ראש עיריית בני עייש זאת נקודה ידועה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מדבר עכשיו על הנקודה של רשויות קולטות עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: במשרד לקליטת עלייה אנחנו מפעילים עכשיו בן אדם מיוחד שהולך ובודק בציציות את הנושא הזה והייתה לי הסכמה מלאה מול מנכ"ל משרד הפנים לשעבר על מנת שאנחנו נעלה את הנושא.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נציג את הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושא הזה אני מעדיף לדבר עם המנכ"ל החדש של משרד הפנים או ממלא מקומו.
דמיטרי אפרצ'ב: ברגע שנסיים את העבודה של איסוף הנתונים האלה אז בהחלט יש צורך לעשות תיקון אם מענקי איזון ניתנים כרגע לרשויות שלא קשורות לנושא הזה ובאשר לאותן רשויות שמתמודדות עם קליטת עלייה, אגב מתמודדות בצורה יוצאת מן הכלל, והנושא הזה לא מכוסה.
דמיטרי אפרצ'ב: זו נקודה אחת.
דמיטרי אפרצ'ב: נקודה שנייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה להגיד דבר שהוא בעל שתי פנים.
דמיטרי אפרצ'ב: האחריות על קליטת עולים היא על ראשי רשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: נקודה.
דמיטרי אפרצ'ב: וזו אחריות מלאה.
דמיטרי אפרצ'ב: וזה ידוע.
דמיטרי אפרצ'ב: וניתן למדוד בצורה מאוד מאוד ברורה איך רשות מקומית מכניסה את הנושא של קליטת עולים בסדר העדיפות שלה.
דמיטרי אפרצ'ב: כל מי שיושב כאן הוא יודע על חלוקת עוגת התקציב של הרשות, וזה ניתן.
דמיטרי אפרצ'ב: וזה במשא ומתן כזה או אחר עם ראשי רשויות, אני תמיד מעלה את הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: כאשר ראשי רשויות באים לבקש תמיכה ועזרה, אגב זה בדרך כלל בא מראשי רשויות שכמעט ולא עוסקים בנושא הזה של קליטת עלייה, שלא עושים בקשר לזה כמעט כלום.
דמיטרי אפרצ'ב: כאשר אני מבקש לקבל תשובה ברורה איזה אחוז של התקציב הולך לקליטת עולים בישוב, אנחנו מתחילים לדבר על רעידות אדמה.
דמיטרי אפרצ'ב: ואז זה ברור.
דמיטרי אפרצ'ב: התמיכות של המשרד לקליטת עלייה מתבססות על אחוזים כאלה ואחרים של עולים הנקלטים בישוב.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל כשאנחנו מדברים על תוכניות לעידוד עלייה, הנושא שאתה כרגע מעלה זה הנושא המרכזי.
דמיטרי אפרצ'ב: היום לא צריך לעשות בדיקות בשטח.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו יודעים איזה רשויות קולטות עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: לא צריך היום להתייחס להגדרה של עיר קולטת עלייה לפי הנתונים של שנת 1955.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו יודעים באיזה רשויות קולטים עולים ובאיזה רשויות לא קולטים.
דמיטרי אפרצ'ב: ואגב, בתוכניות לעידוד עלייה כל רשות נדרשת לעמוד בסוג של מכרז שהיא שמה על השולחן מה הם הדברים שהרשות מוכנה לתת לטובת קליטת עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: ואני חייב להגיד לך שמבין האנשים שיושבים, רובם, הם מעבירים לצורך העניין הזה תקציבים לא קטנים והם לא עושים את זה מתוך חסד והם אף לא עושים את זה מתוך רצון לפרסום אלא כי הם מבינים שמי שנהנה בסופו של דבר מהפירות של קליטת עלייה בגדול זאת המדינה, אבל בקטן זה אותן רשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: מן הסתם אתה רואה כאן, רוב האנשים שהגיעו לדיון בוועדה לפי מה שאני מזהה זה אנשים שנמצאים בפריפריה ובפריפריה השלטון המקומי מאוד נהנה מתוספת אוכלוסייה מאוד מבורכת שגרמה לחלק מהכפרים להפוך להיות ערים.
דמיטרי אפרצ'ב: כאן בעצם השאלה שלי לנציגים של השלטון המקומי.
דמיטרי אפרצ'ב: האחריות על תעסוקת עולים  ברשות כזאת או אחרת היא על ראש הרשות.
דמיטרי אפרצ'ב: כמו שיש לו אחריות כלפי תעסוקת תושבים ותיקים או חדשים ככל שיהיו.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו צריך להכיר את הכלים שמשרד הקליטה נותן.
דמיטרי אפרצ'ב: ואנחנו אגב אדוני היושב ראש, השרה דרשה ממני בתחילת הקדנציה שהגישה שלנו בקשר לרשויות המקומיות תהיה אקטיבית ולא פסיבית.
דמיטרי אפרצ'ב: אם אנשי רשויות לא פונים ולא רוצים או לא מעוניינים לדעת מה הם הכלים שיש למשרד הקליטה, אנחנו יוזמים להגיע לשם, אם זה באופן פרטני ואם זה באופן אחר כמו שדיווחו לך כאן.
דני דנון: מה לגבי הבקרה?
דמיטירי אפרצ'ב: עכשיו הבקרה, עם בקרה הכול בסדר.
דמיטירי אפרצ'ב: בקרה אנחנו יודעים לעשות.
דני דנון: אבל אני רוצה להקשות כי אתה אמרת לי שבאת מהצד השני של המתרס.
דני דנון: איך מוודאים שהכסף הזה מגיע לעולים ולא הולך לכיסוי גירעונות ודברים אחרים שהרשות צריכה להוציא עליהם כספים?
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו מחלקה שלמה שעוסקת בבקרה ואנשים הולכים לשטח.
דמיטרי אפרצ'ב: חלק מהעובדים האלה שתפקידם לבקר אין להם רכב, ואנחנו מנסים לתקן את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: כבר 15 שנה אין להם תקני רכב.
דמיטרי אפרצ'ב: וכשאנחנו מנסים להסביר באגף תקציבים של משרד האוצר שלהגיע באוטובוס עובד מחיפה שצריך לבקר בכרמיאל, בקריית שמונה ובכל מיני מקומות בצפון, הוא לא יכול לעשות את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל הנקודה השנייה שרציתי להעלות.
דמיטרי אפרצ'ב: תראה, יש מין סוג של, אני לא רוצה לקרוא לזה דמגוגיה כי יכול להיות שזה יהיה לא מנומס ולמדתי אצלך שתמיד צריך לשמור על נימוס.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל לא יכול להיות מצב שבפה אחד אומרים הנציגים של השלטון המקומי שהנושא של קליטת עלייה זה חוד החנית של הפעילות שלהם וזה כל כך חושב ומצד שני מתקיים כנס של שלטון מקומי, והכנס הזה מתקיים במשך יומיים, ועידה, ומילה אחת לא עלתה בנושא של קליטת עולים, וזה מצביע על סדרי העדיפויות של הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: לא שולחן עגול בנושא של תעסוקה, לא שום דבר.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מבקש גם לציין את העובדה הזאת מכיוון שבאים בתלונות ובדרישות כמו שאתה שואל, לפעמים צריך גם לבדוק מה בעצם החלק של הרשויות בקליטת העלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: הרי זה ריקוד טנגו.
דמיטרי אפרצ'ב: לטנגו צריך שני פרטנרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו עם פניות ובלי פניות, עם כינוסים כאלה וכינוסים אחרים, נמשיך לטפל ברשויות המקומיות, נמשיך לשתף פעולה, נמשיך להקשות בנושא של דיווחים כי אנחנו נדרשים לתת דיווחים לחשב הכללי של האוצר.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל הנושא הזה הוא ללא כל ספק נושא חשוב.
דמיטרי אפרצ'ב: כמו גם אם רוצה להגיד לך שזה גם כן סוג של שערורייה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה כן קשור לרשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: הרשויות בנגב ובגליל יודעות על מבצע אחרון שאנחנו ניהלנו בנושא של תוספת אוכלוסייה.
דמיטרי אפרצ'ב: היה פרויקט עידוד עלייה בנגב ובגליל.
דמיטרי אפרצ'ב: אתה לפי תנועות ראש תוכל להבין מי השתתף בזה מבין הנמצאים כאן.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד לקליטת עלייה בשיתוף עם המשרד לענייני הנגב והגליל הוביל מבצע מאוד משמעותי שכתוצאה מכך הנגב והגליל, בעיקר הגליל, הרשויות קיבלו תוספת של קרוב לאלף אנשים.
דמיטרי אפרצ'ב: הפרויקט היה בנוי על כך שמדובר יהיה רק על משפחות.
דמיטרי אפרצ'ב: ראשי הרשויות קצת כעסו על התנאי הזה מצד אחד.
דמיטרי אפרצ'ב: מדובר היה בקליטת משפחות בלבד, רק משפחות עם ילדים, שיהיו צעירים ובעלי מקצועות דרושים למשק.
דמיטרי אפרצ'ב: הם קיבלו תוספות משמעותיות לסל קליטה וקיבלו גם כסף לפעילות על מנת שהרשויות שמה יפעילו פרויקטים.
דמיטרי אפרצ'ב: בעוד כמה ימים מתקיימת ועידת הגליל שבין היתר תדון על הנושא של אופי אוכלוסיות וכולי.
דני דנון: אני רוצה לבקש מישראל, מחזיק תיק קליטה גליל עליון.
מרק בסין: ברשותך אדוני היושב ראש אם אני אוכל להשלים עוד שני משפטים.
מרק בסין: אני פשוט באמצע הדיווח.
מרק בסין: כשהתקבלה החלטה בממשלה על העלאת עולי הפלשמורה מאתיופיה, זה נושא עכשווי, אנחנו מבקשים מהשלטון המקומי שהרשויות שאליהם יופנו העולים האלה, להודיע לנו בעוד מועד כדי שנוכל להתארגן.
דני דנון: אני אסביר לך מה קורה במשפט אחד.
דני דנון: העולים של הפלשמורה מגיעים בצורה הדרגתית כל חודש למרכזי קליטה.
דני דנון: הם לא יגיעו אליכם כבר עכשיו.
מרק בסין: מרכזי הקליטה נמצאים ברשויות המקומיות.
דני דנון: למרכזי הקליטה יתנו תמריצים להוציא אנשים ממרכז הקליטה אחרי זמן מסוים ואז מן הסתם חלקם יגיעו אליכם, למרות שהפתרון הזה הוא באמצעות מענקים מיוחדים.
דני דנון: יש אזורים שהם חסומים לקליטה של יוצאי אתיופיה.
דני דנון: ואני מברך על כך.
דני דנון: אנחנו לא רוצים שהם יתרכזו בריכוזים גבוהים באזורים מסוימים ולא באחרים.
דני דנון: אבל כמובן שאתם תדעו על כך מראש ולמפרע.
דני דנון: בבקשה ישראל.
ישראל כץ: אז ראשית אני מצטרף לברכות ליושב ראש דני דנון בהתמנותו ליושב ראש ועדת העלייה והקליטה וגם כן אני מצטרף לתשבחות למשרד קליטת העלייה.
ישראל כץ: כיוון שהכול כבר נאמר אני לא אוסיף.
ישראל כץ: ועכשיו לצרכים.
ישראל כץ: עם כל הכבוד למשרד הקליטה והרצון שלהם, לא את הכול הם מצליחים לספק כי הצרכים בדרך כלל הם יותר גדולים מהמקורות.
ישראל כץ: אבל אני רוצה לייצג פה את הצרכים של הפריפריה.
ישראל כץ: אני מהגליל העליון ואני יושב ראש ארגון "בית ראשון במולדת".
ישראל כץ: כל הפרויקטים שלנו מפוזרים בפריפריה מהצפון עד הדרום.
ישראל כץ: אחת הבעיות של הפריפריה זה מרחקי הנסיעה הגדולים ממקום למקום.
ישראל כץ: אני אקח את הגליל למשל.
ישראל כץ: ממטולה בצפון עד קדרים בדרום זה 50 קילומטר.
ישראל כץ: אשת השטח שצריכה להסתובב בין העולים שמפוזרים בגליל יכולה לעשות ביום רגיל כמה עשרות קילומטרים.
ישראל כץ: ביום קשה היא עושה גם 150 עד 200 קילומטר.
ישראל כץ: ואין לנו מימון לעניין הזה.
ישראל כץ: כלומר הרשות מכסה את זה וזה בא על חשבון דברים אחרים.
ישראל כץ: אגב המנכ"ל דיבר קודם על הקושי של אנשי המשרד להגיע באוטובוס לרשויות השונות.
ישראל כץ: בגליל לפעמים גם אין אוטובוס.
ישראל כץ: זאת אומרת גם אם רוצים לנסוע באוטובוס אין.
ישראל כץ: רק בהסעות מיוחדות או על ידי מוניות.
ישראל כץ: אוטובוס מגיע לישוב פעם ביום.
ישראל כץ: בחלק מהמקומות הוא מגיע פעמיים.
ישראל כץ: אז זה דבר אחד שהוא מאוד מאוד חשוב לנושא ההסעות כי אנחנו מקבלים אמנם תקציב לפעילות.
ישראל כץ: אבל בשביל שהפעילות הזאת תתקיים צריך תקציב כפול ומשולש בשביל להביא את העולים לפעילות.
ישראל כץ: לדוגמה בשבוע המוסיקה המפורסם בגליל, המועצה נתנה קונצרט אחד חינם לכל העולים והנחה משמעותית בקונצרטים האחרים.
ישראל כץ: לקונצרט שהיה בחינם ארגנו הסעה.
ישראל כץ: הגיעו הרבה עולים.
ישראל כץ: את ההנחה המשמעותית לקונצרטים האחרים רובם לא ניצלו כי לא הייתה להם דרך להגיע למקום האירוע.
ישראל כץ: רק למעטים יש מכוניות.
ישראל כץ: ואני מדבר בכלל זה על ותיקים יותר.
ישראל כץ: זה דבר אחד.
ישראל כץ: דבר נוסף הוא הנושא של הפרויקטים.
ישראל כץ: במועצות האזוריות לא מקובל פרויקטור.
ישראל כץ: אני מודה שאצלנו בגליל זכינו והיה לנו במשך שנתיים וחצי פרויקטור בגלל הפרויקט המיוחד של עלייה קהילתית, אבל זה נגמר ואין פרויקטור.
ישראל כץ: הפרויקטור שמסתובב בגליל, שוב יום יום מסתובב בין כל הישובים, זה המון עבודה ואנחנו בהחלט מצפים שיהיה גם פרויקטור במועצות.
ישראל כץ: עוד מילה לגבי נושא התעסוקה.
ישראל כץ: כיוון שלפני שעסקתי בנושא הקליטה עסקתי במשך 11 שנה בנושא התעסוקה בגליל העליון.
ישראל כץ: ואני מצטרף למה שאמר המנכ"ל.
ישראל כץ: משרד הקליטה יכול לעזור, יכול לסייע בסדנא פה סדנא שם, אולי לפעמים נותנים איזה צ'ופר למנהל מפעל שיקבל עולה לעבודה למשך כמה זמן אבל בסך הכול משרד הקליטה לא יכול לעשות את העבודה של הרשות המקומית.
ישראל כץ: את זה צריך לעשות ראש העיר.
ארקדי פומרנץ: ארקדי פומרנץ ממלא מקום ראש העיר מעלות תרשיחא.
ארקדי פומרנץ: אני גם יושב ראש מרכז השלטון המקומי.
ארקדי פומרנץ: אני רוצה לברך אותך אדוני יושב הראש בכניסתך לתפקיד ולהגיד תודה גם לליה שמטוב יושבת הראש היוצאת של ועדת העלייה והקליטה.
ארקדי פומרנץ: אני כעיקרון חדש בתפקיד לעומת כל הזאבים שיושבים פה שנים רבות.
ארקדי פומרנץ: אני לא יכול להשוות ולהגיד עד כמה משרד הקליטה היה לפני זה טוב או פחות טוב.
ארקדי פומרנץ: אני רק רוצה להגיד שבתקופה שאני כעיקרון נמצא משהו שהיינו צריכים לקבל מהמשרד, אני אישית הייתי צריך להתקשר ולבדוק ולשאול, קיבלתי תשובות משרת הקליטה ועד האנשים שנמצאים אצלנו בשטח שזה לשם ואליה הרפז וראד שהם רכזים שלנו.
ארקדי פומרנץ: באמת השנה קיבלנו גם תקציבים מיוחדים אז מבחינה זו אין לי מה למתוח ביקורת או להתלונן כי אנחנו בינתיים הכול כפי שהובטח לנו.
ארקדי פומרנץ: לגבי תעסוקה שעליה דיברה אתי אלוני, באמת הייתה לנו שיחה עם ראש העיר.
ארקדי פומרנץ: יחד עם זאת באמת ראש העיר שלנו עושה את המקסימום כדי לעזור לעולים במעלות תרשיחא.
ארקדי פומרנץ: אם נדבר באחוזים, אנחנו מאוד קרובים לאחוזי העולים בבני עייש, 50% מהאוכלוסייה של מעלות תרשיחא הם עולים חדשים.
ארקדי פומרנץ: יחד עם זאת היית רוצה לבקש מהמשרד, אולי פה באמת צריך תמיכה גם כן של הכנסת.
ארקדי פומרנץ: אנחנו כפריפריה קשה לנו לקחת את האחריות הכספית.
ארקדי פומרנץ: כי יש טווח של חצי שנה עד שנה עד שאנחנו מקבלים כסף ממשרד הקליטה.
ארקדי פומרנץ: היינו רוצים לקבל את הכסף פעם ברבעון לפחות.
ארקדי פומרנץ: זה היה מקל מאוד עלינו כרשות כי עוד פעם לפריפריה יש בעיות מיוחדות והתקציב שלנו הוא די זעום.
ארקדי פומרנץ: אז פה אנחנו באמת רוצים לבקש את עזרתכם ככנסת ואת עזרת דמיטרי שיעביר את המסר למקומות הנכונים.
ארקדי פומרנץ: עכשיו הייתי רוצה גם להגיד למשרד הקליטה שישים יותר דגש, רומן פרס דיבר פה על דיור לקשישים.
ארקדי פומרנץ: אני דווקא הייתי רוצה להדגיש את הנושא של דיור לצעירים.
ארקדי פומרנץ: יש משפחות חד הוריות, יש צעירים שהולכים ללמוד, ויש כאלה שחוזרים למעלות תרשיחא.
ארקדי פומרנץ: כי עניין קבלת דיור לעולה היום זה משהו כמו עשר שנים.
ארקדי פומרנץ: כלומר יש בני עולים ויש עולים שהם כבר 11 או 12 או 15 שנה בארץ.
ארקדי פומרנץ: הם כעיקרון כבר לא נחשבים עולים אבל הם עדיין במאגר הנתונים של העולים.
ארקדי פומרנץ: אם נצליח בעזרת משרד הקליטה לעזור בקטע של דיור לצעירים, אנחנו נברך בכל פה.
דני דנון: כשאתה אומר דיור לצעירים אתה מתכוון דירות קטנות, דירות להשכרה?
ארקדי פומרנץ: אכן כן, דירות קטנות, דירות להשכרה כמו שבונים לקשישים דיור מוגן אז ליצור אופציה של דיור לאותם צעירים שיוכלו לבוא עם משפחות, שיוכלו לבוא סטודנטים.
ארקדי פומרנץ: יש לנו מרכז צעירים וגם שם עוד פעם יש לנו תמיכה טובה בקטע הזה.
ארקדי פומרנץ: אבל כמו שאמרה טלי פליסקוב כמה שלא יתנו אנחנו פריפריה, אנחנו צריכים אולי יחס אחר ויותר מתמיד.
ארקדי פומרנץ: אז אלה שתי הבקשות שלי, אחת, באמת הדיור לצעירים ושתיים, החלוקה של התקציב לפחות  פעם ברבעון.
ארקדי פומרנץ: תודה.
דני דנון: כן בבקשה.
אלי זרחין: אני אלי זרחין, מנכ"ל האגודה הישראלית לילדים עולים.
אלי זרחין: אני דובר רוסית.
אלי זרחין: אני מבקש להצטרף לברכות גם לך וגם ליושבת הראש הקודמת של הוועדה ליה שמטוב.
אלי זרחין: אנחנו רוצים לבקש פגישה אחת.
אלי זרחין: אנחנו לא מספיקים לקבוע פגישה עם העוזרים שלך.
אלי זרחין: אנחנו הארגון הגדול ביותר בקרב עולים ומקיימים פעילות ואנחנו חושבים שיכולים להעלות בפניך איזה שהם בעיות שקשורות לילדים ונוער עולים שאולי יעניין אותך לטפל בהם כמי שילדים ונוער היה בתחום הוועדה הקודמת שלך.
אלי זרחין: אני רוצה אדוני היושב ראש להעלות שני נושאים רלוונטיים לועדת הקליטה.
אלי זרחין: דיבר כאן כבוד המנכ"ל על התמיכות לרשויות המקומיות.
אלי זרחין: ברוב המקרים רשות מקומית צריכה לתת 25% מתקציבה לעולים ומשרד הקליטה מממן 75% מהפעילות.
אלי זרחין: אבל משרד הקליטה בניגוד למשרדים אחרים כמו משרד החינוך או משרד הרווחה למשל, לא נותן מקדמות.
אלי זרחין: הוא משלם רק בדיעבד.
אלי זרחין: למרות שיש צורך וקושי איך לקיים את הפעילות.
אלי זרחין: פירושו של דבר שהרשות המקומית צריכה כדי לקבל את הכסף לתת הכול באופן מיידי.
אלי זרחין: רשויות מקומיות רבות שנמצאות בגירעון לא מסוגלות לספק את כל הכסף ואז או שדיווחים, סליחה על הביטוי, הם לא אמיתיים או שיש כפל תקציבים מתחת לפני השטח.
אלי זרחין: אנחנו מבקשים שקודם כל משרד הקליטה ידאג לכך לתת לרשויות המקומיות מקדמות.
אלי זרחין: משרד החינוך נותן 50% מקדמה למשל.
אלי זרחין: על הכול אפשר לדבר, הכול אפשר לבקר.
ליה שמטוב: יש התחייבות של הרשות המקומית על 25%?
אלי זרחין: גם כאשר הרשות המקומית נותנת התחייבות על 25% היא צריכה להוסיף 75%.
ליה שמטוב: אבל היא צריכה קודם כל לתת התחייבות.
אלי זרחין: נכון אבל גם כאשר היא נותנת התחייבות על 25% בהרבה מקרים אין לה מאיפה לקחת 75% נוספים.
אלי זרחין: ולמעשה הפרויקט מקבל את הכספים בחזרה אחר כך.
אלי זרחין: אנחנו מבקשים שאת 75% האלה ייתן משרד הקליטה במקדמות לרשויות.
אלי זרחין: כי בהרבה מקרים אנחנו כארגון מגיעים לרשות והרשות מבקשת מאיתנו לתת כסף שלנו, את אותם 75% האלה.
אלי זרחין: כאשר אני יכול להכפיל את התקציב.
אלי זרחין: אני יכול לתת כסף בכפל תקציבים.
אלי זרחין: והנקודה השנייה אדוני היושב ראש, מסיבות שאני לא מצליח להבין אגפים שלמים במשרד הקליטה כמו אגף הקהילה, כמו אגף הרווחה, בניגוד לאגף התעסוקה למשל, לא מפרסמים מכרזים.
אלי זרחין: שום שירות שניתן לא בא דרך מכרזים.
אלי זרחין: הכול מתנהל על פי פטור.
דני דנון: פטור למה?
אלי זרחין: יש שירותים שהמשרד רוכש מהרשויות ומהארגונים.
אלי זרחין: פרויקטים שלמים שהמשרד רוצה לבצע.
אלי זרחין: הוא אמור לרכוש את השירותים מגוף מסוים בחוץ.
אלי זרחין: חוק המכרזים במדינת ישראל קובע שצריך להיות מכרז.
אלי זרחין: באגף של כבוד סמנכ"ל המשרד ובאגף רווחה, שני האגפים העיקריים שיש להם דין ודברים לרשויות מזה עשר שנים האחרונות לא היה אף מכרז.
אלי זרחין: תמיד יש פטור מהמכרז.
אלי זרחין: בחיים לא פורסמה הודעה שעל אף שיש פטור ממכרז זכותם של הארגונים תוך זמן מסוים להגיש הצעה.
אלי זרחין: זה לא פורסם בחיים.
אלי זרחין: זה פורסם רק באתר האינטרנט של משרד האוצר ששם בחיים אין תאריך להגשה.
אלי זרחין: עכשיו ארגוני העולים, הרשויות המקומיות, בהרבה מקרים יכולים להשתתף במכרז, אולי להציע מחיר טוב יותר ושירותים טובים יותר.
אלי זרחין: אנחנו רוצים לבקש מהוועדה לפנות למשרד הקליטה לפנות למשרד הקליטה ולחייב את המשרד לפרסם מכרזים, שיהיו מכרזים.
אלי זרחין: שלא יהיו דברים מתחת לפני השטח.
אלי זרחין: שאותם גופים ותיקים כל הזמן מקבלים פטור, פטור, פטור, כאשר אף גוף שמקבל פטור, וזה לא משנה אם זה הרשות של עיריית ירושלים שחבר שלי יושב כאן וכל הזמן מקבל פטור מהמכרזים או שהגופים הוולונטאריים מקבלים פטור.
אלי זרחין: בהרבה מקרים הם לא הגופים היחידים שפועלים בתחום.
אלי זרחין: ולכן אנחנו מבקשים כבוד היושב ראש לחייב את משרד הקליטה לפרסם מכרזים.
אלי זרחין: כאשר בינתיים זה בניגוד לחוק דרך אגב.
דני דנון: פטור ממכרז זה לפי החוק.
אלי זרחין: כן אבל סעיף 2 בחוק המכרזים שצריך להיות פרסום כך שגופים אחרים יוכלו להגיש מועמדות.
אלי זרחין: וזה לא קיים כרגע.
דני דנון: לא ניכנס לזה עכשיו.
דני דנון: כן בבקשה גברתי.
שרה שראל: אני  רכזת פרויקטים ומחזיקת תיק הקליטה במטה בנימין.
דני דנון: אני אגיד לך משהו לפני שאת מדברת, אני כאיש שמתעניין ביהודה ושומרון, בחנתי את מספר העולים שבפועל נקלטים ביהודה ושומרון.
שרה שראל: במטה בנימין נקלטו 10% מתושבי המועצה המקומית.
דני דנון: לכם או לנו יש הרבה יותר מה לעשות.
דני דנון: יש נכונות גדולה מאוד של התושבים בשטחי יהודה ושומרון לקלוט עולים אבל לפי המספרים האחרונים של השנים האחרונות הגיעו מספרים נמוכים מאוד.
שרה שראל: נכון.
שרה שראל: והבעיה היא בעיה של דיור.
שרה שראל: עכשיו אנחנו משקיעים המון כספים.
שרה שראל: דמיטרי התחיל לדבר על תקצוב ישיר ותקצוב עקיף.
שרה שראל: אז אנחנו מבחינת תקצוב ישיר משקיעים מעל 20% לעומת מה שמשרד הקליטה נותן, זה בתקצוב ישיר.
שרה שראל: אני חושבת שאנחנו הרשות המקומית היחידה שמתקצבת עידוד עלייה ואנחנו שולחים שליחים לחוץ לארץ לגייס עולים שמגיעים בסופו של דבר למועצה.
שרה שראל: מבחינת תקצוב עקיף אנחנו מממנים שכונות של דיור זמני לעולים.
שרה שראל: אנחנו מביאים עולים למטה בנימין, אנחנו מיישבים אותם בקרווילות שהמועצה בונה.
שרה שראל: עכשיו אני רוצה להתייחס לשאלה ששאלת על המימוש של התקציבים.
שרה שראל: אנחנו מקבלים תקציבים שזה עשרות אלפים של שקלים, עשרות אלפים בודדים של שקלים עבור תוכניות של חינוך ושל תרבות.
שרה שראל: ואנחנו מגישים תוכניות גם בחינוך וגם בתרבות.
שרה שראל: עכשיו כאשר אני מגישה תוכנית אני מגיעה למשרד הקליטה, יושבים שלושה אנשים בוועדה שהם בהחלט מקשיבים, מאשרים את התוכנית, ואחר כך מה שקורה זה מסלול ייסורים.
שרה שראל: מפני שערכנו תוכנית לתרבות ואחר כך לדוגמה הוחלט לערוך טיול ולא נרשמו מספיק עולים אז רצינו לשנות את התוכנית מטיול, רצינו לשנות את זה להצגה או לפעילות אחרת.
שרה שראל: במקרה כזה אנחנו צריכים לכתוב מכתב בקשה, לבקש שינוי של התוכנית, ידונו בתוכנית במשרד הקליטה, יחזרו אלינו ויגידו אכן זה מאושר, או לא, זה לא מאושר.
שרה שראל: עכשיו בשביל 30 אלף או 40 אלף שקלים לתוכנית נראה לי שזה לא הגיוני ששלושה אנשים ישבו מולי בוועדה, אחר כך הם דנים בשינוי של התוכנית, אחר כך הם דנים בביצוע, אני צריכה לכתוב דוחות על התוכנית.
שרה שראל: אני מעבר לזה שאני מחזיקה את תיק הקליטה ברשות אני אחראית על הכנסות המועצה המקומית.
שרה שראל: ואני מצטער להגיד שאין אף משרד ממשלתי שבו אני משקיעה כל כך הרבה זמן במימוש הכסף בשביל כל כך מעט כסף.
שרה שראל: זאת אומרת התוכניות...
שרה שראל: פעם החזירו לי תוכנית על שקל שלא דייקתי לגמרי ועיגלתי סכומים.
שרה שראל: זה להגיש דוחות על כל פריט, על הגברה באירוע תרבותי, על הסעת הציוד, על הכיבוד שניתן למשתתפים.
שרה שראל: זה כל כך מסורבל, כל כך ארוך שנראה לי שצריך למצוא דרך לייעל את הפרוצדורה של הגשת התוכניות והמימוש של התקציב.
דני דנון: או קיי.
דני דנון: מה התקציב שלכם מטעם משרד הקליטה?
שרה שראל: השנה מה שנקבל זה 173 אלף שקלים ובתקצוב ישיר אנחנו משקיעים קרוב ל-450 אלף שקלים.
בוריס גרוסמן: אני סגן ראש העיר מעלה האדומים, שמי בוריס גרוסמן.
בוריס גרוסמן: אני רוצה לדבר על אי השוויון שמשרד הקליטה נוקט לגבי רשויות מקומיות שונות.
בוריס גרוסמן: אני מחזיק בתיק הקליטה של מעלה האדומים מזה 12 שנה.
בוריס גרוסמן: מתי שמדברים על אי שוויון אז צריך לבדוק איפה יש אי שוויון, במשרד קליטה או במקומות אחרים.
בוריס גרוסמן: בשנתיים האחרונות אני לא ראיתי שוויון כזה כמו שראיתי במשרד הקליטה במשך עשרים או שלושים השנה שאני נמצא בישוב מעלה האדומים.
בוריס גרוסמן: לא היה דבר כזה.
בוריס גרוסמן: אני רוצה להגיד דבר כזה: אדוני היושב ראש, אתה צריך לדאוג שאנחנו נקבל גם תקציבים ממשרד החינוך כדי ללמוד עברית.
בוריס גרוסמן: זה דבר שהוא מינימום שבמינימום.
בוריס גרוסמן: משרד החינוך לא נותן אגורה אחת למטרה הזאת.
בוריס גרוסמן: אני צריך לדאוג לתקציב שיממן את החינוך ממשרד הקליטה.
בוריס גרוסמן: פה יושב דוד יאסו מנהל האגף לעולי אתיופיה במשרד הקליטה שאני פונה אליו כל הזמן שיעזור לי לממן את שיעורי עברית ילדים מאתיופיה, מרוסיה, מדרום אמריקה, מכל מקום, ואנחנו לא מקבלים ממשרד החינוך שום דבר.
בוריס גרוסמן: משרד הרווחה אומר לנו, אין תקציבים.
בוריס גרוסמן: משרד הפנים אומר לנו, אין תקציבים.
בוריס גרוסמן: אין שום דבר.
בוריס גרוסמן: אנחנו מקבלים תקציבים רק ממשרד הקליטה.