GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: מה שמאוד מפריע לי, שיש לנו הרבה זמן משרדים, נגב וגליל, אבל את ההחלטות הנדרשות, אנחנו לא מקבלים.
דני דנון: בשבוע הבא יש לנו פה דיון עם השר.
מרינה סולודקין: מחר.
דני דנון: מחר בבוקר, השר לנגב וגליל יהיה פה, ואני מציע שתפני אליו את הדברים האלו.
דני דנון: לגבי קליטת עלייה בנגב ובגליל, זה הדיון.
מרינה סולודקין: זה מה שאני אומרת.
מרינה סולודקין: אז קודם כל, זה לא רק שר בגלל שהמשרד לא חזק, לצערי הרב, זה גם ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: וכאשר שרון רצה לבנות דווקא בבפריפריה את הדיור לעולים, הוא בנה.
מרינה סולודקין: אני גרה באשקלון ואף אחד לא יעזוב לא את אשקלון, לא את אשדוד, לא את באר שבע, אנחנו מתאהבים במקום.
קריאה: אבל כרמיאל ונצרת, העלייה הרוסית בדרך לתל-אביב.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת לכם, קודם כל מענקי מקום.
מרינה סולודקין: מענקי מקום בכל הערים שאנחנו חושבים שזה העדיפות הראשונה.
מרינה סולודקין: גם במענקי מקום בירושלים, בגלל מה שקורה, וגם אני אומרת לכם, יש אלרמיזה בתחום של דמוגרפיה, אבל אני זוכרת לפני עשרים שנה, אני קראתי ספר ראשון בעברית, כאן, שזה היה – The end of history of Fukuyama.
מרינה סולודקין: אני קראתי תרגום לעברית ואנחנו יודעים מה קרה עם ה, קודם כל, עם הצפי של פוקוימה שיש סוף ההיסטוריה.
מרינה סולודקין: אז בגלל זה פוליטיקאים מקבלים את כל הנתונים, גם עם אלה של המרגיעים גם עם אלה שלא מרגיעים ומתכננים את המדיניות המתאימה למצב שמדינת היהודים והסביבה נמצאים.
דני דנון: פרופ' סופר, הערה?
ארנון סופר: לא, אני רציתי רק פשוט, הגרף הזה הוא נהדר, מה שחסר בו, כמה מתים.
ארנון סופר: מה לעשות, מה לעשות, שנולדו 82,000 יהודים ומתו 35,000 יהודים.
ארנון סופר: תורידו ותראו.
ארנון סופר: ותראו שנולדו ערבים רק 39,000 ומתו רק 3,900.
ארנון סופר: כי הם רובם צעירים ולכן, אחוז התוספת הדמוגרפית של היהודים היתה 60% ושל הערבים 70% והיהודים מהווים רוב ופתאום אתם רואים למה נסיגה.
ארנון סופר: אז אני מבקש את כל האמת ולא רק מה שנוח.
ארנון סופר: זה שטות מה שרואים פה.
ארנון סופר: גם הנכד שלי מצייר באדום שחור וזה עושה רושם.
ארנון סופר: אבל איפה האמת?
דני דנון: יעקב, אתה רוצה להגיב על הדברים?
יעקב פייטלסון: כן, בוודאי.
יעקב פייטלסון: כל זה מאוד מעניין, אבל משום מה, פרופ' סופר אוהב צילום, הוא מסתכל על התמונה, הוא משליך אותה הלאה.
יעקב פייטלסון: נכון, אצל יהודים מתים יותר אבל זה מיוצב על 5.6 – 5.9 כבר הרבה מאוד שנים, איזה 40 שנה.
יעקב פייטלסון: ואצל הערבים באמת מתים מעט, אבל הבייבי-בום שנוצר בשנות ה- 60, והוא היום בני כמה?
יעקב פייטלסון: בני 50.
יעקב פייטלסון: הם לא מתים.
יעקב פייטלסון: חדשות בשבילך, פרופ' סופר.
יעקב פייטלסון: לא יעבור עשור והשיעור של התמותה אצל הערבים יתחיל לעלות פלאים ומכיוון שגם באותו זמן ממשיכה בתאוצה הירידה בפריון שלהם, הריבוי הטבעי שלהם לא רק ייפול כמו שהוא נפל עד עכשיו, הוא ייפול בתאוצה ויש לי השערה שייתכן מאוד שאפילו אולי יהיה ברמה של יהודים, בגלל מה שקרה אצל הדרוזים ואצל הנוצרים, שהם גם כן מעדה די דומה, מראה שזה הכיוון.
ארנון סופר: פייטלזון, הלשכה המרכזית פרסמה את מה שאמרת כבר לפני שנתיים וגם השנה.
ארנון סופר: מה חידשת?
ארנון סופר: זה מופיע אצלי כי אני מסתמך על הלשכה.
ארנון סופר: שום חידוש.
ארנון סופר: זה לא שלך, המחקר.
יעקב פייטלסון: פרופ' סופר, אתה שכחת את הוויכוח שלנו ב- 89.
ארנון סופר: תעזוב, אני לא.
יעקב פייטלסון: אני אמרתי אז ואתה נתת לי אז טרמינולוגיה יוצאת מן הכלל, אמרת שאם אני צודק, המוסלמים בישראל משתכנזים.
יעקב פייטלסון: אני משתמש, אני מצטט אותך.
ארנון סופר: בוודאי, זה צפוי.
יעקב פייטלסון: ב- 89 אתה חשבת שסוף העולם יהיה מתי?
יעקב פייטלסון: בשנת 2000.
דני דנון: אני רוצה לשאול את אחמד חליחל מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ראש תחום דמוגרפיה, דווקא לגבי הרשות הפלסטינית, על מה אתם מסתמכים בעבודה שלכם?
אחמד חליחל: אני לא יודע על איזה עבודה אתה מדבר.
דני דנון: אתם לא עוסקים בכלל?
אחמד חליחל: מאז הסכמי אוסלו, אנחנו לא עוסקים בשום נתון של הרשות הפלסטינית.
דני דנון: אז בעצם הדעות הסותרות שמוצגות פה, מבחינת מדינת ישראל, אין פסיקה, אין קביעה איפה האמת נמצאת.
דני דנון: זאת אומרת, אם אני היום מקבל החלטה בקבינט או בכל גוף ואני צריך לקבל החלטה מושכלת, אין לי שום כלי היום לבוא ולדעת איפה נמצאת האמת.
יורם אטינגר: האדם האחרון שעסק בזה, בלמ"ס, היתה הגב' ג'וליה זמל ממבשרת ציון, שעסקה בזה עד 97.
יורם אטינגר: היא פרשה, הממשלה הורתה לא לממן, לא לאייש, לא לדון, מי יודע מה זה יעשה לתהליך השלום פטרוניזציה ועוד דברים כאלה, ואף גוף, אף גוף לא עוסק בנושא הזה.
יורם אטינגר: אני הייתי רוצה רק, מכיוון שזה הועלה פה, ממש בפחות מדקה, פחות מדקה, נושא של ה- 400,000.
יורם אטינגר: 400,000 יש פה ציטוט של ראש הלמ"ס הפלסטיני מ- 97, אבו ליבדה, היום הוא נקרא שר המסחר והתעשייה.
יורם אטינגר: הוא היה זה שאמר בהגינות ובשקיפות מלאה, שהם סופרים את אותם אלה שלמעלה משנה בחוץ לארץ.
יורם אטינגר: אחרי המפקד השני, שהיה ב- 2007, שוב פעם הלמ"ס הפלסטיני בשקיפות, אמנם מעומעמת, הם אומרים שהם סופרים רק את האנשים שנמצאים פה, אבל איך אומרים באנגלית?
יורם אטינגר: With minor local circumstances, שזה חוזר לתרגולת הקודמת, כלומר הם נותנים גם, סופרים גם אחרים.
יורם אטינגר: והם כותבים בציטוט מלמטה – הגישה של 2007 היא זהה לחלוטין לגישה של 1997 וכל מי שעוסק עם הפלסטינים, בין אם זה גיאוגרף בכיר מאוד בתל-אביב, משה ברבר, או בין אם זה אנשי המינהל האזרחי, כולם יודעים – הם סופרים עד היום וזה אומר למעלה מ- 400,000.
יורם אטינגר: לא 20,000 ולא 15,000 אלא עברו את ה- 400,000 שהם למעלה משנה בחוץ לארץ.
דני דנון: הערה אחרונה, בבקשה.
סרג'ו דלה-פרגולה: אכן, בנתונים שלי הם כ- 400,000 או יותר, נמוכים מאלה של הלמ"ס, לכן אפשר להגיד שאנחנו מסכימים.
יורם אטינגר: 200,000 סרג'יו.
יורם אטינגר: 2.25 פחות, זה רבע.
סרג'ו דלה-פרגולה: לא לא, תסתכל על מה שהם מפרסמים באתר שלהם.
סרג'ו דלה-פרגולה: הדבר השני שהוא פחות נעים, הוא שגם ישראלים רבים נמצאים בחו"ל נגיד 364 ימים בשנה וביום זה שהם חוזרים, הם שוברים את השנה ולכן הם נחשבים לתושבי הארץ.
סרג'ו דלה-פרגולה: אבל צריכים לראות איפה באמת מרכז הכובד של שהותם.
סרג'ו דלה-פרגולה: כל אלה נחשבים פה בצד הישראלי, היהודי של האוכלוסייה.
יורם אטינגר: הפלסטינים.
סרג'ו דלה-פרגולה: לכן, יש לומר דברים לכאן ולכאן.
סרג'ו דלה-פרגולה: אילו היינו רוצים ממש לדקדק ולראות אדם שרוב הזמן נמצא בחו"ל נוריד אותו, לא מעט יהודים נצטרך להוריד, ולכן, אני חושב שהמסקנה ובזה אני באמת אסיים.
סרג'ו דלה-פרגולה: יש גבול מסוים של נזילות.
סרג'ו דלה-פרגולה: חייבים לומר שאוכלוסייה ודמוגרפיה זה לא המצב המוצק, זה יותר המצב הנזיל.
סרג'ו דלה-פרגולה: מה שמאוד משמעותי בדיון הזה, הוא להבין את כיוון המגמות, להבין את השלכות המגמות ואני עשיתי את החישוב.
סרג'ו דלה-פרגולה: נניח שהנתון של הפלסטינאים ביהודה, שומרון ועזה, צריך להוריד אותו במיליון, נניח שמר אטינגר צודק ואחרים טועים לגמרי.
סרג'ו דלה-פרגולה: אחוז היהודים מתוך סך-הכל תושבי הארץ יגדל ב- 5% בסך-הכל.
סרג'ו דלה-פרגולה: כלומר, אנחנו חלוקים על מדינת ישראל פלוס הגדה המערבית ואני אומר 62% אתה אומר 67%, על חמישה אחוז שהם באמת שטות, אנחנו כאן מתכנסים בפורום נכבד.
סרג'ו דלה-פרגולה: אני טוען שאין הבדל מהותי ואפילו אם הנתון שלך נכון, ההשלכות הציבוריות חייבות להיבדק בכיוונים של מדיניות, בכיוונים החיוביים של כל הדברים החשובים שנאמרו כאן.
דני דנון: אני רוצה לסכם, ברשותכם.
דני דנון: הנושא של המאזן הדמוגרפי הוא נושא מהותי וקיומי למדינת ישראל.
דני דנון: הוצגו בפנינו עמדות שונות.
דני דנון: אנחנו בהחלט קוראים לממשלה לנקוט במדיניות פרו-אקטיבית לעידוד עלייה, במסגרת התוכנית הלאומית לקליטת עלייה שמגובשת בימים אלו על-ידי משרד הקליטה והסוכנות היהודית.
דני דנון: הוועדה מבקשת מהלמ"ס, באמצעות משרד ראש הממשלה, לקבל תוך 60 יום את התייחסות המשרד לגבי אילו נתונים משרדי הממשלה עובדים לגבי הנתונים הסותרים שיוצגו בפנינו.
דני דנון: אני רוצה לומר מילה בנושא הזה.
דני דנון: אני חושב שאנחנו ראינו את המגמות אבל בגלל שיש פה מחלוקת דווקא לגבי הרשות הפלסטינית ולגבי מה שקורה ביהודה ושומרון, שזה בעיני מהותי לגבי תהליכים מדיניים שאנחנו נמצאים בפניהם, ורק היום שמענו על משא ומתן שנוהל על-ידי ראש הממשלה אולמרט לגבי אזורים בירושלים וביהודה ושומרון, חשוב לנו לדעת היום לגבי מקבלי ההחלטות, האם הם מסתכלים על נתונים שהוצגו על-ידי מר דלה פרגולה או מר סופר, או הנתונים של מר אטינגר או נתונים אחרים בכלל ואת זה אנחנו נבקש לדעת תוך 60 יום ואז ברגע שנקבל תשובה, נכנס ישיבת המשך או שנעביר את התשובה לכל הבאים.
דני דנון: אני רוצה להודות לכולם שהגיעו.
דני דנון: היום על סדר יומנו שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
דני דנון: לפני מספר ימים דנו פה בתיקון חוק חשוב וכחלק מכך אנחנו רוצים לקבל סקירה ולראות את הנתונים לגבי שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
דני דנון: איך אנחנו מגדילים את מספרם ואיך אנחנו מוודאים שמשלבים  בשירות המדינה יוצאי אתיופיה במשרות בכירות ולא רק במשרות זוטרות.
דני דנון: סמל לשאר החברה בישראל.
דני דנון: היום נקבל סקירה מהנציבות וגם נוכל לשמוע מהחברים שהגיעו לישיבה איך אנחנו גורמים לקליטה גדולה יותר של יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
דני דנון: אני אבקש את הגברת הניה מרקוביץ מנהלת אגף בכיר תכנון ובקרה לתת לנו סקירה.
דני דנון: וברשותך אבקש גם להתייחס לשנת 2010 כי לא העברת נתונים.
דני דנון: מבחינתנו השנה הסתיימה ולא יהיו לא מכרזים ולא מינויים חדשים לשנה הזאת.
הניה מרקוביץ: אין עדיין עיבוד של המחשב.
דני דנון: אני אודה לך שתמסרי  מידע על  המגמה והכיוונים.
הניה מרקוביץ: אני מופקדת בשירות נציבות המדינה לקידום חוק ייצוג הולם ובין היתר חוק שירות המדינה- מינויים סעיף 15 א' שעוסק בארבע אוכלוסיות וביניהן גם בני העדה האתיופית.
הניה מרקוביץ: בהגדרה שבחוק זה מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה.
הניה מרקוביץ: אדוני היושב ראש אני תמיד מספרת כבדיחה שיש לנו שלושה ילדים של דיפלומטיים ישראלים שנולדו באתיופיה וגם עליהם חל החוק כי הם נולדו באתיופיה.
הניה מרקוביץ: צבע העור לא נקבע בחוק  כקריטריון.
דני דנון: הם לא מופיעים בנתונים כאן אני מקווה.
הניה מרקוביץ: הם מופיעים בנתונים.
הניה מרקוביץ: זה קוריוז בנוגע לחוק הזה שאני תמיד אוהבת לספר אותו.
הניה מרקוביץ: כשנכנסו לעבודת המיון בשנת 2006, החוק חוקק בשלהי שנת 2005, שנת 2006 הייתה שנת הכנה גדולה מאוד כדי לראות לאן נוכל להתקדם גם כדי לראות את המצב.
הניה מרקוביץ: מצאנו שרוב העובדים מועסקים במשרד הבריאות בתפקידים ראשוניים.
הניה מרקוביץ: התפקידים הראשוניים אלו מה שאנחנו בדרך כלל מכנים ככוח עזר במשרד הבריאות.
הניה מרקוביץ: המשכורות אגב בשירות המדינה הם תמיד מעל שכר מינימום.
הניה מרקוביץ: אין רק שכר מינימום בשירות המדינה, השכר גבוה לפחות ב-  10% יותר, אני מתייחסת לשכר המשולב הרגיל ועל זה כמובן יש שעות נוספות ועוד כל מיני תוספות אחרות.
הניה מרקוביץ: אני שמחה להודיע שהחל משנת 2007 כשאנחנו התחלנו לפרסם, מונח לפניכם מכתב שהוצאנו אתמול, יש מגמה יפה של עובדים שנקלטים יותר ויותר בדרוגים המקצועיים.
הניה מרקוביץ: זה מראה על קליטה של יותר ויותר אנשי מקצוע מקרב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה, או של התמקצעות של עובדים קיימים שנקלטו כחלק מאותו כוח עזר במשרד הבריאות שהפכו ברבות הימים לאחיות מוסכמות ואקדמיות.
הניה מרקוביץ: זה כמובן העלה להן את השכר ואת האפשרויות הקידום.
הניה מרקוביץ: המצב היום עומד שכשליש מקרב העובדים האתיופים בשירות המדינה הם בעלי איזו השכלה שהיא מעבר להשכלה תיכונית רגילה.
הניה מרקוביץ: אם אלו הן האחיות, עובדים בדירוג מח"ר (מדעי חברה ורוח), עובדים סוציאליים – הנתונים נמצאים בפניכם.
הניה מרקוביץ: אנחנו רואים שהם נקלטים בשירות המדינה גם בתפקידים הנמוכים אבל גם בתפקידי הביניים.
הניה מרקוביץ: הרוב משולב היום בתפקידי הביניים הן כאקדמיים והן כעובדים בדירוג המנהלי שהם שני הדרוגים המובילים הגדולים של שירות המדינה.
דני דנון: לגבי הנתון של 156 המשרות החסרות.
דני דנון: בכמה הצטמצם הנתון היום?
דני דנון: זה מנייר העבודה שנאדר העביר אלינו - - -
הניה מרקוביץ: כי העברנו רק את הדרוגים המקצועיים.
הניה מרקוביץ: אין כאן למשל את הדרוג המנהלי.
הניה מרקוביץ: הנתון הזה מציג רק את דרוג המקצועיים.
הניה מרקוביץ: הדרוג הכללי ואחרים לא מופעים פה.
דני דנון: על פי הנייר צריכים להגיע ל- 938 עובדי מדינה.
דני דנון: 71.5%, וכדי להגיע לזה חסרים 156 עובדים.
דני דנון: זה נכון לסוף שנת 2009.
דני דנון: השאלה, נכון להיום איפה  אנחנו עומדים מבחינת המספרים?
הניה מרקוביץ: אנחנו היום עומדים לקראת ה- 840 עובדים.
שלמה מולה: לפי הנתונים שלכם זה לא 840.
דני דנון: זה בלי 2010.
שלמה מולה: זה 782 מתוכם אם אני מפחית את המספר 497 זה עוד כ- 200 עובדים בדרוג המנהלי.
הניה מרקוביץ: כן ואלו הם סטודנטים ואחרים.
דני דנון: אנחנו ניגע בנתון הזה.
דני דנון: ראשית מבחינה מספרית זה גדל בכמה?
הניה מרקוביץ: אנחנו עמדנו בשנת 2009 על 782 עובדים.
הניה מרקוביץ: מנתונים ראשוניים שאספנו משנת 2010 אנחנו עומדים על 840 עובדים.
הניה מרקוביץ: זה לפני ההקצאה החדשה של 30 משרות חדשות של המדינה, זה היה בהחלטת הממשלה שתכנס לשנת העבודה 2011.
הניה מרקוביץ: אנחנו מתקדמים בצעדים מאוד יפים לקראת הייצוג ההולם.
דני דנון: ניגע בבעיה האמיתית והיא במה עובדים יוצאי אתיופיה?
הניה מרקוביץ: בכל.
דני דנון: זה לא נכון זה לא בכל.
דני דנון: אנחנו רואים שגם בדרוג המקצועי של אחיות ועובדים סוציאליים ששם המאסה הגדולה ובתפקידים היותר בכירים יש אדם אחד.
דני דנון: זו נקודת הדיון היום, האם תוכלי להתייחס?
דני דנון: את תשמעי את נציגי הארגונים ובוודאי תשמעי מחברי הכנסת שזה מה שמפריע לנו, אנחנו לא רואים את שילובם במשרות הבכירות יותר.
דני דנון: ארצה לשמוע ממך מדוע זה לא קורה.
דני דנון: מדוע הם לא ניגשים למכרזים ומה הבעיה בנושא הזה.
הניה מרקוביץ: אני מניחה שלכולם יש את הדוח של שנת 2009 שהוא הדוח המעודכן.
הניה מרקוביץ: עולי אתיופיה מפורזים כמעט בכל משרדי הממשלה.
הניה מרקוביץ: יש משרדים שהם עם נתוני אפס אבל אלו מעט משרדים שאין בהם בכלל עובדים יוצאי אתיופיה.
הניה מרקוביץ: אנחנו כמובן נשים דגש על המשרדים האלה.
הניה מרקוביץ: משרד החקלאות הראשי, משרד התשתיות, משרד הפנים הראשי - ברשות ההגירה יש יוצאי אתיופיה, משרד התיירות.
הניה מרקוביץ: כולם יכולים לראות את הדוח ואנחנו לא מסתירים את הנתונים.
הניה מרקוביץ: לגבי המקצועות שבהם מפוזרים יוצאי אתיופיה – כפי שאמרתי שליש מקרב יוצאי אתיופיה מדורגים בדרוגים המקצועיים בשירות המדינה.
הניה מרקוביץ: מה לעשות אבל משרד הבריאות הוא חצי משירות המדינה ובמשרד הבריאות נקלטים הרבה עולי אתיופיה.
הניה מרקוביץ: דירוג האחיות הוא אחד מהדרוגים המקצועיים בשירות המדינה.
הניה מרקוביץ: זה דירוג טוב מאוד ועם שכר יפה מאוד.
הניה מרקוביץ: כשאני אומרת דירוג האחיות אני מתכוונת רק לאחיות המוסמכות ולא על כוח העזר.
הניה מרקוביץ: כוח עזר הוא בדירוג המנהלי.
הניה מרקוביץ: כשאני אומרת משפטן מתמחה – הם לא מופיעים כאן בדוח כי הם עדיין לא אקדמאים מבחינתי.
הניה מרקוביץ: יש לנו היום שישה מתמחים בשנת 2009.
הניה מרקוביץ: זה בדיוק הפוטנציאל להיות משפטן בשירות המדינה דרך המשרות המיועדות.
הניה מרקוביץ: לשם מה יצרנו את שלושים המשרות המיועדות בשירות המדינה?
הניה מרקוביץ: – בדיוק לענות על השאלות שאתה שאלת.
הניה מרקוביץ: לעודד, לייחד את המשרות האקדמאיות ליוצאי אתיופיה שיבואו ושיתמודדו.
הניה מרקוביץ: משיחות שלי עם הארגונים מצאתי שרוב הבוגרים מקרב יוצאי אתיופיה באים מהשכלה אקדמאית כללית ולא ספציפית ממוקדת.
הניה מרקוביץ: המהנדסים מוצאים מקומות עבודה, המשפטנים בדרך כלל מוצאים מקומות עבודה, העובדים הסוציאליים מוצאים בדרך כלל מקומות עבודה, הכלכלנים מוצאים מקומות עבודה.
הניה מרקוביץ: הקושי הגדול הוא בשילובם של בוגרי השכלה הכללית - לאלה יש את הקושי הגדול ביותר להשתלב.
הניה מרקוביץ: אנחנו מנסים לייצור להם שלושים משרות במהלך שנת 2011 כדי שהם יוכלו להשתלב.
הניה מרקוביץ: באילו דרגות?
הניה מרקוביץ: – אנחנו בדרך כלל מנסים להגיע לדרגות הבינוניות-גבוהות במכרזים כמו מנהל תחום.
דני דנון: האם הבעיה שהם לא ניגשים למכרזים או שהם שלא זוכים במכרזים?
הניה מרקוביץ: כדי להקל על תהליך המכרז אנחנו עושים מכרזים מיועדים.
הניה מרקוביץ: מכרזים מיועדים זאת אומרת שרק יוצאי אתיופיה יוכלו לגשת אליהם.
דני דנון: אני מברך על כך.
דני דנון: אבל גם במכרזים הרגילים של הנציבות - - -
הניה מרקוביץ: ניגשים, זוכים.
הניה מרקוביץ: אני יכולה להביא לכאן דוגמה של החניך המצטיין בקורס מפקחי מס הכנסה.
הניה מרקוביץ: קורס מפקחי מס הכנסה היה במכרז רגיל והוא היה מצטיין הקורס שהוצב ביחידה הכי יוקרתית של מס הכנסה.
דני דנון: בואו לא נטעה.
דני דנון: אנחנו לא מרוצים מהדוח הזה.
דני דנון: לא מרוצים מהתוצאה.
דני דנון: היינו רוצים לראות בעקומת המספרים בתפקידים הבכירים גם את יוצאי אתיופיה.
דני דנון: אני שואל למה זה לא קורה ואני לא מקבל תשובות.
הניה מרקוביץ: זה לא קורה כי הם לא ניגשים למכרזים.
הניה מרקוביץ: הייתה ועדת איתור בנציבות שירות המדינה, זה בבית שלי, למי שיוביל את תכנית הצוערים הבאה של שירות המדינה.
הניה מרקוביץ: אף יוצא אתיופיה לא ניגש למכרז הזה.
הניה מרקוביץ: זה בדיוק מתאים לאיש חינוך, למי שמבין בהדרכה, בהכשרה וזה לא  השכלה מאוד מיוחדת וכדומה.
הניה מרקוביץ: אף אתיופי לא נגש לוועדת המכרזים.
שלמה מולה: ברשותך יש לי שאלות.
שלמה מולה: ראשית לפי הנתונים אתם מציינים בדוח שיש 4,500 אקדמאים.
שלמה מולה: לפי הנתונים שנמצאים אצלי ביד יש יותר מ- 7,000 אקדמאים.
שלמה מולה: השאלה על מה הנתון שלכם של 4,500 מבוסס?
שלמה מולה: אני יודע ואני עומד על דעתי שיש יותר מ- 7,000 אקדמאים.
שלמה מולה: אם אין לך תשובה אני אשמח לקבל את התשובה בהמשך ואפילו בכתב.
הניה מרקוביץ: אלו נתונים שנסמכים על נתוני משרד הקליטה ושל ארגון יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: אתם יונקים את הנתונים שלכם ממנהל הסטודנטים.
שלמה מולה: כלומר מי שעבר את הזכאות במנהל הסטודנטים.
שלמה מולה: אני לא חושב שזה בהכרח, כי אני יודע מהקרנות השונות שהייתי בין היוזמים לעודד דווקא סטודנטים שלא מקבלים סיוע ממנהל הסטודנטים.
שלמה מולה: זאת אומרת מאגר הפוטנציאל של האקדמאים הוא הרבה יותר גדול ממה שאתם מציינים.
שלמה מולה: אני מכיר את הדוח גם של לפני שנתיים-שלוש.
שלמה מולה: יש טיפה התקדמות, טיפה ולא הרבה ואני לא חושב שלא צריך לבטל את ההתקדמות.
שלמה מולה: יחד עם זאת אני בא אליכם בטענות.
שלמה מולה: אתם הדוגמה, אני מדבר כעת אליכם המשרד, על פי הנתונים שלכם אין לכם אפילו עובד אחד.
הניה מרקוביץ: יש לנו.
שלמה מולה: על פי הדוח לא מופיע שיש.
שלמה מולה: שנית, אני רוצה לשאול שאלה על רשות האוכלוסין, אני יודע שהעובדים ברשות האוכלוסין הם לא כולם עובדי משרד הפנים.
שלמה מולה: אם כן אני אשמח לקבל תשובה.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש הדבר המטריד יותר - הוא הדבר העצוב ולא רק המטריד, זה סיפור משרד החינוך - - -
קריאה: ארבעה בלבד מועסקים בהוראה.
שלמה מולה: העניין העצוב ביותר זה משרד החינוך.
שלמה מולה: אם אתה מסתכל על הדוח אתה מוצא רק אדם אחד.
שלמה מולה: המשמעות של זה שכל אלה שלמדו הוראה, יועצים חינוכיים ואחרים שלמדו לימודים שהיו יכולים להשתלב במטה משרד החינוך שיכלו לתרום לתפיסה בסיוע הקליטה – זה לא קיים.
דני דנון: אני רואה שבמשרד החינוך יש תשעה אנשים.
שלמה מולה: אני רואה רק אחד.
קריאה: תשעה אנשים והם לא כוללים את עובדי ההוראה.
שלמה מולה: אני רואה אחד בעמוד 6- משרד החינוך אחד.
דני דנון: בעמוד 4 כתוב תשעה אנשים.
דני דנון: אתה מסתכל על הבכירים.
שלמה מולה: סליחה, אני מתקן.
שלמה מולה: בכל זאת זה לא משנה את העבודה שיש יותר מ- 400 אקדמאים יוצאי אתיופיה שלמדו הוראה וחינוך.
שלמה מולה: משרד החינוך הוא המעסיק הגדול ביותר בשירות המדינה.
דני דנון: מישהו אמר כאן שזה לא כולל מורים.
הניה מרקוביץ: זה לא כולל מורים.
הניה מרקוביץ: סליחה אני רוצה להבהיר.
הניה מרקוביץ: רבותיי הדוח כולל את עובדי המדינה במשרדים בלבד.
הניה מרקוביץ: אנחנו מדברים על 60,000 עובדי מדינה חוץ מזה יש כ 0120,00, 140,000 מורים.
הניה מרקוביץ: אלו נתונים שאנחנו לא יודעים לתת מידע לגביהם.
הניה מרקוביץ: זה לא כולל את משטרת ישראל, לא כולל את משמר הגבול, לא כולל את המוסד לביטוח לאומי, לא כולל את הכנסת, לא כולל את לשכת הנשיא וזה לא כולל את מבקר המדינה.
הניה מרקוביץ: אנחנו כאן מגישים דוח רק על משרדי הממשלה.
שלמה מולה: ראשית אני חושב שחסרים לנו כאן נתונים.
שלמה מולה: זאת אומרת שאם אנחנו רוצים לגשת למצב באופן יותר אמיתי חסרים לנו נתונים.
שלמה מולה: דפנה מושיוב ממשרד הרווחה אמרה לנו שיש להם 400 עובדים סוציאליים.
שלמה מולה: היא נקבה במספר הזה ואני התווכחתי איתה על האין או היש.
שלמה מולה: אני מציע ברשותך, אולי יש מישהו שיכול לתת לנו נתונים מלאים בנוגע לכל הגופים, כמה אנשי קבע יש בצבא?
שלמה מולה: כמה יש בחברות הממשלה?
שלמה מולה: כלומר מישהו שירכז את כל הנתונים וימסור לנו אותם במיוחד בעקבות החקיקה שאתה מוביל עכשיו.
שלמה מולה: זה יהיה לא נכון לפתור את הבעיה רק במשרדי הממשלה וגופים אחרים אם הם לא יקלטו זו תהיה טעות.
שלמה מולה: דיברנו על כך שהרשויות המקומיות לא יכולות להיות פטורות מהעניין, יתכן שנצטרך להכניס את חברת החשמל, חברת בזק וכל החברות הציבורית לחקיקה.
שלמה מולה: צריך לקבל נתונים גם לגבי גופים נוספים, וכדאי שהנתונים יהיו ברשותנו.
שלמה מולה: ממידע אישי אני יודע שיש שתיים או שלוש עובדות בבית הנשיא – זה בסדר גמור.
שלמה מולה: שאלה נוספת שאני מבקש לשאול אותך האם המינויים הפוליטיים מופיעים כאן?
שלמה מולה: משרות אמון.
שלמה מולה: שאלה נוספת.
שלמה מולה: מי בעל התפקיד הבכיר ביותר בשירות המדינה?
הניה מרקוביץ: מופיע אצלי בדוח שיש לנו עובד אחד בחוזה בכירים.
הניה מרקוביץ: אין לי מושג מיהו.
הניה מרקוביץ: כנראה ברמת משרת סגן המנהל הכללי.
הניה מרקוביץ: יכול להיות שהוא מנהל אגף בכיר.
שלמה מולה: אני מבין את בעיית המכרזים שאתם אומרים שלא נגישים אליהם, אבל השאלה איך מפרסמים את המכרזים האלה?
שלמה מולה: האם באמת זה מגיע לכולם?
שלמה מולה: אם אני מסתכל בטבלה בדוח,  משרד החקלאות ומשרד התחבורה, השירות המטאורולוגי, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, משרד התשתיות הלאומית, רשות החשמל, משרד הבינוי והשיכון, משרד התיירות, משרד התקשורת.
שלמה מולה: אני מכיר אישית הרבה יוצאי אתיופיה שסיימו תקשורת אז למה הם לא יכולים להגיע לתפקידים שם.
שלמה מולה: אין יד מכוונת אפילו כדי לכוון תהליך - - -
מרינה סולודקין: אין יד מכוונת.
שלמה מולה: אני יכול להבין את הפריסה?
שלמה מולה: משרד הבריאות, אני לא מבקר אותך, אבל למשרד הבריאות יוצאי אתיופיה גם בלי נציבות שירות המדינה מגיעים אליו.
שלמה מולה: יש להם מקצוע הם ניגשים לבית החולים וקולטים אותם.
שלמה מולה: אבל כשאני רואה משרדים אחרים זו בושה וחרפה.
מרינה סולודקין: אנחנו לא יושבים פה בפעם הראשונה ולא בפעם השנייה לגבי הנושא הזה.
מרינה סולודקין: אני שמעתי את הגברת הנכבדה לפני שנה- שנה וחצי, שלמה מולה אומר שיש התקדמות ואני מאמינה לו כי הוא יד מכוונת.
מרינה סולודקין: אבל ממה שאני רואה אין יד מכוונת ואין יוזמה, אין שום דבר.
מרינה סולודקין: כשאומרים לי שאין צוערים שהגיעו למכרז של משרד החוץ, אני מבינה שהמדינה עשתה טעות איומה.
מרינה סולודקין: מי יכול להיות שגריר יותר טוב או עובד השגרירות במדינות לא כל כך ידידותיות אלינו?
מרינה סולודקין: – יוצאי אתיופיה בגלל שיש להם גשר אליהם.
מרינה סולודקין: שמעתי משר החוץ שהם לא יכלו למצוא מישהו שילך לאריתריאה.
מרינה סולודקין: אמרתי "איך זה יכול להיות?"
מרינה סולודקין: אפילו מניסיוני כסגנית השר לקליטת עלייה פעמיים, אני יודעת שיש הרבה אנשים שמאוד ראויים.
מרינה סולודקין: בפעם האחרונה שהייתי בשנת 2005 לקחתי יועצת בגלל שבלי אנשי שטח אי אפשר לעבוד.
שלמה מולה: בטח אחרי שעזבת פיטרו אותה.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שלא יכולתי לעשות קבלת קהל בלי שהאישה הזאת שגישרה עם כולם כדי להבין אנשים וכדי שתהיה לנו שפה משותפת.
מרינה סולודקין: אני אומרת לכם שזה לא רק פוגע באוכלוסייה האתיופית.
מרינה סולודקין: זה פוגע בכלל עם ישראל כמו  במשרד החוץ.
מרינה סולודקין: הסקנדל האחרון במשרד האוצר שיועץ בכיר אומר שיוצאי ברית המועצות הגיעו לכאן בגלל סל הקליטה ולא  כדי לחזק את מדינת היהודים.
מרינה סולודקין: אז מה שאנחנו מבינים שאין מספיק יוצאי ברית המועצות במשרד האוצר ואין יוצאי אתיופיה בגלל - - -
דני דנון: אנחנו נעשה דיון בעקבות ההתבטאות האומללה במהלך השבוע.
דני דנון: אנחנו נזמן אותו לפה  כדי שיסביר את עצמו.
דני דנון: אבל כרגע נתמקד ביוצאי אתיופיה.
מרינה סולודקין: אני אומרת לך שהיום אני אפנה לנציבות שירות המדינה כי אני חושבת שזו התנהגות והתבטאות שכל כך לא קשורות למקצוע שלו.
מרינה סולודקין: הוא הרי היועץ הכלכלי של שר האוצר ובזמן התקציב הוא מדבר על מגזרים וקהילות.
מרינה סולודקין: קיבלתי אתמול את מכתבם של הטייסים ואת המכתב של אנשי ההייטק שכתבו אלי "אנחנו לא נסכים אם הוא לא יעוף מהמקום הזה בבושת פנים".
דני דנון: מירה פיינשטיין מנהלת משאבי אנוש של הכנסת.
דני דנון: בפעם שעברה הצגת את הנתונים.
דני דנון: ראשית אני מבקש לדעת אם יש לך נתונים לשנת 2010 בנושא הבכירים?
מירה פיינשטיין: אני הייתי רוצה לעשות הבחנה בין משרות בכירות לבין משרות מקצועיות.
מירה פיינשטיין: ראשית נתחיל מנתונים כלליים – בכנסת יש לנו היום 460 עובדים.
מירה פיינשטיין: יש לנו 13 עובדים יוצאי העדה האתיופית, במשמר הכנסת יש לנו שניים מתוך 196 עובדים– התחומים הם בעיקר בתחומי האבטחה.
מירה פיינשטיין: אתה שאלת שאלה מה קורה במכרזים והאם הם ניגשים או האם הם ניגשים ולא נבחרים.
מירה פיינשטיין: מנהל הכנסת פרסם בנובמבר 2010 מכרז עתודה פומבי למשרת עוזר משפטי בלשכה המשפטית.
מירה פיינשטיין: זו המשרה הראשונה בלשכה המשפטית שיש אותה ביתר משרדי הממשלה.
מירה פיינשטיין: כל מה שנדרש במכרז הזה היה שלמועמד יהיה תואר בוגר במשפטים ורישיון לעריכת דין, אפס שנות ניסיון כי לא צריך ניסיון אבל כמובן לעשות את ההתמחות כי אחרת הוא לא מקבל את הרישיון.
מירה פיינשטיין: מתוך 223 מועמדים, המכרז נסגר ועכשיו אנחנו מתחילים בהליכי מיון, יש לנו מיוצאי אתיופיה – אחד, חמישה – בני מיעוטים.
מירה פיינשטיין: שיווקנו את המכרז נכון, הפרסום שלנו הוא בשני עיתונים יומיים, באתר האינטרנט של הכנסת, באתר נציבות שירות המדינה, פרסום על פי כל הכללים.
מירה פיינשטיין: יכול להיות שלא הגענו מספיק לארגונים השונים - - -
הניה מרקוביץ: הארגונים מחוברים לנציבות ושואבים משם את המידע.
מירה פיינשטיין: אתמול התקבלה החלטה, דיברתי בפעם הקודמת על מתמחים וגם הניה מרקוביץ דיברה על מתמחה שאחר כך שכשהוא מתקבל להתמחות במדינה או בכנסת זה מהווה איזה מסלול להתעסק בפרקטיקה המשפטית ולהתמודד במכרזים של המדינה או של הכנסת.
מירה פיינשטיין: אתמול קיבלנו החלטה עם המנהל הכללי של הכנסת והיועץ המשפטי של הכנסת להקצות משרה נוספת למתמחה.
מירה פיינשטיין: יש לנו אחד עשר מתמחים בלשכה המשפטית.
מירה פיינשטיין: אנחנו מתכוונים לצאת בקול קורא לחודש ספטמבר 2011 ואם לא נמצא זה יעבור למרץ 2012 כי ניקח בחשבון שרוב בוגרי המשפטים מסודרים מבחינת ההתמחות - - -
שלמה מולה: אני חוזר ומזכיר לך את מה שאמרתי בשבוע שעבר.
שלמה מולה: בדיון שהיה על תקציב הכנסת לפני שלושה שבועות הייתה לי הבטחה אישית גם של יושב ראש הכנסת וגם של המנהל הכללי של הכנסת שאתם תצבעו תפקידים בכירים.
שלמה מולה: לא רק סטודנטים.
שלמה מולה: אני שמח לשמוע לגבי המתמחה.
שלמה מולה: גם על כך דיברתי עם היועץ המשפטי של הממשלה.
שלמה מולה: אני חושב שמי שמתמחה בכנסת יהיה יועץ משפטי מצוין גם בחוץ.
שלמה מולה: שוב, עדיין עניין המכרז ויידוע עולי אתיופיה, אני חייב לומר שזה לא בטוח.
שלמה מולה: נושא הארגונים הוא תוספת.
שלמה מולה: אתם באופן יזום צריכים להגיע לתקשורת באמהרית, רדיו, יש טלוויזיה ליוצאי אתיופיה, יש מרכזים קהילתיים, יש מוקדי קליטה, יש מנהלי מוקדי קליטה.
שלמה מולה: כלומר להרבה מאוד מקומות אתם צריכים להפיץ מידע ולעשות שיווק יותר יזום.
שלמה מולה: לא רק להסתפק בעניין הארגונים של יוצאי אתיופיה.
מרינה סולודקין: להמליץ את זה גם לשר החוץ בנושא של הצוערים.