GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: בחודשיים הבאים הוא צרך פחות, הוא צרך רק 600 והוא קיבל מלא, אבל בעצם בחודשיים הקודמים הוא צרך רק 700 ונתנו לו לפי 800.
יואל חסון: אז יש גם דוגמאות הפוכות.
ליה שמטוב: אני מסכימה איתך אם מדובר עלי ועליך.
ליה שמטוב: אנחנו לא מקבלים הנחה.
ליה שמטוב: אנחנו משלמים לפי הצריכה.
ליה שמטוב: לגבי אלה שמקבלים הנחה, אם הם צרכו 800 וההערכה היתה 900 אז הם ישלמו עבור מאה את המאה אחוז.
ליה שמטוב: ופה יש בעיה.
ליה שמטוב: אם לא היתה הנחה אז אין שום ויכוח.
ליה שמטוב: יש בעיה אחרת לאנשים שהם באמת, או שהם מקבלים משכורת קטנה או שיש להם חובות.
ליה שמטוב: כל דבר כזה הוא משמעותי עבורם גם אם אתה אומר שבחודשיים מסוימים הם מקבלים פתאום לשלם עבור אלף ואחר כך כאשר באים רואים שהקריאה לא היתה נכונה, אז בעוד חודשיים הם ישלמו 500 שקל.
ליה שמטוב: אתה אומר פה הם כאילו מרוויחים.
ליה שמטוב: אבל כאשר הם משלמים את האלף אז זה משמעותי בשבילם.
ליה שמטוב: הם לא יודעים בדיוק והם לא מסתכלים כל יום על המונה.
ליה שמטוב: פה אני מדברת על אנשים שמגיעה להם הנחה.
ליה שמטוב: אני רוצה להגיד עוד משהו.
ליה שמטוב: הקשישים בדרך כלל, הצריכה שלהם, אני בדקתי, אחוז גדול מהם לא מגיע ל-400 קוט”ש.
יואל חסון: יש לי נתונים מדויקים.
יואל חסון: הם מגיעים ל-80% בממוצע מ-4800.
יואל חסון: זאת אומרת הרוב לא מפסיד.
ליה שמטוב: אז למה אנחנו מבקשים בכל זאת לבדוק את הנושא?
ליה שמטוב: כי הרוב הם באמת נהנים מההטבה.
ליה שמטוב: הם מגיעים ל-300, לפעמים 50, וזו הערכה רגילה והצריכה היא נכונה.
ליה שמטוב: אבל המקרים שהגיעו אלינו יצא כך שהם השתמשו ב-300 וקיבלו את ההנחה, השתמשו ב-500 וקיבלו את ההנחה, השתמשו ב-600 וקיבלו הנחה.
ליה שמטוב: ופתאום זה יצא אלף ומשהו.
ליה שמטוב: וכשמסתכלים, אז יכול להיות אם הייתם עושים הערכה רגילה לפני חודשיים אז במקום 500 שם היה 800 והוא היה נהנה.
ליה שמטוב: אז פה הוא לא צריך כבר בחשבון הבא לשלם עבור 300 את המאה אחוז.
מירב יוסף: אנחנו קבענו אמות מידה.
מירב יוסף: אני רוצה להתחיל מהתחלה.
מירב יוסף: דיברתם על הפריפריה.
מירב יוסף: הייתם שם וראיתם שיש בעיה כזאת?
ליה שמטוב: אני אגיד לך, אלי פשוט הגיעו פניות מהפריפריה.
מירב יוסף: ומה זה בבתי אבות?
ליה שמטוב: לא.לא. קשישים שגרים או בדירה סוציאלית או בדירה פרטית.
מירב יוסף: הקריאה הלא מדויקת קורית כתוצאה משני דברים.
מירב יוסף: אחד, שדופקים בדלת ואין תשובה.
מירב יוסף: וזה קורה בגלל צרכים מסוימים של החברה שבהם מחליטה שבחודש מסוים שתהיה הערכה.
מירב יוסף: לצרכן עצמו יש אפשרות להרים טלפון לחברת חשמל.
מירב יוסף: הערכות לא צריכות להיות.
מירב יוסף: כאשר אנחנו משנים משהו צריך להיות לזה הסבר.
מירב יוסף: משהו ברור ומדויק.
מירב יוסף: ברגע שיש הערכות לצרכן, אני מבינה שאם פונים אליכם אז זה במקרים מסוימים.
מירב יוסף: יש להם זכות להרים טלפון למוקד 103 לחברת החשמל ולבקש קריאת מונה.
מירב יוסף: במוקד מנחים אותם בדיוק מה לדרוש.
מירב יוסף: ואז נוצר מצב שבו החשבון שלהם יהיה מדויק וזה יאפשר להם לקבל את ההנחות כפי שהן מגיעות להם.
מירב יוסף: הם יצליחו לצמצם בעצמם את הבעיה.
ליה שמטוב: את צודקת מאה אחוז אבל לא כל הקשישים קוראים את המונה.
ליה שמטוב: אולי אלה שפנו אלי הם עריריים.
ליה שמטוב: לא לכולם יש משפחה.
ליה שמטוב: אם את מדברת על אנשים בריאים שהגיל הממוצע שלהם אינו שבעים פלוס אז אני מסכימה איתך.
ליה שמטוב: זה שאת אומרת שלא תמיד אפשר לקרוא את המונה כי הוא נמצא בדירה ואין גישה, גם עם זה אני מסכימה איתך.
ליה שמטוב: בדרך כלל בדירות סוציאליות ובבתים משותפים המונה נמצא בחוץ, בארון החשמל.
ליה שמטוב: הדוגמאות שאנחנו הבאנו והבדיקות שאנחנו ערכנו, אני עשיתי  בדיקה בעיר שלי אצל אנשים מבוגרים שאצלם הכול בסדר.
ליה שמטוב: יכול להיות שזה לא בסדר מבחינת הנתונים אבל הם גם לא מגיעים ל-800 קוט”ש.
ליה שמטוב: אבל אני רואה.
ליה שמטוב: כל חודשיים קריאה רגילה ותשימו לב כל חודשיים הערכה.
ליה שמטוב: קריאה רגילה והערכה לסירוגין.
יואל חסון: אני רוצה להבהיר שוב.
יואל חסון: כפי שאמרתי בהתחלה 85% מהמונים אנחנו קוראים במהלך השנה.
יואל חסון: זאת אומרת את רוב רובם של המונים אנחנו קוראים ורק 10%-15% הם בהערכה.
יואל חסון: זאת אומרת ברוב המקרים זה לא חשבון קריאה וחשבון הערכה.
יואל חסון: ברוב המקרים, יש לי פה דוגמאות, ברוב המקרים במשך שנה, יש כאלו שכל השנה יש להם קריאות ויש כאלו שיש להם 5 קריאות והערכה אחת מתוך 6. זה ברוב המקרים שיש הערכה אחת מתוך 6. עכשיו מדי פעם אנחנו עושים הערכות.
יואל חסון: כמו שאמרה מירב גם הערכות.
יואל חסון: יש לפעמים אנשים במילואים.
יואל חסון: אלה הם אנשים צעירים שהולכים למילואים.
יואל חסון: מדי פעם יש מחסור זמני יומי בכוח אדם.
יואל חסון: אז באותו רחוב לא קוראים ועושים פילוג וזה מה שאת דיברת שלא מגיעים למקום.
יואל חסון: דרך אגב באותם מקרים גם הלקוח מפוצה בחשבון בכמה שקלים, ב-4 שקלים על זה שלא הגענו וקראנו את המונה.
יואל חסון: עכשיו הלקוחות שאנחנו קוראים להם אצלנו הלקוחות בתעריף חברתי הם גרים עם אוכלוסייה רגילה.
יואל חסון: אין לנו מסלול מיוחד לגבייה.
יואל חסון: אנחנו קוראים אותם במסגרת המסלול הרגיל של הגבייה.
יואל חסון: עכשיו, להם כמו כל הלקוחות, גם להם לפעמים מתבצעת הערכה.
יואל חסון: כמו בכל סטטיסטיקה, כמו שאתם אתם הראיתם דוגמה של לקוח, יש לי פה כמה דוגמאות של לקוחות שהרוויחו.
יואל חסון: בהתחלה עשו להם הערכה גבוהה והם נהנו מכל ההטבה, מכל ה-400 קוט”ש, 800 קוט”ש בחודשיים, וחודשיים אחרי זה  הם צרכו הרבה פחות והם נהנו מלא.
יואל חסון: זאת אומרת הם קיבלו יותר ממה שהם היו זכאים אם היינו עושים להם קריאות רגילות.
יואל חסון: זאת אומרת הסטטיסטיקה עובדת לשני הכיוונים.
יואל חסון: עכשיו כפי שאמרה מירב אנחנו כותבים בחשבון החשמל גם בדף הראשון, ולקוחות שפונים זה לקוחות שמודעים לזכויות שלהם והם יודעים לחשב את החשבון שלהם.
יואל חסון: כל הפניות שהגיעו אלינו באו מלקוחות שקראו את החשבון היטב וגם חישבו אותו ועשו השוואה.
יואל חסון: זאת אומרת הלקוחות האלה סימן שהם קוראים  טוב את החשבון.
יואל חסון: ובחשבון כתוב בדף הראשון כתוב במפורש באותיות מוגדלות בהודעה הראשונה החשבון שלך נערך על פי הערכה.
יואל חסון: אנא תתקשר למוקד שירות 103 שיחת חינם מטלפון קווי ותמסור את פרטי הקריאה.
יואל חסון: עכשיו בדף הבא איפה שיש את פירוט הצריכות שמה יש עוד שורה שעוד פעם כתוב לו, החשבון נערך על פי הערכה.
יואל חסון: אנא תתקשר.
יואל חסון: זה אם הוא לא ראה בדף הראשון.
יואל חסון: אם הוא בדק את הצריכות אז הוא רואה את זה בולט גם בדף השני איפה שהן מפורטות.
יואל חסון: ועד עכשיו בעצם לא קיבלנו תלונות בנידון.
יואל חסון: כל לקוח שחושב שהוא נפגע שיתקשר אלינו.
יואל חסון: אנחנו יכולים לעשות לו תיקון רטרואקטיבי לשנה שלמה, ואם מגיע לו תיקון ואם הוא נפגע הוא יקבל את ההפרשים.
יואל חסון: כי אנחנו עושים תיקון שנה אחורה או יותר אפילו.
יואל חסון: מחלקים את הצריכות לפי ממוצע יומי ואז אם עשו לו הערכה ובאמת מגיע לו 4800 הוא יקבל את כל ה-4800 קוט”ש.
אלעד סון: על החוק שעבר בכנסת מטעם משרד הקליטה.
אלעד סון: היתה איזושהי פנייה מצד ביטוח לאומי?
מירב יוסף: דיברנו על זה עם הביטוח הלאומי להסביר להם.
מירב יוסף: דיברנו אל איזה תהליך מקנה לאנשים את הזכות הזאת.
מירב יוסף: יש את האפשרות לפנות אם יש בעיות.
מירב יוסף: זו בעיה שצפה.
אלעד סון: יש הסבר בכל מיני שפות?
יואל חסון: יש הסברים ברוסית, גם בערבית, אני לא יודע אם באמהרית.
אלעד סון: אפשר להפנות אותם לאינטרנט.
יואל חסון: השאלה אם האוכלוסייה הזאת משוטטת באינטרנט.
אלעד סון: יש את זה בשירות לאזרח.
שרה זילברשטיין: בסופו של דבר אם האוכלוסייה מודעת לזכויותיה אז זה היה טוב.
שרה זילברשטיין: אבל המצב הוא הפוך.
שרה זילברשטיין: יש לנו 150 אלף זכאים מתוך 700 אלף גמלאים.
שרה זילברשטיין: הבעיה היא בחוסר ידיעת הזכויות.
שרה זילברשטיין: והצד השני לא עושה מאמץ כדי שאנשים יממשו את הזכויות שלהם.
שרה זילברשטיין: זה לא רק נכון לגבי הביטוח הלאומי.
שרה זילברשטיין: זה נכון לגבי כולם.
שרה זילברשטיין: לקשישים האלה יש בעיות לא רק בתשלומי החשמל.
שרה זילברשטיין: זה נכון גם לגבי תשלומי המים.
שרה זילברשטיין: צריך להביא את הדברים לידיעתם לא רק באתרים.
שרה זילברשטיין: עם כל הכבוד לאתרים אנחנו יודעים שרק 25% מהאזרחים הותיקים משתמשים באינטרנט.
שרה זילברשטיין: גם אני מאמינה שאוכלוסיה חסרת יכולת כלכלית אין לה אינטרנט.
מירב יוסף: גם החוק, גם התקנות, גם אמות המידה עשו הכול כדי להגיע עד אותם קשישים.
מירב יוסף: אנחנו צריכים שיושיטו יד מהצד השני.
מירב יוסף: אפשר להביא את הסוס אל השוקת אבל אי אפשר להכריח אותו לשתות.
ליה שמטוב: אבל המשרדים האחרים גם כן צריכים לשתף פעולה.
ליה שמטוב: היתה לי שיחה עם שר התשתיות ואני הראיתי לו כמה דוגמאות.
ליה שמטוב: הסברתי לו.
ליה שמטוב: הוא באמת רוצה לעזור לאנשים.
ליה שמטוב: הוא אמר לי גם כן שבזמן הקרוב אתם תפעילו מונה חכם.
מירב יוסף: זה לא בקרוב אבל זו המדיניות.
יואל חסון: זה לא בשנים הקרובות.
יואל חסון: זו מדיניות לטווח ארוך.
ליה שמטוב: ולמה ?
ליה שמטוב: מה הבעיה?
יואל חסון: יש לנו 2.5 מיליון צרכנים והטכנולוגיה כל הזמן מתקדמת ומשתנה.
יואל חסון: להחליף את המונים ל-2.5 מיליון צרכנים זה פרויקט גדול למספר שנים לא מעט, לא קטן.
יואל חסון: בעתיד כמובן שזה יהיה אבל זה לא בתקופה הזאת שעכשיו אנחנו מדברים עליה.
אוריאל שניאור: כמה צרכנים זכאי הטבה יש?
יואל חסון: זכאי הטבה מהביטוח הלאומי יש 180 אלף זכאים.
יואל חסון: לצערנו רק 140 אלף מקבלים את ההטבה הזאת.
יואל חסון: זו אחת הבעיות שלנו שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים.
יואל חסון: אנחנו שלחנו להם הודעות ומיוזמתנו אנחנו שלחנו מכתב לכל אלו שלא מקבלים את ההנחה, למרות  שאנחנו לא מחויבים לעשות זאת, לא באמות המידה לעשות את זה.
יואל חסון: 99.9% חזרו מהדואר, לא ידוע.
יואל חסון: פנינו לביטוח הלאומי ואמרנו להם, תעזרו לנו ואנחנו עכשיו מנסים יחד עם הביטוח הלאומי לראות איך להגיע לאותם 40 אלף קשישים שלא מקבלים ולתת להם את ההנחה.
יואל חסון: כאשר הם יקבל את ההנחה הם יקבלו אותה רטרואקטיבית מ-2007, כולל ריבית שהיום היא מעל 3.5 אחוז לשנה.
ליה שמטוב: על הזכאים אני גם רציתי לדבר.
ליה שמטוב: אבל כדי לסיים עם המונים החכמים.
ליה שמטוב: אי אפשר לעשות פיילוט באוכלוסיה הזאת?
יואל חסון: מבחינת כדאיות, לצורך קריאת מונים המונה החכם הוא לא כדאי כלכלית.
יואל חסון: המונה החכם הוא כדאי מבחינת ניהול הביקוש, ניהול הצריכה ומה שמתלווה לצריכה, לא לצורך קריאת מונים.
יואל חסון: עד היום בכל העולם  הכי זול זה לשלוח אנשים לקרוא את המונה מדלת לדלת.
יואל חסון: כל התועלת במונה החכם זה לצורך התייעלות אנרגטית עם ניהול ביקוש,לא לצורך קריאת המונה.
יואל חסון: עכשיו הלקוחות האלה הם לקוחות מאוד קטנים.
יואל חסון: כשמתחילים ועושים פיילוט עושים את זה קודם על הלקוחות הגדולים.
יואל חסון: היום אנחנו בשלבים שאנחנו מתקינים מונים ללקוחות הגדולים שלנו.
יואל חסון: לאט לאט זה יורד.
יואל חסון: כפי שאמרתי זה לטווח ארוך שבסוף כל ה-2.5 מיליון לקוחות יהיו בסוף עם מונה חכם.
יואל חסון: אבל זה ייקח עוד הרבה שנים.
אוריאל שניאור: יש לי שאלה.
אוריאל שניאור: לקוח זכאי הטבה שלא פנה אליכם ובסוף השנה רואים שבצריכה שנתית הוא לא הגיע ל-4800 קוט”ש שהוא זכאי להם.
אוריאל שניאור: היו חודשים שהוא חויב והוא לא נכנס למסגרת ההטבה.
אוריאל שניאור: האם יש לכם אפשרות לקחת את החשבונות האלה ופשוט באופן אוטמטי לתת איזשהו החזר?
אוריאל שניאור: אתם חייבים שתהיה פנייה מצד הלקוח?
יואל חסון: לא. לפי החוק הלקוח מקבל הנחה על 50% מ-400 קוט”ש הראשונים בחודש.
אוריאל שניאור: כן אבל החוק לא מקוים בגלל שמחשבים את זה כל חודשיים.
יואל חסון: אם חודש אחד הוא צרך 200 קוט”ש בלבד, הוא קיבל הנחה מאה.
יואל חסון: בחודש הבא הוא יצרוך 1500, נגיד ובאותו חודש הוא הפעיל הרבה מזגנים אז לא משלימים לו את מה שהוא לא היה בחודש הקודם.
אוריאל שניאור: הייתי מסכים איתך במאה אחוז אם הייתם מקיימים את החוק היום.
אוריאל שניאור: אבל גם היום החישוב הוא דו חודשי.
אוריאל שניאור: אם אני בחודש הראשון צרכתי 500 קוט”ש ובחודש השני צרכתי 200 קוט”ש אני עדיין אקבל הנחה מלאה למרות שלפי החוק אני לא אמור לקבל.
אוריאל שניאור: אם ממילא אתם לא מקיימים את החוק אז בוא לא נתעלם.
יואל חסון: לא. זה לא אומר שאנחנו לא מקיימים את החוק.
יואל חסון: אנחנו מקיימים את החוק.
יואל חסון: כולם יודעים, הלקוח ידע שאת החשבון הוא מקבל כל חודשיים.
אוריאל שניאור: בסדר אבל לשון החוק מנוסחת לפי חודש וממילא המציאות היא כזו שלשון החוק כפי שהיא אם אנחנו הולכים באופן דקדקני היא לא מקוימת.
אוריאל שניאור: כי לצרכן מחושב לפי חודשיים ולא לפי חודש למרות שהמחוקק ידע שחשבונות החשמל הם ניתנים אחת לחודשיים.
אוריאל שניאור: הוא יכל לכתוב בחשבון החודשי  אבל הוא כתב פעם בחודש.
אוריאל שניאור: אז אני אומר אם אנחנו הולכים באופן דקדקני אז ממילא לשון החוק לא מקוימת וכמו שהמציאות כפתה שהחישוב יהיה דו חודשי אפשר באותו מנגנון לכפות את המציאות לחישוב שנתי של 4800 קוט”ש למי שלא הצליח להגיע לרמת הניצול או שהיו חודשים שבהם הוא לא נהנה מההטבה, ושוב הסיבה שהוא לא נהנה מההטבה, אם היינו מדברים על כך שהיתה קריאת מונים כל חודש בלי הערכות אז ממילא לא היתה שום ביקורת או שום טענה כלפיכם.
אוריאל שניאור: כי זה מה שהמחוקק קבע.
אוריאל שניאור: המחוקק רוצה לשנות.
אוריאל שניאור: לחשב לפי חישוב שנתי הוא יכול.
אוריאל שניאור: אבל ברגע שהוא קבע שהחישוב הוא חודשי אז זה כמו שאתה אומר, בסיס החישוב הוא חודשי.
אוריאל שניאור: אבל בגלל המציאות שבה כן נעשות הערכות לפחות בחלק מן המקרים גם אם בתשעים אחוז לא נעשות הערכות, אבל באותם מקרים שכן נעשות הערכות הצרכן יוצא נפגע רק כתוצאה משיטת החישוב.
אוריאל שניאור: יש מקרים, גם אם זה מקרה קיצוני, גם אם יש אחד כזה, גם אם יש פלוני אחד במדינת ישראל שהוא לא נהנה למה שהוא זכאי לו על פי דין לא בגלל שימוש שלו לא נכון, לא בגלל צריכה עודפת שלו, הוא עומד בדיוק במגבלות שהגביל אותו המחוקק בשימוש, ועדיין יוצא לו שהוא משלם על חלק מהחשבון שלא בהטבה, אני חושב שבגלל הנסיבות האלה אתם צריכים לבוא ולהגיד אוקיי, אז באותם 15% שיש הערכה ולא קריאה של מונה, את החשבונות האלה לפני משורת הדין קחו ותעשו חישוב במצטבר שנתי.
אוריאל שניאור: אם הבן אדם צרך 4900 קוט”ש אז את המאה הנוספים שישלם מלא.
אוריאל שניאור: אבל אם הוא צרך 4800 והמחוקק בסופו של יום מתכוון שהוא יצרוך בשנה 4800 קוט”ש.
יואל חסון: מה שאתה אומר, הכול אפשרי.
יואל חסון: צריך תכנון, אני צריך להשקיע משאבים לתכנן ולעשות תוכניות מחשב אבל אפשר לעשות הכל אם המחוקק והרשות יקבעו אמות מידה, יתקינו תקנות כמו שאתה אומר שצריך להיות על בסיס חישוב שנתי, תדע שבמקרים האלו של ההערכות יהיו מקרים, כמו שאני אראה לך אחרי זה דוגמה, שלקוחות יצטרכו להחזיר כי הם קיבלו יותר.
יואל חסון: כפי שאמרנו קודם יש כל מיני מקרים.
יואל חסון: אז אם נעשה תיקונים יהיו גם מקרים שהם יצטרכו להחזיר.
יואל חסון: הסטטיסטיקה עובדת שווה לשני הכיוונים.
ליה שמטוב: קודם כל, מה שהלקוח צרך הוא צריך לשלם.
ליה שמטוב: שוב, מי שלא מקבל הנחות והוא צרך פחות וקיבל חשבון על יותר, ואחר כך אחרי חודשיים צרך יותר וקיבל על חשבון פחות זה מתקזז.
ליה שמטוב: אבל אם קשיש שהוא צרך 600 קוט”ש והוא קיבל חיוב על 900 קוט”ש הוא ישלם עבור 800 קוט”ש ומאה נותרו לשלם.
ליה שמטוב: חודשיים אחר כך אם הוא צרך 300 קוט”ש אז הוא ישלם מה שהוא היה חייב.
ליה שמטוב: עכשיו אני לא מבקשת לשנות את התקציבים ולשנות את התוכנה.
ליה שמטוב: היום כמו שאתם אומרים במקרה שעשיתם חישוב לא נכון והלקוח צלצל למוקד והעיר את תשומת ליבכם אתם מתקנים את זה על המקום.
ליה שמטוב: בדיוק אותו דבר אנחנו מבקשים פה.
ליה שמטוב: שלקוח שצרך 2000 ומשהו כי היה חם מאוד ובכל החודשים לפני זה הוא צרך פחות אז מה הוא מקבל?
ליה שמטוב: הוא מקבל שהוא צרך 2000 קוט”ש.
ליה שמטוב: מתוכם 800 הוא מקבל הטבה של 50% ועל 1400 קוט”ש הוא צריך לשלם מלא.
ליה שמטוב: אם הייתם עושים כל חודש הערכה אז יכול להיות שלא היה יוצא לו 1400 קוט”ש.
ליה שמטוב: יכול להיות שהוא היה צריך לשלם עבור 1000 קוט”ש בלבד.
ליה שמטוב: אבל אם אי אפשר לחשב בדיוק, מה אנחנו מבקשים?
ליה שמטוב: במקרים כאלה תעשו את החישוב.
ליה שמטוב: עוד דבר.
ליה שמטוב: יש גם מקרים שלאחד מבני הזוג מגיעה הנחה בחשבון החשמל ואם בת הזוג עדיין לא בגיל פרישה אז גם הם מקבלים את ההטבה.
ליה שמטוב: במקרה ובת הזוג מגיעה כבר לגיל פרישה פתאום החשבון מסתבך.
ליה שמטוב: מורידים אותו מזכאות להטבה.
יואל חסון: לא. חברת החשמל נותנת את ההנחות כל חודש ב-20 לחודש.
יואל חסון: המחשב פה בירושלים.
יואל חסון: מקבלים אישור.
יואל חסון: מאכילים את המחשב שלנו בכל הזכאים להטבות.
יואל חסון: אנחנו בחשבון הקרוב שנערך לו כל מי שמופיע בקובץ מקבל את ההנחה.
יואל חסון: אם כפי שאת אומרת מורידים אותו מהקובץ מסיבה כלשהי זה הביטוח הלאומי, לא חברת חשמל.
יואל חסון: חברת חשמל נותנת לכל מי שמופיע בקובץ חוץ מאלו שאמרתי שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים זכאים ואין לנו את כתובותיהם.
יואל חסון: אם הוא כל הזמן קיבל הטבה ועכשיו הוא לא מקבל סימן שהביטוח הלאומי הוציא אותו מהרשימה.
יואל חסון: אז צריך לפנות לביטוח הלאומי.
יואל חסון: לא לחברת החשמל.
אוריאל שניאור: לא. אולי בגלל שזה זוג הם נותנים לו סימול אחר.
יואל חסון: לא. לא.
יואל חסון: לא. אין סימולים.
יואל חסון: מי שבקובץ, כולם באותו סימול.
יואל חסון: עכשיו יש מקרים שיש בני זוג, שניים באותה קטגוריה ורשום רק אחד.
יואל חסון: מבחינת צרכנות הוא מקבל רק פעם אחת הנחה אפילו אם גרים שם שני זכאים.
ליה שמטוב: בעל ואישה זה בסדר אבל אם הם קרובי משפחה?
יואל חסון: דירה יכולה לקבל פעם אחת הנחה.
יואל חסון: דירה לא יכולה לקבל פעמיים הנחה.
יואל חסון: אם יש שני אנשים מבוגרים שגרים שניהם בדירה ושניהם זכאים אז הדירה תקבל פעם אחת הנחה.
יואל חסון: זה החוק.
ליה שמטוב: הגיעה אלינו עוד פנייה על זה שקשיש לא קיבל את ההנחה למרות שהוא זכאי ואז כשבדקתי את זה התברר שרשום על שמו גם עסק שהיה לו כשהוא היה יותר צעיר.
ליה שמטוב: היום הוא מקבל השלמת הכנסה אבל משום מה היתה טעות בתעודת הזהות.
ליה שמטוב: העסק לא מקבל גם אם הוא מקבל השלמת הכנסה.
ליה שמטוב: בצריכה ביתית היתה טעות בתעודת זהות.
ליה שמטוב: ועכשיו שמחתי לשמוע שניתן לתקן את הטעות והוא יקבל את זה רטרואקטיבי.
יואל חסון: רטרואקטיבי משנת 2007 כולל ריבית.
ליה שמטוב: מי עוד רוצה להתייחס?
יואל חסון: אני רוצה להדגיש בכל הנושא הזה של סגירת פערים חברתיים, בהנחיה שאני הוצאתי לכל נציגי השירות וכל מנהלי המחלקות שעוסקים בזה ומינינו רפרנט בכל יחידה אצלנו, רפרנט מיוחד וגם אצלי במחלקה יש רפרנטית מיוחדת שהתפקיד שלה לטפל אישית במקרים האלו.
יואל חסון: יש לה קשר ישיר עם הביטוח הלאומי .
יואל חסון: ההנחיה היא ללכת לפי בית הלל.
יואל חסון: זאת אומרת אם כמו שאת אומרת הוא עזב דירה ולא העביר את הדירה החדשה על שמו, אפשר להתקשר, לתת לו רטרואקטיבית למרות שלפעמים לפי התקנון אם הוא לא העביר את הדירה על שמו אז הוא כביכול לא היה זכאי להנחה  בתקופה הזאת.
יואל חסון: ההנחיה שלנו לתת לו  על התקופה ההיא אם רואים שהוא מופיע במקום מגורים מסוים ברצף, להשאיר לו את הרצף.
יואל חסון: לא מנסים לחסוך את החודשיים האלה מאותם לקוחות שהם באמת נזקקים להנחה הזאת.
ליה שמטוב: דרך אגב איך אתם מזכים אם נניח הוא לא שילם כמה חודשים?
יואל חסון: אם למשל לקוחה עברה לגור עם הבת שלה וחשבון החשמל רשום על שם הבת שלה והיא לא העבירה את זה על שמה.
יואל חסון: אחרי חודשיים היא מתקשרת כי היא רואה שהיא לא קיבלה את ההנחה, היא אומרת, לא קיבלתי את ההנחה, למה לא קיבלתי את ההנחה?
יואל חסון: עברתי לגור עם הבת שלי.
יואל חסון: בסדר.
יואל חסון: אז אנחנו מתקנים את זה.
יואל חסון: למרות שבחודשיים האלו זה לא היה רשום על שמה אלא על שם הבת שלה.
יואל חסון: אנחנו פועלים על פי בית הלל.
יואל חסון: גם אם הבית רשום על שם הבת אז אנחנו אומרים לה החלפה צרכנית.
יואל חסון: בהחלפה צרכנית אנחנו מזכים אותה על חודשיים.
ליה שמטוב: ואם במקרה מה שאמרתי שהפרטים בתעודת הזהות לא נכונים.
ליה שמטוב: כל השנים האלה הוא שילם אלף שקל.
יואל חסון: אז אנחנו מזכים אותו רטרואקטיבית.
יואל חסון: הוא מקבל צ'ק.
יואל חסון: צ'ק או זיכוי בחשבון.
יואל חסון: אם זו הוראת קבע אז זה זיכוי בחשבון הבנק.
יואל חסון: אם זה סכום קטן אז זה מועבר לחשבון הבנק.
ליה שמטוב: אז אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.
ליה שמטוב: אם גרים שני אנשים בדירה, אחד מהם זכאי והשני לא זכאי.
ליה שמטוב: הדירה היא על שם מי שלא זכאי.
ליה שמטוב: אז איך אתם עושים את הפרוצדורה?
יואל חסון: אנחנו מבקשים ממנו לעשות החלפת שם צרכן, הוא עושה במקום החלפת שם צרכן.
יואל חסון: החלפת שם הצרכן היא על שם הזכאי.
יואל חסון: אז הוא יקבל את ההנחה.
יואל חסון: אנחנו לא בודקים מי גר בדירה.
יואל חסון: אם הוא זכאי על פי תעודת הזהות הוא יקבל את ההנחה.
יואל חסון: אם גרים איתו עוד אנשים אנחנו לא יודעים.
שרה זילברשטיין: העבודה של הביטוח הלאומי היא לאתר את הזכאים.
שרה זילברשטיין: אותם 40 אלף איש שזכאים וכתובתם אינם ידועה, צריכים לאתר אותם.
שרה זילברשטיין: בסופו של דבר מגיע להם כסף מ-2007.
ליה שמטוב: הוועדה מצטרפת לקריאה הזאת.
ליה שמטוב: אני מקווה שאנשים לא יצטרכו לחכות לשירות של 103 ושיקבלו שירות טוב מלכתחילה.
ליה שמטוב: גם ביטוח לאומי צריך להיות מעורב בעניין.
ליה שמטוב: הועדה לעלייה, קליטה ותפוצות מבקשת מחברת החשמל לחשב את הזכאות שנתית.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד התשתיות ולחברת החשמל לפעול בהקדם האפשרי למעבר לחישוב שנתי.
דני דנון: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לקליטת העלייה, קליטה ותפוצות, שמתקיימת היום בעיר נצרת עילית.
דני דנון: היום הוא יום לא פשוט לכולנו, כולנו עקבנו אחרי האירועים במהלך סוף השבוע, מקווים שזה יהיה היום האחרון למאבק באש בכרמל וזה משליך על כולנו, גם היום יש הלוויה בעיר שחלקנו, אני יודע שראש העיר ואני וליה, אנחנו נשתתף בהלוויה הזאת, ואנחנו באמת כולנו ברגעים אלו מוסרים קודם כל את תנחומינו למשפחות, ברכות לפצועים שמקווים שיחלימו במהרה וגם לכוחות שפועלים היום, הכבאים וכל כוחות ההצלה, שישמרו על עצמם ויצליחו להיאבק באש.
דני דנון: אנחנו בחרנו היום לקיים את הסיור פה ולא לקיים אותו בכנסת, מכיוון שאנחנו רוצים לומר לעיר ולראש העיר, אי-אפשר להתעלם מהנתון המדהים שנצרת עילית במקום הראשון במדינת ישראל בקליטת עלייה.
דני דנון: אנחנו קיבלנו נתונים עדכניים ודן הביא לנו נכונים לגבי פריסה בכל הארץ והעיר במקום הראשון בקליטת עלייה.
ליה שמטוב: אני חושבת שבני עייש.
דני דנון: בני עייש יכול להיות, אבל אני לא סופר את זה, כי מבחינת המספרים של 200 משפחות.
שמעון גבסו: יש עוד מושב אחד של 17 משפחות, שיש 11 משפחות עולות מברית המועצות, אבל הוא לא נחשב.
שמעון גבסו: מה שלא עיר – לא נחשב.
דני דנון: אני זוכר שאחרי נצרת עילית, העיר אשדוד במקום השני, עם 33% בערך.
דני דנון: אבל העובדה שנצרת עילית במקום הראשון זה דבר משמעותי.
דני דנון: כולנו מאמינים בקליטת עלייה, רוצים לראות עוד עולים, אבל בפועל אנחנו רואים שיש ערים שמבצעות את זה ויש ערים שרק מדברות על זה.
דני דנון: אני אגיד לכם באופן אישי, נדהמתי לראות נתונים לא מספיק טובים על קיבוצים היום, על יישובים ביהודה ושומרון, שאני יודע מידיעה אישית שרוצים לקלוט עולים ומוכנים לקלוט עולים, אבל כשמסתכלים על הנתונים – אין מספיק עולים ופה אני רוצה בפתח דבריי, קודם כל לברך את ראש העיר ואת העיר על הנתונים המדהימים שקיבלנו, שמדובר היום על כ- 42% עולים, לפי ההגדרות של עולים, שזה דבר שתמיד יש חילוקי דעות לגביו, משנת 89, אבל דובר על אחוז מדהים, שרובם הגדול יוצאי ברית-המועצות, אבל גם יש עולים מאתיופיה ומצרפת.
דני דנון: אנחנו מחר מקיימים דיון בכנסת לגבי העולים מצרפת.
שמעון גבסו: אנחנו נשמח, כמובן.
דני דנון: קודם כל, נבקש לצרף את ראש העיר, דנה, וגם את ראשי הערים קולטי העלייה, אתם מוזמנים קבועים לישיבות הוועדה.
דני דנון: הם יחליטו מתי הם באים ומתי לא.
דני דנון: מחר בשעה 10 בבוקר יש דיון בוועדה לגבי הקשיים של קליטת עולים מצרפת.
דני דנון: אני רוצה לבקש מראש העיר לפתוח ואחרי זה מטניה, שהיא מנהלת אגף קליטה וקהילה בעיריית נצרת עילית, יש לנו מצגת קצרה ואחרי זה נוכל לפתוח את הדיון.
דני דנון: בבקשה, אדוני, ראש העיר, חברי, מר שמעון גבסו.
שמעון גבסו: תודה רבה, ידידי.
שמעון גבסו: אני חייב לומר, הרבה לפני שהיית חבר כנסת ועוד הרבה לפני שהייתי ראש עיר, אני חושב שאנחנו חברים במהלך שנים ואני שמח שאתה בא לפה בתור יושב-ראש הוועדה ואני יכול לארח אותך בתור ראש עיר, ידידי, מר דני דנון, חברת הכנסת ליה שמטוב, ממלא מקומי, עדי ברקו, חבר המועצה גופמן, הוזמנו עוד חברי מועצה נוספים שיכול להיות שיגיעו, גב' זילברמן, נציג משרד החינוך, נציגי הרווחה וחברי הוועדה שהגיעו לכאן.
שמעון גבסו: נצרת עילית מאוד שמחה לארח את הוועדה, כמובן.
שמעון גבסו: אני אומר כמה דברים, כי את הנתונים המדויקים כמובן תעביר טניה.
שמעון גבסו: נצרת עילית היא העיר שקלטה הכי הרבה עלייה, באחוזים, במדינת ישראל.
שמעון גבסו: מדובר לפי הנתונים שלנו וגם כמו שאתה אומר יש פה חילוקי דעות כאלו ואחרים 48% מהאוכלוסייה הם עולים, משנות ה- 90 וצפונה.
שמעון גבסו: כש- 95% מתוכם, יוצאי ברית המועצות לשעבר.
שמעון גבסו: 95%.
שמעון גבסו: יש לנו גם מעט אתיופים ומעט יוצאי דרום אמריקה ומעט צרפתים וגם מארצות-הברית.
שמעון גבסו: כחלק מהתפישה שלי, אני אומר שיש חשיבות גדולה מאוד לקלוט עולים בנצרת עילית, מכל מיני מובנים.
שמעון גבסו: אנחנו יישוב, כ- 50,000 תושבים, עטופים פה ברבע מיליון תושבים ערביים ואני דוגל בייהוד הגליל ופועל כשליח של ממשלת ישראל לבצע את המשימה.
שמעון גבסו: היעד של נצרת עילית בהגדרות ממשלת ישראל להגיע ליישוב בן 100,000 תושבים בשנת 2020, ועם הפרויקטים שמונחים בפנינו, אנחנו נעמוד במשימה.
שמעון גבסו: מעבר לזה, נצרת עילית עושה פה שמיניות באוויר בשביל לקלוט משפחות, משפחות צעירות בעיקר, אני תכף אומר את עמדתי בנושא הזה.
שמעון גבסו: אני חושב שאת העיר הזאת צריך להצעיר, יש לנו בנצרת עילית כ- 20%, יותר נכון 19.7% אם נדייק, אנשים מעל גיל 65, שזה נתון כפול ממדינת ישראל, מהממוצע במדינת ישראל.
שמעון גבסו: חלילה, אין לנו שום כוונה לגרש מפה מישהו, יותר מזה, ההפך הוא הנכון, אנחנו נותנים את כל השירותים הדרושים, יחד עם זה, כמי שרואה לטווח ארוך, ואני בדרך-כלל רואה לטווח ארוך, על-מנת להצעיר את העיר הזו, אנחנו צריכים לעשות כמה פעולות וההנחיות שלנו הן לתת העדפה לקליטת משפחות צעירות עם ילדים וכך עשינו.
שמעון גבסו: אז כמובן, יש במדינת ישראל רגולאטור של הרווחה ושל החינוך הווה אומר מה אנחנו צריכים לתת בנושא רווחה, ומה אנחנו צריכים לתת בנושא חינוך.
שמעון גבסו: אני חוזר ואומר, זה מופיע כאחד הסעיפים בדיון.
שמעון גבסו: אני את ה- X של מדינת ישראל קובעת שצריך לתת לרווחה, אני נותן, וקצת יותר.
שמעון גבסו: בנושא חינוך, את ה- X שמדינת ישראל קובעת שצריך לתת, אני נותן, אבל הרבה יותר ואני רוצה שאנשים יגיעו לנצרת עילית כי החינוך הוא יותר טוב ולא בגלל שהרווחה יותר טובה.
שמעון גבסו: הרווחה תהיה רווחה סבירה, אבל החינוך יהיה חינוך מצוין.
שמעון גבסו: זאת הכוונה וזה דברים שלוקחים זמן, התהליכים האלה לוקחים זמן, אבל זאת תפישת העולם שלי ואני כמובן מביא אותה לידי ביטוי בנצרת עילית.
שמעון גבסו: שוב, תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, לכל החברים שהצטרפו, אני מודה לכולם.
שמעון גבסו: בבקשה, גב' טניה.
טניה מקרוב: בוקר טוב לכולם.
טניה מקרוב: אמנם כבר בעצם את המצגת שלי אתם כבר דיברתם על כל הנתונים שיש שם כמעט, חשוב לי פה, אמנם שמעון אמר, אבל חשוב לי לציין, השותפים שלי לכל העשייה של קליטת עלייה זה מנהלת הלשכה של משרד הקליטה, הגב' מאירה זילברמן והנציגה של הסוכנות, לודמילה שקולניקוב, אנחנו פה בעיר נצרת עילית, אנחנו אפילו לא מסתכלים מאיזה משרד אנחנו, אנחנו פועלים למטרה אחת.
טניה מקרוב: זה הנתונים שכעיקרון כבר דיברתם על כך, ותמיד אנחנו עם ראש העיר קצת מתווכחים, כי כשאומרים על 77% עלייה ובירוק אתם רואים שזה עלייה מברית המועצות, אנחנו לפעמים מתווכחים, כי למשל אלכס גופמן, שהוא הגיע בשנות ה- 70 ויש סגן ראש העיר וגב' ליה גם תושבת העיר, הגעתם בשנות ה- 70, אז אנחנו אומרים שכאשר אומרים עלייה, תלוי לאיזה שנה מסתכלים.
שמעון גבסו: אנחנו מדברים פה על שנת 90.
טניה מקרוב: כן, כן.
טניה מקרוב: משנות ה- 70, אז יש פה 70% אולי דוברי רוסית.