GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: בשנת 2011 התקציב יהיה 33 מיליון שקלים?
דמיטרי אפרצ'ב: כן.
דמיטרי אפרצ'ב: זה ישיר.
דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין שזה ישיר.
דמיטרי אפרצ'ב: הישיר זה 20 מיליון שקלים והסכום העקיף הוא היתרה מתוך 33 מיליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו חשוב לציין עוד דבר.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה פועל, המשרד מתבסס על התשתיות של הרשויות במספר פרויקטים כאשר הכסף של המשרד מופעל באמצעות רשויות מקומיות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אתן לך רק מספר דוגמאות קטן.
דמיטרי אפרצ'ב: פרויקט מחשב לכל ילד שמתוקצב על ידי משרד הקליטה ב-250 אלף שקלים, נהנים ממנו 125 ילדים.
דמיטרי אפרצ'ב: אלה ילדים שמתגוררים במושבים ברשויות המקומיות.
דמיטרי אפרצ'ב: כך ניתן מענה לילדים אלה.
דמיטרי אפרצ'ב: פרויקט חדש שכרגע אנחנו מתחילים פיילוט עם 4 רשויות מקומיות, פרויקט מחוברים מתוקצב במיליון 600 אלף שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: פרויקט אופק לבגרות מיועד לעולי קווקז, מיועד לעולי בוכרה.
דמיטרי אפרצ'ב: מרכזי תרבות ודיבור לימודי ומרכזי צעירים, בסך הכול אנחנו מדברים, כל הפרויקטים הלא מופעלים באמצעות הרשויות המקומיות.
דמיטרי אפרצ'ב: הבסיס התקציבי הוא 22 מיליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: הדברים שנמצאים מסביב, פרויקטים גדולים של זהות ושייכות ופרויקט כחול ולבן, אלה הם פרויקטים לחיזוק הזהות.
דני דנון: כל הפרויקטים האלה שדיברת עליהם דורשים matching  מהרשויות המקומיות?
דמיטרי אפרצ'ב: לא. לא.
דמיטרי אפרצ'ב: הפרויקטים שמתנהלים כרגע, הפרויקטים המקיפים לא דורשים matching  מהרשויות המקומיות.
דמיטרי אפרצ'ב: בוודאי שלא.
דמיטרי אפרצ'ב: הפרויקטים של תמיכה ישירה בפעילות הרשויות המקומיות, בוודאי זה דורש matching.
דמיטרי אפרצ'ב: יש קריטריונים מאוד ברורים.
דמיטרי אפרצ'ב: הכול שקוף, הכול מופיע באתר האינטרנט.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת גם ההזדמנות להגיד שמשרד הקליטה כפי שאדוני יודע זכה לאחרונה למקום ראשון מבין אתרי האינטרנט הממשלתיים מבחינת נגישות למשתמשים, שקיפות וכולי.
דמיטרי אפרצ'ב: זו בהחלט הצלחה.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו לציין שכל הנושא שקשור לעידוד עלייה ועל זה אנחנו דנו כבר בישיבה הקודמת מופעל באמצעות רשויות מקומיות, גם באמצעות פרויקטים, אותם אנשים שמלווים את העולים בצעדים הראשונים שלהם.
דמיטרי אפרצ'ב: התקציבים עוברים לרשויות ומשם הרשויות בעצם מנהלות את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: וגם כל אותן תוספות שמקבלים העולים בתחום הזה עוברות לרשויות, אם זה בתחום החינוך, אם זה בתחום התרבות ואם זה בתחום הסיעוד.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מפעיל 22 מוקדים לקליטת עולי אתיופיה ברחבי הארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: העובדים שמטפלים בעולי אתיופיה מופעלים בשיתוף פעולה מלא עם הרשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: רק לנושא של עידוד עלייה ופרויקטים ברשויות אנחנו מדברים על כסף ישיר שהועבר לרשויות בגובה של קרוב לחמישה וחצי מיליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: זה מאוד בקצרה על כל הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין עוד דבר אחד וזה דבר שהוא דבר משמעותי.
דמיטרי אפרצ'ב: יושבי ראש או ועדות היגוי ברשויות המקומיות הן שותפות מלאות לאישור פרויקטים שמופעלים כקליטת עולים בישוב עצמו.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו זה חשוב.
דמיטרי אפרצ'ב: כיוון שהמשרד למעשה כאן מופיע כרגולאטור בלבד.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת אנחנו קובעים מה יהיו התחומים השונים שבהם צריך לפתח פרויקטים בשנה ספציפית, הרשויות המקומיות נדרשות לבנות את הפרויקטים, להגיש אותם לאישור למשרד הקליטה, וכך בעצם כל פרויקט הוא ספציפי למען אוכלוסיית העולים שנמצאת בישוב עצמו ופר היקפי פעילות הנדרשים בסדרי עדיפויות שישוב מקנה לעצמו.
דמיטרי אפרצ'ב: אם ישוב מחליט שהוא רוצה לפתח את תחום הספורט בצורה משמעותית יותר מאשר תחום של תרבות, אז הוא בוחר את זה לעצמו, מקבל על זה אישור ויוצא עם זה לדרך.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה כמובן בגדול בהיקפים שונים ובתקציבים מתאימים דואג לאותם אנשים ברשויות בפרויקטים כגון פרויקט תיאטרון וכן הרבה פרויקטים אחרים שנותנים מענה לאוכלוסיות העולים שנקלטות בישוב.
דני דנון: תודה דמיטרי.
דני דנון: אני רוצה באמת לשמוע את הנציגים מהרשויות השונות.
דני דנון: אני אבקש מטלי פליסקוב ראש עירית ערד לפתוח ולשמוע מכם.
דני דנון: העובדה היא שיש רשויות שזה עובד טוב, שראש העיר מאציל סמכויות על אנשים, שראש העיר מעורב בעצמו.
דני דנון: אני רוצה לשמוע ממך מהניסיון שלך.
טלי פליסקוב: טוב נתחיל מזה שעצם העובדה שאתם מקיימים ישיבה בנושא הזה זו יוזמה מאוד מבורכת.
טלי פליסקוב: זה טוב גם שאתם תרגישו מה אנחנו עוברים בשטח.
טלי פליסקוב: כי לשבת במשרדי הממשלה ולקבל החלטות זה נורא יפה אבל עדיף שתמיד תעשו את זה בכך שתיקחו בחשבון כל מה שאנחנו מרגישים וכל מה שאנחנו חושבים.
טלי פליסקוב: משפט הפתיחה שלי, אני חושבת שזה נקודת מפתח בכל מקרה להמשך דבריי.
טלי פליסקוב: אני חושבת שאם יש משרד ממשלתי שהוא עובד מסודר זה המשרד לקליטת העלייה.
טלי פליסקוב: ואני רוצה להגיד לכם, אני בתפקידי הנוכחי יותר מ-7 חודשים וכבר ראיתי את הכול, ועם המשרד לקליטת עלייה פשוט תענוג לעבוד.
טלי פליסקוב: צריך לקחת את זה בחשבון.
טלי פליסקוב: זה מתבטא בכך שמתכננים דברים מראש, פחות דברים ספונטאניים.
טלי פליסקוב: אם יש איזושהי בעיה אנחנו פונים ישירות לאנשים שיושבים במשרד הקליטה ואין כזה דבר שאחרי יום מקבלים תשובה.
טלי פליסקוב: באותו יום מקבלים תשובה ומקבלים מענה.
טלי פליסקוב: זה מאוד מאוד חשוב.
טלי פליסקוב: אני להבדיל מאצילה ראשי ערים אחרות, השארתי את תיק הקליטה אצלי.
טלי פליסקוב: ניהלתי אותו כמחזיקת תיק קליטה עוד קודם.
טלי פליסקוב: אני חושבת שכאשר מדובר בקליטה צריך לקחת בחשבון שני פרמטרים חשובים.
טלי פליסקוב: קליטה זה לא רק שייך לעולים החדשים, זה גם תחום ששייך לתושבים הותיקים הקולטים.
טלי פליסקוב: זה לא מספיק שאנחנו רוצים להיקלט כעולים במדינה הזאת.
טלי פליסקוב: גורם מאוד משמעותי בהצלחת הקליטה זה גם רצון של האנשים שכבר יושבים במדינה הזאת לקבל את העולים החדשים ולקלוט אותם.
טלי פליסקוב: ורק כאשר יש את החיבור הזה בין אלה שרוצים להיקלט ובין אלה שרוצים לקלוט אז בעצם אפשר להגיד שהקליטה היא מוצלחת.
טלי פליסקוב: אלה שאומרים שהיום אין לנו עלייה, טעות מאוד גדולה בידם.
טלי פליסקוב: למשל אנשים שהגיעו למדינה בגילאים של 40 ומעלה לצערי הרב עד עכשיו הם לא מוצאים את עצמם.
טלי פליסקוב: הם נמצאים כבר למעלה מ-20 שנה במדינה הזאת.
טלי פליסקוב: הם עדיין נמצאים בנישה של עולים חדשים ומתייחסים אליהם ככאלה.
טלי פליסקוב: אם אנחנו לא נדע לתת לאנשים האלה כלים כדי שהם ירגישו חלק המדינה הזאת הם יישארו מבודדים ותלושים.
טלי פליסקוב: לכן אנחנו מאוד מאוד זקוקים פה לעזרה של משרד הקליטה.
טלי פליסקוב: זה לא סתם נקרא משרד העלייה והקליטה.
טלי פליסקוב: מדובר גם בעלייה, כשאנחנו עושים עלייה זה מאוד יפה.
טלי פליסקוב: יום אחד אנחנו מחליטים, וקמים ועולים לישראל ואנחנו הופכים לאזרחי מדינת ישראל.
טלי פליסקוב: אבל קליטה זה המפתח להצלחה, זה המפתח להצלחה של כל המדינה שלנו, מדינה שיודעת לקלוט ושמה את הקליטה בראש סדר העדיפויות שלה.
טלי פליסקוב: אני רוצה להגיד לכם.
טלי פליסקוב: אני אישית עליתי ארצה בשנת 91 ואני עברתי את כל השלבים האלה ואולי בגלל זה יותר קל לי לנתח את המצב הזה ולהבין מה באמת יכול להביא את הבן אדם להרגיש את עצמו כחלק אינטגראלי ממדינת ישראל.
טלי פליסקוב: ובאמת זה מה שאני היום מרגישה וזו המטרה שלי, לתת לכל עולה חדש להרגיש שהוא חלק מהמדינה הזאת.
טלי פליסקוב: אנחנו צריכים להיות חלק מאוד משמעותי בזה.
טלי פליסקוב: לכן בלי משרד העלייה והקליטה מאוד קשה לרשות המקומית לתת מענה לצרכים של העולים.
טלי פליסקוב: אני מאוד שמחה באמת שזכיתי להיות ראש העיר ערד כאשר יש משרד קליטת עלייה במתכונת כזו כפי שהיא היום כי אני ראיתי מה היה לפני 5 שנים למשל.
טלי פליסקוב: זה היה הרבה יותר קשה.
טלי פליסקוב: היום אנחנו מחוברים.
טלי פליסקוב: המשרד לקליטת עלייה מחובר לשטח ואני חושבת שזה המפתח להצלחה.
טלי פליסקוב: לכן באמת אני רוצה לנצל את ההזדמנות שאני יושבת פה ולהגיד תודה  ללאה שמטוב שסיימה את התפקיד כיושבת ראש הוועדה לעלייה וקליטה.
טלי פליסקוב: אני כבר הייתי נוכחת בישיבות של הוועדה הזו ונוכחתי שיושבת הראש לאה שמטוב עשתה את זה באופן מצויין.
טלי פליסקוב: תודה לך לאה שמטוב, והצלחה גם בהמשך הדרך.
טלי פליסקוב: וכמובן אני רוצה להגיד תודה ענקית לאנשי המשרד, למנכ"ל דמיטרי אפרצ'ב שיושב פה וגם כמובן לשרה המכהנת ועומדת בראש המשרד וגם לכל אנשי המשרד, הפקידים הממלאים את תפקידם באשר הם.
טלי פליסקוב: כי שוב אני אומרת לכם, אם לא היינו מרגישים שיש לנו עם מי לדבר, ואני מדגישה ואומרת, זה המשרד שהכי נוח מכל המשרדים, לי כראש העיר, לעבוד איתו.
טלי פליסקוב: הוא הכי מסודר והכי מחובר לשטח.
דני דנון: את גורמת לי לחשוב פעמיים אם היה טוב להביא את המנכ"ל או לא.
דני דנון: כי אני בראייה של בירור הדברים הטובים והלא טובים, אני בעד שהמנכ"ל יקבל פה גם מחמאות וגם הערות.
טלי פליסקוב: זה בסדר.
טלי פליסקוב: תראה אני אומרת, אני אוהבת את זה שבמשרד לוקחים בחשבון את הדברים המיוחדים לערי פריפריה וערים שבמרכז הארץ.
טלי פליסקוב: לדוגמה התמיכה שהעיר ערד קיבלה בזמנו כעיר פריפריה זה היה מאוד משמעותי בשבילנו.
טלי פליסקוב: אני באמת אומרת לך.
טלי פליסקוב: אני יכולה להגיד, הטענה הכי גדולה שלי, כמה שיתנו לי זה לא יספיק.
טלי פליסקוב: זה מבחינת הכסף.
טלי פליסקוב: ואני יודעת שאני מקבלת מענה בהרבה דברים לכן להתלונן ולהגיד סתם דברים כדי למתוח ביקורת, אני לא חושבת שזה נכון.
טלי פליסקוב: לכן כאשר צריך להגיד מילה טובה אז גם אומרים אותה.
טלי פליסקוב: גם אותה צריך לשמוע.
דני דנון: אני רוצה לבקש ממריה נוביקוב סגנית ראש העיר ירושלים לומר כמה דברים.
דני דנון: בבקשה מריה.
מריה נוביקוב: אז קודם כל ברכות חמות לאדוני יושב הראש לכניסתו לתפקיד כיושב ראש ועדת עלייה וקליטה.
מריה נוביקוב: תודה לליה שמטוב שבמהלך שנתיים  ביצעה את התפקיד בצורה מצוינת.
מריה נוביקוב: אני בהחלט הייתי רוצה לחזק את דבריו של מנכ"ל משרד הקליטה ואת דבריה של טלי פליסקוב באותו מובן שכאן אני מרגישה שיש לנו בהחלט פרטנר לשיחה.
מריה נוביקוב: יש לי עם מה להשוות.
מריה נוביקוב: אני גם ממלאת מקום תיק התיירות בעירית ירושלים וכמובן שיש לי קשר הדוק אישי עם משרד התיירות, אבל כאן במשרד קליטת העלייה אני רואה עבודה מסודרת, נתינת מענה בכל נושא ונושא שצץ על פני השטח, אנחנו מקבלים בצורה מסודרת מאוד, כמו ימי עיון שמשרד לקליטת עלייה מקיים גם עם מחזיקי תיק הקליטה וגם עם הדרג המקצועי של הרשות שלנו וכמובן עם רשויות מקומיות אחרות.
מריה נוביקוב: כל דבר חדש שקורה במשרד אנחנו מיד מקבלים עדכון.
מריה נוביקוב: לדוגמה, אתר האינטרנט החדש.
מריה נוביקוב: היה לנו יום עיון שבו ראינו ממש דוגמאות והצגות של מה שנעשה באתר לנוחיות אותם עולים חדשים שמגיעים ארצה.
מריה נוביקוב: אנחנו אולי יחסית בהשוואה  לערים אחרות במצב טוב כי ירושלים היא עיר גדולה, היא עיר מיוחדת.
מריה נוביקוב: אנחנו מקבלים 3 פרויקטים  אשר הם בעצם חוליה מקשרת בין העולים של מגזרים שונים לבין הרשות לבין משרד הקליטה.
מריה נוביקוב: יש דברים שהמנכ"ל כבר הזכיר.
מריה נוביקוב: אני רוצה לציין את פועלו של הסמנכ"ל אריה פורת.
מריה נוביקוב: אני מאוד מרוצה מהעבודה שנעשית בינינו.
מריה נוביקוב: בעצם אלה הדברים שיש לי להגיד.
מריה נוביקוב: כמובן שכפי שטלי פליסקוב אמרה, תקציבים זה אף פעם לא מספיק.
מריה נוביקוב: גם קיים דבר מסוים, שהיינו רוצים שה-matching  שאנחנו נותנים יהיה בשיעור נמוך יותר ושנקבל יותר.
מריה נוביקוב: גם כמובן ה-matching  של העירייה גם לא מספיק.
מריה נוביקוב: אבל אנחנו צריכים לפעול עם מה שיש.
דני דנון: אני רוצה לשאול אותך.
דני דנון: עלו קולות, אני לא אומר שאני חלק מהקולות האלו אבל אני שומע אותם, שיש התייחסות טובה מאוד לעולים יוצאי ברית המועצות.
דני דנון: לעומת זאת שמעתי בשבוע שעבר התייחסות שונה מאוד לגבי עולי צרפת.
דני דנון: הם באו לעיריית ירושלים וטענו  שהורידו את התקן של שני פרוייקטורים לתקן של פרויקטור אחד.
דני דנון: שעיריית ירושלים עשתה זאת.
דני דנון: גם מצד עולים מאתיופיה שמעתי דברים כאלה.
דני דנון: השאלה היא איך את מרגישה בעיריית ירושלים היום ביחס לתלונות האלו שנשמעו פה?
מריה נוביקוב: אני לא מסכימה עם הטענה הזו.
מריה נוביקוב: כרגע יש לנו בעיר 3 פרויקטורים, לדוברי אנגלית, לדוברי צרפתית, ולדוברי רוסית.
מריה נוביקוב: יש מוקד לעולים האתיופים כפי שאמרתי.
דני דנון: היו שני פרויקטורים דוברי צרפתית לעולי צרפת ועכשיו יש רק פרויקטור אחד.
מריה נוביקוב: היו שני פרויקטורים דוברי צרפתית, זה נכון, עכשיו יש רק פרויקטור אחד וזה בהחלט מוצדק לפי ראיית כל החתכים של מספר העולים בעיר לפי הארצות השונות.
מריה נוביקוב: יש לפי דעתי בזה צדק מוחלט.
מריה נוביקוב: אני לא רואה פה חלילה אפליה של איזשהו מגזר של עולים.
מריה נוביקוב: דמיטרי אפרצ'ב      	הנקודה המעניינת ואני שומע המון טענות מכל הזוויות שעולי צרפת מתלוננים על זה שיש העדפה לעולי ארצות הברית.
מריה נוביקוב: עולי ארצות הברית מתלוננים שיש העדפה לטובת עולי יוצאי ברית המועצות.
מריה נוביקוב: עולי אתיופיה מתלוננים שיש העדפה לטובת עולי רוסיה, ועולי רוסיה טוענים שיש העדפה לטובת עולי אתיופיה.
מריה נוביקוב: וכך הסאגה הזו כנראה לא תיגמר אף פעם.
מריה נוביקוב: ועל זה נכתבו דברים רבים ואפילו הוצגו סרטים.
מריה נוביקוב: ככה זה קורה.
מריה נוביקוב: אבל האמת היא זה כמו שדיווחתי לך בישיבה הקודמת אין במשרד לקליטת עלייה שום העדפה למגזר זה או אחר.
מריה נוביקוב: יש מצב נתון שברגע שמספר העולים בהתמודדות מול אוכלוסיות עם בעיות כאלה ואחרות, וזה מה שבסופו של דבר קובע את מספר הפרויקטורים.
מריה נוביקוב: וזו המציאות.
מריה נוביקוב: אגב זה בא לידי ביטוי גם בשטח, גם בגופים העסקיים.
מריה נוביקוב: מה לעשות?
מריה נוביקוב: אני באופן אישי עסקתי בעולי אמריקה הלטינית בין השנים 2002 ל-2004.
מריה נוביקוב: בישוב שלי הקטן, ישוב קצרין, הגיעו ונקלטו 74 משפחות מאמריקה הלטינית.
מריה נוביקוב: זאת הייתה אחת הברכות הגדולות ביותר לישוב וזה חיזק את קצרין.
מריה נוביקוב: כל הישוב התחיל לדבר ספרדית.
מריה נוביקוב: כמו שהוא התחיל לדבר רוסית בשנות התשעים כאשר הגיע הגל הגדול של העולים מרוסיה.
מריה נוביקוב: אחת הטענות הקשות ביותר בין החברים הייתה מדוע על מיכלי קוטג' יש כיתוב ברוסית ואין כיתוב בספרדית.
מריה נוביקוב: כוחות השוק מכתיבים את המאמץ, מספרים מכתיבים את התהליכים.
מריה נוביקוב: גם בהתארגנות של המשרד בנושא הספציפי הזה, למרות שאנחנו חייבים לספק את כולם.
מריה נוביקוב: כל משרד ממשלתי חייב לעמוד במבחנים של החשב הכללי.
מריה נוביקוב: אנחנו רוצים מאוד לשמור על הקופה הציבורית.
מריה נוביקוב: גם המשרד לקליטת עלייה נדרש לעשות את זה וגם המשרד לקליטת עלייה מטעמו דורש מאותם גופים שבהם הוא תומך לעמוד בכל התנאים שזה לצערי הרב מוביל לפעמים לתהליכים בירוקרטים שבהם מתרכזים רוב התלונות.
מריה נוביקוב: אנחנו גם מתמודדים עם זה.
מריה נוביקוב: אבל הדברים הם מאוד פשוטים, הדברים הם מאוד ברורים.
מריה נוביקוב: ברור לחלוטין שבאותן רשויות איפה שעין מענה מבחינת לשון, מבחינת נוכחות של עובד משרד דובר שפה מסוימת, אנחנו אגב המשרד היחיד שבו העובדים מתקבלים לעבודה כאשר נלקח בחשבון מספר השפות שהם יודעים כאשר הם מציגים את מועמדותם.
מריה נוביקוב: ההעדפה ניתנת לאנשים שמדברים מספר שפות.
מריה נוביקוב: זה גם בא לידי ביטוי עכשיו בחלוקה של הפרויקטורים.
מריה נוביקוב: אני ברשותך אם אפשר אני רוצה לנצל את ההזדמנות אני רוצה לעדכן.
מריה נוביקוב: אני בטוח שלפורום הזה, זה יהיה טוב לדעת שהמשרד, אנחנו גם נדווח על זה בצורה יותר מסודרת בבוא הזמן, אבל לקראת שנת 2011, בתחילת השנה המשרד הולך להוביל תוכנית חדשה של שדרוג מתן שירות לעולים שהוא יתבטא בכך שעל כל עולה שיגיע לארץ אחד העובדים מהלשכה יוצמד לעולה שמגיע ארצה ואותו עובד יהיה אחראי לקליטה צמודה שלו במשך 12 חודשים.
מריה נוביקוב: אנחנו מובילים גם סוג של תוכנית של שינוי שיטת שכר שזה גם יבוא לידי ביטוי בשכר של העובדים.
מריה נוביקוב: זאת אומרת איפה שיהיה מאמץ מרבי שם העובד יקבל גם יותר כסף.
מריה נוביקוב: השיטה הזאת נקראת שכר עידוד.
מריה נוביקוב: והמשרד הולך לעבור לשיטה הזאת.
קריאה: זה גם יצמיד את השכר של עובדי משרד האוצר?
דמיטרי אפרצ'ב: על זה אולי צריך לדבר בוועדת כספים.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו הנקודה החשובה היא כהכנות להפעלת התוכנית הזאת באופן מלא אנחנו נשהה שבוע ימים כבר בנתב"ג.
דמיטרי אפרצ'ב: העולים מקבלים שירות של רישום לקופות חולים וכאשר הם יוצאים משדה התעופה יש בידיהם כבר כרטיס של קופת חולים כזאת או אחרת שהם מעוניינים להירשם אליה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה חוסך להם זמן בהמשך.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ב-19 לחודש, אדוני היושב ראש, מתחילים פיילוט עם הנפקת תעודות זהות לעולים חדשים כבר בשדה התעופה, אם זה קבוצות ואם זה בודדים.
דמיטרי אפרצ'ב: תעודות הזהות יינתנו לאנשים באופן מיידי.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו בקרוב מאוד על פי סיכומים שיש לנו עם משרד התקשורת, אנחנו הולכים לנהל משא ומתן עם חברות סלולאריות על מנת שהחברות האלה ינפיקו מין סוג של מתנה לעולה חדש בגובה של 200 או 300 דקות שיחה חינם עם כרטיסים, מה שיאפשר לעולים באופן מיידי כבר בשדה התעופה לשוחח בטלפון הנייד במשך חודש ימים לפחות.
דמיטרי אפרצ'ב: חישבנו את זה על פי שמדדנו כמה שיחות בממוצע יש לישראלי בטלפון הנייד, וזה מאפשר למשרד באופן מיידי להפעיל את התוכנית.
דמיטרי אפרצ'ב: ברגע שיש לעולה מספר טלפון כל הניידות שלו בהמשך, זה מאפשר ללשכות באופן מיידי תוך 24 שעות ליצור קשר.
דני דנון: אנחנו גם ביקשנו לערוך סיור של הוועדה בשדה התעופה בהקדם.
דמיטרי אפרצ'ב: בהחלט אנחנו ניתן דעתנו על כך ונזמין אתכם.
דני דנון: אני רוצה לעשות את זה באופן ספונטאני.
דני דנון: לבוא למשפחה שעולה, להצטרף אליה, גם אם היא מגיעה לטרמינל 1 או לטרמינל 3, להצטרף למשפחה שעולה וללוות אותו בכל השלבים מא' עד ת'.
דני דנון: אנחנו רוצים לעשות את זה כמה שיותר מהר בין אם זה יהיה ביום ובין אם זה יהיה בלילה.
דמיטרי אפרצ'ב: נעשה את זה בשמחה.
דמיטרי אפרצ'ב: דבר אחרון בכל המערכת הזאת.
דמיטרי אפרצ'ב: כל זה נועד רק למטרה אחת.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רוצים להקל באופן מרבי על תהליך הקליטה הראשוני וגם ליצור מצב כזה שאנשי הרשויות המקומיות תהיה אפשרות פחות להתעסק עם המהלכים הטכניים ואז הם יוכלו להשקיע יותר בקליטה.
דני דנון: מאיר לב, יושב ראש מועצת ארגוני עולים בבקשה.
מאיר לב: קודם כל אני רוצה לברך את היושב ראש החדש של ועדת העלייה והקליטה.
מאיר לב: באמת לא הצלחתי עד עכשיו להגיע לישיבות אבל כבר שמעתי הרבה על הפעילות של הוועדה.
מאיר לב: זה נכון, יש משרד קליטה אחד.
מאיר לב: שרת הקליטה קיבלה את התפקיד.
מאיר לב: מתפקדים טוב עם התוכניות ועם הארגונים.
מאיר לב: זה הדבר הראשון שהיא ניסתה לקדם מפני שיש לה עניין אישי בכך, כיוון שגם היא יצאה מאחת מהתאחדויות העולים של דוברי הרוסית.
מאיר לב: אבל יש הרבה ראשי ערים ולא כל עיר מתנהלת באותו אופן.
מאיר לב: יש ערים שבהן כל התאחדות, כל ארגון מקבל איזה חלק ויש ערים שלא מקבלים שהארגונים לא מקבלים דבר.
מאיר לב: יש ערים שהיינו צריכים לבדוק היטב אצלם מה עם התקציבים ולמה הם מיועדים ועל כל מערך הקצאת המשאבים שלהם.
מאיר לב: דיברת למשל על תשומת לב למועדון כדורגל.
מאיר לב: יש מקומות שהתקציב נועד למועדון הכדורגל כאשר בכל קבוצת הכדורגל יש אולי עולה אחד והיתר הם ישראלים.
מאיר לב: אני חושב שצריך לדאוג אולי יש להשקיע במקום את התקציב ולאו דווקא להשתמש בתקציבים שנועדו לקליטת עולים.
מאיר לב: אני חושב שעיר כמו ירושלים צריכה לקבל עזרה כי היא עיר שקולטת כל כך הרבה עולים.
מאיר לב: צריך לחשוב על חלוקה שווה.
מאיר לב: אני מבין שרוב העולים החדשים הם יוצאי ברית המועצות.
מאיר לב: אבל לא יכול להיות של התקציב יהיה מיועד להם, לא בכל המקומות ודאי ולא מתפרש בכל משרד הקליטה אבל חלק ענק הולך אליהם.
מאיר לב: יש מקומות, ואם יש התאחדות של דוברי אנגלית או דוברי צרפתית או דוברי ספרדית שאינם מקבלים כלום.
מאיר לב: אני בטוח שצריך להיות הבדל בתקציב לאלו או לאלו.
מאיר לב: אבל לא יכול להיות שהחלק הארי ילך לארגונים של עולי יוצאי ברית המועצות וקומץ ילך לארגונים האחרים יוצאי ארצות אחרות.
דני דנון: אני רוצה שתחדד את הנקודה הזאת.
דני דנון: מה זאת אומרת הבדל בתקציבים?
דני דנון: האם זה ברמה המקומית?
מאיר לב: ברמה מקומית.
מאיר לב: אני מדבר על חלוקת התקציב ברמה המקומית.
מאיר לב: פה מדברים על משרד הקליטה כמשרד הקליטה.
מאיר לב: אני חושב שבעיר אחת שיש בה למשל תקציב מסוים, צריכים לנסות שכל ארגון וארגון יקבל תקציב.
מאיר לב: ולפעמים אנחנו מרגישים במיוחד בכמה ערים שזה כל כך קשה להתאחדות להתמודד עם הדרישות.
מאיר לב: לא בכל מקום יש אותן דרישות.
מאיר לב: אם יש לנו 25 ארגוני עולים, שלושה או ארבעה ארגונים בלבד מקבלים תמיכה מהערים והארגונים האחרים לא נהנים מתמיכת המועצה המקומית.
מאיר לב: זאת אומרת שיש בעיה עקרונית בנוגע למימון הפרויקטים שהמועצות המקומיות מוכנות לתת תקציב.
מאיר לב: אני חושב שצריך לבדוק את כל הנושא ביסודיות ולראות באמת לאן הולך הכסף, אם יש חלוקה שווה בין הארגונים.
דני דנון: אני רוצה לבקש מדוברי הארגונים שעומדים לדבר להעלות גם צרכים ובעיות שיש לכם, גם אם יש לכם בעיות של ניצול תקציב או אי ניצול תקציב, או בעיות ברשות המקומית עצמה.
דני דנון: אנחנו כתובת גם לנושאים האלו.
דני דנון: לא רק לעד מה שדיברנו עד כה.
דני דנון: בבקשה רומן.
דני דנון: רומן פרס יקנעם עילית.
רומן פרס: אדוני היושב ראש אני מברך אותך על היותך בראשות ועדת העלייה והקליטה.
רומן פרס: אני הכרתי אותך בתור יושב ראש של הוועדה לזכויות הילד.
רומן פרס: כפי שהכרתי אותך בוועדה לזכויות הילד אני בטוח שגם כאן בוועדה הזאת אתה תצליח.
רומן פרס: אני רוצה להודות לך בפתח הדברים לתרומתך בתחום קליטת עלייה בכלל.
רומן פרס: לפני שאני אכנס לנושא של הבעיות אדוני היושב ראש אני רוצה לחדד איזושהי נקודה.
רומן פרס: הדוברים הקודמים דיברו בשבחו של משרד הקליטה.
רומן פרס: יכול להיות שהם עשו כך משום שיושב פה מנכ"ל משרד הקליטה ועובדים בכירים של המשרד ואז רוצים לשבח כדי שזה יישמע.
רומן פרס: אני נבחרתי לראשונה להיות ראש עיר בשנת 1998.
רומן פרס: גם כראש עיר נבחר וגם מתוקף תפקידים אחרים בכירים שמלאתי אותם בכל מיני ארגונים ארציים, אני לא מכיר עוד משרד ממשלתי אחד שיודע לעצב את המדיניות שלו לפי הצרכים של הלקוחות שלו.
רומן פרס: משרד הקליטה מגיע בעצמו לרשויות ואומר, יש לי כך וכך סכום כסף, בואו נחלק את זה.
רומן פרס: בואו תציעו אתם לאיזה סעיפים בתקציב שלכם הכסף הזה יהיה מיועד.
רומן פרס: אני לא מכיר עוד משרד ממשלתי אחד ועם כל המשרדים הממשלתיים יש שיתוף פעולה ויחסי גומלין ברמה זו או אחרת.
רומן פרס: אבל במקרה הזה אתה יכול אם יש מצוקה בשעות הערב לצלצל לסמנכ"ל או לראש אגף בכיר ולקבל ממנו מענה מיידי לבעיה.
רומן פרס: בהחלט אם יש מקום לפרגן אז צריכים לפרגן.
רומן פרס: בהחלט אני רוצה להגיד עם כניסתה של השרה סופה לנדבר למשרד הקליטה ואיושו של המנכ"ל הנוכחי דמיטרי אפרצ'ב משרד הקליטה הפך הרבה יותר ידידותי, הרבה יותר פתוח, ואנחנו באמת מאוד נהנים לעבוד איתו.
רומן פרס: אם לדבר על הבעיות אדוני היושב ראש, אני הייתי מגדיר שלושה דברים מרכזיים.
רומן פרס: נושא אחד זה פתרון של דיור ציבורי לעולים מבוגרים, קשישים.
רומן פרס: כפי שידוע המדינה כבר למעלה מעשרים שנה לא נותנת פתרונות דיור ציבורי, לא מרחיבה את מעגל הדיור הציבורי.
רומן פרס: בסופו של דבר, יש אוכלוסיות רבות של עולים, ואנחנו מדברים כאן רק על העולים, שהם סובלים.
רומן פרס: לפני שלוש או ארבע השנים משרד האוצר ומשרד השיכון ומשרד הקליטה מצאו דרך מאוד מאוד יצירתית לפתור בעיה של תור ארוך בקרב העולים לדיור ציבורי.
רומן פרס: פשוט החליטו אחרי 10 שנים להעביר את העולים לטיפול של משרד הבינוי והשיכון.
רומן פרס: אומרים לי פה שזה נעשה אחרי 16 שנים.
רומן פרס: ואז ברור שעולים שעוברים לתור של משרד השיכון אין להם שום סיכוי בעולם שאי פעם הם יקבלו פיתרון דיור.
רומן פרס: אם לפני זה הסיכוי היה קלוש עכשיו הסיכוי הוא מתחת לאפס.
רומן פרס: הנקודה החשובה השנייה זו קליטתם של עולי אתיופיה.
רומן פרס: קליטה מבורכת, חשובה ואני חושב שממשלת ישראל קיבלה החלטה נכונה לאחרונה לפני מספר שבועות להעלות 16 אלף להעלות עולי פלשמורה מאתיופיה.
רומן פרס: לא יכול להיות שמיד אחרי זה כשמשרד הקליטה ומשרד החינוך ומשרדים ממשלתיים אחרים פנו לבקש תוספת תקציב נאמר להם תסתדרו עם מה שיש לכם.
רומן פרס: אני אסביר לך אדוני היושב ראש מה המשמעות של האמירה הזאת, תסתדרו עם מה שיש.
רומן פרס: יקנעם קולטת עולי אתיופיה לא בקליטה ישירה אלא אחרי שנתיים שהם יוצאים כבר ממרכזי הקליטה.
רומן פרס: במרכזי הקליטה בעצם נעשית עבודה.
רומן פרס: אבל הם מגיעים אלינו במצב שאנחנו צריכים לטפל בהם מרמה אפס.
רומן פרס: ואז תקציב, כל המשאבים שאנחנו צריכים לכך, אנחנו צריכים לגייס אותם בפדרציות של אטלנטה וסנט לואיס וזה בעצם התקציב העיקרי שמאפשר לנו לתת לילדים יוצאי אתיופיה גם רווחה וגם חינוך ובעצם לטפל בכל הקהילה.
רומן פרס: משרד הקליטה עושה את הכול.
רומן פרס: הם מתקצבים אותנו.
רומן פרס: אבל התקציב הזה שמסתכם בעשרות אלפי שקלים מדי שנה, זה לא משהו שיכול לתת פיתרון.
רומן פרס: אני חושב שמדינת ישראל קיבלה על עצמה להעלות אותם לארץ ולכן היא גם צריכה לדאוג לתת להם מענה.
רומן פרס: וזה נכון שרשות מקומית כמו יקנעם או מן הסתם יש עוד רשויות מקומיות אחרות יכולות להעמיד משאבים.
דני דנון: תפרט יותר.
דני דנון: היה לנו דיון פה דיון בנושא הזה והתברר שזה בכלל לא קשור לרשויות המקומיות כי הקליטה תהיה למרכזי קליטה ואחרי זה שיוצאי אתיופיה עוברים לדיור קבע אז יש עניין של מענק הדיור שרוצים להגדיל אותו.
רומן פרס: זה לא עניין של מענק הדיור בכלל.
דני דנון: אז אני שואל אותך רומן, בוא תגיד לי, אתה אומר כרגע הגדלת תמיכה.
דני דנון: תפרוט את זה לשקלים.
דני דנון: כמה ולמה?
רומן פרס: ברגע שיש משפחה מרובת ילדים שמונה שבעה ילדים ושני מבוגרים, וכאשר הילד הקטן הוא בן 7 ולעומתו האבא הוא בן 72, הסיכוי שראש המשפחה יתחיל לעבוד ויתחיל לפרנס את המשפחה הוא מתחת לאפס כמו שאומרים ואז המשפחה הזאת צריכה לקבל את כל הסל.
רומן פרס: את המשפחה הזאת אי אפשר להוציא, להגיד הם כבר שנתיים או שלוש שנים בארץ, הם לא נחשבים עולים.
רומן פרס: האנשים האלה מגיעים ממרכז הקליטה לעיר.
רומן פרס: ואני אומר לכם כל התהליך שהם עוברים במרכז קליטה לא מרגישים אותו.
רומן פרס: ואז המדינה צריכה לקחת על עצמה אחריות.
רומן פרס: ומשרד הקליטה אני בטוח שהם גם איתנו בעניין הזה רק שהם צריכים גיבוי תקציבי וגם תמיכה מהבית הזה, מהכנסת.
רומן פרס: עוד נקודה אחרונה חשובה גם כן אדוני היושב ראש, ופה זה מתחבר לנושא השלישי.
רומן פרס: כאשר לפני שנתיים אושר לראשונה תקציב דו שנתי במדינת ישראל זה נעשה בצורה כל כך מגוחכת, ומשרד הקליטה נפגע קשות ואנחנו הרשויות נפגענו בעקבות זה בצורה קשה.
רומן פרס: בגלל שהתקציב אושר בסוף השנה הראשונה של אותו תקציב לכאורה, ואת הכסף אנחנו קיבלנו רק לקראת סוף השנה, נלקח מאיתנו שנת פעילות אדוני.
רומן פרס: שנת פעילות.
רומן פרס: במקום לקבל כ-200 אלף שקלים תקציב לשנה אנחנו קיבלנו משהו כמו 196 אלף שקלים למשך שנתיים של פעילות.
רומן פרס: זה נקרא תקציב דו שנתי.
רומן פרס: אני בעד תקציב דו שנתי.
רומן פרס: אבל הכול חייב להיעשות באחריות.
רומן פרס: ואני חושב שמשרד לקליטת עלייה צריך גיבוי גם מאיתנו, גם מהבית הזה, בבקשה אדוני היושב ראש.
רומן פרס: כנסת ישראל צריכה אישור תקציב דו שנתי, לדרוש ממשרד האוצר לעשות את זה באופן הגיוני.
דני דנון: אתי אלוני, ראש מינהל חינוך בבקשה.
אתי אלוני: אני רציתי לומר כמה דברים גם בשם יושב ראש השלטון המקומי וגם בשם הרשויות המקומיות.
אתי אלוני: אני לא רוצה להשבית את השמחה כאן ולומר שמבחינת העלייה, מצב העלייה, יש כמה היבטים שצריכים תשומת לב.
אתי אלוני: אני שמחה על כל המהלכים שעושים במשרד לקליטת עלייה.
אתי אלוני: אבל כמו שאמרתי יש כמה היבטים מאוד חשובים בשדה הזה שנקרא הרשות המקומית שהוא בעצם השדה שקולט את העולים ושם מתרחשת הקליטה והיחסים בין העולה והקולט.
אתי אלוני: יש את הסוגיה של התעסוקה.
אתי אלוני: אחרי שלבי הסוציאליזציה הראשונים אני רוצה מאוד להדגיש את בעיית התעסוקה שמתגלגלת לפתחו של ראש הרשות המקומית.
אתי אלוני: אנחנו יודעים גם לגבי העולים וגם לגבי הצעירים, לגבי הצעירים במיוחד יש להם קושי רב למצוא עבודה.
אתי אלוני: עוד בתקופתי בעיריית ירושלים כאשר עבדתי שם אני יודעת שנעשה מאמץ מיוחד בסוגית התעסוקה.
אתי אלוני: התעסוקה מביאה לשינוי חברתי.