GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חביב קצב: מדובר בישובים שיש בהם מכלול של שני תנאים או אחד לפחות, או אחוז יוצאי אתיופיה ברמה גבוהה, או נתוני הלמ"ס מבחינת הישוב ברמה הנמוכה.
חביב קצב: אלה שני התנאים שאנחנו קבענו.
חביב קצב: חילקנו את הארץ לשלושה חלקים.
חביב קצב: חלק אחד שלא ניתן לקבל בהם מענק.
חביב קצב: אנחנו ירדנו לרמת הרזולוציות גם של השכונות והרחובות באותם ישובים.
חביב קצב: גם ישובים כלליים.
חביב קצב: החלק השני הוא ישובים שניתן לקבל בהם מענק קיים.
חביב קצב: החלק השלישי שניתן לקבל בהם מענק מוגדל.
חביב קצב: עכשיו אני רוצה להתייחס לשאלה שלך על אותן רשויות שלא רוצות לקלוט את יוצאי אתיופיה.
חביב קצב: הלוא מטבע הדברים רמת המענק הקיים מאפשרת לעולה לרכוש דירה.
חביב קצב: איפה?
חביב קצב: אני מניח שרמת המענקים הקיימים לא מאפשרים לעולים מאתיופיה להגיע בכלל לישובים חזקים.
חביב קצב: הם לא מסוגלים להגיע לשכונות החזקות בתוך ירושלים.
חביב קצב: לעומת זאת אנחנו סגרנו, ניקח דוגמה את ירושלים, העולים מאתיופיה, רובם המכריע הגיע לפני שנתיים לשכונות הקטמונים או דרך חברון בכמויות גדולות.
חביב קצב: אנחנו סגרנו את הישובים האלה.
חביב קצב: אז התוצאה היום, אנחנו רצינו מאוד באמצעות המענק המוגדל שהעולים יגיעו לפחות לשכונת גילה.
חביב קצב: זו שכונה בינונית שבה יש עולים אחרים.
חביב קצב: לא הצלחנו לממש את הכוונה הזאת.
חביב קצב: זאת בגלל רמת המענקים הקיימת מול מחירי הדירות שעלו בשנתיים האחרונות, כולנו יודעים את זה, בצורה מאוד מאוד רצינית.
חביב קצב: מה שקורה בפועל ברשויות, אנחנו רואים את תגובת הרשויות שמגיע השלב שהעולה מגיע לדירה שלו, אף אחד לא יכול להגיד לעולה איפה לרכוש דירה.
חביב קצב: עולה רוכש דירה.
שלמה מולה: הוא גם לא יכול להחליט איפה יהיה מרכז הקליטה.
חביב קצב: באותו רגע שהעולה רכש דירה אז הוא מגיע, איפה הוא נפגש מול הרשות?
חביב קצב: הוא רוצה לשלוח את הילדים לבית הספר.
חביב קצב: לרוב העולים יוצאי אתיופיה רוצים לשלוח את הילדים לבתי ספר ממלכתיים דתיים.
חביב קצב: אז אנחנו שוב נחשפים לבעיה שמוכרת לנו בכל התחלת שנת לימודים, שלא רושמים את הילדים.
חביב קצב: בגלל תנאי הדיור הם מחויבים להיות במקומות מסוימים.
חביב קצב: ואז יש בעיה מבחינת הקיבולת, היכולת, מספר ילדי העולים באותו בית ספר, המרחקים, הסעות וכולי וגם רצון ראשי הערים להתמודד עם הסוגיה הזאת.
דני דנון: במסגרת הדיון הזה תדבר בפנינו שלומית סהלו סגנית ראש העיר של קריית גת.
שלומית סהלו: תודה.
שלומית סהלו: אני מברכת את כל הנוכחים.
שלומית סהלו: ברשותכם אני אתייחס רק לשני נושאים שאני כרשות גם מתמודדת איתם.
שלומית סהלו: אני רוצה רק לומר שזה ירחף באוויר שקהילת יהודי אתיופיה זו הקהילה היחידה שקובעים לה או מכוונים אותה בסעיפים כאלו ואחרים, הגבלות כאלו ואחרות איפה לגור ואיפה ללמוד.
שלומית סהלו: בן הקהילה האתיופית לא יכול להחליט לעצמו.
שלומית סהלו: בניגוד למה שנאמר פה אני מרגישה את זה ביום יום.
אלי כהן: רק בשביל ההגינות כדאי להגיד שזו הקהילה היחידה שמכוונת.
אלי כהן: כדי להיות הגון.
אלי כהן: זה לגבי האיזון.
חנוך צמיר: הם מקבלים את המענק הכי גבוה.
שלמה מולה: אני גם חושב שהמדיניות שהעולים יהיו במרכזי קליטה מסוימים לא דומה למדיניות קליטה לגבי אחרים.
שלמה מולה: ולכן התוצאה היא, בסוף, העולים לא בוחרים באדיס אבבה.
שלומית סהלו: אני לא רוצה לפתוח פה איזשהו ויכוח.
שלומית סהלו: עם כל הכבוד שהקהילה מקבלת את המענקים ואת התמיכה הראשונית הכי גבוהה למה אנחנו צריכים כל הזמן להזכיר את זה?
שלומית סהלו: במקום שנפתח כל פעם דיונים על אלימות, על מקרי רצח, על ונדליזם, נוער, חינוך, אז בואו נחשוב עם כבר נותנים אז מדוע אנחנו לא מגיעים להצלחות ולהשתלבות בצורה ראויה כמו שאנחנו מקווים?
שלומית סהלו: ראשית ביחס לאוכלוסייה, שנית במיוחד לאור ההשקעה.
שלומית סהלו: המצב שבו עולה יוצא אתיופיה לא יכול לרכוש דירה איפה שהוא רוצה ובנוסף לכך העולה שגר במרכז קליטה, בתהליך הקליטה שלו, בהוסטל בישוב מסוים ומעוניין לרכוש דירה בישוב כי הוא כבר השתלב במשך השנתיים במקום העבודה ובמקום חינוך כעיר קולטת לא יכול אחר כך לרכוש את דיור הקבע שלו באותו ישוב אלא מכוונים אותו לקנות דיור קבע בישובים אחרים זה נראה לי לא יעיל.
שלומית סהלו: אני מתמודדת עם אוכלוסייה של משפחות רבות שנקלטו כבר בעיר ורוצים להישאר בעיר, יש להם כבר תעסוקה, הם לא יתמכו בלשכות הרווחה והחינוך, לא מאפשרים להן לקנות בעיר שהם כבר נקלטו בה והשתלבו בה.
שלומית סהלו: כמובן שיש סיבות.
שלומית סהלו: קריית גת, היא לא עיר קולטת, היא לא עיר חזקה וכולי וכולי.
שלומית סהלו: אלא אם כן ואם כן אתם רוצים אז תביאו לנו מכתב מראש העיר שמעוניין לקלוט אתכם.
שלומית סהלו: זה נראה לי לא הגיוני וזה לא קורה בשום מדינה שמתיימרת להיות דמוקרטית.
שלומית סהלו: שוב, אני אומרת את זה ממקום חזק, אנחנו כבר פה, חושבים ביחד, משקיעים כל כך הרבה אז בואו נחשוב איך לעשות את זה יעיל יותר.
שלומית סהלו: יש פה את נציגי משרד הקליטה.
שלומית סהלו: יושב פה חביב קצב, כשמו כן הוא, אדם מאוד חביב ברמה האישית, אבל ברמה של לקבוע את שיטת העבודה יש הרבה דברים שצריך לתקן אותם.
שלומית סהלו: אני מבקשת מהיושב ראש שאולי נעשה דיון יותר עמוק בנושא.
שלומית סהלו: לעיר קריית גת הביאו לא מזמן 20 משפחות שהגיעו מישובים אחרים.
שלומית סהלו: מצד אחד לא נותנים לאוכלוסייה שכבר השתקמה כבר, התאקלמה כבר בקריית גת, לא נותנים לה להישאר בקריית גת.
שלומית סהלו: למשל משפחה  שבה גם האישה וגם הגבר השתלבו, הם עובדים והם עצמאיים והילדים שלהם השתלבו והם לא יכולים לקנות את הדירה שלהם בקריית גת.
שלומית סהלו: אבל הם צריכים להתחיל מאפס בישוב אחר.
שלומית סהלו: אז זה כבר מעמיס גם על רשויות הרווחה וגם על הרשויות הקולטות.
שלומית סהלו: ובאשר למשרד החינוך, יושב פה דוד, הוא יושב בועדת ההיגוי.
שלומית סהלו: הדבר הזה שמכוונים אותם איפה לגור זה בעיקר לערים ובשכונות שראש העיר מפנה מכתב שאומר אני רוצה לקלוט את עולי אתיופיה.
שלומית סהלו: אז שולחים אותם לשכונות שיש שם ריכוזים של עולי אתיופיה.
שלומית סהלו: שורה תחתונה היא שנוצר עומס על בתי הספר ומשרד החינוך לא נותן מספיק משאבים בשביל לקלוט את העולים.
שלומית סהלו: מה שאני אומרת עכשיו זה בניגוד לניירת שיש לכם פה אף כי היא עם הרבה כוונות טובות.
שלומית סהלו: אני מדברת על הנושא ברמה הפרקטית של עירייה שמתמודדת עם זה.
שלומית סהלו: עוד משהו שאני רוצה להתייחס אליו זה משרד הקליטה.
שלומית סהלו: אני רוצה לחזק את מה שדפני אמרה.
שלומית סהלו: אני חושבת שכן צריך להקצות תקציבים מיועדים בתוך משרדי הרווחה על אגפיו השונים, בתוך החינוך.
שלומית סהלו: אנחנו יודעים שבאוכלוסיות אחרות קבוצות עולים, המגמה הזאת הולכת וממשיכה.
שלומית סהלו: הכספים מכוונים לארגונים ולאו דווקא לרשויות.
שלומית סהלו: לנו יש אינטרס שהכספים יגיעו לעיריות.
שלומית סהלו: אנחנו צריכים שיהיה לנו את הצוות שלנו שיפקח על זה.
שלומית סהלו: זה הדגש.
דני דנון: דוד מהרט, משרד החינוך.
דוד מהרט: העניין של המשאבים.
דוד מהרט: האם יש משאבים פנויים כדי לאפשר תנאי קליטה טובים.
דוד מהרט: אני רוצה להגיד לך אדוני היושב ראש עם המשאבים הקיימים הם לא יכולים להסתדר.
דוד מהרט: וכך לאורך השנים משאבים שהיו מיועדים לבני הקהילה לא הופנו כראוי לעולים מאתיופיה.
דוד מהרט: אני חושב שצריך להקצות משאבים גם לותיקים מבני אתיופיה.
דוד מהרט: מצבם של עולי אתיופיה לא משתפר עם הזמן.
דוד מהרט: צריך להפנות עולים גם לקריית גת.
שלומית ספלו: משרד הקליטה נותן אפס לקריית גת.
שלומית ספלו: אפס כאשר אני רואה שתקציבים עוברים למקום אחר.
שלומית ספלו: התקציבים עוברים אולי לארגונים, אולי לעמותות.
דוד מהרט: אני מדבר על סל לתלמידים עולים.
דוד מהרט: בחלק מהרשויות המקומיות הכסף הזה נכנס כדי לכסות גירעונות של הרשויות.
שלומית סהלו: לכן אני אומרת שצריך שיהיה נציג שלנו שיפקח על זה ויעקוב.
שלומית סהלו: עובד בן הקהילה שיהיה אחראי על זה.
דני דנון: אני רוצה להתייחס למה שאמרת.
דני דנון: דוד אני ביקשתי לערוך מיפוי של כל הארגונים שפועלים בשטח.
דני דנון: לא בגלל שהם משקיעים יותר מדי, צריך להשקיע יותר.
דני דנון: אבל אני רוצה קודם כל לדעת על כל הארגונים, כמה כל ארגון מקבל.
דני דנון: לראות מה אפשר לעשות.
קריאה: לא תקבל את זה בחיים.
דני דנון: אנחנו נקבל את הנייר.
דני דנון: אנחנו את הנייר הזה נראה כבר היום.
דני דנון: אולי הוא לא יקיף את כל הארגונים.
אברהם מיכאלי: אתה תקבל מה שידוע.
אברהם מיכאלי: אתה לא תראה מה שלא ידוע.
שלמה מולה: השאלה אם אתה רוצה לדעת אם הם מקבלים סיוע מהמדינה או שהם מקבלים סיוע מהעולם היהודי.
דני דנון: אותי מעניין מה שהם מקבלים מהממשלה.
דני דנון: מה שהאנשים מגייסים הדתיים, זה דבר שהוא יותר קשה.
דני דנון: גם לזה נגיע.
דני דנון: ניכנס לארגונים כדי שידווחו.
דני דנון: הדוברים הבאים צריכים לדבר ממש בקצרה.
אברהם נגוסה: הוצגו פה דברים רבים.
אברהם נגוסה: התקציבים הם לא מספיקים.
אברהם נגוסה: יש תקציבים שהם לא רלוונטיים השנה.
אברהם נגוסה: מה שהיה לא צריך להיות.
אברהם נגוסה: אבל זה ממשיך.
אברהם נגוסה: מה התחדש בינתיים?
אברהם נגוסה: מה חדש?
אברהם נגוסה: דוד אמר שאין קשר למה שנותנת הממשלה.
אברהם נגוסה: יש קשר.
אברהם נגוסה: בהצגת הדברים האלה יש אפשרות להאריך את הזמן כמה שנים צריך לסיים את הפרויקט.
אברהם נגוסה: וזה העניין.
דני דנון: חבר הכנסת מיכאלי בבקשה.
אברהם מיכאלי: ראשית אני מברך אותך שאתה מקיים את הדיון הזה עכשיו.
אברהם מיכאלי: כל כמה זמן צריך לעשות מעקב.
אברהם מיכאלי: שנית, צדק היסטורי.
אברהם מיכאלי: המאבק שלנו הוא מול משרדי ממשלה שונים לעומת משרד הפנים.
אברהם מיכאלי: ראש הממשלה נאלץ לקבל את ההחלטה הזאת.
אברהם מיכאלי: צדק היסטורי אני אומר.
אברהם מיכאלי: דבר נוסף, הישיבה שלנו היום היתה ממוקדת עם האנשים הנוכחים.
אברהם מיכאלי: אני מברך את האנשים שעשו את העבודה.
אברהם מיכאלי: אפשר להגיד להם תחתמו על נייר ולכו הביתה.
אברהם מיכאלי: מי שלא יחליף אותם בצורה מסודרת ונאותה כל מה שהם השקיעו במשך שנים ילך לטמיון.
אברהם מיכאלי: אנחנו באנו שמה וראינו קבוצה של אלפים איך הם יושבים ומתפללים.דבר שאי אפשר להגיע אליו בקלות.
אברהם מיכאלי: מישהו גם צריך לדאוג להמשכיות של הפעילות הזאת.
אברהם מיכאלי: גם לדאוג להם לתנאים סבירים לפני שהם עולים לארץ.
אברהם מיכאלי: גם צריך לדאוג להמשך טיפוח הצד הרוחני שלהם.
אברהם מיכאלי: מי שדואג לכך כל הכבוד.
אברהם מיכאלי: צריך להיכנס לנעליים שלהם והם נעליים לא קטנות במובן הרוחני.
אברהם מיכאלי: לכן ידידי נתן שרנסקי צריך להנחות אתכם בנושא של זהות יהודית, איך לעשות, איך להמשיך כדי שהתוכן הרוחני יישמר.
שלמה מולה: רק שלא יקרה שישראל עושה באתיופיה פעולות אסורות.
שלמה מולה: זאת אומרת אני לא כל כך מדבר על הכנה לעלייה כמו שאני מדבר על גיור.
אברהם מיכאלי: ברגע שהממשלה קיבלה את ההחלטה אותנו ככנסת זה אמור לספק.
אברהם מיכאלי: לכן לא יכול לקרות שאנחנו נעלה 8000 יהודים ושהם יסבלו פה בארץ אז אנחנו נהיה שותפים לפשע הגדול.
אברהם מיכאלי: הבאנו אותם לארץ ובסוף נסתובב בשכונות ונראה כמה שהם מתמודדים עם בעיות קשות של עוני ואלימות.
דני דנון: ברשותכם אני רוצה להקריא דברי סיכום.
דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מברכת את הממשלה על קבלת ההחלטה האמיצה להעלות את בני הפלשמורה.
דני דנון: הוועדה קוראת להיערכות של כל משרדי הממשלה.
דני דנון: הוועדה קוראת לכל המשרדים להיערך בדחיפות לא יאוחר מ-14 יום מהיום.
דני דנון: הוועדה התרשמה שקיימים פערי תקציב מהותיים בין המשרדים השונים לממשלה וקוראת לצוות הבין משרדי לטפל בנושא בדחיפות.
דני דנון: הוועדה מברכת את הסוכנות היהודית על פעילותה ואת כל הגופים הפועלים במקום.
דני דנון: הוועדה תשקול אפשרות לסייר בגונדר.
דני דנון: הוועדה מברכת על המגמה של תהליכי קליטה כבר באתיופיה.
דני דנון: הוועדה תקיים ישיבת מעקב.
דני דנון: נוסיף הוועדה מברכת על המגמה של הנחלת ערכי הקהילה.
שלמה מולה: אני מבין.
שלמה מולה: אני רק אמרתי שלא תהיה שאלת גיור כבר באתיופיה.
אברהם מיכאלי: בואו נפנה לגורמים המוסמכים בנושא.
דני דנון: אני ברשותכם כרגע מקריא את הצעת ההחלטה.
דני דנון: הוועדה מברכת על המגמה של התחלת הליכי הקליטה למיניהם כבר באתיופיה ותפנה לגורמים המוסמכים בנושא.
שלמה מולה: כולל הרבנות הראשית.
שלמה מולה: כולל הרב הראשי לישראל.
דני דנון: הכוונה שזה כולל את הרב הראשי, הרב עמר.
דני דנון: הוועדה תקיים ישיבת מעקב  תוך 90 יום.
אברהם מיכאלי: מילה טובה לג'וינט לא הזכרת.
דני דנון: בהחלט אנחנו נצרף את זה כשאנחנו מזכירים את הסוכנות היהודית.
דני דנון: הישיבה כרגע נעולה.
דני דנון: אני מודה לכולם.
דני דנון: תודה  רבה.
דני דנון: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
דני דנון: היום אנחנו בכובע של תפוצות.
דני דנון: הנושא על סדר היום הוא ישיבה דחופה בנושא התגייסות התפוצות לשיקום הכרמל.
דני דנון: כולנו עדיין מזועזעים מהאסון הכבד.
דני דנון: התבשרנו גם על פטירתה של הקצינה אהובה תומר, וכולנו מצטערים על כך.
דני דנון: עברו עלינו ימים קשים.
דני דנון: חלק מאיתנו השתתף אתמול בהלוויות.
דני דנון: רצינו לכנס את הישיבה הדחופה הזאת על מנת להיערך לשיקום, ועל מנת לקרוא ליהודי התפוצות, ולקהילות שונות בעולם להתגייס.
דני דנון: הרעיון הוא לפנות עכשיו, כאשר התמונות הן עדיין חיות בזיכרון, ויש רצון להתגייס.
דני דנון: לא כדאי לחכות שבוע, שבועיים או חודש.
דני דנון: כולנו יודעים ששטף המאורעות במדינת ישראל הוא כל כך מהיר, ואם חס ושלום יקרו מאורעות נוראים, האירוע הזה עלול להישכח.
דני דנון: למשל, התקלה בסלקום שכולם דיברו עליה, ואחרי מספר שעות כבר לא עניינה אף אחד בגלל גודל האסון.
דני דנון: יש לאסון ממדים רבים.
דני דנון: הממד הקשה ביותר הוא כמובן הפגיעה האנושית בעשרות משפחות רבות שאיבדו את היקירים להם כשהמשפחות הן משפחות צעירות ברובן.
דני דנון: ישנה גם פגיעה בתשתיות, פגיעה במוסדות חינוך, בכפרי נוער, וכמובן הפגיעה ביערות.
דני דנון: אדוני יושב ראש הקרן הקיימת לישראל, כולנו ראינו את התמונות הקשות.
דני דנון: כולנו טיילנו כילדים, ועדיין מטיילים באזורים האלו של הכרמל, בשוויצריה הקטנה.
דני דנון: כולנו מכירים את היופי של החי-בר.
דני דנון: מראה התמונות הקשות של ההרס הרב  הוא מצער מאוד.
דני דנון: יעברו עשרות שנים עד שהאזור ישוקם.
דני דנון: ביקשתי היום מיושב ראש קק"ל ומנשיא קרן היסוד, חבר הכנסת לשעבר מודי זנדברג, מנציגים של הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית להגיע לכאן.
דני דנון: זוהי ישיבה ראשונה שבה באמת נשמע מכם מה אתם עושים כרגע למרות שאנחנו עדיין בתוך המהלך, אבל השריפה כובתה.
דני דנון: אנחנו כמובן נקיים בעוד שבוע-שבועיים התייעצות איתכם בישיבת המשך לגבי חלוקת הגזרות והתיאום.
דני דנון: הרצון שלי הוא קודם כל פנייה מיידית ליהדות העולם על מנת להגיד להם שעכשיו צריך לעזור ולסייע.
דני דנון: בשלב השני, לעשות את חלוקת הגזרות, ובאמת לראות איך אנחנו רותמים לעזרה.
דני דנון: אני באופן אישי קיבלתי עשרות טלפונים גם מראשי יהדות אוסטרליה שמגייסים כבר מאות אלפי דולרים לטובת שיקום היערות.
דני דנון: לא נמצאים פה איתנו נציגי הקרן של ידידות שכבר שלחו הודעה שגם הם מתכוונים להירתם לשיקום כפרי הנוער, וגם בסכומים גדולים מאוד.
דני דנון: הייתי רוצה לבקש ממר אפי שטנצלר, יושב ראש קרן קיימת לישראל, לתת לנו איזשהו דיווח לגבי השיקום, ושיתוף הקהילות היהודיות בנושא.
אפי שטנצלר: תודה, אדוני יושב ראש הוועדה.
אפי שטנצלר: אני מודה לך על כך שכינסת את חברי הוועדה, לידידי נשיא קרן היסוד, מודי זנדברג, ולחברי מהסוכנות היהודית.
אפי שטנצלר: אני חושב שזוהי שעת רצון של כל העולם היהודי, הלא יהודי, ותושבי מדינת ישראל.
אפי שטנצלר: אנחנו למודי ניסיון ממלחמת שלום הגליל, ובפרט ממלחמת לבנון השנייה שבה יערות הקרן הקיימת ספגו מכה קשה מאוד כאשר עשרות אלפי דונמים נשרפו.
אפי שטנצלר: לצערי הרב, גם בפעם הזו כתוצאה מטעות אנוש, או לא מטעות, נשרפו קרוב ל-50,000 דונם יערות הר כרמל.
אפי שטנצלר: כל אחד מאיתנו מכיר את יערות הר הכרמל כילד, אבל הם ידועים לא רק בארץ.
אפי שטנצלר: Mount Carmel ידוע בכל מקום בעולם.
אפי שטנצלר: עובדי הקרן הקיימת לישראל נכנסו לפעולה מייד עם האזעקה.
אפי שטנצלר: אני חייב לציין שכל הכבאיות החדשות שלנו נרכשו בעזרת תורמים מהעולם.
אפי שטנצלר: בראש ובראשונה מ-JNF ארצות-הברית, אוסטרליה, קנדה וכד'.
אפי שטנצלר: הכבאיות הללו שימשו אותנו עכשיו, וחלק מהכבאיות היו בטבילת האש הראשונה.
אפי שטנצלר: כלומר, אנחנו רואים ששיתוף פעולה של יהדות העולם עוזרת לא רק במהלך הזה, אלא זו פעולה שתורמת ומסייעת.
אפי שטנצלר: אני מקווה שלא יהיו יותר שריפות.
אפי שטנצלר: אבל, אני רוצה להיות ריאלי.
אפי שטנצלר: שריפות היו, ושריפות ישנן.
אפי שטנצלר: אנחנו צריכים לדאוג שהן יהיו במינימום.
אפי שטנצלר: אבל, יש צורך באמצעי הכיבוי.
אפי שטנצלר: צריך לשקם את הכרמל.
אפי שטנצלר: עלות השיקום תהיה מאות מיליוני שקלים.
אפי שטנצלר: זה לא רק עצים.
אפי שטנצלר: כי אם עכשיו אנחנו מתכוננים לחג ט"ו-בשבט, וט"ו בשבט השנה יהיה שבוע ימים, אנחנו נוטעים השנה מיליון וחצי שתילים שהכנו במשתלות.
אפי שטנצלר: הגברנו את הייצור על מנת שנוכל לספק את כל מה שאנחנו צריכים, ולא רק לכרמל.
אפי שטנצלר: הכרמל בט"ו בשבט הזה יהיה אולי נטיעה אחת סמלית.
אפי שטנצלר: השיקום יימשך שנים רבות.
אפי שטנצלר: חלק מהיערות ישתקמו לבד, חלק יינטעו.
אפי שטנצלר: אבל, השיקום הוא לא רק העץ, אלא כל התשתיות מסביב שנהרסו כתוצאה מהאסון האקולוגי הזה.
אפי שטנצלר: אני פונה לכל אחד ואחד בארץ ובחוץ-לארץ לתרום.
אפי שטנצלר: כל התרומות הולכות אך ורק לצורך שיקום הכרמל.
אפי שטנצלר: אין לי ספק שביחד נחזיר חזרה את הירוק לכרמל.
אפי שטנצלר: הקרן הקיימת לישראל כבר עשתה פעולות כאלו ביער ביריה, ובהרי נפתלי אחרי המלחמה.
אפי שטנצלר: אנשי הקרן הקיימת הם המקצוענים לא רק בארץ, אלא בעולם כולו בתחום השיקום והנטיעות באזורים מדבריים.
אפי שטנצלר: אנחנו נמצאים בחודש דצמבר.
אפי שטנצלר: אנחנו במהלכו של חורף, והיום סוף סוף הגיע הגשם הראשון שהוא גם ברכה.
אפי שטנצלר: יחד עם זאת, היינו בקיץ ארוך מאוד, והכול יבש.
אפי שטנצלר: יש לנו הרבה מאוד מה לעשות, וכל אגורה וכל דולר הוא חשוב מאוד.
אפי שטנצלר: אבל, לא פחות חשוב שאנשים יימנעו מהבערת אש, ויחשבו פעמיים לפני שהם מדליקים אש ביער.
אפי שטנצלר: שוב, אני מודה לך.
אפי שטנצלר: זוהי פעולה שבה ראינו התגייסות של תושבי מדינת ישראל והיהודים.
אפי שטנצלר: כבר קיבלנו היום מיליון דולר מ-JNF ארצות-הברית, ונמצאת פה כרגע קבוצה שכבר עובדת ונמצאת בסיור.
אפי שטנצלר: קיבלנו מחברות בארץ מיליוני שקלים.
אפי שטנצלר: כל אחד גם יודע לאן התרומה שלו מיועדת.
דני דנון: האם פתחתם במגבית חירום?
אפי שטנצלר: פתחנו במהלך של "קו ליער" עם מגבית של החטיבה לגיוס משאבים שלנו.
אפי שטנצלר: "קו ליער" היא מערכת נוספת שבה כל אחד ואחד מתושבי מדינת ישראל יכול לתרום גם דרך האינטרנט.
אפי שטנצלר: שהמערכת שלנו כבר התחילה לפעול.
אפי שטנצלר: היא עובדת לאורך כל השנים.
אפי שטנצלר: אבל, היא תוגברה במיוחד עכשיו.
אפי שטנצלר: אני רוצה להסתכל קדימה ולהיות אופטימי.
אפי שטנצלר: כל אחד מאיתנו זוכר את היער הזה, ואין לי ספק שנחזיר חזרה את הירוק – לא מחר, ולא מחרתיים.
אפי שטנצלר: כל הנטיעות בט"ו בשבט הזה יהיו עם הפנים לכרמל.
אפי שטנצלר: אבל, הן יהיו בכל היישובים בארץ.
אפי שטנצלר: מייד לאחר ט"ו בשבט נתחיל להכין במשתלות שלנו את הצמחים ואת השתילים לנטיעות הבאות שתהיינה בשנה הבאה, בעוד שנתיים, גם בכרמל.
אפי שטנצלר: תודה רבה.
דני דנון: תודה רבה ליושב ראש קרן לישראל מר אפי שטנצלר.
דני דנון: אני מבקש מיושב ראש קרן היסוד מר מודי זנדברג להתייחס, בבקשה.
מודי זנדברג: תודה.אני אתייחס בקצרה.
מודי זנדברג: אני מתנצל, אני צריך ממש בעוד חמש דקות לצאת לחיפה.
מודי זנדברג: באתי בשביל לכבד אותך בדיון הזה, ולדווח לכנסת בהכירי ובהוקירי את פעולות הכנסת לגבי מה שקורה.
מודי זנדברג: אני רוצה להבהיר.
מודי זנדברג: קרן היסוד לאורך זמן היא שותף של ממשלת ישראל בכל פעולה שמוגדרת כפעילות בעלת חשיבות לאומית, כפרויקט לאומי, או כפרויקט חירום לאומי, וכך אנחנו מתייחסים למצב שנוצר.
מודי זנדברג: אנחנו כמובן לא עוסקים בכל מה שקשור לייעור ונטיעות.
מודי זנדברג: יש קרן קיימת ברמה מקצועית גבוהה ביותר.
מודי זנדברג: הם יודעים את המלאכה, ואנחנו רק מקווים שהם יצליחו כמה שיותר מהר להחזיר את הכרמל להיות ירוק.
מודי זנדברג: עיקר עיסוקנו הוא בתחומים שנוגעים לאנשים שנפגעו, וחלק מזה אני מבקש לא לפרט כרגע.
מודי זנדברג: אבל, ידעו בקרוב.
מודי זנדברג: וכמובן שיקום המבנים, שיקום המוסדות, עזרה לממשלת ישראל בכל הדברים האחרים.
מודי זנדברג: במסגרת הזאת אנחנו היום מקיימים מספר ישיבות עם גורמי הממשלה, על מנת לאמוד את הנזקים, ולהעריך פחות או יותר מי נותר ללא בית, ללא ביטוח וכדו'.
מודי זנדברג: כמו כן, אילו מוסדות נפגעו בצורה שמחייבת בנייה מחדש.
מודי זנדברג: כולנו שמענו על "ימין אורד".
מודי זנדברג: אבל, אולי יש אחרים.
מודי זנדברג: אנחנו נהיה שותפים למאמצי השיקום במובנים הללו – השיקום האנושי, השיקום של המבנים והמוסדות.
מודי זנדברג: במקביל, כשהשריפה החלה, עוד ביום חמישי בערב קיבלנו תגובות, והתחלנו בגיוס הכספים ברחבי תבל.
מודי זנדברג: השיחה האחרונה שקיימתי בדרכי לכאן בבוקר היתה גם עם אוסטרליה.
מודי זנדברג: המנהיגות שלנו שם כבר יצאה לדרך, ואני עודדתי אותם ועדכנתי אותם בפרטים.
מודי זנדברג: חלק מהעובדות בנושאים שאנחנו עוסקים בהם נודעות רק עכשיו.
מודי זנדברג: למשל, ממדי הנזק, היקף הנזק וכדו'.
מודי זנדברג: אלו כמובן דברים שמודדים אותם לאחר שמכבים את השריפה, ואפשר לגשת ולראות בשטח.
מודי זנדברג: ההיענות מרחבי תבל היא גדולה.
מודי זנדברג: הגיעה לכאן אתמול במיוחד משלחת של נציגים או של אנשים שלנו שהם ראשי הפעילים שלנו ממדינות חבר העמים.
מודי זנדברג: הם הגיעו משדה התעופה ליערות הכרמל, ראו את  המצב, וחזרו חזרה.
מודי זנדברג: זאת אומרת, אנשים הגיעו במיוחד כדי לראות, לעזור, לאמוד ולסייע.
מודי זנדברג: ביום חמישי מתקיים האירוע המרכזי שם שבו אני מקווה שנוכל לעשות את פעולת הגיוס הנדרשת.
מודי זנדברג: אנחנו ערוכים כמצבע מתגלגל כזה במסגרת שיתוף הפעולה והסיוע לממשלה.
מודי זנדברג: מתוקף מעמדנו המיוחד אנחנו נסייע היכן שממשלת ישראל מגדירה שיש צורך לאומי, היכן שממשלת ישראל מגדירה שיש צורך חירום.
מודי זנדברג: כך אנחנו עושים באופן רגיל, וכך נעשה במיוחד במקרה הזה.
מודי זנדברג: מחמם את הלב לדעת שהנושא נוגע לכל כך הרבה אנשים.
מודי זנדברג: יש יהודים טובים בעולם שרואים, כואבים ורוצים לסייע.
מודי זנדברג: חבל שאנחנו נזקקים לסיטואציה כזאת.
דני דנון: אני רק רוצה לומר לראשי המוסדות שמדינת ישראל יכולה להתמודד גם בלי הכסף מחוץ-לארץ.
דני דנון: אבל, יש חשיבות מהותית לרתום את הקהילות למעשה הזה, ולקשור אותן לישראל לטוב ולרע.
דני דנון: אני חושב שהקהילות רוצות לעשות את זה.
דני דנון: הפעולות האלה לא עוזרות למדינה רק מבחינה תקציבית.
דני דנון: האוצר לא יגיד שהוא לא רוצה תקציב.
דני דנון: אבל, המדינה היתה יכולה לפעול גם ללא התקציב הזה.
דני דנון: עצם זה שאנחנו רותמים את הקהילות, וכפי שאמר מודי, משלחות מגיעות והן רואות את המצוקה, והן תורמות, מדברים על כך בבתי הספר היהודי, יש בכך אפקט חינוכי שישליך וישפיע על רמות שונות בטווח הארוך.
מודי זנדברג: ברשות היושב ראש, אני נאלץ לצאת.
מודי זנדברג: אבל, אני משאיר בידיכם הנאמנות את מנכ"ל קרן היסוד.
מודי זנדברג: שיתוף הפעולה שלנו, כמו שאמרתי, מתבטא עם עוד גורמים.
מודי זנדברג: יש פה כמובן את נציגי ההסתדרות הציונית, וגם הסוכנות היהודית.
מודי זנדברג: הסוכנות היהודית הם אלה שמגיבים בחירום המיידי, ואני מניח שג'וש יפרט.
מודי זנדברג: כשצריך לדאוג לאנשים שיצאו מהבית כי אין להם מה לעשות, הסוכנות היהודית נמצאת שם ועושה.
מודי זנדברג: קרן היסוד שותפה ומסייעת בגיוס הכספים שגם מועברים לצורך הפעילות של הסוכנות היהודית.
מודי זנדברג: אני חושב שהרמה המקצועית הגבוהה ביותר שמופגנת בפעולות האלה היא מקור לגאווה בפני עצמו.
מודי זנדברג: אם כן, אני מתנצל שאני צריך ללכת.
מודי זנדברג: אבל, אני משוכנע שכל האנשים החשובים האלה יוכלו לסייע.
מודי זנדברג: אפי, בהצלחה.
אפי שטנצלר: מודי, תודה.
אפי שטנצלר: גם ההסתדרות הציונית נמצאת פה, וגם הסוכנות, בוודאי קרן היסוד.
אפי שטנצלר: אנחנו צריכים להסתכל על דבר, ונכון אמר יושב ראש הוועדה.
אפי שטנצלר: מדינת ישראל, קרן הקיימת לישראל ושאר המוסדות יכולים להסתדר גם בצורה אחרת.
אפי שטנצלר: אבל, יש חשיבות רבה מאוד מאוד, לדוגמה, בנושא ט"ו בשבט, שכל ילד, וכל נער ומשפחה שייטעו עץ ידעו להעריך את העץ.
אפי שטנצלר: כשרואים עץ קטן ורואים עץ בן שמונים ומאה שנים, רואים איזה נזק אדיר גורמת השריפה.
אפי שטנצלר: שנית, התשתיות הן עלויות אדירות.
דני דנון: כשאתה אומר "תשתיות", למה הכוונה?
אפי שטנצלר: התשתיות זה דרכים, זה כל מערכות המים מסביב, זה כל תחנות הניטור וכו' וכו'.
אפי שטנצלר: אני חייב לציין פה גם את רשות הטבע והגנים, את המשרד להגנת הסביבה שגם הם יפעלו בנושא הזה יחד איתנו.
אפי שטנצלר: אני רוצה לומר לכולם בצורה הברורה ביותר שנחזיר חזרה את הירוק לכרמל.
אפי שטנצלר: זה ייקח זמן, אבל כל אחד ייזכר בכרמל בעוד מספר שנים בנקודות שבהן הוא ביקר, ואין לי ספק שהוא גם ייהנה.
דני דנון: קיבלנו פקס לוועדה מהרשות הטבע והגנים שהזכרת.
דני דנון: מהערכה ראשונית, ממש מיידית, של העלויות.
דני דנון: למשל, של שיקום חניון הכרמל – 450,000 שקל, מבנה שירותים – 300,000 שקל.
דני דנון: כמו כן, פחי אשפה, תצלומי אוויר, כלובים לנשרים.
דני דנון: הכול מאות אלפי שקלים, ואני מניח שאנחנו נצטרך בהקדם להביא את הפתרון למטיילים ולנשרים.
דני דנון: במבחן הזמן אנחנו נרצה לראות שהמטיילים חוזרים לכרמל כמה שיותר מהר.
דני דנון: אני רוצה לבקש מדוד בריקסטון מההסתדרות הציונית העולמית, סגן יושב ראש וגזבר ההסתדרות הציונית, לומר לנו האם הם התחילו להיערך.
דני דנון: שמעתי על פעילות שעשיתם למפונים במסגרת תרבות לעם, ונשמח לשמוע על עוד דברים.
דוד בריקסטון: בהחלט, תודה על ההזדמנות לדווח לוועדה הזאת.
דוד בריקסטון: אני גם מברך על היוזמה לקיום הישיבה.
דוד בריקסטון: אנחנו התחלנו לעבוד בחמישה מישורים.
דוד בריקסטון: קודם כל, תרבות ישראל - תוכנית שאנחנו מפעילים במימון ותמיכה של משרד התרבות.
דוד בריקסטון: התוכנית הזאת מביאה אומנים ואירועי תרבות לפריפריה.
דוד בריקסטון: כבר ביום שישי יצאנו עם קריאה מיוחדת לאומנים.
דוד בריקסטון: להתנדב, ולצאת למגוון רחב של אירועים.
דוד בריקסטון: כבר ביום שישי הצלחנו לקיים כ-12 אירועים כאלה.
דוד בריקסטון: היום יש  40 אירועים שכבר רצים: מחול, תיאטרון, ליצנים, שירה וכו'.
דוד בריקסטון: אנחנו נמשיך לאורך כל השבוע, וכמה שצריך, להביא תרבות למשפחות ולמפונים.
דוד בריקסטון: בנוסף לכך, המועצה הציונית מייד התחילה לפעול בארגון טיולים, בעיקר לצעירים ולנוער.
דוד בריקסטון: יש טיולים שאנחנו מארגנים, ואוטובוסים יוצאים לכל מיני כיוונים על מנת לספק לאותם צעירים יום כייף, וקצת להוציא אותם מהמשפחות ומההורים שממילא צריכים להתעסק בדי הרבה דברים אחרים, ואין להם כל כך זמן להקדיש לילדים בימים אלו.
דוד בריקסטון: הטיולים האלה גם ייכללו ביקורים בהר-הרצל בירושלים, במוזיאון הרצל.
דוד בריקסטון: אנחנו פותחים את שערנו חינם לכל המפונים שרוצים להגיע אליו גם דרכנו, וגם בכוחות עצמם.
דוד בריקסטון: בנוסף לכך, מוקדם מידיי לדבר מה יהיה בדיוק הסידור לגבי החטיבה להתיישבות.
דוד בריקסטון: אבל, אנחנו העמדנו את השירותים, את הצוות ואת המומחיות של היחידה של החטיבה להתיישבות לממשלה על מנת לעזור בכל מה שאפשר, אם זה בהבאת קרווילות, אם זה בעזרה בכלל בשיקום  המקומות הנפגעים.
דוד בריקסטון: אני חושב שבשעות אלה מתקיימות ישיבות אלו, ועד סוף היום הצרכים יתבהרו, ואנחנו נראה באמת איך אפשר לפעול.
דוד בריקסטון: בדרך כלל החטיבה להתיישבות לא עוסקת באזורים האלה.
דוד בריקסטון: אבל, כמובן שהמצב דורש חריגה מהנורמה, ואנחנו באמת נעמיד את שירותינו לממשלה בכל מה שדרוש.
דוד בריקסטון: בנוסף לכך, במקרה פתחנו בערב חנוכה במבצע באתר האינטרנט של ה-JERUSALEM POST, שהיה צריך להיות מבצע של הזדהות עם התנועה הציונית דרך רכישה של שקל ציוני.
דוד בריקסטון: זוהי מסורת שחידשנו עכשיו.
דוד בריקסטון: הפכנו את זה מייד לא רק למבצע של הזדהות ורכישה של תעודה של השקל הציוני, אלא גם הזדמנות לתרום.
דוד בריקסטון: חלק מהתרומות שיתקבלו יוקדשו לפעילות שכבר הזכרתי.