GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דמיטרי אפרצב: גברתי היושבת ראש, גברתי השרה, עובדי המשרד, עמיתינו ממשרדי ממשלה אחרים ומהסוכנות היהודית.
דמיטרי אפרצב: אני רוצה מהנקודה הזאת, ב"בריף" קצר, לעבור על כמה נקודות ולתת קצת המחשות לסקירת השרה ואז, אם יישארו שאלות, נשמח לענות.
דמיטרי אפרצב: 300,000 עולים שזוכים בטיפול יומיומי, כמובן שכל אחד בצורה שלו ובאינטנסיביות שלו, ו-21,000 תושבים חוזרים במהלך שנתיים – זה לא מספר קטן.
דמיטרי אפרצב: אנחנו בכוונה מציגים אותו, מכיוון שרוב הזמן, כשמדברים על פעילות משרד הקליטה, מדברים על מספר עולים שהגיעו באותה שנה.
דמיטרי אפרצב: ומשום מה, גם בתקשורת, שוכחים שאלה שהגיעו השנה הצטרפו לאלה שהגיעו לפני שנה, שנתים ועד עשר שנים, וזה בעצם קהל היעד של משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: לגבי תושבים חוזרים, במילה אחת אני אגיד, שזה נכס אסטרטגי למדינת ישראל כמו העולים.
דמיטרי אפרצב: כמובן שצורת הטיפול היא שונה, אבל אני חייב להגיד לכם שההתאקלמות של תושבים חוזרים היא הרבה יותר קצרה, ולכן תרומה למשק ולחברה – כמעט מיידית, עם הגעתם לארץ.
דמיטרי אפרצב: ובדיוק כמו שאמרה השרה: לא על חשבון קליטת עולים, אבל זוהי בהחלט אוכלוסייה שזקוקה להתייחסות.
דמיטרי אפרצב: כאן אתם יכולים לראות את מספרי העולים והתושבים החוזרים שהגיעו בשנת 2009, הפריסה הגיאוגרפית – בגרף שלמטה אתם יכולים לראות שיש מגמת עלייה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו לא הצגנו, כרגע, את הנתונים של 2010, אבל כפי שאמרה השרה, מדובר על תוספת של 20%, וזאת המגמה שהולכת ותוספת תאוצה.
דמיטרי אפרצב: מבחינה תקציבית – אני רוצה, ברשותך, לתת כמה מילים – לצערי, חלק מהשותפים יצאו, אבל ימסרו להם.
דמיטרי אפרצב: זאת הזדמנות, כשמדברים וחושפים את האינפורמציה לציבור – לא תמיד יש את האפשרות הזאת – להגיד, באמת, תודה לשני שותפים מאד מרכזיים ומאד חשובים למשרד הקליטה, על בסיס יום יומי.
דמיטרי אפרצב: גם אם מישהו הולך, מה שנקרא, להיות מופתע – במיוחד ריבקי, שנמצאת שם, הרפרנטית שלנו באגף תקציבים – זכינו השנה לצוות של רפרנטים באגף תקציבים מקסים, מעולה, קשה מאד למשא ומתן, אבל צוות מקצועי, מבין, יודע ומאד טוב לנו לעבוד אתו, וזאת ההזדמנות להגיד לך תודה, לאוהד ולסגן הממונה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מאד מעריכים את עבודתכם, גם אם אנחנו לא תמיד מסכימים ולא קל לעבוד אתכם.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מאד מעריכים את המקצועיות שלכם.
דמיטרי אפרצב: השותף הנוסף זה משרד ראש הממשלה – אבי כהן היה כאן, עזב – משרד ראש הממשלה מלווה אותנו בפרויקטים גדולים מאד, כמו שהשרה דיברה – לגבי דיור, לגבי עולי הפלאש-מורה, לגבי תושבים חוזרים, לגבי כמעט כל אספקט שמשרד הקליטה עובד בו.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מרגישים את השותפות, אנחנו מאד מודים לאבי וזו ההזדמנות להגיד לו תודה.
דמיטרי אפרצב: וזאת גם הזדמנות, בגלל שאני לא יודע אם אני אספיק – אני רוצה להגיד, שכל מה שאנחנו מציגים כרגע זה בזכות הצוות הנפלא – השרה ציינה את זה, ואני, ברשותך, רוצה להוסיף עוד מילה – של עובדי משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: הבכירים של משרד הקליטה נמצאים כאן, אבל יש עוד קרוב ל-500 איש שפרוסים מאילת עד מטולה, אנשים נאמנים, ואני חייב להגיד בתור עולה, שהרי כל אחד מאתנו חי במין סוג של סטיגמות ותמיד הרבה יותר קל להאשים את המערכת במקום להסתכל פנימה מול המראה.
דמיטרי אפרצב: אני לא אגיד שהופתעתי, אבל אני מאד נהנה משיתוף פעולה מדהים והזדהות מוחלטת עם המטרות שהשרה מגדירה מולנו,  וזה בהחלט מאד מקל על העבודה, ואנחנו רואים המון דרייב בעבודת העובדים, זאת הזדמנות להגיד לכם תודה.
דמיטרי אפרצב: תקציב המשרד, לעומת השנים הקודמות, קיבל שדרוג משמעותי ביותר.
דמיטרי אפרצב: אני רוצה שתשימו לב לבסיס התקציב.
דמיטרי אפרצב: זה חשוב מאד, מכיוון שאחד הדברים שהשרה הציבה לנו, כמטרה – היא אמרה שחשובים לה מאד הפעילות השוטפת והמבצעים, והדברים, מאד חשוב לה, אחרי שתסתיים הקדנציה, להשאיר משרד במצב תקין וטוב.
דמיטרי אפרצב: זה שונה מהמצב שהשרה, כשנכנסה לתפקיד, קיבלה אותו.
דמיטרי אפרצב: בסיס התקציב של המשרד לקליטת העלייה גדל, וזה בעצם מה שמבטיח עבודה שוטפת ורצינית.
דמיטרי אפרצב: עידוד עלייה ותושבים חוזרים – משרד הקליטה בהחלט גאה בפעילות, ולנו יש כוונה רצינית ביותר להגדיל את הפעילות בשנים קדימה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו יכולים לדווח על הצלחת המבצע המשותף של הסוכנות היהודית ומשרד הקליטה, תוכנית העלייה מחבר המדינות.
דמיטרי אפרצב: דרך התוכנית גילינו שזו הדרך לטפל.
דמיטרי אפרצב: יש פוטנציאל עצום וזה בהחלט נושא שנדון עליו גם עם אגף התקציבים וגם בהמשך.
דמיטרי אפרצב: אני מקווה שבשבוע הבא נקיים ישיבה אסטרטגית עם הגורמים המרכזיים בתחום עידוד העלייה, ונדע לנווט את זה בצורה נכונה.
דמיטרי אפרצב: הגיעו לארץ עד היום 3500 אנשים, צעירים, משכילים, בעלי מקצועות נדרשים למשק, קליטתם ממש זורמת ואנחנו משוכנעים שזו הדרך לטפל ואנחנו נמשיך בכך.
דמיטרי אפרצב: אתם יכולים לראות כאן עוד מבצעים שמשרד הקליטה מוביל בהשתתפות ובשיתוף מלא, כמובן, עם הסוכנות היהודית, והשותפות לא תמיד נמדדת בתקציבים, היא נמדדת בהמון אספקטים אחרים.
דמיטרי אפרצב: לסוכנות היהודית יש המון מה לתת מעבר לכסף, למרות שהוא חשוב והוא מכפיל פעילות.
דמיטרי אפרצב: אם זה עידוד עלייה 2010, נגב-גליל – אני חייב לציין כאן שיתוף פעולה מקסים עם משרד הנגב והגליל, שנתן כאן ממש גושפנקא משמעותית.
דמיטרי אפרצב: אני פניתי אתמול במכתב למנכ"לית המשרד לנגב ולגליל, במטרה להוסיף, עוד השנה, עוד שני מיליון שקלים, על מנת להביא עוד עולים לפריפריה, מכיוון שלפי הדיווח של הסוכנות היהודית, כל ההקצאות שסיפקנו עד עכשיו כבר התמלאו.
דמיטרי אפרצב: אמל"ט, ונצואלה, גם הפעילות שלנו בארצות הברית באמצעות ארגון הצופים, גרעיני "צבר" – זה עצוב, זה חבל, אבל זה לא כל כך חשוב לנו.
דמיטרי אפרצב: מה שנקרא: זה פורסם ברבים, והרבה לקחו קרדיט, אבל זו בהחלט פעילות שמשרד הקליטה מוביל ומתקצב בעוצמה, יש שותפים לזה, גם הסוכנות היהודית עוזרת, אבל זו בהחלט ספינת הדגל שלנו, כי זו לא אשמה בכך ש-250 חיילים מגיעים לארץ ומתגייסים לכוחות הביטחון, זו בהחלט גאווה ושמחה.
דמיטרי אפרצב: עידוד עליית ותושבים חוזרים – תוכנית לעידוד ישראלים לחזור לארץ.
דמיטרי אפרצב: ממש ב"בריף" – בחודש הקרוב יצא מבצע לדרך, אנחנו מסיימים, מה שנקרא: "פיין טיונינג", את הדברים הקטנים, המשמעותיים מאד, וגם היום יש ועדה בין משרדית בנושא הזה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מקווים לרוץ בנובמבר בכל קצוות תבל, לגייס אנשים, לשכנע ולהציע לישראלים לחזור.
דמיטרי אפרצב: לצורך העניין הזה הם יקבלו הטבות ושדרוגים, גם במכס ובמיסוי.
דמיטרי אפרצב: הם יקבלו החזר פדיון דמי תשלום ביטוח בריאות לאומי, חינוך לילדים, ליווי ותמיכה תעסוקתית וגם עזרה ביזמות עסקית.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להכניס אתכם עכשיו לכל פרטי הפרטים, אבל שותפים הפעם לנושא הזה: משרד התמ"ת, משרד ראש הממשלה, כמובן, משרד החינוך, אוצר, רשות המכס והמסים, ביטוח לאומי.
דמיטרי אפרצב: זאת תוכנית ממשלתית ולא תוכנית פרטית של משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: נעבור הלאה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו גאים בהחלט – כי זו אחת המטרות של משרד הקליטה – להרחיב שיתופי פעולה עם משרדי ממשלה אחרים ועם השותפים, הפרטנרים שלנו, הטבעיים: סוכנות, נתיב.
דמיטרי אפרצב: השקענו מאמצים לא קטנים להכניס ל"לופ" של קליטת עלייה גם משרדי ממשלה אחרים, לזה נתייחס בהמשך.
דמיטרי אפרצב: פתחנו בתים ישראליים במוסקווה ובקייב, בנוסף ל-14 בתים ישראליים שאנחנו מפעילים בארצות הברית ובאירופה.
דמיטרי אפרצב: פיתחנו תוכנית מיוחדת עם נתיב, בנושא של כניסת - - - אחרי שאנשים מקבלים זכאות עלייה, ואני מקווה מאד שבימים הקרובים נוכל לסיים את הדיונים שלנו עם הסוכנות היהודית, על מנת למנף את התוכנית הזאת לכיוונים נוספים.
דמיטרי אפרצב: פעלנו, וממשיכים לפעול, לשילוב מערכות מידע בין משרד הקליטה לסוכנות היהודית – כאן אני רוצה לציין את הפעילות הנמרצת והסופר-מקצועית של מנכ"ל המחלקה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית, אלי כהן, שללא שום ספק הוא המנוע של הנושא הזה ואנחנו מאד מברכים על כך.
דמיטרי אפרצב: שילוב ידיים כאן יאפשר לסוכנות היהודית לנצל את הכלי הזה על מנת לעודד עולים לעלות, ולנו לקבל אינפורמציה מוקדם ככל האפשר, על מנת להיערך לקליטה מיטבית.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מקיימים שיתופי פעולה עם רשות ההגירה עם משרד הבריאות, ביטוח לאומי, משרד התקשורת, בכל מה שקשור לדברים שקשורים למתן הטבות כאלה ואחרות והטיפול במשרדים האלה בעולים חדשים.
דמיטרי אפרצב: לצערי הרב, במשך השנים האחרונות הנושא הזה ירד לטמיון, משום מה שוכחים שהאחריות בקליטת העלייה מוטלת לא רק על משרד הקליטה, אלא על הממשלה כולה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו תומכים כספית, משתפים פעולה, עם ארגון נפש בנפש, שבינתיים קיבל אחריות על הבאת עולים מארצות הברית, בהנחיית השרה אנחנו מקיימים דיונים נמרצים עם משרד החינוך לגבי רפורמה בהוראת השפה העברית, וגם את כל הנושא שאני מקווה מאד שיעלה מדרגה – הוא כבר עלה מדרגה.
דמיטרי אפרצב: אני אדווח על זה אם זה יהיה רצונך – לגבי משרד הבריאות בנושא של רישוי רופאים.
דמיטרי אפרצב: יש סדרה שלמה של הצלחות.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מחכים לפגישה בין סגן השר ליצמן עם שרת הקליטה והצוותים, על מנת לקבל גם שם דחיפה רצינית.
דמיטרי אפרצב: קליטה בקהילה – תחום רחב, גדול, עם תקציב ענק, שבו אנחנו נותנים מענים בפנים, בתוך הרשויות, מול העולים ומול הרשויות, מול הקהילות.
דמיטרי אפרצב: הוא מתבטא גם בפרויקטים שונים לגבי ילדים ובני נוער עולים, מדובר גם על ביצוע שינויים משמעותיים לסיוע לארגוני עולים.
דמיטרי אפרצב: בהוראת השרה הסיוע לארגוני עולים, גם בשנה שעברה וגם בשנה הזאת, קפץ משלושה מיליון שקלים בתקציב השנתי לשבעה מיליון שקלים בתקציב השנתי.
דמיטרי אפרצב: עשינו פעילות נמרצת במשרד המשפטים וקיבלנו מהם גושפנקא ואישור להחריג ארגוני עולים מול ארגונים אחרים - - -
סופה לנדבר: וזה לא היה פשוט.
דמיטרי אפרצב: וזה לא פשוט, אבל זאת בהחלט הצלחה.
דמיטרי אפרצב: בסך הכל, בסך הכל, המשרד מעורב בפעילות בקליטת עולים ומוביל אותה ב-120 רשויות, והרחיב את המעורבות שלו ואת הטיפול והתקציבים שלו.
דמיטרי אפרצב: אוכלוסיות מיוחדות.
דמיטרי אפרצב: לפי מה שציינה השרה, המשרד קיבל החלטה להתמקד, גם השנה וגם בשנה הבאה, במספר אוכלוסיות יעד.
דמיטרי אפרצב: לא שהן לא טופלו, אבל רצינו לשים על זה פוקוס, לשים על זה דגש.
דמיטרי אפרצב: אם זה, מה שנקרא, לפי הקודים התרבותיים של עולים ממדינות שונות, ואם גם הנושא של הפריפריה.
דמיטרי אפרצב: הנושא של אזורי עדיפות לאומית, על זה גם שמנו דגש.
דמיטרי אפרצב: ממש בימים האלה המשרד פתח פעילות ב-11 יישובים בנגב ובגליל בנושא של מרכזי צעירים, השרה דיווחה על הנושא של עולי קווקז, שיקבלו סיוע – זה כבר רץ – אם זה בצה"ל, 150 סטודנטים יקבלו מלגות נוספות, הורחב הנושא של זכאויות, ובפעם ראשונה מאז שהעולים הגיעו, הם מקבלים הכרה מ-1989.
דמיטרי אפרצב: זה מוגבל לפרק זמן מסוים.
דמיטרי אפרצב: רוצים להשקיע מאמץ במספר שנים ולתת פריצת דרך.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה פעל השנה וציין 20 שנה לעלייה מברית המועצות לשעבר, עליית מיליון, שהשנה, מבחינה סטטיסטית, הגיע העולה המיליון מחבר המדינות, בעלייה הזאת, של שנות ה-90.
דמיטרי אפרצב: וזה בהחלט הנושא.
דמיטרי אפרצב: אנחנו לא נקיים אירועים ולא נציין את זה, מכיוון שמישהו חגג את זה לפני עשר שנים - - -
סופה לנדבר: לא, אנחנו נציין את זה בחודש דצמבר, עם סיום של חגיגות ה-20 שנה.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לגעת כרגע, אבל התרומה של העלייה הזאת – יכול להיות שזה גם לא מנומס, כי אני גם חלק מהעלייה הזאת – אבל, בהחלט, תרומתה של העלייה הזאת גדולה, למדינת ישראל.
דמיטרי אפרצב: פרויקט כחול ולבן.
דמיטרי אפרצב: פרויקט כחול ולבן – בהחלט ספינת דגל של משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: מיד אחרי כניסתה של השרה לתפקיד, היא אמרה לנו משפט ולפי המשפט הזה עשינו כאן פעילות: אין קליטה טובה ללא חיזוק והעצמת הזיקה והשייכות של העולים אל החברה בישראל ואל ארץ ישראל.
דמיטרי אפרצב: הדבר הזה הוא ברור, הוא נכון, והקמנו תחום שמטפל בנושא של מורשת ישראל, כי אין קליטה טובה בלי חיבור למדינה ולחברה, למסורת וליהדות.
דמיטרי אפרצב: אין אפשרות להצליח.
דמיטרי אפרצב: בן-אדם שלא מרגיש שייך, לא שייך.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מפעילים פרויקט – עכשיו מריצים פרויקט חדש – משתתפות גם קרנות מבחוץ, הפרויקט הזה כרגע הולך להתרחב ל-1500 תלמידים ב-20 בתי ספר בארץ, 600 סטודנטים בעשר אוניברסיטאות ומכללות, הכל מתואם עם משרד החינוך.
דמיטרי אפרצב: יש התרגשות רבה בשטח, ועל ידי כך אנחנו מתכוונים לשפר קליטה רוחנית, וגם לחבר את האזרחים החדשים לאזרחות האמיתית של המדינה.
דמיטרי אפרצב: כלכלה, תעסוקה ומדע.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה פועל פעילות נמרצת, רחבת היקף, מקצועית ביותר, בתחום הזה.
דמיטרי אפרצב: אני אגע רק במספר נקודות.
דמיטרי אפרצב: דבר אחד זה 12 מרכזי מעלו"ת (מרכזי עסקים לעולים ותושבים חוזרים) שפרוסים בכל הארץ, שנותנים מענה ליזמות עסקית בקרב העולים.
דמיטרי אפרצב: זה לא סוד, שקרן היזמות העסקית של משרד הקליטה היא הטובה ביותר, מכיוון שהתפוקות שלה, וכל המוצרים הנלווים שבאים מסביב להשמות עולים בתחום, מאד משתלמות למדינה.
דמיטרי אפרצב: הכסף כאן לא הולך לאיבוד, ובמשך שנים רבות הקרן הוכיחה את עצמה, ואנחנו מאפשרים לאנשים לגעת ולהתחבר לקרן הזאת עוד בטרם עלייתם לארץ, באמצעות פעילות שנקראת: "ביזנס il".
דמיטרי אפרצב: בצורה ממוחשבת האנשים יכולים להתחבר, אנחנו השנה מאפשרים לעשות את זה גם לעולים.
דמיטרי אפרצב: כמובן שאוכלוסיות מיוחדות, כמו יוצאי אתיופיה, קווקז, בוכארה ואיראן, גם מקבלות מענה.
דמיטרי אפרצב: את הנתונים אתם יכולים לראות על הלוח.
דמיטרי אפרצב: שישה מרכזי הכוונה.
דמיטרי אפרצב: מרכזי הכוונה זאת המצאה מיוחדת של משרד הקליטה, אתם יכולים לראות פריסה של מרכזי הכוונה.
דמיטרי אפרצב: החידושים – בזה אני אגע – הפעלת מרכזי הכוונה ניידים בפריפריה – אנחנו רוצים שהטיפול שלנו יגיע לבתים של העולים – הפעלת רכזי שטח בפריפריה בטיפול אינדיבידואלי – לפי הנחיית השרה, שיטת העבודה היא אינדיבידואלית, במשרד – חיבור מערכות מידע עם מרכזי הכוון במעקב צמוד אחרי ביצוע – זאת אומרת: המצב שבו עולים נשלחו, או לא נשלחו, למרכזי הכוון, עכשיו כל מנהל לשכה יוכל לוודא: הגיעו, לא הגיעו, איזה טיפול קיבלו.
דמיטרי אפרצב: רשימה שלמה של דברים נוספים – ואוצ'רים, מקצועות רישוי, קידום העסקה, תוכנית קמ"ע (קליטת/קידום מדענים) – כפי שדיווחה השרה, סיימנו את הפרק המשמעותי ביותר בהיסטוריה של התוכנית.
דמיטרי אפרצב: התוכנית, וכל מי שנמצא בתוכנית כרגע ימשיכו לעבוד עד הסוף, אנחנו כרגע עובדים עם השותפים שלנו על שדרוג התוכנית לגבי החדשים.
דמיטרי אפרצב: תוכנית שפירא – תוכנית שהיא בעצם טרום תוכנית קמ"ע – נותנת פתרונות להרבה מאד מדענים, להרבה מאד אנשי מקצוע שקשורים לנושא.
דמיטרי אפרצב: תוכנית לאומית להשבת אקדמאים – תוכנית גדולה, שנבנתה ופותחה במשרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה עמד בראש הצוות שהכין את כל ההמלצות.
דמיטרי אפרצב: אנחנו שמחים, כי לשם כך פעלנו, שהתוכנית הזאת יצאה לדרך, ואנחנו מאחלים בהחלט הצלחה מרובה לשר החינוך, שכרגע לקח על עצמו להוביל את זה.
דמיטרי אפרצב: כך או אחרת, אנחנו מקדמים את הנושא של מאגר של 5000 אנשים שמתכוונים להגיע, אני משוכנע שקראתם בעיתונות לגבי הפעילות הזאת.
דמיטרי אפרצב: רק תוספת קטנה: אל תשכחו שזה פרי יוזמה ופעילות של משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: שם זה לא היה כתוב.
דמיטרי אפרצב: עולי אתיופיה – עולי אתיופיה, במשרד הקליטה, מקבלים דגש מיוחד.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להוסיף.
דמיטרי אפרצב: גם אני זכיתי להיות באתיופיה כסיור הכנה לקראת הגעת השרה.
דמיטרי אפרצב: אני נדהמתי, ואני רוצה להגיד שזה נכס בלתי רגיל למדינת ישראל.
דמיטרי אפרצב: אני לא מכיר קהילות שתוך פרקי זמן כל כך קצרים הצליחו לעשות כברת דרך כל כך ארוכה.
דמיטרי אפרצב: באמת, מדינת ישראל והחברה הישראלית לא יודעות להעריך מספיק את הגודל הרוחני והנפשי של הקהילה.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה כרגע להרחיב על זה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מעדיפים לא להרחיב בדיבורים, אלא להרחיב במעשים.
דמיטרי אפרצב: המשרד פועל במרכזי קליטה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, כשלמעשה הסוכנות היהודית היא קבלן ביצוע – מבצע את העבודה, את הקליטה עצמה – אנחנו פועלים ביישובי קבע, ב-22 יישובים, כאשר אנחנו מפעילים יוצאי עדה אתיופית באופן מוחלט.
דמיטרי אפרצב: הם אלה שמבצעים, הם אלה שקובעים, הם עושים את העבודה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו בהחלט גאים בכך שמנהל אגף קליטת עולי אתיופיה הוא בן העדה, ואנחנו מאד גאים במנהל הזה – דוד יאסו.
דמיטרי אפרצב: זו בהחלט הצלחה ואנחנו, כמובן, בכל הזדמנות פונים ומבקשים מכל משרד ממשלתי ומכל ארגון, לקחת את זה בחשבון.
דמיטרי אפרצב: יש אנשים טובים מאד, צריך לקדם אותם.
סופה לנדבר: אני חושבת שדימה, כאן אתה יכול להוסיף שהוא אתמול היה בצפת, והתפרסם איזשהו מאמר שקרי - - -
סופה לנדבר: לא, לא על משרד הקליטה, אבל על העובדים.
סופה לנדבר: כמה איש חיים שם, במרכזי קליטה?
דוד יאסו: בסך הכל במרכזי קליטה חיים כ-4000.
סופה לנדבר: לא, לא.
סופה לנדבר: שם, ספציפית.
דוד יאסו: ספציפית במירון יש לנו כמעט 200 נפש, אבל כאלה שמסוגלים לעבוד, סך הכל במירון, 85, אפס מובטלים, יש כ- 21 עובדים, והשאר לומדים עברית באולפן.
דוד יאסו: אותו דבר גם בכנען.
דוד יאסו: יש לנו מועמדים שיכולים לעבוד, כ-99, מתוכם עובדים 26, וכל השאר לומדים באולפן.
סופה לנדבר: זהו זה.
דמיטרי אפרצב: אוקי, חברים.
דמיטרי אפרצב: כמו שאמרתי, הנושא הזה הוא נושא חשוב, השותפים שלנו, הסוכנות היהודית, גם לא נותנים לנו - -
דוד יאסו: - - -
דמיטרי אפרצב: מה שנקרא: לנשום, אם אנחנו רוצים לנשום.
דמיטרי אפרצב: יש לנו קשר הדוק יומיומי, ואני חייב להגיד שמשרד הקליטה, על בסיס יומי, מתמודד עם השמצות של הקהילה הזו, עם שקרים, עם דברים פשוט איומים, ואנחנו בהחלט, בכל הזדמנות שיש לנו, מגנים את זה, ומשתדלים לעשות את המקסימום גם על מנת ליחצן את הקהילה.
דמיטרי אפרצב: לצורך העניין הזה רק לעוד נקודה אחת אני רוצה להתייחס, נקודה אחרונה, שחבר הכנסת מולה רצה להתעניין – אבל הוא הלך לטפל בעניינים אחרים.
דמיטרי אפרצב: העצמת מוסד ה"קייסים".
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה רואה בקייסים, במנהיגות הרוחנית של הקהילה, את עמוד השדרה והדבר החשוב ביותר.
סופה לנדבר: ופעלנו כדי שיקבלו אישור כקייסים.
דמיטרי אפרצב: השרה מתייעצת ופוגשת אותם על בסיס קבוע.
דמיטרי אפרצב: אני כמנכ"ל, בכל הזדמנות שיש לי מול משרדי ממשלה רלוונטיים לטיפול בעולי אתיופיה, מנסה לקדם את הנושא ולקדם את המוסד.
דמיטרי אפרצב: נושא של דיור כבר נאמר רבות, אני לא רוצה להוסיף.
דמיטרי אפרצב: חביב, אני מקווה שאתה תסלח לי.
דמיטרי אפרצב: המשרד עושה פעילות נמרצת, ואני חייב להגיד כאן דבר: הנושא של דיור ציבורי הוא נושא כאוב, הוא נושא בעייתי ומדברים עליו המון.
דמיטרי אפרצב: ושורש העניין כאן זה לא לדבר, אלא לעשות.
דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה, ביוזמה של השרה, חוץ מזה שמקדמים את זה בכל ישיבת ממשלה, פשוט הולך ועושה.
דמיטרי אפרצב: פשוט הולך ועושה, אנחנו מגלים הרבה שותפים, ואני חייב להגיד לכם שמאז הקדנציה, מעל 1200 דירות העולים קיבלו, במקום שכולם אמרו שאין דיור ציבורי.
דמיטרי אפרצב: והמגמה הזאת תימשך בצורה שקטה ובצורה יותר רעשנית, ואני אשמח שכל אחד יצטרף ליוזמות האלה גם בדיבורים, בעיקר במעשים.
דמיטרי אפרצב: אני מקווה מאד שנסיים את ה"קול קורא" ונקבל פתרונות מאד מעניינים ומעשיים.
דמיטרי אפרצב: חשוב להגיד שראש הממשלה מעורב, הנציג שלו יושב כאן, והוא על בסיס יומיומי עובד מול האגפים הרלוונטיים.
דמיטרי אפרצב: נושא רווחה הוא נושא חשוב, המשרד כאן עובד כרגולטור וכאוזן קשבת, וכמי שמנווט את עבודת משרד הרווחה בנושא.
דמיטרי אפרצב: אני רוצה לסיים את דבריי באמירה שהשרה גם סיימה אתה.
דמיטרי אפרצב: תסלחו לי אם זה לא – אולי זה לא מספיק פרלמנטרי, אני לא מנוסה בזה, אבל נורא חשוב להבין, שקליטת עולים זו לא בסטה פרטית של משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצב: אמנם משרד הקליטה הוא אחראי, זאת האג'נדה וזה הנושא שלו, אבל זאת משימה לאומית וזאת משימה של כל משרד ממשלתי.
דמיטרי אפרצב: כך אנחנו רואים את זה, כך אנחנו פועלים, כך אני מונחה על ידי השרה ומנחה את עובדי המשרד.
דמיטרי אפרצב: אנחנו, בימים אלה, מקיימים פגישות עם מנכ"לים במשרדי ממשלה אחרים, ואני שמח בהזדמנות זו גם לדווח לך שאנחנו מקבלים תשובות מאד חיוביות, ויכול להיות שבישיבת ועדת העלייה והקליטה הבאה, נוכל לדווח גם על הנושא הזה.
ליה שמטוב: אני מבקשת מאלי כהן, מנכ"ל מחלקת העלייה והקליטה - - -
דמיטרי אפרצב: רק שנייה.
דמיטרי אפרצב: יש לי בקשה.
דמיטרי אפרצב: אני פשוט רוצה לנצל הזדמנות, גברתי היושבת ראש.
דמיטרי אפרצב: אפשר?
דמיטרי אפרצב: עובדי המשרד – ואני מקווה שגם אחרים ישתתפו – רוצים לברך אותך לזה שנולדה לך נכדה.
סופה לנדבר: תודה דימה, תודה.
סופה לנדבר: (מחיאות כפיים באולם הוועדה).
ליה שמטוב: בבקשה, אלי כהן.
אלי כהן: גברתי היושבת ראש, גברתי השרה, חברים נכבדים, ידידי המנכ"ל.
אלי כהן: אני, ברשותך, רוצה קודם להצטרף לברכות לשרה לרגל הולדת הנכדה החדשה, אחות לאלכס.
אלי כהן: אני מאחל לך שיהיו לך מספיק נכדים ונינים, כמו שלאמא שלי.
אלי כהן: אני לא אגיד לך את המספר, אבל זה ייקח לך כמה שנים טובות.
אלי כהן: אני רוצה להציע הצעת חוק, שתרחיבי את הצעת החוק לחופשת לידה, ותחייבי סבתות לפחות ב-24 שעות חופשת לידה מרגע לידת הנכדה.
סופה לנדבר: זה בטוח.
קריאה: 24 שבועות.
קריאה: גם סבים.
אלי כהן: אז היינו מצליחים כאן.
אלי כהן: לעניין עצמו – אני חושב שזה לא דבר שהוא מצוי, לצערי הרב בחברה הישראלית, ובטח לא במשכן הזה בשנים האחרונות.
אלי כהן: אני חושב, היושבת ראש, שאת הצלחת להוביל הרבה מהלכים כאן, בתוך החדר הזה, ואני חושב שהדיווח של השרה מלמד, בדיוק, על התוצאות של חלק ממשאלות לבך, כפי שהעברת כאן.
אלי כהן: אני באתי לכאן באופן מיוחד היום כדי להגיד תודה לשרה ולמשרד הקליטה ולצוות שלה.
אלי כהן: אני חושב שהדיווח היום הוא דיווח, בלשון מליצית, עני.
אלי כהן: כי המציאות של העשייה, של המשרד, לטובת העלייה והקליטה, הוא דבר, ש-אני אומר לכם, אני 20 שנה בסוכנות היהודית – זה לציטוט – לא ראיתי פעילות מהסוג הזה.
סופה לנדבר: תודה אלי.
אלי כהן: אני רוצה לומר לכם שהיה לי הכבוד והעונג לארח את השרה בארץ ובעולם.
אלי כהן: והיא נכנסת לבתים, והיא פותחת פריז'ידרים – אם זה במרכז הקליטה של עולי אתיופיה, ואם זה עולי קווקז או עולי רוסיה או עולים ממקומות אחרים.
אלי כהן: ושואלת: מה אכלתם.
אלי כהן: ומסתכלת על הילדים, ונכנסת לשירותים – אם זה נקי – ומגיעה לאתיופיה והולכת שם בבוץ ומגיעה לבתים הכי רחוקים, כדי לראות איפה הם נמצאים ולגשר על הפער.
אלי כהן: וביחד עם הצוות המקצועי שלה, שמובילים אותו דימה והחברים שלי שנמצאים כאן, אני חושב שלא היינו יכולים לשמוע דיווח כזה היום, לולא המאמצים והמעורבות האישית, שחורגת מהמחויבות המיניסטריאלית, אלא יש בה מחויבות אמוציונאלית, רגשית, שראויה למלוא ההערכה.
אלי כהן: ואני חושב שזה לזכותם, ואני חושב שזה לזכות העובדים שהולכים אחריהם ומצליחים לעשות את העסק הזה.
אלי כהן: ולא בכדי זו השנה השנייה שיש עלייה בעלייה, שבעצם נותנת תוצאה ישירה של המאמצים שנעשים כאן.
אלי כהן: ואני מניח שיש עוד כמה דברים שלא נאמרו כאן לגבי עולי תימן ועולים אחרים, שיש פה אנשים שמעורבים בהם, ואני לא אפרט, אבל שהם הובילו לתוצאות מרשימות בהחלט, שמדינת ישראל יכולה להתגאות בהן.
אלי כהן: אני רוצה רק להוסיף דבר אחד: אני חושב שמה שמוצג כאן היום זה יותר מאשר דיווח.
אלי כהן: לדעתי, זה אתגר בפני מדינת ישראל וממשלת ישראל.
אלי כהן: מכיוון שאם העסק הזה, אם המשרד, ואני חושב שגם העם היהודי, שמיוצג על ידי הסוכנות היהודית, לא ימשיך ללוות את התהליך הזה – ואני חושב שגם היושב ראש אמר לשרה שהוא מחויב באופן מלא להמשך הפעילות הזאת בתחום הזה.
אלי כהן: נתן שרנסקי אמר את זה באופן פתוח, ושמעתי את זה גם ממנו וגם מהשרה, ואני חושב שזה גם בא לידי ביטוי – אני חושב שהאתגר הזה שמונח לפתחנו הוא שבשנה הבאה יהיה עוד גידול בעלייה, ולאחר מכן, כי אני רוצה לומר לכם: חבל שאנשי האוצר לא נמצאים פה, אבל אם הם כאן, אני רוצה לומר, שזה המפעל הכלכלי אולי הזול ביותר שעושה החברה הישראלית.
אלי כהן: כי התרומה – וזה משיחות עם סטנלי פישר, הנגיד, וגם עם אנשי האוצר – אני חושב שהתרומה של העולים לקידום החברה הישראלית והעלייה, הוא דבר שלא יסולא בפז.
אלי כהן: ולכן אני רוצה להודות, אנחנו נמשיך להיות שותפים, אנחנו מעריכים את היושרה ואת האינטגריטי ואת המחויבות ההדדית, ובמילה אחת, בעצם בשתי מילים: פשוט תודה רבה.
סופה לנדבר: תודה רבה לך.
ליה שמטוב: אנחנו פשוט חייבים לסיים.
ליה שמטוב: תודה רבה לשרת הקליטה, לסופה לנדבר - -
אברהם נגוסה: אני פשוט רוצה להגיד כמה מילים.
ליה שמטוב: לכל הצוות - -
אברהם נגוסה: רק דקה.
אברהם נגוסה: אני ממש - -
ליה שמטוב: אני לא יכולה.
ליה שמטוב: אי אפשר.
אברהם נגוסה: אני רוצה, באמת, לתת הערכה לשרת הקליטה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהיא שרת הקליטה הראשונה שביקרה באתיופיה, ללמוד ולראות מאיפה העולים באים.
אברהם נגוסה: אני חושב שעשית עבודה טובה, ויישר כוח.
אברהם נגוסה: היו לי כמה דברים להגיד, אבל אין זמן.
ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, קליטה ותפוצות, בנושא פרויקט התנ"ך העולמי ואיתנו אורחים נכבדים, שר התמ"ת בנימין בן אליעזר וגם שר התקשורת, משה כחלון והם הגיעו במיוחד לוועדה שלנו ואני יודעת שהשר בנימין בן אליעזר עמד בראש אירועים כאלה בסן-פטרבורג וגם לא רק השתתף ועמד בראש הפרויקט הזה, הוא גם לקח על עצמו תנופה גדולה לשלב את המפעל הזה בהמשך ובהמשך להקים את בית התנ"ך פה בארץ ואנחנו נקבל את הספרים בכל השפות שאנשים בכל העולם כתבו את פרקי התנ"ך בשפת האם שלהם.
ליה שמטוב: נמצא פה גם חבר הכנסת ושר התקשורת, משה כחלון, אני רוצה לתת להם את זכות הדיבור, כי הם צריכים עוד מעט לעזוב, עם ההתחייבויות שלהם.
ליה שמטוב: בבקשה, השר בן אליעזר.
בנימין בן-אליעזר: גברתי יושבת הראש, קודם כל אני מודה לך על הפתיח.
בנימין בן-אליעזר: אני חושב שהדיון הזה הוא אחד הדיונים הכי חשובים ואפשר לומר זה אולי אחד הדיונים הבודדים שיש סביבם קונצנזוס לאומי, אין פה עניין, ויכוח פוליטי ולשמחתי הגדולה אני לאט לאט גם מגלה שיש סביבם גם קונצנזוס עולמי וזה אולי הדבר הכי חשוב.
בנימין בן-אליעזר: אני מודה גם שאני בעברי הייתי כמעט שנתיים יושב-ראש בית התנ"ך, כך שאת הסוגיה הזאת אני מכיר ואני יודע, אבל בוודאי ובוודאי, ההופעה שלי בסן-פטרבורג גרמה לי לאיזה שהיא תדהמה ותדהמה חיובית, לראות את אותם מאות ואלפים מכל שכבות העם, מכל שכבות הציבור, באים כל אחד כדי להוסיף את הפסקה שלו בשפה הקירילית ולכתוב את התנ"ך.
בנימין בן-אליעזר: בראש המפעל הזה עמד אדם אחד, שבוודאי בגלל גילי הצעיר תזהו, הוא לפני 50 שנה נפגשנו בגולני ומאז הרבה לא ראיתי אותו ופתאום נפגשתי אתו, כאשר האיש הזה מכתת רגליו בכל קצוות העולם, ממדינה למדינה, משפה לשפה, וזה הגיע לפינות של מדינות שאתה גם לא שמעת עליהם ולא ראית אותם ואתה רואה את השמחה ואת ההתלהבות.
בנימין בן-אליעזר: איך רואים את זה?
בנימין בן-אליעזר: כאשר האיש הזה בא ומציג לך את אותן ערימות של ספרים, את ספרי התנ"ך כתובים או מצוירים בידי ילדים, בכל מיני, בשפות כמעט 100 שפות, הדבר הזה ללא צל של ספק, אחד הדברים המרשימים והגדולים והחשובים והחשובים ביותר.
בנימין בן-אליעזר: מאז, הכרתי את האיש, אני בעצם לקחתי על עצמי גם את המשימה, משום שלמרות שעמוס רולניק, שהוא נכנס עכשיו, אני קורא לו המטורף לדבר והפך את הנושא הזה למפעל חיים, ודאי ובוודאי האיש לא יכול לשאת את כל המטלה הזאת לבד, לקחתי על עצמי בהתנדבות לנסות ולסייע בידו, לאורך כל הדרך וחלקי היה גם בכך שהבאתי בעצם אותו לכל שרי הממשלה, בלי כחל וסרק ושכל שר בממשלה ישמע את הדבר הזה וייראה מהזווית שלו ומהפינה שלו מה הוא יכול לעזור, הן בהשתתפות, הן בתרומה והן בניצול קשריו, כדי לעזור לאיש הזה.
בנימין בן-אליעזר: צריך לזכור, אנחנו מדברים על בית התנ"ך.
בנימין בן-אליעזר: אנחנו מדברים בסיכומו של עניין על ארץ התנ"ך, שצריך לקום בה בית התנ"ך, ושם צריכים להיות מוצגים כל הכרכים שנכתבו בידי כמעט כל העולם.
בנימין בן-אליעזר: אני מקווה שיום בהיר אחד יבוא וגם נצליח להיכנס לארצות ערב, שגם הם יתרמו את שלהם, למה לא?
בנימין בן-אליעזר: אבל בינתיים, זה רץ בכל העולם והכונניות מתמלאות מיום ליום והמפעל הוא מפעל חיים אדיר ולכן צריך לעזור לו.