GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן אורן: אבל זה לא עניינה של הצעת החוק הזאת.
דן אורן: עניינה של הצעת החוק הזאת, הוא להרחיב את חובת הייצוג ההולם, במקומות, בשירות הציבורי, במגזר הציבורי, שהיא לא קיימת היום, וזה אומר בתאגידים הסטאטוטוריים, למיניהם, ברשויות המקומיות ובחברות הממשלתיות, בתיקונים כאלה ואחרים, שיתאימו לאותם גופים ופה אני יחד עם התמיכה של הממשלה, וכל מה שאנחנו אומרים שבהחלט יש מקום לקדם את החקיקה הזו וגם ליישר קו לגבי מה שקורה עם נשים ואנשים עם מוגבלויות שלגביהם יש חובת ייצוג הולם בקשר לגופים האלה, בקשר לתאגידים, בקשר לרשויות המקומיות ובקשר לחברות ממשלתיות.
שלמה מולה: יש בחוק שעבר בכנסת הקודמת, יש חוק של הרשויות המקומיות, אופיר פינס הכניס.
דן אורן: זה לא עבר, זה לא עבר.
שלמה מולה: רגע, רגע, רגע.
שלמה מולה: אני אומר, היה מאבק על כך ואתם התנגדתם, זה מה שהיה.
דן אורן: לא התנגדנו.
דן אורן: אני הייתי שם ולא התנגדנו, תמכנו בזה בכל פה.
דן אורן: היתה התנגדות לגבי קבוצות אחרות.
דני דנון: לא ליוצאי אתיופיה.
דן אורן: לא היתה התנגדות לגבי האוכלוסייה האתיופית, חד וחלק, אפשר לבדוק את זה, אני הייתי שם.
דן אורן: אני מבין שהדיון הוא קצר.
דן אורן: מה שאנחנו רוצים להגיד זה שיחד עם התמיכה כמו כל דבר חקיקה, זה טעון עבודה בקשר לתכנים ולפרטים, למשל, כאשר קובעים חובת ייצוג הולם, וקובעים חובות אחרות, מנסים לקבוע כל מיני איזונים.
דן אורן: ייתכן שיש גופים שהם קטנים, שזה לא מתאים להם.
דן אורן: אנחנו לא מדברים פה על איסור אפליה שחל על כל מעסיק כמעט, אנחנו מדברים על חובות פוזיטיביות שלתפישתנו, לא מתאימים למעסיקים קטנים ובתוך החברות הממשלתיות, והרשויות המקומיות, יש מעסיקים קטנים.
דן אורן: אני רק אתן דוגמה, לגבי אנשים עם מוגבלות באמת, חובת הייצוג ההולם היא לגבי מעסיקים שמעסיקים יותר מ- 25 עובדים.
דן אורן: כנ"ל לגבי נשים, יש אפשרות לפטור חברה ממשלתית מסוימת.
דן אורן: אז אנחנו מבקשים, וזה היה התנאי לתמיכה, שבתיאום עם משרדי הממשלה, נוכל לעשות את האיזונים האלה כך שהחקיקה תהיה יותר טובה.
מירב תורג'מן: אתם מבקשים להכניס סעיף פטור?
מירב תורג'מן: זה מה שאני מבינה מהדברים שלך?
דן אורן: אנחנו מבקשים לתאם את הנוסח, זה התנאי לתמיכה, עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, וזה לצורך תיאום במהלך החקיקה, בקשר לכל מיני שאלות שייבחנו במהלך החקיקה.
מירב תורג'מן: יש לי עוד שאלה, לגבי פסקה, סעיף קטן (ב) פסקה 1, לגבי ביצוע התאמות.
מירב תורג'מן: האם זה רלוונטי?
מירב תורג'מן: משום שאני חושבת שהסעיף הזה הוכנס בהצעת החוק הקודמת, על-מנת להתאים את המצב אולי לאנשים עם מוגבלות ואני לא בטוחה שיש צורך בהתאמות כאלה, לבני העדה האתיופית.
דן אורן: אני מסכים אתך.
דן אורן: הניסוח הוא כמובן של הכנסת, אבל זה ניסוח שנלקח מהצעה שהיתה יותר רחבה בוועדת חוקה בכנסת הקודמת.
דני דנון: אתם לא מתנגדים למחוק את הסעיף הזה?
דן אורן: ממש לא.
מירב תורג'מן: השאלה אם יש צורך.
דני דנון: לא, אני חושב שהוא מיותר.
דני דנון: הוא נולד בגלל שהעתיקו את זה ממקום אחר.
שלמה מולה: אני מציע, אדוני היושב-ראש, אני אחזור להצעתי, זאת ההצעה הכי טובה.
שלמה מולה: כל התיקון, כל התיאומים שייעשו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, כל דבר אחר, אלא אם כן אחר-כך נוכל לבוא ולהגיד שלא יגידו לנו שזה נושא חדש.
שלמה מולה: לכן, אני מציע שאנחנו נאשר את זה כפי שהוא, את הבלוק כולו, ואת התיקונים, ברגע שאנחנו מורידים, זה לא יהפוך להיות נושא חדש.
שלמה מולה: אם אתה מוריד מעכשיו, אחר-כך יתווכחו אתנו, על עוד סעיפים נוספים.
שלמה מולה: לכן אני מציע לאשר את החוק כפי שהוא כרגע, להצביע עליו, ואז בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, להיות פתוחים לכל שינוי, לכל תוספת שיהיו חפצים להיות.
ציון פיניאן: אני תומך בכך.
דני דנון: אני מודה לדן אורן.
דני דנון: אני מבקש התייחסות של משרד הפנים, עו"ד מרגלית בוטרמן, בבקשה.
דני דנון: מרגלית בוטרמן:     	שר הפנים תומך בעיקרון	שהחוק הזה מייצג, אבל הסעיפים שבו, לגבי הרשויות המקומיות, הם דורשים התאמה ותיאום עם משרד הפנים, כפי שנאמר גם למציעים שזו עמדת הממשלה.
דני דנון: אנחנו חושבים שהתחולה, אל"ף, גורפת על כלל הרשויות המקומיות בלי להתייחס לאחוז שלהם מקרב האוכלוסייה הוא קצת בעייתי.
דני דנון: מעבר לכך, שהטלת החובה על שר הפנים להתערב בהעסקת העובדים, באיזה עובדים מועסקים, ולדווח על זה, אין למשרד הפנים את הכלים לעשות את זה, אין את כוח-האדם.
שלמה מולה: אתם ממונים על הרשויות המקומיות, אתם לא יודעים?
שלמה מולה: אתם מתקצבים אותם, אתם עוסקים בנושא של תקני כוח-אדם, לא?
שלמה מולה: מרגלית בוטרמן:     	אבל אנחנו לא יודעים את מי הם מעסיקים, לא, אנחנו לא יודעים.
שלמה מולה: אנחנו נותנים הנחיות כלליות, אומרים להם – יש תנאי סף.
מירב תורג'מן: אבל העירייה מגישה לשר הפנים דיווח.
שלמה מולה: בוודאי, נכון.
מירב תורג'מן: אתם מקבלים את המידע מהעירייה.
מירב תורג'מן: מרגלית בוטרמן:     	אנחנו לא מקבלים מידע.
מירב תורג'מן: יש פה חובה פוזיטיבית שחלה על אותה עירייה.
מירב תורג'מן: מרגלית בוטרמן:     	שר הפנים לא מעוניין בדיווח הזה.
מירב תורג'מן: אין לנו כוח אדם.
שלמה מולה: אין לכם כוח-אדם?
שלמה מולה: מרגלית בוטרמן:     	אין לנו כוח-אדם, אנחנו לא מצליחים לעקוב אחר ביצוע תוכניות הבראה, בטח לא ניקח על עצמנו משימה כזו.
שלמה מולה: יש גופים אחרים, נציבות שוויון שראיתי שהיא מעוניינת.
דני דנון: אז הוא תומך או לא תומך?
דני דנון: מרגלית בוטרמן:     	הוא תומך בעיקרון.
שלמה מולה: אבל הוא לא רוצה לקחת אחריות.
שלמה מולה: מרגלית בוטרמן:     	משרד הפנים לא אמון לפקח האם העובדים ממוצא, נשים או גברים, אתיופים או עולים מרוסיה או ערבים או יהודים.
דני דנון: אנחנו נמצא, כשנדון בזה בעתיד, את הניסוח הנכון.
דני דנון: גם חוק חופש המידע היום, יכול לאפשר לכל גוף או ארגון לבוא ולבקש מכל ראש עיר לדעת מי עובד וכמה אחוז יוצאי העדה שעובדים.
דני דנון: נמצא את המתכונת המתאימה בשיתוף המשרד.
שלמה מולה: אני חושב, אדוני היושב-ראש, אם משרד הפנים מנסה להתחמק, גם משרדים אחרים יכולים לבוא ולהתחמק.
שלמה מולה: אני מציע – אל תתחמקו, תיקחו גם אחריות.
שלמה מולה: מבחינתי, כאשר השר אומר אני תומך, זאת אומרת הוא רוצה לשתף פעולה.
שלמה מולה: לשתף פעולה זאת אומרת לקחת אחריות על מה שקורה גם ברשויות המקומיות.
שלמה מולה: הסיפור הגדול של קליטת העלייה, קליטת עולי אתיופיה, בכלל כל הקליטה, זה הרשות המקומית.
דני דנון: לא פותח את זה כרגע, חבר הכנסת מולה.
דני דנון: התייחסויות של משרדים נוספים, בבקשה-?
דני דנון: מרגלית בוטרמן:     	אני חוזרת שוב פעם, העמדה של הממשלה היתה לתמוך בהצעת החוק בכפוף לתיאום.
דני דנון: כרגע לא נעשה שום תיאום איתנו.
דני דנון: היה ניסיון ליצור קשר עם חבר הכנסת פיניאן, לא יודעת מדוע זה לא צלח.
דני דנון: אנחנו, כשנגיע לקריאה שנייה ושלישית, נמצא את המנגנון.
דני דנון: עד אז יהיה לכם זמן להידבר.
דני דנון: מנגנון של יועצים משפטיים למצוא את הניסוח שלא יהיה לכם את החשש הכבד שתחול עליכם חובת הוכחה כזו או אחרת ומצד שני, נמצא את הדרך שכן יהיה אפשר לוודא שהחוק נאכף.
דני דנון: אני לא חושב שזה דבר לא פתיר.
דני דנון: זה לא הדבר המהותי פה בחוק.
דני דנון: אנחנו לא נכנסים עכשיו לניסוחים הדקדקניים  של איך זה ייכתב.
דני דנון: גם יהיה מספיק זמן להידברות ביניכם.
דן אורן: רק באמת נקודה קטנה, לגבי הליכי החקיקה.
דן אורן: כעיקרון, אנחנו כמשרד המשפטים, יחד עם שרי הממשלה, מעדיפים שהתיאום הזה שהוא תנאי לתמיכת הממשלה, ייעשה לפני קריאה ראשונה.
דן אורן: יחד עם זאת, אנחנו יודעים שזה לא תמיד קורה.
דן אורן: אם הכוונה היא עכשיו, של הוועדה, להתקדם לקריאה ראשונה, הייתי אומר שפרט לדבר שהיועצת המשפטית העלתה כי זה באמת ניסוח שנלקח מילה במילה מחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אני אומר את זה כמי שמוביל גם בתחום הזה, והוא לא מתאים פה, הוא לא מתאים התאמות לציוד וכאלה, זה לא מתאים לגבי אוכלוסיות אחרות שהן לא אנשים עם מוגבלויות.
דן אורן: אז אני מבין שהוועדה עכשיו לא רוצה לדון בכל דבר ודבר, ולהתעכב ולא לאשר לקריאה ראשונה.
דן אורן: הדבר הזה נראה לי בולט, כל השאר, אנחנו עומדים על כך, כמובן, אנחנו עומדים על כך שייעשו התיאומים האלה.
דן אורן: נראה לי שהדבר הספציפי הזה, הוא אפילו לא מתאים, הוא לא מתאים לנייר, לפרסום בכחול, כי הוא לא שייך לאוכלוסייה הזאת.
דן אורן: הוא רק שייך לאנשים עם מוגבלות.
מירב תורג'מן: יש עוד עניין, אם יורשה לי, עניין המונח בנסיבות העניין, הייתי רוצה לקבל טיפה יותר הסבר.
דני דנון: לא, לא נרחיב את היריעה כרגע.
דן אורן: זה אני יכול להסכים.
דן אורן: הוועדה היא פה סוברנית ואנחנו רוצים לעבוד יחד עם הכנסת ולשתף פעולה, אבל במסגרת שיתוף הפעולה, כל מיני דיונים לגבי מה זה ייצוג הולם נראה לי סובל דיחוי, זה דבר שכדאי למחוק אותו.
דני דנון: אני נאלץ להסכים אתך בנושא הזה.
דני דנון: עוד הערות של משרדים נוספים, בבקשה.
נאוה קרמר: אני רוצה לומר כמה דברים.
נאוה קרמר: קודם כל, כאשר החוק הזה יעבור, כמובן רשות החברות הממשלתיות תעשה כל שיידרש ממנה, בנוגע ליישום החוק בחברות הממשלתיות, לרבות הנחיות, חוזר ביצוע וגם כמובן פעילות הסברה ככל שיידרש בעניין.
נאוה קרמר: אבל מה שחשוב לי להדגיש, שחברה ממשלתית אמורה לפעול על-פי שיקולים עסקיים כפי שפועלת כל חברה אחרת והחובות שמוטלות בהצעת החוק על החברה הממשלתית, על הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות הן מאוד מאוד רחבות והחשש שלנו שיהיה קושי לאכוף את החוק והדבר יהיה תלוי במידה רבה ברצון הטוב של כל חברה וחברה.
נאוה קרמר: יש גם לדעת שלא קולטים בחברות הממשלתיות מאות עובדים אלא פה ושם, כשנדרש, על-פי שיקולים עסקיים וצורכי החברה, נקלטים עובדים בחברות הממשלתיות וגם לאותם תפקידים שנדרש לקלוט בהם עובדים.
נאוה קרמר: כלומר, לחייב את הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות לקלוט, לשנות או לייעד משרות לא על-פי צורכי החברה, זה יכול להיות מאוד בעייתי וכמו שאמרנו, אנחנו חוששים שיהיה קושי לאכוף את החוק הזה בחברות הממשלתיות.
דני דנון: אני חייב לחלוק עלייך.
דני דנון: אנחנו רוצים שיהיה לכם קשה, שיהיה לכם קשה, תצטרכו לדעת, שאתם צריכים למצוא היום חבר דירקטוריון או עובד יוצא העדה האתיופית.
דני דנון: ותעבדו.
נאוה קרמר: זה לא מדובר על חבר דירקטוריון, מדובר על עובדים.
שלמה מולה: יש הצעת חוק אחרת בנושא מינוי דירקטורים.
דני דנון: המטרה שלנו היא בהחלט להקשות על מנת לפתוח את הדלתות.
נאוה קרמר: אנחנו כולנו רוצים להביא לידיעת חברי הוועדה הנכבדת את הבעייתיות שיש ביישום חוק כזה בחברות הממשלתיות.
ז'נט שלום: אני מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
ז'נט שלום: אני רציתי להתחיל ממשהו אחר, אבל אני אתחיל בלענות לך.
דני דנון: אתם היחידים שאמרתם שאתם רוצים לתת מידע.
ז'נט שלום: ואין לנו כוח אדם, אגב, אני חייבת לציין, זה בערך רק אני בעניין הזה.
ז'נט שלום: תמיד קשה לעבור לייצוג הולם, זה היה קשה גם לגבי נשים ועדיין עושים את זה, גם לגבי חברות ממשלתיות, זה לא תירוץ, זה גם לא סיבה.
ז'נט שלום: אני לא חושבת שזה צריך לשמש בשולחן דיונים כמשפט של אנחנו נורא שמחים לקבל את החוק, אבל אני לא חושבת שאנחנו באמת יכולים ליישם אותו.
ז'נט שלום: זה מאוד בעייתי.
ז'נט שלום: דבר שני, אני חושבת שמאוד מאוד חשוב שבאמת יוסיפו אותנו לחובת הדיווח, שלא כמו משרד הפנים, אני חושבת שיש לזה חשיבות מאוד גדולה שהגוף שאחראי על שוויון הזדמנויות בעבודה ואחראי גם בין היתר על ייצוג הולם בשירות המדינה, יקבל את חובת הדיווח.
ז'נט שלום: זהו.
דני דנון: אנחנו קיבלנו את הפנייה שלכם.
מירב תורג'מן: אני אולי אבהיר את מה שהיא מבקשת.
מירב תורג'מן: את מתייחסת לסעיף 50ב', נכון?
מירב תורג'מן: דיווח ומעקב לעניין ייצוג הולם?
ז'נט שלום: כן, בדיוק.
מירב תורג'מן: חברה ממשלתית תגיש לרשות, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
מירב תורג'מן: יש פה את א' ויש את ב'.
מירב תורג'מן: השאלה למה אנחנו מתייחסים.
ז'נט שלום: כל מקום שיש בו דווח.
מירב תורג'מן: יש את החברה הממשלתית תגיש לרשות ופה החברה הממשלתית לא צריכה להגיש לנציבות.
מירב תורג'מן: אלא ב- (ב) שהרשות תגיש לממשלה, לנציבות ולוועדת החוקה.
ז'נט שלום: בדיוק.
ז'נט שלום: כן.
דני דנון: OK.
דני דנון: זיוה מקונן, בקצרה.
דני דנון: משפט אחד.
זיוה מקונן: אני רוצה להגיב להתייחסות של החברות הממשלתיות.
זיוה מקונן: אנחנו לא מבקשים שיוצאי אתיופיה שלא מתאימים לתפקיד ייכנסו, אנחנו מבקשים שיוצאי אתיופיה אקדמאים, שמתאימים לתפקידים, הם אלה שישתלבו.
זיוה מקונן: אנחנו לא מבקשים שיעשו הנחות לאף יוצא אתיופיה בגלל המוצא שלו, אנחנו רק מבקשים את הייצוגיות בצורה שוויונית.
זיוה מקונן: דבר שני, לגבי הרשויות המקומיות, אנחנו רוצים לדעת האם ברשויות המקומיות שבהן יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, לא יהיה נציג אחד בלבד ברשות המקומית אלא לפי המשרדים המורכבים ולאו דווקא להגיד בגלל שיש את מוקד הקליטה היישובי, שנותן מענה ליוצאי אתיופיה, אז הרשות המקומית לא לוקחת אחריות ופטורה מן העניין.
זיוה מקונן: חשוב לנו שכן משרד הפנים ייקח את האחריות ליישם את החוק הזה, ליישם את הקבוצה הזאת, את הנציגים של יוצאי אתיופיה, כי אחרת שוב, פה אותו משרד, כל משרד ומשרד יבוא ויגיד – אני לא אחראי, אין לי כוח-אדם ליישם.
זיוה מקונן: אנחנו מבקשים שכאשר מוציאים מכרזים לעובד מסוים, תינתן עדיפות ליוצאי אתיופיה שהכישורים שלו מתאימים בהחלט לתפקיד.
דני דנון: אתמול, בלי קשר לדיון, סיירתי ביפו, באחת מהשכונות והתושבים, אחת הבעיות שהם העלו בפניי, שכולם עובדים אבל עובדים בסוג עבודות שאי-אפשר להתרומם מהם והרצון שלנו, שיוכלו להרים את הראש.
שלמה מולה: במשרד הבריאות יש לי הרבה עובדים, אבל כשאתה מפענח את זה מי נמצא שם, אתה רואה את התמונה.
דני דנון: בשבוע הבא אנחנו נראה את זה פה.
בוסנה ירדני: שלום לכולם.
בוסנה ירדני: אני מברכת על היוזמה ותודה ליושב-ראש.
בוסנה ירדני: אני רוצה להגיד שהייצוג של יוצאי אתיופיה בחברת החשמל או באל-על או ברשות הנמלים, רשות הדואר, הוא מאוד אפסי.
בוסנה ירדני: לפיכך יש חשיבות לחוק הזה, להצעת החוק.
דני דנון: יש לך נתונים על המקומות האלו?
בוסנה ירדני: אין לי נתונים מספריים, אבל ידוע לנו, אנחנו פשוט עובדים למשל מול חברת החשמל, אנחנו בודקים את כל הנושא הזה מול חברת החשמל ואנחנו יודעים שמספר יוצאי אתיופיה שמועסקים בחברת החשמל בתפקידים בכירים, הוא נמוך מאוד.
בוסנה ירדני: יושבים פה נציגי משרדי ממשלה ומנסים להסתתר מאחורי אחריות והם פה מתעסקים במלל של החוק.
בוסנה ירדני: חבר'ה, יש כאן קהילה שלמה שרמת התעסוקה היא רחוק מלהיות ייצוג הולם.
בוסנה ירדני: יש חוק שקובע את העיקרון של ייצוג הולם, ברם אין תעסוקה הולמת ואין ייצוג הולם, צריך לקחת את זה בחשבון וצריך לקדם את החקיקה הזאת ואני מבקשת שכולם פה ייקחו יד אחת.
בוסנה ירדני: הנושא הזה של קידום יוצאי אתיופיה בכלל, בחברה הישראלית, הוא לא רק עניין של משרד העלייה והקליטה, הוא של כל נציגי הממשלה שיושבים כאן.
בוסנה ירדני: אז אני חושבת שזה המקום לתת יד אחת ולקדם את זה ולא להסתתר מאחורי זה שאין לנו תקציבים, אין לנו כוח אדם, זה לא זה.
בוסנה ירדני: כל תאגיד ממשלתי או חברות הם גופים שמתקיימים על-ידי משלם המסים ואנחנו יודעים שהקהילה האתיופית היא בין משלמי המסים ובין אלה שאחוז המתגייסים בהם לשירות הצבאי הוא הגבוה ביותר ואני חושבת שזו ההזדמנות לתת בחזרה ויש הרבה אקדמאים מוכשרים, שראויים לתפקידים הללו.
בוסנה ירדני: תודה רבה.
דני דנון: ראני יכול שני דברים לענות לך.
דני דנון: אחד, אנחנו מצביעים היום והחוק יקודם במהירות.
דני דנון: שנית, המלל הוא חשוב, התפקיד של הפרלמנט זה לשמוע ולדבר ולהתווכח ולשנות, וזה חלק מהליך החקיקה שהוא הליך חשוב.
דני דנון: אבל אני מתחייב בפנייך שאנחנו כן מאיצים את ההליך הזה.
אליצור דב וייזר: אם אפשר, בבקשה, אני מבנק ישראל.
אליצור דב וייזר: אני רוצה גם להגיב וגם לומר.
אליצור דב וייזר: בנק ישראל בעיקרון לא רואה את עצמו מחויב לא לחוק שירות המדינה מינויים וגם לא מחויב לחוק החברות הממשלתיות, אבל הבנק כן רואה את עצמו מחויב לפעול.
דני דנון: אז נוסיף אתכם.
דני דנון: אתם לא נמצאים בחוק?
אליצור דב וייזר: זה לא כולל אותנו.
שלמה מולה: סליחה, רגע, בחוק בנק ישראל שאנחנו העברנו, בוועדת הכספים, ואתם התחייבתם.
אליצור דב וייזר: נכון.
שלמה מולה: הנגיד התחייב.
אליצור דב וייזר: אנחנו עומדים.
שלמה מולה: להיות קשובים גם לצרכים חברתיים שהממשלה תבקש.
שלמה מולה: לכן, אתה לא יכול להגיד שאין.
אליצור דב וייזר: אם יורשה לי לסיים את המשפט שלי, אם יורשה לי לסיים את המשפט שלי, חבר הכנסת מולה.
שלמה מולה: אני אומר, מחויבות חקיקתית שאתם כן.
אליצור דב וייזר: אדון מולה, זה לא מחויבות חקיקתית.
אליצור דב וייזר: הבנק רואה את עצמו מחויב לפעול לפי החוקים האלה.
אליצור דב וייזר: לפי חוק בנק ישראל.
אליצור דב וייזר: אנחנו רואים את עצמנו מחויבים ויש אצלנו ייצוג אתיופי, את אומרת חסר לך נתונים לגבי חברות ממשלתיות, אני אשמח לספק לך את הנתונים עכשיו, אם את רוצה, אחרי הישיבה.
אליצור דב וייזר: מה שחסר, אבל באמת, זה נתונים.
אליצור דב וייזר: את אומרת שיש רמת תעסוקה ירודה, לעומת זאת, אין לנו נתונים.
אליצור דב וייזר: אנחנו גם לא קיבלנו נתונים לגבי מה רמת ההשכלה האקדמאית.
קריאה: באיזה תפקידים הם עובדים?
אליצור דב וייזר: באיזה תפקידים הם עוסקים, אתם, החוק הזה לדעתי, איך שהוא כתוב עכשיו, תיווצר איזו שהיא מלכודת.
אליצור דב וייזר: כתוב פה ייעוד משרות אשר יועסקו בהם ככל הניתן רק מועמדים מקרב הקבוצה הזכאית לייצוג הולם, אתם לא רוצים שחברה ממשלתית תבוא ותגיד – כל עובדי הניקיון שלנו יהיו אתיופים, והנה רמת התעסוקה בחברה, 10% עובדים אתיופים.
אליצור דב וייזר: לא לזה מכוונים.
אליצור דב וייזר: המטרה היא ליצור כמה שיותר תעסוקה של אקדמאים, כמה שיותר משרות שאפשר להתרומם מהן.
דני דנון: אליצור, שאלה לי אליך לגבי בנק ישראל.
דני דנון: אתם באופן וולונטארי, מודיעים לנו פה שאתם מחילים עליכם מרצון.
שלמה מולה: זה לא וולונטארי.
אליצור דב וייזר: אנחנו כל הזמן מחויבים לפעול לפי החוקים האלה.
דני דנון: לא בטוח שמחויבים לפי החוק.
אליצור דב וייזר: יש אמירה של נגיד בנק ישראל שהבנק רואה את עצמו מחויב לפעול לפי החוקים.
אליצור דב וייזר: החוק, חד משמעית, לא חל על בנק ישראל.
דני דנון: ואתה מודיע לנו פה היום שבהמשך לחקיקה, גם תחילו באופן וולונטארי.
שלמה מולה: רגע, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לבוא ולהגיד לך.
שלמה מולה: מאחר שאני הייתי שותף לניסוח חוק בנק ישראל ובמפורש הבנק, וגם בחוק כתוב – אתם מחויבים לצמצום פערים חברתיים.
שלמה מולה: מבחינתי, צמצום פערים חברתיים, זאת אומרת אתם מאפשרים ליוצאי אתיופיה גם להגיע להשתכר נכון ושלא יישארו בשולי החברה הישראלית.
שלמה מולה: לכן זו שאלת הפרשנות.
שלמה מולה: הפרשנות שלך לא מקובלת עלינו, הפרשנות שלנו על-פי חוק בנק ישראל, אתם מחויבים גם ליישם את החוק הזה.
אליצור דב וייזר: זאת הפרשנות שלך.
אליצור דב וייזר: לבנק ישראל יש פרשנות אחרת.
דן אורן: אני לא הבנתי.
דן אורן: אתם לא תאגיד שהוקם בחוק?
אליצור דב וייזר: אנחנו תאגיד שהוקם בחוק.
אליצור דב וייזר: חוק שירות המדינה.
דן אורן: סעיף 60ב' המוצע, חל עליכם.
שלמה מולה: מה זה ההתחכמות הזאת?
דן אורן: סעיף 60ב' המוצע.
דן אורן: אבל אם רוצים להבהיר את זה וגם להביא את זה לדיון בממשלה, אולי צריך לעשות את זה.
אליצור דב וייזר: גם אין לנו דירקטוריון, לצורך העניין.
אליצור דב וייזר: לא משנה, הנקודה היא אבל, בנק ישראל לא מביא נתונים.
דן אורן: מדוע בנק ישראל לא צריך להיות לא כמו כל התאגידים האחרים?
דן אורן: הצעת החוק הזאת לא נוגעת לשירות המדינה.
דני דנון: אני מציע לכם לקראת המשך החקיקה.
דן אורן: אנחנו נברר את הנקודה הזו.
דני דנון: אנחנו גם נבדוק.
דני דנון: מבחינתו, מבחינת הוועדה, אנחנו רוצים להחיל את החוק על כולם.
דני דנון: זאת אומרת, אם אפשר על כנסת ישראל, על בנק ישראל, על נשיא המדינה, על כל גוף שניזון מכספי המסים הישראליים, צריך להיות מוחל החוק הזה וזה מה שאנחנו נבקש מהמועצה המשפטית לבדוק איך אפשר באמת להחיל את זה בצורה ברורה על כולם ולא וולונטארית.
מירה פידשטיין: אני ראש אגף משאבי אנוש בכנסת.
מירה פידשטיין: חוק שירות המדינה מנויים, 1959, חל על עובדי הכנסת.
מירה פידשטיין: אנחנו פועלים לפי סעיף 15א' לחוק שירות המדינה מנויים.
מירה פידשטיין: יש שם העדפה לכמה אוכלוסיות – לערבים, לעובדים עם מוגבלויות וגם למי שהוא או הוריו נולדו באתיופיה.
מירה פידשטיין: מינהל הכנסת מפרסם מכרזים.
מירה פידשטיין: כמובן, למכרזים האלו אנחנו מקבלים מועמדים מבחוץ, המועמדים עוברים אצלנו איזה שהם הליכי מיון, הליכי סינון, כל מי שעומד בדרישות הסף, וכאן אנחנו שוב מדברים כאן על הכישורים וההתאמות, זה רק עובדים בלי קשר למוצא ולרקע שלהם, שעומדים בדרישות הסף, מתקדמים הלאה במכרז ומגיעים לוועדת הבוחנים.
מירה פידשטיין: היה ובוועדת הבוחנים יש לנו מועמדים שיש להם את ההעדפה הזו לפי סעיף 15א', כלומר הוא אתיופי או ערבי או עובד בעל מוגבלויות, אז באמת ניתנת לו העדפה, היה ונמצא וכישוריו שווים.
שלמה מולה: בשבוע שעבר, בדיון בוועדת הכנסת, המשותפת כספים, המנכ"ל שלכם, כשהציג את תקציב הכנסת, הודיע מפורשות, יש שם כמה משרות ליוצאי אתיופיה, צבועות.
מירה פידשטיין: נכון.
מירה פידשטיין: יש לנו.
שלמה מולה: אין לכם עד עכשיו, אין לכם עובדים בכירים.
שלמה מולה: עד עכשיו, פה בכנסת.
שלמה מולה: אני יודע, תאמיני לי, אני יודע מה אני אומר.
שלמה מולה: אין לכם עובדים בכירים.
שלמה מולה: המנכ"ל התחייב, התנאי שאנחנו תמכנו בהצעת התקציב, שאתם מפרסמים מכרז לרשות הרבים גם יוצאי אתיופיה לאותן משרות יוכלו להיות ניגשים.
שלמה מולה: זה לא במכלול כולו בלבד.
שלמה מולה: ממש מיוחד לעולי אתיופיה.
מירה פידשטיין: נכון, נכון.
מירה פידשטיין: עד עכשיו דיברתי על מכרזים שמיועדים לכלל האוכלוסייה.
מירה פידשטיין: בכוונתנו באמת לצבוע, קוראים לזה משרות צבועות או משרות מיועדות, ליוצאי העדה האתיופית.
מירה פידשטיין: למשל, מתמחה בלשכה המשפטית, עכשיו כבר יצאה לנו משרה צבועה, אם תשימו לב, באתר הכנסת.
שלמה מולה: הדרכה.
שלמה מולה: רכזי ועדות.
מירה פידשטיין: נכון, מדריך, וזה אגב מכרז חוזר, כי לא מצאנו בסיבוב הראשון, מדריך בשפה האמהרית, יוצא העדה האתיופית.
מירה פידשטיין: בכוונתנו גם לפרסם אחת משתי המשרות של הכלכלנים אצלנו במרכז למחקר ומידע, גם אמורה להיות משרה צבועה ליוצא העדה האתיופית.
דני דנון: מרגלית בוטרמן:     	התקבל פה הרושם ששר הפנים, כאילו התקיפה פה על ההתנהלות של שר הפנים.
דני דנון: לשר הפנים אין אפילו נתונים כמה עולים מאתיופיה או ממדינות אחרות יש בכל רשות מקומית.
קריאה: זה עצוב.
קריאה: אם אין את זה, זה עצוב.
קריאה: מרגלית בוטרמן:     	יש שר קליטה, הוא צריך לתת.
קריאה: שר הפנים לא אמון על זה.
קריאה: שר הפנים לא יודע?
קריאה: משרד הפנים צריך לדעת.
קריאה: מרגלית בוטרמן:     	לא אמור לדעת.
קריאה: לא מעניין אותו כמה.
קריאה: אני לא בוחרת, את פנקס הבוחרים אני לא עושה לפי צבע.
קריאה: מצביעים – כן, אבל תושבים – לא.
קריאה: מרגלית בוטרמן:     	את פנקס הבוחרים שלי הוא לא לפי צבע והתושבים זכאים לקבל שירות, בין אם הם לבנים, בין אם הם כהים.
קריאה: זה לא עניין של משרד הפנים.
דני דנון: תודה, מרגלית.
דני דנון: אני מבקש לא לענות.
דני דנון: אני מבקש מעו"ד מירב תורג'מן להקריא את נוסח החוק ולהוריד את הסעיף שקיבלנו את ההערה שאנחנו לא צריכים אותו.
שלמה מולה: יש לי בקשה.
שלמה מולה: לסעיף הזה להשאיר חלק מהסעיף.
שלמה מולה: אני מבקש להשאיר, לסעיף 1 שאנחנו מדברים עליו שמבקש למחוק.
שלמה מולה: ביצוע התאמות, לרבות הכשרה והדרכה והכל מבלי שהדבר יטיל על המעביד.
שלמה מולה: אני אגיד לך למה, אני אנסה להסביר את ההיגיון.
דני דנון: חבר הכנסת מולה, הזמן קצר, אנחנו רוצים היום להעביר את זה לקריאה ראשונה.
שלמה מולה: אני מבקש לומר למה אני חושב שצריך להשאיר את הסעיף הזה.
שלמה מולה: יש מקומות, מהניסיון שלנו, חלק מהאנשים שלא הצליחו להתקבל למקומות עבודה, אמרו להם שלא ניתנה להם מספיק הדרכה וצריך הכשרה.
שלמה מולה: כדי שהחסם הזה לא יהיה, יעמוד לפניהם, לתפקיד מסוים.
שלמה מולה: אני מציע להשאיר את הסעיף הזה כרגע.
דני דנון: אני לא אאשר.
דני דנון: אתה יודע מה הבעיה?
דני דנון: אתה יודע מה האויב של ה-טוב מאוד?
דני דנון: זה המצוין.
דני דנון: עכשיו אתה הולך ל-מצוין.
דני דנון: יש לנו טוב מאוד, בוא נעביר אותו, נחזור לפה לקריאה, אם יהיה צורך להכניס ענייני הכשרות, נמצא את הזמן.
שלמה מולה: אפשר לעשות את זה בקריאה שנייה ושלישית?
דני דנון: בוודאי.
דני דנון: בבקשה, עו"ד תורג'מן.
מירב תורג'מן: הצעת חוק להרחבת ייצוג הולם לבני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה), התש"ע – 2010.
מירב תורג'מן: בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.
מירב תורג'מן: (1)	אחרי סעיף 50 יבוא:     			"פרק ו'1: ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות     50א.
מירב תורג'מן: (א)	בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה (בפרק זה – ייצוג הולם).
מירב תורג'מן: (ב) 	הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט אמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם לרבות אלו:      (1) אני מורידה, (2) יהפוך להיות (1):      (2)     	ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל הניתן, רק מועמדים מקרב הקבוצה הזכאית לייצוג הולם;     (3)	להורות, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות, שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתקבע בה, על מתן עדיפות למועמדים מקרב הקבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.
מירב תורג'מן: הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה לפי חוק זה, לרבות מינוי בדרך של מכרז, העסקה שלא במכרז ומינוי בפועל.
מירב תורג'מן: 50ב.
מירב תורג'מן: (א)	חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות פרק זה ובו יפורטו, בין היתר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.
מירב תורג'מן: (ב)  הרשות תגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה [בהתאם לתיקון], ולוועדת העלייה והקליטה של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו באותה שנה לפי פרק זה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות.
מירב תורג'מן: "     (2)	בסעיף 54, אחרי פסקה (7א) יבוא:     "(7ב) תנקוט באמצעים הדרושים לעידוד והשגת ייצוג הולם, כהגדרתו בסעיף 50א;"     (3)	אחרי סעיף 60א יבוא:     60ב.
מירב תורג'מן: (א) על אף האמור בסעיף 60, יחולו הוראות פרק ו'1, לעניין עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק בשינויים המחויבים לפי העניין וכמפורט להלן, ובכפוף להוראות החוק שמכוחו מוקם התאגיד:   (1)	בסעיף 50א(א), במקום "הדירקטוריון יפעל" כאילו נאמר – "מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תפעל";     בסעיף 50ב –     (א) בסעיף קטן (א), במקום "חברה ממשלתית תגיש לרשות" כאילו נאמר "מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תגיש לשר הממונה ולשר המשפטים" ובמקום "החברה" כאילו נאמר "התאגיד";     (ב) בסעיף קטן (ב), במקום "הרשות תגיש" כאילו נאמר – "שר המשפטים יגיש" ובמקום "החברות הממשלתיות" כאילו נאמר – "תאגידים שהוקמו בחוק".
מירב תורג'מן: (ב) בסעיף זה –      "מועצה" – לרבות רשות או גוף אחר בתאגיד שהוקם בחוק הממלא תפקיד דומה לתפקיד של דירקטוריון בחברה ממשלתית לעניין סעיף 50א(ב) אף אם כינויו שונה;     "השר הממונה" – השר הממונה על התאגיד שהוקם בחוק או על ביצוע החוק שמכוחו הוקם התאגיד, לפי העניין.
מירב תורג'מן: "     בפקודת העיריות, אחרי סעיף 173א, יבוא:.
מירב תורג'מן: 173ב.
מירב תורג'מן: (א) 	בקרב עובדי עיריה, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה (בסעיף זה – ייצוג הולם).
מירב תורג'מן: נדרשת העדפת מועמד לשם ביצוע הוראות סעיף קטן (א), תינתן העדפה כאמור אם המועמד הוא בעל כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.
מירב תורג'מן: (ג) 	עירייה רשאית לייעד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים שהם כשירים לתפקיד, מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, הוראות לפי סעיף קטן זה יכול שייקבעו לגבי כלל המשרות באותה עירייה או לגבי סוגים שונים של משרות.
מירב תורג'מן: (ד)	הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה בעירייה והקידום בעבודה בה, לרבות מינוי בדרך של מכרז, העסקה שלא במכרז ומינוי בפועל.
מירב תורג'מן: (ה)	העירייה תגיש לשר הפנים, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע ההוראות לפי סעיף זה, ובו יפורטו, בין היתר, נתונים באשר לפעולות שננקטו לפי סעיף זה באותה שנה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי אותה עירייה.