GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד בריקסטון: אבל, אין בכוונתו לפתוח במבצע מיוחד משלנו, אלא לכוון את הכספים האלה לפעילות של קרן קיימת ושל הסוכנות היהודית, גופים שאנחנו כמובן יותר ממחוברים אליהם.
דוד בריקסטון: אין כאן כוונה להתחרות, אלא באמת לעזור.
דוד בריקסטון: כמובן שהגוף העיקרי שלנו בתפוצות הוא הגופים הם הפדרציות הציוניות.
דוד בריקסטון: הם לא חיכו לנו, הם כבר יצאו לדרך.
דוד בריקסטון: הוזכרה כבר אוסטרליה, התנועה האמריקאית הציונית בארצות-הברית, הפדרציה הציונית באנגלייה.
דוד בריקסטון: הם מייד יצאו עם מבצעים, עם בקשה לחבריהם לתרום.
דוד בריקסטון: שוב, לא להתחרות עם הקמפיינים האחרים, אלא במקרה זה גם דרך קרן היסוד.
דוד בריקסטון: דני, אתה אמרת שאפשר להסתדר בארץ בלי התרומות האלה, וזה בהחלט נכון.
דוד בריקסטון: אני באמת רואה את זה כהזדמנות לחינוך ציוני בתפוצות שאסור לנו לפספס.
דוד בריקסטון: אני מתכוון לפנות כאן גם לאפי על מנת לראות אילו חומרים נוכל להוציא יחד, ולנצל את ההזדמנות הזאת לחדד ולחזק ולהעמיק את הקשר בין יהודי התפוצות לארץ-ישראל, לקרקע ולאדמה עצמה.
דוד בריקסטון: כמובן שקק"ל הוא תמיד נושא מאוד מאוד חשוב ליהודי התפוצות.
דוד בריקסטון: עכשיו באמת נוכל לנצל את זה, ולהעביר את המסר גם לדור הצעיר ולדור ההמשך.
דני דנון: תודה רבה דוד בריקסטון.
דני דנון: אני רוצה לבקש ממזכ"ל הסוכנות, מג'וש שוורץ, להתייחס, בבקשה.
ג'וש שוורץ: אדוני היושב ראש, תודה.
ג'וש שוורץ: אני מודה לך על ההזדמנות לבוא ולספר על תרומת הסוכנות לעניין הזה.
ג'וש שוורץ: מייד עם תחילת המשבר בשבוע שעבר, פנינו לשותפים שלנו בחוץ-לארץ, למגביות, ובראשן קרן היסוד שהנציג שלה נמצא פה איתנו, ויחד עם הפדרציות היהודיות בצפון אמריקה, וביקשנו מהמגביות והקהילות להתגייס למען הסיוע.
ג'וש שוורץ: אנחנו פועלים בשני מישורים.
ג'וש שוורץ: המישור הראשון והמיידי זה הפוגות, ופעילות לילדים ונוער.
ג'וש שוורץ: כבר ביום שישי התחלנו עם הפעילות.
ג'וש שוורץ: אנחנו עושים פעילות גם באזור, וגם מחוץ לו.
ג'וש שוורץ: היום, למשל, אנחנו מוציאים 1,300 ילדים מכל היישובים שבכרמל, יהודים וגם דרוזים, ליום כייף בתל-אביב.
ג'וש שוורץ: אנחנו נמשיך עם הפעילות הזו בימים הקרובים, ואנחנו נציע לכל בני הנוער והצעירים באזור הנפגע לצאת להפוגה יחד עם הסוכנות היהודית.
ג'וש שוורץ: אנחנו גם נמשיך את הפעילות בתוך המתנ"סים, ובתוך היישובים עצמם לילדים שלא יוצאים.
ג'וש שוורץ: המישור השני הוא הקרן לנפגע טרור של הסוכנות היהודית.
ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן נפעיל את הקרן.
ג'וש שוורץ: לא בימי השבעה כי אנחנו לא נכנסים.
ג'וש שוורץ: זו קרן שהיא משלימה לצורכי המדינה.
ג'וש שוורץ: ניתן לקבל עד 100,000 שקל בהשלמה לדברים שהממשלה לא נותנת.
ג'וש שוורץ: הכול כמובן נעשה בהתייעצות עם גורמי רווחה של הרשות המקומית.
דני דנון: האם נפגעי אסון האוטובוס נכללים בפעולות הקרן?
ג'וש שוורץ: אנחנו מקווים שנצליח לכלול אותם.
ג'וש שוורץ: כמובן בוודאי שנפגעי כוחות הביטחון כן.
ג'וש שוורץ: אלו שני המישורים העיקריים שאנחנו פועלים בהם כרגע.
ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן מתאמים את כל מה שאנחנו עושים עם רח"ל – רשות החירום הלאומית.
ג'וש שוורץ: כמובן שאנחנו נתייעץ עם הממשלה ועם הקהילות לגבי איזה סוג סיוע נוכל לספק בהמשך.
דני דנון: האם היתה לכם פנייה למגבית לגופים בחוץ לארץ?
ג'וש שוורץ: כן, אנחנו פנינו כבר בשבוע שעבר גם לפדרציות היהודיות בצפון אמריקה – לשעבר ה-UJC – וגם לקרן היסוד שהם הזרועות של הסוכנות לגיוס כספים בחוץ לארץ.
ג'וש שוורץ: כמובן שהסוכנות לא מגייסת בעצמה, ולכן פנינו לשותפים שלנו, למגביות, וביקשנו מהם להתגייס למען העניין הזה.
דני דנון: האם ישנם עוד נציגים שרוצים להתייחס?
דני דנון: נציג משרד החוץ, בבקשה.
שמואל בן שמואל: אני מחטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ.
שמואל בן שמואל: קודם כל, הערה מקדמית.
שמואל בן שמואל: עיקר הפעילות של משרד החוץ מרגע שהתחילה השריפה בכרמל, היתה כמובן סיוע מסיבי לתיאום הפעילויות בחוץ-לארץ בכל הקשור להבאת מטוסי כיבוי, וחומרי כיבוי מחוץ-לארץ.
שמואל בן שמואל: משרד החוץ היה שחקן מרכזי בנושא.
שמואל בן שמואל: במקביל, אנחנו הכנו תוכנית פעולה שהיא תוכנית פעולה שלא תעסוק רק בטווח הקצר, אלא תחל בטווח הקצר ותימשך לטווח הארוך לנוכח העובדה שאנחנו מודעים לכך שיש בהתחלה נטייה להתגייסות, והתגייסות לפעמים גם לא מתואמת – גם לזה אני רוצה להתייחס – ואחר כך דעיכה.
שמואל בן שמואל: התוכנית הזאת שמחכה עדיין לאישור - כנראה תאושר היום - מבוססת על העקרונות הבאים.
שמואל בן שמואל: קודם כל, חיבור בין קהילות יהודיות לבין ישובים שנפגעו במתכונת של אימוץ ישיר של ישובים שנפגעו על ידי קהילה או מספר קהילות יהודיות, בדומה פחות או יותר לפרויקט של 2000 של הפדרציות בארצות-הברית, כשהרעיון הוא שוב הפעם פיתוח פעילות וסיוע לטווח ארוך.
שמואל בן שמואל: קהילה, קהילות, ארגונים, יאמצו קהילה, ויעבדו איתם לטווח ארוך בתחומים שונים: שיקום בתים, מרכזי תרבות, השקעות בתעשייה, עסקים מקומיים, חיבור משלחות בני נוער לסיוע בשיקום הכרמל וגו'.
שמואל בן שמואל: כמו כן, חיבור נוסף של קהילות יהודיות וקהלים נוצרים תומכי ישראל לארגונים המרכזיים הפעילים בארץ בנושא: קק"ל, שירותי הכבאות, רשות הטבע והגנים, לבדיקת יכולות וסיוע.
שמואל בן שמואל: כגון: רכישת כבאיות, אמצעי כיבוי והצלה אחרים, תרומות לפרויקטים לשיקום היערות, ומעורבות פיזית בשיקום, בעיקר על ידי בני נוער יהודיים.
שמואל בן שמואל: וכן, חיבור קהילות יהודיות לשירות בתי הסוהר, שירותי הכבאות, לאימוץ משפחות נפגעי השריפה, ואולי לאימוץ תחנות כיבוי.
שמואל בן שמואל: דרכי הפעולה המרכזיות שאנחנו נתניע ממש בקרוב הן: ראשית, התקשרות לארגונים יהודים מרכזיים, כמו ארגון הגג של הפדרציה שאנחנו כבר בקשר איתם כמובן, ועידת הנשיאים, ארגון הג'וינט שמתמחה בפעולות סיוע ושיקום, World Jewish Congress , וכן קהילות מרכזיות כגון: אוסטרליה, צרפת, בריטניה וקנדה.
שמואל בן שמואל: וכן, התקשרות לארגונים המובילים בתחום שיגור צעירים ארצה – זה לטווח היותר ארוך – כמו: תגלית, מסע, וארגונים נוספים ששולחים משלחות צעירים כדי לכוון את הפעילות שלהם בשנה הקרובה ובשנתיים הקרובות לכיוון הזה.
שמואל בן שמואל: זה לא רק לצרכים של השיקום עצמו, אלא גם יותר לצרכים של פיתוח זהות בין בני הנוער לארץ.
שמואל בן שמואל: כמו כן, התקשרות לארגונים נוצרים ידידי ישראל.
שמואל בן שמואל: אלו בעיקר ארגונים אוונגליסטים שכבר פונים אלינו בבקשה לסיוע כדי לבנות תוכניות סיוע בכספים, ועל פי אותם עקרונות.
שמואל בן שמואל: אני רוצה לסכם, ברשותך, שכל הפעולה הזאת צריכה להיות כמובן פעולה מתואמת.
שמואל בן שמואל: הפעולה הזו תהיה מתואמת, כמובן בעיקר מול הסוכנות ומול הגורמים בארץ שאחראים לשיקום: קק"ל, שירותי הכבאות וכו', כדי למנוע מצב שמרוב רצון טוב - - -
דני דנון: שמואל, ברור שיהיה תיאום.
דני דנון: יש רשות מתאמת, וגם אנחנו פה כדי לתאם.
דני דנון: השאלה שלי היא, מה משרד החוץ עושה חוץ מהתיאום?
שמואל בן שמואל: משרד החוץ מתניע את התוכנית הזאת לא כתיאום, אלא כתוכנית אופרטיבית שמתבססת על כך שהנציגים שלנו בחוץ-לארץ פונים ויפנו לקהילות הרלוונטיות.
שמואל בן שמואל: אנחנו בקשר עם הקהילות הרלוונטיות, ועם נציגי הארגונים.
שמואל בן שמואל: אנחנו מתכננים מפגש של כל נציגי הארגונים היהודיים בארץ להצגת התוכנית ולפעילות, ואנחנו מקיימים כבר שיחות עם הארגונים הנוצריים והאחרים להתנעה.
שמואל בן שמואל: זו התוכנית, זו הפלטפורמה, ואלו יהיו דרכי הביצוע.
שמואל בן שמואל: הדבר החשוב הוא שזו תהיה תוכנית לטווח ארוך, כי תוכניות לטווח קצר זה יפה, אבל, זה נגמר מהר.
דני דנון: בבקשה, גברתי תציגי את עצמך.
איילת זליג-טישלר: אני איילת זליג טישלר מהוועד היהודי האמריקאני -  AJC      	אני רק רציתי לציין שה-AJC גייס סכום ראשוני של 100,000 דולר ובימים הקרובים נוציא הודעה למה זה הולך לשמש, וכמובן על גיוס סכום נוסף – אני מקווה – שישמש להצלת הצפון.
דני דנון: אדוני המנכ"ל, האם רצית להוסיף משהו?
גרג מייזל: לא.
דני דנון: אם כך, אני רוצה לסכם את הישיבה.
דני דנון: הוועדה מבינה את החשיבות של השיקום המיידי.
דני דנון: אנחנו רואים את הפנייה ליהדות העולם כנכס שלנו לא רק בהיבט הכלכלי, אלא גם בהיבט החינוכי ובהיבט הציוני.
דני דנון: אנחנו נפעל לתיאום בין הגופים השונים בשיתוף ממשלת ישראל.
דני דנון: אנחנו נקיים ישיבת מעקב עוד 14 יום יחד עם כל הנציגים.
דני דנון: חלק מהגופים לא יכלו להגיע היום כי הם נמצאים בשטח על מנת לאמוד את הנזקים שלהם.
דני דנון: אנחנו מודים ומברכים על מה ששמענו פה, על היוזמות של קרן היסוד לתרומות, קק"ל – מיליון דולר מארצות הברית.
דני דנון: אני בטוח שהסכומים שאנחנו שומעים היום זה רק ההתחלה.
דני דנון: חשוב לנו – ופה אני גם פונה למשרד החוץ – שתהיה פנייה לקהילות היהודיות להירתם ולסייע במאמצים לשיקום הכרמל.
דני דנון: מעבר להיבט הכספי, יש פה היבט חינוכי ממדרגה ראשונה.
דני דנון: אנחנו ועדה שאמונה גם על התפוצות, ובדיונים קודמים דנו על סיוע לתפוצות.
דני דנון: חלק מההדדיות בינינו הוא שבשעת צרה ומצוקה אנחנו פונים לאחינו ולאחיותינו בתפוצות ומבקשים מהם לבוא וליטול חלק בסיוע, בשיקום.
דני דנון: דנה, הוועדה תקיים פה ישיבת מעקב תוך 14 יום יחד עם נציגי הממשלה לאחר שיהיו אומדנים של העלויות ושל הצרכים.
דני דנון: זה לא עניין שקשור אליכם כי אתם הגופים שנותנים.
דני דנון: אבל, ישנם גופים שנמצאים כרגע בשטח ועושים את אומדנים של העלויות, ואז נוכל לראות איפה כל אחד מהגופים מתמקד בתחום שלו.
דני דנון: אני רוצה להודות לכם שהגעתם בהתראה של מספר שעות.
דוד בריקסטון: הצעה או בקשה לסיכום.
דוד בריקסטון: אולי זה היה מאוד עוזר לנו אילו ראש הממשלה היה מוציא איזושהי הכרזה באמצעות וידיאו או משהו כזה עם מסר ליהודי התפוצות.
דוד בריקסטון: כולנו עומדים בקשר איתם, ומשהו רשמי מראש הממשלה אולי היה מסייע לנו במאמצים שלנו.
דני דנון: אני אעביר לו את  המסר הזה.
דני דנון: הוא ידבר במליאה עוד עשר דקות על השריפה.
דני דנון: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא חשוב מאוד והוא קליטת עולי צרפת.
דני דנון: בפתח הישיבה אני אומר שכולנו מברכים ומכירים בחשיבות של העלייה מצרפת.
דני דנון: זוהי עלייה ציונית ואיכותית.
דני דנון: מדובר בעלייה שנעשית מבחירה, ולא ממצוקה.
דני דנון: מתוקף תפקידי השונים, הייתי פעמים רבות בצרפת, וראיתי את האנשים לפני שהם עולים לארץ, ולאחר שהם עולים.
דני דנון: אני אכן רואה אותם משתלבים בחברה/     	חבר הכנסת בן סימון, בוקר טוב.
דני דנון: האם אתה גם עולה מצרפת?
דניאל בן-סימון: מדרום צרפת.
דני דנון: אני רוצה לומר שזימנו את הישיבה בגלל בקשות שונות של נציגים שונים שהרגישו שיש בעיות בקליטת העולים מצרפת, וביחס שהם מקבלים ממשרד הקליטה.
דני דנון: ההרגשה שלהם היא שמקצצים ומורידים, ולאט לאט כל נושא של רכזי קליטה דוברי השפה הצרפתית לא קיים.
דני דנון: הזמנו לכאן נציגים של השלטון המקומי.
דני דנון: נמצא איתנו שמעון גפסו ראש עיריית נצרת עילית.
דני דנון: אדוני, אתמול הוועדה סיירה בעיר שלך, והתרשמה מהפעילות שלכם.
דני דנון: יש גם רצון מצד ערים נוספות לקלוט עוד עולים.
דני דנון: בישיבה זו אנחנו רוצים לדעת מה הם הקולות שעולים מהשטח, ואני רוצה לשמוע דווקא את אלה שהם מייצגים את השטח, את רכזי הקליטה, או אלה שהיו בעבר רכזי קליטה, או כאלה שהם עולים חדשים שנתקלים בבעייתיות שקיימת היום במערכת.
דני דנון: אני אבקש מהדוברים להיות קצרים בדבריהם, ולהציג את עצמם לפרוטוקול.
דני דנון: קודם כל, אני רוצה לשמוע את נציגי המשרד לקליטת עלייה.
דני דנון: שפרה קירשנבאום היא סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים.
דני דנון: אני רוצה לדעת האם אתם מכירים את הבעייתיות.
דני דנון: מידע אישי אני יודע שבסוף השנה, או תוך מספר שבועות, הולך להיות קיצוץ רוחבי של רכזי קליטה דוברי שפה צרפתית במספר ערים.
פניה קירשנבאום: כמובן שהנושא ידוע לנו.
פניה קירשנבאום: שישה מחזורים של עלייה קהילתית פעלו במשרד הקליטה כשפטריסיה חבבו ניהלה את זה.
פניה קירשנבאום: בשנת 2010 בגלל אילוצי תקציב, הוחלט על תוכנית שלוקחת את כל העקרונות של עלייה קהילתית ומשנה למעשה את תפעול התוכנית.
פניה קירשנבאום: אנחנו יצאנו עם התוכנית יחסית מאוחר.
פניה קירשנבאום: קראנו לה עידוד עלייה 2010.
פניה קירשנבאום: היה לנו תקציב ל-400 מכסות, כאשר לעלייה מצרפת הוקצו 130.
דני דנון: מה זה "מכסות"?
דני דנון: האם זה לא לפי רכזי קליטה?
פניה קירשנבאום: עקרונות התוכנית הם שיש ישובים, מכסות, ופרויקטור.
פניה קירשנבאום: יש כמות מסוימת של עולים שפרויקטור אמור ללוות.
דני דנון: תעשי לי את החשבון הזה.
דני דנון: אמרת X מכסות, כמה תקנים זה היה בפועל?
פניה קירשנבאום: עד עכשיו עבדו עשרה פרויקטורים.
פניה קירשנבאום: מה שקורה לקראת שנת 2011 הוא שיהיו שישה, כאשר אנחנו הורדנו בערים המרכזיות: נתניה, אשדוד וירושלים, משניים לאחד.
פניה קירשנבאום: זה גם על פי כמות העולים שהגיעו לאותו יישוב.
פניה קירשנבאום: כולם יודעים, ואני חושבת שגם הסוכנות תעיד על כך, שכמות העולים ירדה.
פניה קירשנבאום: כל מי שעובד בעידוד עלייה יודע שמספר העולים יורד.
פניה קירשנבאום: מבחינת המשרד, הפרויקטור היה פר פרויקט - קבוצת עולים, משפחות עם ילדים, כאשר יש לזה גם תקציב לחינוך, לחברה.
פניה קירשנבאום: הפרויקטור אמור לעבוד עם קבוצת העולים הזאת.
פניה קירשנבאום: זה לא בא להחליף עובדים דוברי שפה במשרד, וזה לא עוד תקנים.
פניה קירשנבאום: מה שקורה כרגע הוא שישה פרויקטורים לשנת 2011.
פניה קירשנבאום: אנחנו הודענו לרשויות על אלה שמסיימים את עבודתם.
פניה קירשנבאום: מה זה מסיימים?
פניה קירשנבאום: מבחינתנו, אם הרשות רצתה ויכלה להמשיך להעסיק אותם, אנחנו לא מנענו את זה.
פניה קירשנבאום: לפי המכסות, לפי כמות העולים שהגיעו ליישוב - - -
דני דנון: האם זה עבד על matching ב-2010?
פניה קירשנבאום: זה לא עבד על matching, רק השתתפות של המשרד.
פניה קירשנבאום: בסופו של דבר, אנחנו הארכנו את הוראת השעה להגעות עד אפריל 2011, כאשר המכסה של עולים מצרפת עדיין לא מולאה.
דני דנון: מספרי בעלייה יורדים אצל כולם, גם אצל הרוסים, וגם אצל הצרפתים.
דני דנון: אנחנו רואים את המספרים.
דני דנון: השאלה שלי היא האם רק אצל הצרפתים יש את הקיצוץ הזה?
פניה קירשנבאום: גם לדוברי אנגלית.
פניה קירשנבאום: אגב, גם לדוברי רוסית קיצצנו.
פניה קירשנבאום: יש לנו מפתח.
פניה קירשנבאום: זה היה גם תלוי האם באותה לשכה או באותו מקום יש דובר שפה, האם יש לשכה בקרבת מקום, והאם יש עולים.
פניה קירשנבאום: לא יכולנו, לא התאפשר לנו לפתוח את זה – אם בכלל – לכלל העולים שהגיעו לאותו ישוב.
פניה קירשנבאום: הפרויקטורים הם צמודי פרויקט.
פניה קירשנבאום: זה הבסיס והנתון.
פניה קירשנבאום: הנתון הקובע הוא כמות העולים שהגיעו לאותו פרויקט.
דני דנון: כמה זמן עבד הפרויקט הזה?
פטריסיה חבבו: פרויקט עלייה קליטה שניהלתי אותו עבד שבע שנים – מ-2004 עד 2009.
פטריסיה חבבו: מדובר בשבעה מחזורים.
פטריסיה חבבו: 1,500 משפחות עלו מצרפת.
פטריסיה חבבו: מ-2004 עד 2007 כ-300 משפחות כל שנה, ב-2008 הרגשנו ירידה - 230 משפחות עלו.
פטריסיה חבבו: ב-2009 היתה יותר ירידה, 175 משפחות.
פטריסיה חבבו: אנחנו העסקנו כעשרה פרויקטורים בממוצע באחוזי משרה שונים.
דני דנון: הצטרף אלינו מנכ"ל המשרד לקליטת עלייה.
דני דנון: אבל, לפני שנשמע אותו, אני מבקש לשמוע את אחד מהאנשים שעבד בפרויקט, או שעדיין עובד.
דני דנון: אנחנו נשמע את דוד אואקי שהוא פרויקטור עלייה בירושלים.
דני דנון: תציג, בבקשה, בתחילת דבריך האם עבדת או שאת עדיין עובד בפרויקט.
דוד אזולאי: בשנת 2006 הצטרפתי לפרויקט כפרויקטור עלייה קהילתית.
דוד אזולאי: לפני כן היה איתי עוד פרויקטור בשם עמנואל שיבר.
דוד אזולאי: עבדנו יחד באופן מלא עד לשנת 2009, ואז הוחלט לקצץ את התקן של פרויקטורים.
דוד אזולאי: נושא הליווי הוא הלב של קליטת עלייה, והוא באמת חשוב מאוד.
דוד אזולאי: אנחנו תמיד דאגנו שבכל משפחה ומשפחה יהיה ליווי פרטני.
דוד אזולאי: יש פה כמה עולים שהגיעו במסגרת עלייה קהילתית.
דוד אזולאי: אנחנו תמיד עבדנו כדי שהם יוכלו להיקלט בצורה טובה.
דוד אזולאי: לגבי ירושלים – הגיעו כ-365 בתי אב, 1,365 נפשות.
דוד אזולאי: צריך להבין שיותר מ-200 נפשות הם עולים משכילים בעלי תואר אקדמי.
דוד אזולאי: אנחנו דאגנו לכך שיהיה ליווי בנושא הכרת תארים, גם בנושא מקצועות רישוי.
דני דנון: מה יקרה אם לא יהיה רכז?
דוד אזולאי: מה שיקרה הוא שהם יצטרכו לטפל לבד ובכוחות עצמם, והם חוששים מכך.
דוד אזולאי: אנחנו הודענו לכמה עולים שכנראה לא יהיה יותר פרויקטורים, והיתה יוזמה פתאומית לצאת ולהפגין.
דוד אזולאי: אבל, סך הכול, כנראה שיש פה איזה הערכה.
דוד אזולאי: אני מקווה שההערכה תהיה פורמאלית.
דוד אזולאי: לא מדובר בעלייה מארצות מצוקה שלגביה יש כבר הרבה מוקדים של טיפול.
דוד אזולאי: מדובר בעלייה מארצות רווחה שזקוקה לחינוך איכותי, ולנקודות חברתיות עשירות.
דוד אזולאי: לכן, הפרויקטורים מאוד חשובים להם ביום יום.
פניה קירשנבאום: אני רק רוצה להוסיף שלמחזור השנה הגיעו 15 משפחות לצרפת, ולכן לא התאפשר להעסיק שני פרויקטורים, ונשאר פרויקטור אחד.
דני דנון: את מתכוונת בירושלים.
פניה קירשנבאום: בירושלים.
דני דנון: אדוני המנכ"ל, בבקשה,
דמיטרי אפרצב: אני לא אכנס כרגע לדברים הטכניים ולמספרים, אלא אני אדבר בגדול כי אנשי המשרד שמטפלים בכל הנקודות הקטנות הם אלה שיתנו אינפורמציה יותר מדויקת.
דמיטרי אפרצב: אדוני היושב ראש, אני חייב להגיד לך שלאחרונה - ומאוד קשה לי עם זה - יש איזה סוג של ניסיון להבעיר אש בשדה קוצים כאשר אין צורך בכך.
דמיטרי אפרצב: יש מצב שמשרד הקליטה נאלץ לעמוד מול אמירות כאלו ואחרות שמציירות את משרד הקליטה בתור משרד שעושה העדפה בקשר לעולים ממוצא אחד, ומזניחים עולים ממוצא אחר.
דני דנון: בהחלט, אני שומע את זה הרבה.
דמיטרי אפרצב: אני רוצה שיירשם כאן בפרוטוקול שאני דוחה את האמירות האלה.
דמיטרי אפרצב: אני לא יכול לקחת אחריות על מה שהיה לפני שנתיים.
דמיטרי אפרצב: אבל, בתקופת עבודתי, ובתקופת כהונת שרת הקליטה הנוכחית, אין שום יחס מועדף לאף קבוצת עולים, למעט קבוצת עולים אחת ספציפית שנקראת קבוצת עולי אתיופיה בנושא קליטתם המיוחדת והשונה, וגם בנושא טיפול בקבוצות עולים מסוימות שהוזנחו לאורך שנים רבות, ולצורך העניין הזה המשרד מנסה לתקן את הדברים.
דמיטרי אפרצב: לגבי כל מה שקשור לנושא עידוד עלייה – בתור מי שטיפל בנושא עולים גם לפני שהייתי מנכ"ל לאורך 15 או אפילו 17 שנים מתוך 20 שנים שאני נמצא בארץ, אף אחד לא יבוא ולא יספר לי מה החשיבות של הפרויקטורים.
דמיטרי אפרצב: הנושא הזה הוא נושא חשוב.
דמיטרי אפרצב: אני לא אכנס עכשיו לכל מיני התמודדויות של משרד הקליטה בנושא התקציבי.
דמיטרי אפרצב: אנחנו יודעים להתמודד עם זה, ויודעים להוביל את התהליכים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו יודעים מה החשיבות שבליווי העולים ברגעים הראשונים שבהם הם נמצאים בארץ למשך זמן באופן הצמוד ביותר.
דמיטרי אפרצב: לצורך העניין הזה, משרד הקליטה יזם בזמנו תוכניות לעידוד עלייה, אם זה תוכנית קליטה קהילתית, ואם זה תוכנית 2010, ובהמשך תוכנית 2011, כשבמהות זו בדיוק אותה תוכנית כשלב ליבה של הפעילות זה נושא של ליווי צמוד.
דמיטרי אפרצב: אבל, צריך להבין שאם העולים לא מגיעים - - -
דני דנון: האם יש לך נתונים שאתה יכול להראות לי לגבי ההבדל בין השנים 2008, 2009 ו-2010, ולהגיד שעכשיו היתה ירידה דרסטית?
דמיטרי אפרצב: בוודאי.
דמיטרי אפרצב: אני אומר לך משהו אחר.
דמיטרי אפרצב: יש כאן כמה סוגיות.
דמיטרי אפרצב: סוגיה אחת היא התוכניות שאנחנו כמשרד יוזמים על מנת להקל על קליטת עולים.
דמיטרי אפרצב: יש שם פרמטרים מסוימים.
דמיטרי אפרצב: יש הקצאות שאנחנו חייבים לעשות את זה – גם לשמור על עיקרון השוויוניות כך שלא יהיו שם שום העדפות, פיזור בצורה שווה בין כלל אזורי כדור הארץ.
דמיטרי אפרצב: לגבי נושא קליטת עולי צרפת ועידודו – משרד הקליטה מודאג מהירידה הדרמטית במספר עולי צרפת שמגיעים לארץ לעומת שנים קודמות.
דמיטרי אפרצב: אנחנו עושים, ולא רק שעושים אלא גם נלחמים על מנת שההקצאות לאזור הזה יהיו משמעותיות.
דמיטרי אפרצב: מחסור תקציבי כזה או אחר פגע בתוכניות באופן כללי ובאופן רחב, ללא הבדל בין מדינות.
דמיטרי אפרצב: אנחנו הקצאנו לשנה זה סדר גודל של 130 משפחות מצרפת.
דמיטרי אפרצב: נכון להיום, אנחנו עוד לא עברנו את מילוי הקצאות של 100.
דמיטרי אפרצב: כלומר, השנה עוד מעט מסתיימת, ועדיין יש עוד מספר הקצאות שלא מולאו.
דמיטרי אפרצב: אני חייב לומר דבר נוסף, ויכול להיות שאני עושה משהו שבגללו אנשים יתרגזו.
דמיטרי אפרצב: היתה תקופה של התלהבות מכיוון שהגיעו המון עולים מצרפת, וכולם בירכו על כך.
דמיטרי אפרצב: אני מדבר איתכם על קפיצה מאוד משמעותית שהתחילה בשנת 2003.
דמיטרי אפרצב: ב-2004 זה עלה ל-2,414, ב-2005 – 3,000 עולים.
דמיטרי אפרצב: ב-2006 זה התחיל קצת לרדת.
דמיטרי אפרצב: ונכון להיום, ב-2010, הגיעו 1,500 עולים מצרפת.
קריאה: 1,700.
דניאל בן-סימון: 1,700 עולים או משפחות?
דניאל בן-סימון: עולים, בודדים.
דמיטרי אפרצב: אני כרגע מדבר על 1,500.
דני דנון: זה יפה, זה 10% מסך כל העולים.
דמיטרי אפרצב: זה מצוין, והכול נכון.
דני דנון: בטוח שזה לא 10% מתקציב המשרד.
דמיטרי אפרצב: מה שאתה אומר הוא נכון, ואנחנו מברכים על כך, וזה מצוין.
דמיטרי אפרצב: אבל, צריך להבין שיש רשויות שנעשו בהן מאמצים, והוקצו שם פרויקטורים.
דמיטרי אפרצב: אגב, שום דבר לא נפגע ברמה של פרויקטורים.
דמיטרי אפרצב: במקומות מסוימים בהם היתה הגעה מרבית של עולים, המשרד השקיע בהקצאה של שתי משרות של פרויקטורים.
דמיטרי אפרצב: בגלל ירידה במספר העולים החדשים שמגיעים לפרויקטורים הספציפיים, מספר המשרות הולך ומצטמצם, וזה דבר הגיוני.
דני דנון: הצמצום הולך להיות באשדוד, ירושלים, ובנתניה.
דני דנון: באילו עוד מקומות?
דמיטרי אפרצב: רגע, יש מספר רשויות מרכזיות שבהם אני רוצה לרכז מאמץ, ולא רק אני מרכז מאמץ אלא   גם עולי צרפת מבקשים לרכז מאמץ להגיע לשם.
דמיטרי אפרצב: מדובר על רשות כמו ירושלים שהיא רשות חשובה מאוד, מדובר על רשות כמו אשדוד.
דמיטרי אפרצב: מדובר על רשות כמו נתניה.
דמיטרי אפרצב: יש עוד שתי רשויות שמתמודדות בהצלחה כזאת או אחרת עם הרצון שלהם לגרום לעולי צרפת להגיע.
דמיטרי אפרצב: יש גם מאפיינים ייחודיים למה עולי צרפת לא רוצים להגיע לקריית שמונה, או לא רוצים להגיע למקומות אחרים מהסוג הזה.
דמיטרי אפרצב: זה מקום כמו אשקלון וחדרה.
דמיטרי אפרצב: ברשויות כמו אשדוד, נתניה וירושלים מצליחים, גם אם ההיקפים הם יותר מצומצמים.
דמיטרי אפרצב: ברשויות כמו נתניה וברשויות כמו אשקלון פחות מצליחים.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לזרוק שום אשמה על ראשי רשויות למרות שגם שם אפשר באמת לעשות מאמצים, ואנחנו משקיעים המון אנרגיות על מנת לרתום עוד רשויות שיהיו שותפות.
דמיטרי אפרצב: אדוני היושב ראש, שותפות זה לא רק שותפות בניסיון לחפש עולי צרפת בנסיעות לחוץ-לארץ, ואני אומר את זה בצורה הכי גלויה.
דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לומר לכם אילו ראשי רשויות חיפשו במשך מספר שנים חיפשו עולי צרפת גם בריביירה הצרפתית, ובכל מקום, ולא פסחו על אף מקום, והתוצאה היא כלום.
דמיטרי אפרצב: בוודאי שהעסק הזה נגמר שם.
דמיטרי אפרצב: אבל, נכון לעכשיו, יש ירידה במהלך הפרויקט.
דמיטרי אפרצב: לאשקלון לא הגיע אף עולה מצרפת.
דמיטרי אפרצב: בשנה שעברה היתה ירידה.
דמיטרי אפרצב: יש לי אחריות  גם על קבלת החלטה לגבי הכסף הציבורי.
דמיטרי אפרצב: יש כרגע איזשהו שינוי.
דמיטרי אפרצב: קיבלתי מכתב מראש הרשות.
דמיטרי אפרצב: הנושא הזה עדיין לא נגמר, אנחנו נמשיך לקיים דיונים.
דמיטרי אפרצב: אני האדם האחרון שמעוניין בכל הסוגיה הזאת להוציא פרויקטורים מפעילות כללית.
דמיטרי אפרצב: אבל, יש גם מציאות.
דמיטרי אפרצב: טבעם של הפרויקטים להימשך ולהסתיים.
דמיטרי אפרצב: אני גם עומד מול החשב הכללי של מדינת ישראל ששואל אותי שאלות שהן גם שאלות הפוכות מאלו ששואלים כאן.
דמיטרי אפרצב: אני מבקש בכל לשון בקשה לא לחפש במשרד הקליטה את התירוץ או האמירה הפוגעת, ולא מקובלת.
דמיטרי אפרצב: לפעמים הרבה יותר קל ללכת לכיוונים האלה במקום להסתכל על מהות העניין.
דמיטרי אפרצב: אגב, אני חייב לומר לכם שאנחנו השנה, למרות הכול, אישרנו פרויקט מיוחד שהוא ממוקד יותר בנושא של צרפת עם ארגון מעודד עלייה שפועל בנושא הזה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מחפשים דרכים, אנחנו יודעים שעולי צרפת נקלטים בהצלחה רבה באזורים כמו מטה בנימין, ובמקומות כאלו ואחרים, וגם שם אנחנו משקיעים מאמצים.
דמיטרי אפרצב: אנחנו מקיימים דיונים עם הסתדרות הציונית, ועם החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית, על מנת להגביר שם מאמצים ולהתחבר.
דמיטרי אפרצב: אחת השאלות שצריך לשאול היא מדוע, ומהי הסיבה לכך שישנה ירידה משמעותית בעלייה של יהודי צרפת.
דמיטרי אפרצב: כמו כן, מהי ההשקעה של הארגונים הלאומיים בנושא הזה?
דמיטרי אפרצב: האם יש פעילות, כן או לא?
דמיטרי אפרצב: מה עושים, ואיך עושים?
דמיטרי אפרצב: אנחנו ערוכים לכל תרחיש, ואנחנו מוכנים לקלוט באופן מיידי.
דמיטרי אפרצב: תאמין לי שאם ינחתו כאן מחר בבוקר 5,000 עולי צרפת, המשרד ידע לעשות את כל ההתאמות הנדרשות על מנת לתת מענה בנושא הזה.
דני דנון: שתי הערות.
דני דנון: ראשית, התחושה שאמרת היא נכונה.
דני דנון: אנחנו מסתובבים בשטח, ומכיוון שהמערכת בנויה על קליטת מרבית העולים מברית-המועצות לשעבר, רוב הדוברים באולפנים ובמשרדים הם דוברי רוסית.
דני דנון: רוב העולים באים מרוסיה, ולכן רוב העובדים של המשרד שלכם הם דוברי רוסית.
דני דנון: יש פה בעיה, ולכן הרכזים הם איזשהו מנגנון סיוע.
דני דנון: הערה שנייה, ואני רוצה שתתייחס אליה אחר כך, יש ארגונים כמו "נפש בנפש" שעוזרים לאנגלו-סקסיים שבאים ממדינות מסוימות.
דני דנון: קורה פה מצב שדוברי הצרפתית נופלים בין הכיסאות של המשרד, מצד אחד, לבין ארגון "נפש בנפש".
מרינה סולודקין: היה לכם ארגון "עמי".
דני דנון: היה, נכון.
דני דנון: עולה שאתה מצליח להשאיר בארץ והוא מספר למשפחתו שנמצאת בניס שהוא הצליח להיקלט עושה עבודה יותר טובה משליח עלייה שנוסע לניס ומנסה לשכנע.
דני דנון: בחור עולה שלומד באוניברסיטה מספר לאחים ולחברים שלו על הקליטה שלו, וזה מביא גם אותם ארצה.
דני דנון: במקום להשקיע את הכספים שם, צריך להשקיע אותם בקליטה פה.
דמיטרי אפרצב: אני בהחלט מסכים.
דמיטרי אפרצב: חברים, מה לעשות שהמדינה הזאת קלטה במשך עשור, וקצת יותר, מיליון איש.
דמיטרי אפרצב: גם אותי היא קלטה בסיטואציה הזאת.
דמיטרי אפרצב: יש כאן השפעות אורך ורוחב.
דמיטרי אפרצב: אבל, אני רוצה שתדעו שהמשרד הולך בשנה הזאת לארגון מאוד משמעותי שכולל בתוכו גם שינוי מבני במשרד עצמו.
דמיטרי אפרצב: אנחנו הולכים להיפרד מכמעט 15% מעובדי המשרד שיוצאים בשעה טובה בתוכנית פרישה גדולה.
דמיטרי אפרצב: אנחנו בהחלט הולכים לעשות היערכות מתאימה לגבי אותם אזורים שבהם יש ריכוזים גבוהים של עולים ממדינות כאלו ואחרות, בקליטת עובדים שהם יותר מתאימים.
דני דנון: אני רוצה לשמוע את נציגי העולים לפני שאתן את רשות הדיבור לנציגי "עמי".
דני דנון: עמנואל, בבקשה.
דני דנון: תציג את עצמך.
עמנואל נבון: תודה, אדוני היושב ראש.
עמנואל נבון: שמי עמנואל נבון, אני לא נציג רשמי של העולים.
עמנואל נבון: אבל, אני התבקשתי לומר כמה דברים בהתייחס גם למה שנאמר.
דניאל בן-סימון: מה תפקידך?
עמנואל נבון: אני מרצה באוניברסיטת תל-אביב, ופעיל בארגונים של עולים.
דניאל בן-סימון: מתי אתה עלית?
עמנואל נבון: אני עליתי בשנת 93.
עמנואל נבון: אני חושב שהטיעון שנאמר כאן לגבי ירידה במספר העולים הוא נכון.
עמנואל נבון: אבל, אני חושב שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו את השאלה מדוע יש ירידה במספר העולים?
עמנואל נבון: יש כאן קצת בעיה של ביצה ותרנגולת.
עמנואל נבון: כלומר, אילו היתה יותר השקעה בעידוד העלייה מצרפת, אז כמובן שלא היתה תופעה של ירידה במספר העולים.
עמנואל נבון: בעניין הפרויקטורים אני רוצה להדגיש שלפי הסטטיסטיקה אחוז של העולים מצרפת שחוזרים לצרפת בשנתיים או בשלוש הראשונות של העלייה שלהם לארץ הוא כ-30%.
עמנואל נבון: זה אחוז מאוד גבוה.
אבי זאנה: אתה סתם זורק מספר, חבל.
אבי זאנה: אני לא יודע את מי אתה מייצג.
דני דנון: סליחה.
דני דנון: תהיה לך הזדמנות להביע את עמדתך.
עמנואל נבון: לפי הנתונים שאני קיבלתי, לפחות - - -
אבי זאנה: אין נתון כזה, הוא לא קיים.
אבי זאנה: אתה מרצה באוניברסיטה, חבל שאתה סתם זורק מספר.
אבי זאנה: צריך להיות מדעי.
אבי זאנה: משרד הקליטה לא יכול לתת מספר כזה, גם לא הסוכנות, וגם אף לא גוף אחר.
אבי זאנה: חבל לזרוק סתם מספרים, אני מצטער.
עמנואל נבון: שוב, זה לפי המספרים שהגיעו לידי.
עמנואל נבון: כיוון שמדובר בעלייה מרצון, כמובן שהעולים מצרפת מוכנים לשלם מחיר על העלייה שלהם.
עמנואל נבון: אבל, לא כל מחיר.