GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: , אני מודה לכל הארגונים שעשיתם ועושים עבודה נפלאה ועל כך מגיע לכם יישר כוח.
אמנון כהן: נמצא אתנו כאן ממלא מקום ראש עיריית רמלה וחברי המועצה, נמצא אתנו סגן ראש עיריית אור יהודה והצוות שלו, נמצא אתנו כאן סגן ראש עיריית תל-אביב-יפו, וצריך להגיע לכאן סגן ראש עיריית קרית מלאכי.
אמנון כהן: נמצאים כאן נציגי הארגונים אשר פועלים לטובת קליטתם של עולי בוכרה, כמו ארגון ברית יוצאי בוכרה אשר פועל כמעט שלושים שנה ולמעשה קלט את כל גלי העלייה בשנות ה70-, ה80- וה90- והם יציינו בעצמם את הפעולה שנעשית בקרב הקהילה.
אמנון כהן: נמצאים אתנו נציגי ארגון אור אבנר וארגון בכורי ישראל.
אמנון כהן: נמצאים כאן כמובן נציגים ממשרדי ממשלה – משרד הבריאות, משרד הקליטה, משרד החינוך ומשרד המדע.
אמנון כהן: הדיון יתחלק בצורה כזאת שאנחנו ניתן את רשות הדיבור לנציג עירייה או רשות מקומית ולאחריו לנציג הארגונים וחוזר חלילה.
אמנון כהן: אם לנציגי משרדי הממשלה יהיו הערות, בסוף הדברים יוכלו לומר אותן.
אמנון כהן: כמובן גם חברי הכנסת ישולבו בדיון ויוכלו לומר את דבריהם.
אמנון כהן: אני מבקש שהדוברים יציגו את עצמם ואת ארגונם ויאמרו מהי הפעילות שהם עושים למען הקליטה.
אמנון כהן: אם מדובר בנציג עירייה, אם הוא מחזיק תיק הקליטה, כמובן שהוא אמון על הקליטה בכללותה, כך שאודה לו אם יאמר מה הוא עושה למען הקליטה בכלל ומה הוא עושה בפרט למען קליטת העלייה מבוכרה ובאיזה בעיות הוא נתקל ושעליו להתמודד יום יום ואין ביכולתו לעשות זאת.
אמנון כהן: נמצאים כאן נציגי משרדי הממשלה שאם יהיו להם תשובות, הן יינתנו היום, ואם לא, נצטרך לקיים דיון יותר מעמיק ביום אחר על-מנת לפתור את הבעיות שמועלות כאן.
אמנון כהן: בקריאה טרומית העברנו מספר חוקים לשיפור קליטת ועלייתם של עולים, של כלל העולים, וכמובן שבתוכם עולים מאזורים אסיאתיים, וההצעות הללו נמצאים כרגע בדיונים מקצועיים כאשר אנחנו יושבים עם נציגי הממשלה כדי לראות מה התקציב הכרוך בהם כי מאחורי כל החלטה והחלטה עומד כסף.
אמנון כהן: אני מקווה שבתחילת המושב הבא כבר נגיע לכמה החלטות חשובות שישרתו את כלל העולים וכמובן גם את הקהילה שלנו.
אמנון כהן: אני לא רוצה לדבר על ההיסטוריה של הקהילה אלא לציין שכמובן יש לנו היסטוריה מפוארת של 130 שנות עלייה.
אמנון כהן: הקהילה שלנו בנתה למעשה לתפארת את שכונת הבוכרים, הקהילה שלנו הייתה שותפה לבניית בתי-חולים באזורים האלה, לבניית בתי אבות וכולי.
אמנון כהן: על זה נדבר באודיטוריום, שם יוכלו להתבטא נציגי הקהילה.
אמנון כהן: כאן רציתי למצות את הדיון מבחינת עשייה, מה עושים למען הקהילה ומה הבעיות אתן אתם מתמודדים וזאת על-מנת שנוכל ביום אחר לקיים דיונים במטרה לפתור את אותן בעיות.
ויקטור בריילובסקי: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את הקהילה מכל לב ולאחל לכם הצלחה וקליטה טובה.
מיכאל נודלמן: אני מאחל לנו שהקהילות שעולות לישראל יהיו חזקות וחברותיות כמו קהילת יהודי בוכרה.
אופיר פינס-פז: ראיתי את כל מה שקורה כאן בחוץ ואני מקווה שהטלוויזיה תצלם את מה שקורה בחוץ, את כל המראות הססגוניים, את כל היופי, את כל התרבות, את כל האומנות והדברים היפהפיים שאני מקווה שכל הציבור בישראל יוכל לראות אותם.
אופיר פינס-פז: גם אני הייתי בבוכרה, הייתי באוזבקיסטן, בטשקנט, בסמרקן, הייתי בבתי-הכנסת, הייתי בקהילות ובאמת נקשרתי.
אופיר פינס-פז: קשה מאוד שלא להיקשר לעדה הבוכרית שהיא עדה מאוד חמה, מכניסת אורחים, נעימה, לבבית, מאוד ציונית ולכבוד הוא לי לברך אתכם כאן היום.
אופיר פינס-פז: אני מקווה מאוד שבדיון הזה נוכל גם לגרום לכך שהציבור כולו בישראל יכיר את העדה יותר טוב וגם שאנחנו נהיה מודעים לדברים שביכולתנו אולי לסייע ולעזור לאותם עולים מבני העדה שעולים בשנים האחרונות ובימים אלה לארץ ותמיד רצוי מאוד לסייע לכל מי שעולה לארץ.
אופיר פינס-פז: משבר העלייה הוא משבר לא קל, זה מעבר חריף וקשה ואנחנו כמדינה יהודית ציונית – ודאי כחברים בוועדת העלייה והקליטה - צריכים לעשות הכל כדי שהקליטה תהיה טובה ככל שאפשר, חמה ככל שאפשר ויעילה ככל שאפשר.
אופיר פינס-פז: היו ברוכים כאן בוועדה ובכל היום בכנסת.
יצחק יגודייב: אני מכהן כבר שנה בתפקידי כממלא מקום ראש עיריית רמלה ובמסגרת תפקידי אני ממונה על תיק הרווחה והקליטה.
יצחק יגודייב: אחרי חבר הכנסת אמנון, כל מה שהוא עשה במהלך אותן שנים בהן היה סגן ראש העיר וממונה על תיק הקליטה, לא קל לעבוד בשטח מכיוון שהוא עשה שם עבודה נפלאה.
יצחק יגודייב: ברור שאם אני לא מצליח לעשות משהו בשטח, מיד יש תגובה ואומרים לי שאני פשוט מחמיץ דברים שנעשו על-ידי קודמי.
יצחק יגודייב: בעיר רמלה מתגוררים 66 אלף תושבים.
יצחק יגודייב: רמלה זו עיר שקלטה, קולטת וממשיכה לקלוט עולים חדשים, עיר שנחשבת כעיר מעורבת שגרים שם מוסלמים, נוצרים ויהודים, עיר שהיום העולים החדשים חיים בה ביחד עם ותיקים, ביחד עם מוסלמים ונוצרים ומספרם של אותם עולים מגיע לעשרים אלף נפש בקירוב.
יצחק יגודייב: ברמלה מתגוררים רבים מהקהילה הבוכרית, עולים חדשים וותיקים.
יצחק יגודייב: מספר עולי יהודי בוכרה שמתגוררים ברמלה מגיע ל12- אלף, מספר עולי ברית-המועצות לשעבר מגיע ל3,000- תושבים, ויתר העולים החדשים שמתגוררים ברמלה הגיעו מאתיופיה.
יצחק יגודייב: העיר רמלה בשנים האחרונות מאוד התקדמה, מאוד הצליחה בעשייה ומי שביקר ברמלה לפני שנים, היום לא יוכל להכירה.
יצחק יגודייב: היות שהעיר שלנו היא עיר בה גרים כל כך הרבה עולים חדשים, ברור שיש לנו מכלול בעיות שאנחנו חייבים להתייחס אליהן.
יצחק יגודייב: לא סתם התייחסו לעיר רמלה כעיר שזקוקה לטיפול נקודתי.
יצחק יגודייב: אם העיר שלנו זכתה להכרה זו, זה אומר שיש לנו מכלול בעיות שאנחנו צריכים היום בוועדת העלייה והקליטה להתייחס ולציין את הבעיות הללו.
יצחק יגודייב: אני רוצה להתייחס קודם כל לעניין של תקציב סיוע לפעילות חינוכית לעולי בוכרה כאשר בשנה עברה עיריית רמלה קיבלה למטרה זו 360 אלף שקלים והשנה התקציב הזה קוצץ וזכינו בסך הכל ל121,794- שקלים.
יצחק יגודייב: פניתי במכתב לשרת הקליטה ואני חושב שגם כבודו קיבל את המכתב הזה.
יצחק יגודייב: אני מאוד מבקש לתת לזה התייחסות כי יש לנו מכלול בעיות קשות בעיר ויש לנו הרבה תלמידים יוצאי בוכרה שנמצאים במצוקה כאשר בין התלמידים האלה יש נשירה גדולה, יש לנו תלמידים שזקוקים לשיעורי עזר, ללימודי העשרה ומסיבה זו אני מאוד מבקש לתת התייחסות לתקציב שקוצץ לנו.
אמנון כהן: אני מאוד מודה לממלא מקום ראש עיריית רמלה.
אמנון כהן: אם יישאר לנו זמן והנציגים שהגיעו אתך ירצו להוסיף, יוכלו לעשות זאת.
אמנון כהן: אחד השותפים לקיום היום המכובד הזה הוא הקונגרס של יהודי בוכרה שהוקם לא מזמן בראשותו של מר לב לבייב הנדבן אשר פועל רבות למען עלייתם, קליטתם ושילובם של יהודי בוכרה בקהילה כאן בארץ וכמובן גם פעילותו רבה בקרב חבר המדינות.
אמנון כהן: הארגון הוא ארגון מאוד חדש ואני מבקש מנציגו לומר מה מתעתד הקונגרס הבוכרי לעשות בעתיד, כמובן בשיתוף כל הארגונים שיושבים כאן שכל אחד מהם פועל רבות.
יצחק דוידוב: אני עורך-דין יצחק דוידוב, יליד סמרקנט, עליתי בעלייה של 1973 כשהייתי בן חמש.
יצחק דוידוב: נכון להיום משפחתי ואני ישראלים לכל דבר ועניין.
יצחק דוידוב: מטרת הקמת הקונגרס על-ידי מר לב לבייב היא בסופו של דבר לעזור לבני העדה שלנו מכוחם של האנשים שלנו עצמנו.
יצחק דוידוב: לא שחס ושלום אנחנו מזלזלים בכל מי שפועל בתחום, אבל המטרה היא לגייס את בני העדה שלנו, אלה הוותיקים יותר שאלה הם האנשים שעומדים מאחורי הקונגרס, לתת מאמצעיהם הכלכליים ומכוחם וממרצם וזאת כדי לסייע בקליטת העלייה.
יצחק דוידוב: אנחנו יודעים שיש ארגונים קיימים ופועלים.
יצחק דוידוב: חס ושלום לא באנו להחליף אף ארגון אלא הכוונה שלנו היא לעבוד בשיתוף פעולה עם כל הארגונים שפועלים לקליטת העלייה ולעזור בקליטת העלייה.
יצחק דוידוב: מטרתנו העיקרית מתמקדת בחינוך, ברווחה ובהשכלה הגבוהה.
יצחק דוידוב: נכון להיום התקציב של הקונגרס מהון עצמי עומד על 2.5 מיליון דולר לשנה.
יצחק דוידוב: התקציב נתרם על-ידי יהודי בוכרה בישראל וגם בתפוצות.
יצחק דוידוב: המטרה היא להגיע לתקציב שנתי של עשרה מיליון דולר כאשר את הכספים האלה נשקיע חזרה בציבור שלנו.
יצחק דוידוב: כל אדם שיצטרך עזרה, דלתנו פתוחה בפניו.
יצחק דוידוב: אני רוצה לציין לשבח את מר לב לבייב שפועל ללא לאות וללא הפסקה בארץ ובעולם בכל התחומים של עזרה לעדה הבוכרית ועזרה ליהודים בפרט בחבר מדינות העמים.
יצחק דוידוב: אנחנו רוצים לאחד תחתנו את כל העדה הבוכרית בישראל כאשר המטרה היא לפעול בכוחות משותפים לטובת העדה ולטובת המדינה כולה.
נתן אלנתן: אני רואה שהזמן קצר ולכן אגע רק בשתי נקודות ואני בטוח ששאר הדוברים ייגעו בכל הנקודות שהחסרתי.
נתן אלנתן: הדוברים הקודמים כבר נגעו בחלק מהדברים עליהם רציתי לדבר ואני מאמין שדברים שאני לא אזכיר, יזכירו החברים האחרים.
נתן אלנתן: כאמור, אני אגע בשתי נקודות מאוד חשובות כאשר נקודה אחת היא בנושא הדת.
נתן אלנתן: העדה הבוכרית, על אף שנות הנתק מהיהדות, שמרה על היהדות שלה בבוכרה במסירות נפש וגם בתקופות הכי קשות הייתה קרובה ליהדות.
נתן אלנתן: אני זוכר מהתקופה שהייתי בשליחות בבוכרה כאשר ייסדנו את בית-הספר היהודי שהיה פשוט דבר מהמם.
נתן אלנתן: כל הקהילה היהודית בבוכרה שלחה את ילדיה לבית-הספר היהודי וזה למעשה דבר שאין לו אח ורע בכל העולם כאשר כל הקהילה היהודית שולחת את ילדיה לבית-הספר היהודי.
נתן אלנתן: כולם רצו להתקרב ליהדות ולישראל ולמעשה עשינו מהפכה מאוד גדולה בבוכרה כאשר רוב הקהילה עזבה את המקום -נשארו שם ממש מתי מעט - ורובם עלו לישראל.
נתן אלנתן: שם ראיתי שמה שקשר את הקהילה ליהדות אלה הם בתי הכנסת.
נתן אלנתן: כשאני נמצא בשטח עם בני העדה אני רואה שהדבר שמאוד מאוד מציק להם אלה הם אותם אזורים שם אין בתי כנסת.
נתן אלנתן: בתל-אביב יש הרבה מאוד קהילות כיוון שזו עיר גדולה ולמעשה בכל שכונה ישנה קהילה ובאים אלי נציגים מכל השכונות האלה ומבקשים שנעזור להם לייסד בית כנסת בשכונה.
נתן אלנתן: זו למעשה הבקשה שכולם פונים אתה.
נתן אלנתן: קשה להם ללכת ולהתפלל עם בני עדות אחרות כיוון שיש להם את המנטליות המיוחדת ולמעשה בתי הכנסת זה המרכז הקהילתי של העדה.
נתן אלנתן: ברגע שיש להם את בית הכנסת, יש להם למעשה את המרכז הקהילתי שלהם, יש להם את הקשר גם לדברים אחרים בעדה ולכל הצרכים שלהם במדינה.
נתן אלנתן: זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת ולא רק משרד הדתות כי משרד הדתות דואג באופן כללי, אבל משרד הקליטה כגוף שאמון על קליטת העלייה הוא זה שצריך לתת את הדעת שלמעשה, זה הדבר שקולט את בני העדה הבוכרית.
נתן אלנתן: באותם מקומות שחסרים בתי-כנסת, הוא צריך לדאוג לייסד שם בתי-כנסת כדי שאפשר לקלוט את בני העדה הבוכרית.
יוסף בר-נתן: אני מבקש את רשות הדיבור מכבוד יושבת-ראש ועדת העלייה והקליטה, חברת הכנסת נעמי בלומנטל, גם מכבוד סגנית שרת הקליטה, חברת הכנסת מרינה סולודקין שתומכת ועוזרת לנו רבות, כבוד מנכ"ל משרד הקליטה, מר בוריס מפציר, ואני גם מבקש לברך את סגן ראש עיריית תל-אביב ידידי הרב נתן אלנתן שלא מזמן נבחר להיות ראש עיר ואנחנו משתפים פעולה בכל מיני פעילויות ארגוניות, עמיתיי הקולגות, כל הארגונים הבוכרים באשר הם.
יוסף בר-נתן: הערה קטנה למנכ"ל הקונגרס, עורך-דין יצחק דוידוב, במקום לומר לגבש תחתינו, הייתי אומר לגבש לצידנו את כל הארגונים כי זה נשמע יותר חברי.
יוסף בר-נתן: אני רוצה לומר מספר מלים על הארגון שלנו.
יוסף בר-נתן: אולי הניצחון שלנו מר דוידוב וההצלחה שלנו היא שהקולטים – ברית יוצאי בוכרה – שקלטו את הנקלטים, היום הנקלטים הפכו לקולטים.
יוסף בר-נתן: אני חושב שזה הניצחון הגדול ביותר של ברית יוצאי בוכרה ואחד ששותף לניצחון זה הוא חברנו אמנון כהן.
יוסף בר-נתן: ברית יוצאי בוכרה נוסדה בשנת 1972 על-ידי אנשי ציבור, אנשי רוח ואנשי עסקים שהיו באותו זמן צעירים מכל גווני הקשת הפוליטית, ששמו להם למטרה לפתור בעיות שונות של העדה ולעשות זאת בהתנדבות.
יוסף בר-נתן: בראש דאגתם עמדה שאלת קידום ועידוד ההשכלה הגבוהה של צעירי העדה וזאת הם עשו קודם כל ביצירת מודעות בחשיבות העניין לקידומו האישי של כל פרט ופרט, וכמובן על-ידי עזרה כספית במתן מלגות.
יוסף בר-נתן: עבור השגת מטרות אלה הוקמה קרן אבוקה אשר חתמה הסכם עם ממשלת ישראל בתקופתו של השר המנוח פנחס ספיר למתן שקל תמורת שקל – מה שנקרא באנגלית מצ'ינג – כלומר, סכומים מקבילים.
יוסף בר-נתן: במשך 25 שנה חולקו סכומים נכבדים וניכרים לאלפי סטודנטים ללא תקלה כלשהי.
יוסף בר-נתן: בשנים 1999-1998 חילקנו 500 מלגות ל500- סטודנטים.
יוסף בר-נתן: בשנת 1973 פרצה העלייה המבורכת של אחינו בני העדה הבוכרית מעבר למסך הברזל והברית נערכה לקליטתם של העולים.
יוסף בר-נתן: נציגים שלנו היו בשדה התעופה וקלטו את העולים הבאים ארצה ובהמשך פעילויות נוספות שנעשו למען העולים כשבנושא זה תפרט המנכ"לית שלנו הגברת שושנה רון.
שושנה רון: היום, עיקר המטרות שלנו, התפקוד שלנו הוא בעיקר בשני תחומים: בתחום החברתי-תרבותי ובחינוך הבלתי פורמלי והפורמלי ואני אומר לכם למה הכוונה.
שושנה רון: כשאני מדברת על תרבות וחברה, מי כמוכם יודע שכאשר המדינה קמה, המדיניות של בן-גוריון הייתה להקים כאן כור היתוך של כלל העולים שהגיעו לכאן מ102- תרבויות.
שושנה רון: היום הגישה הזו הוכחה כמוטעית והיום כולנו יודעים ומודעים לכך שלכל אחת מהתרבויות האלה, מהעדות, יש תרבות, יש מורשת נפלאה משלה.
שושנה רון: אני נמנית על העדה, אני הגעתי בת שנתיים לארץ בתקופת ההעפלה לארץ בסיכונים גדולים מאוד, אני נמנית על הדור השני ואני חוויתי על בשרי את אותו פער תרבות שהיה בין מה שקיבלנו בבית לבין מה שקלטנו בחברה ויש בעיות קשות מאוד ואני מתארת לעצמי שאותן בעיות ואותם אפיונים קיימים גם כיום לגבי הילדים העולים שבאו לארץ.
שושנה רון: אנחנו רוצים לשמור על התרבות שלנו אבל יחד עם זאת השאיפה של העולים בסופו של דבר היא לקבל זהות ישראלית, אבל לא תוך ביטול התרבות האישית שלנו אלא מתוך כיבוד וגאווה במורשת הנפלאה שיש לנו, ויש לנו על מה להתגאות.
שושנה רון: אני הצעתי עכשיו פרוייקטים גם למשרד הקליטה וגם למשרד החינוך בנושאים שמשלימים אחד את השני.
שושנה רון: בתחום החברתי תרבותי - שילוב תרבויות תוך הכרה הדדית לסגור את הפערים שבעיקר קיימים בין הנוער שלנו, הישראלי, לנוער של העולים וזאת כדי לקרב אותם, שלא ייווצרו אותן בעיות וקונפליקטים שאנחנו עדים להם לפעמים באלימות קשה.
שושנה רון: הפרוייקט השני הוא להכיר את המוסדות הדמוקרטיים שיש לנו במדינה.
שושנה רון: העולים, כפי שידוע לכם, עברו משטר טוטליטרי קשה מאוד ואני כמחנכת אומרת שכדי לחיות במדינה דמוקרטית חייבים גם לשנות את החשיבה שלהם לחשיבה דמוקרטית ואת זה צריכים להפנים בבית בחינוך שנותנים לילדים.
שושנה רון: גם לזה אנחנו רוצים לתת תשובה בעזרת משרד הקליטה.
שושנה רון: נושאים נוספים בחינוך הבלתי פורמלי.
שושנה רון: כולכם יודעים שהיום יש נשירה גדולה מאוד של נוער עולה והאוכלוסייה הבוכרית לצערי הרב מרביתה משתייכת לחתך סוציו-אקונומי ממוצע ומטה והם זקוקים לעזרה, בעיקר הנוער.
שושנה רון: אותם חוגי העשרה שאנחנו כישראלים נותנים לילדים שלנו, הילדים האלה לצערי הרב לא מקבלים, אם זה בגלל קשיי כלכלה, אם זה בגלל קשיי שפה.
שושנה רון: בתי-הספר צריכים לתת להם ולא נותנים.
שושנה רון: כאן אנחנו רוצים לסייע ולתת.
שושנה רון: אני רוצה להשלים ולומר בנושא החינוך.
שושנה רון: מדינת ישראל לא משופעת בהרבה מאוד אוצרות טבע.
שושנה רון: האוצר הטבעי הנפלא ביותר שיש לה הוא הנוער שלנו, זה החינוך שאנחנו יכולים לתת לבני הנוער והחינוך היום פונה להיי-טק, לחינוך ברמה תעשייתית מאוד גבוהה.
שושנה רון: אנחנו צריכים לתת להם את הכלים האלה.
שושנה רון: יש להם פוטנציאל עצום ומדינת ישראל צריכה להיות מודעת לכך.
שושנה רון: הממשלה קיבלה החלטה שהעדה הבוכרית היא עדה ייחודית וכעדה ייחודית יש לה צרכים ייחודיים וצריך לתת לה גם מענה ייחודי והממשלה חייבת לתת לנו גם את הכלים לכך.
שושנה רון: אנחנו מוכנים להיות החלוץ שעושה את העבודה בשטח.
שושנה רון: הנושא השני שאני רוצה לגעת בו הוא הנושא של מעמד האישה.
שושנה רון: אני שמחה מאוד שגבירתי חברת הכנסת נעמי בלומנטל מודעת מאוד למעמד האישה.
שושנה רון: אני מדגישה שכולנו מהעדה הבוכרית באנו ממשפחות דתיות, שמרנו על מסורת ועדיין שומרים על המסורת ולאישה הבוכרית יש מעמד מיוחד בקרב העדה הבוכרית.
שושנה רון: אנחנו רוצים לשמור עליה, אבל יחד עם זאת אנחנו רוצים לפתח את הפוטנציאל האישי שיש לה במסגרת המשפחתית, במסגרת העדתית, במסגרת הקהילתית.
שושנה רון: יש לנו הרבה תוכניות בתחומים האלה ואנחנו פונים אליכם, אנא, עזרו לנו לעזור לבני העדה שלנו כדי שישתלבו בצורה אופטימלית בחברה הישראלית.
אמנון כהן: לגבי נשירת ילדים מבתי-הספר, אני ישבתי עם השר לשעבר ידידנו יוסי שריד והוא באמת הקשיב ובדק בדיקה מקיפה באזורים שקלטו עולי בוכרה – 12 ישובים – ואני רוצה לציין כאן שבהמשך למדיניות השר, מנכ"לית משרד החינוך ומנהלת אגף הקליטה קיבלנו 12 מגשרות בחצי משרה.
אמנון כהן: חלקן של המגשרות כבר התחילו לעבוד והן יטפלו בנשירת תלמידים מבתי-הספר בתיאום עם מנהלי בתי-הספר, עם מחנכים ועם הורים.
אמנון כהן: הן אפילו יערכו ביקורי בית כדי לדאוג לכך שתיפסק הנשירה ונושא ההשכלה והלימודים יטופל ויהיה בראש סדר העדיפויות.
מרינה סולודקין: שמעתי היום כמה דברים ואני רוצה להוסיף עליהם.
מרינה סולודקין: בין יוצאי ברית-המועצות – אם אשכנזים ואם בוכרים – יש שיתוף פעולה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להזכיר לכם את פרשת שחרור אלכסנדר מטטוב מהכלא באוזבקיסטן כשאני והשר שרנסקי השתתפנו יחד עם כל הקהילה הבוכרית כאן.
מרינה סולודקין: השתמשנו בכל הקשרים שהיו לנו – במיוחד של השר שרנסקי – עם נשיא אוזבקיסטן ופעלנו ושיחררנו.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהתיאום הוא דבר חשוב מאוד.
מרינה סולודקין: לגבי נושא בתי-הכנסת שהועלה כאן.
מרינה סולודקין: שמעתי הרבה יוצאי בוכרה והגעתי להחלטה שזה מאוד חשוב כמרכז קהילתי.
מרינה סולודקין: פניתי והשתתפתי בישיבה מיוחדת עם שר הדתות יצחק כהן ואמרתי לו שאנחנו מאוד מבינים את הצרכים הרוחניים של הקהילה הבוכרית.
מרינה סולודקין: התשובה הייתה חיובית אבל אני חושבת שיש הרבה מה לעשות ואני מקווה שבהרכב הממשלה הבאה נוכל ללחוץ ולעשות את הדברים החשובים גם בתחום הרוחני.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שבברית-המועצות, אם אתם זוכרים, לא היה קיר מפריד בין יהודים אשכנזים ויהודי בוכרה וקווקז.
מרינה סולודקין: בהרבה מובנים יהודי בוכרה וקווקז הסתגלו יותר טוב והשתלבו בחברה הסובייטית והיו יותר עשירים מהיהודים האשכנזים.
מרינה סולודקין: כשהגענו לארץ – מה שאני לא אוהבת כאן – ראינו שמכניסים עדה לנישה מזרחית, עם כל המובנים השליליים שיש במדינת ישראל, לצערי הרב.
מרינה סולודקין: במשרד הקליטה פעלתי רבות למען הקהילה הבוכרית - ותחת פיקודי היה אגף לקליטה בקהילה ואוכלוסיות מיוחדות כמו יהודי בוכרה – כולל גם בנושא מתן מלגות לסטודנטים בוכרים כמו שעשינו בממשלה הקודמת לגבי סטודנטים קווקזים, אבל לצערנו הרב לא הצלחנו עדיין.
מרינה סולודקין: אני מאוד מקווה שאם יש לנו מטרה, וזו מטרה מאוד מאוד חשובה, אנחנו צריכים לפעול ביחד ולתת את התקציבים המתאימים לשנת 2001 ולהכניס את הדברים האלה להסכמים קואליציוניים.
מרינה סולודקין: אמנון, גם אני, אבל גם אתה.
מרינה סולודקין: אני מדברת על עתיד הסטודנטים ואנחנו צריכים לפעול למען זה בכל ההרכבים והמסגרות הפוליטיות.
מרינה סולודקין: אני מאחלת לכל הנציגים המכובדים שאני רואה כאן הצלחה ואני יכולה לומר לכם שאני מרגישה מאוד גאה בכם.
מרינה סולודקין: הרבה מהציבור שלכם פונה אלי ואנחנו ביחד – גם עם אמנון כהן, גם עם המערכות המדיניות – עוזרים להם.
מרינה סולודקין: אני מצטערת על שעלי לעזוב את הישיבה.
אמנון כהן: אני רוצה לציין שנמצאים כאן חברי כנסת שנוכחים אתנו מתחילת הישיבה ויש כאלה שהולכים ובאים.
אמנון כהן: אני לא רוצה שזה יתפרש לא נכון ותחשבו שהם לא מכבדים אותנו, אבל חבר כנסת אחד לפעמים שותף בארבע-חמש ועדות והוא חייב להיות נוכח בכמה ישיבות.
אליהו וילהלם: שמי הוא לא בדיוק שם בוכרי.
אליהו וילהלם: לפני כארבע שנים ביקש ממני מר לב לבייב להקים את עמותת ארגון אור אבנר, בשנת 1997, כדי לפעול לטובת הקהילה הבוכרית.
אליהו וילהלם: אכן כל הפעילות שלנו מתרכזת בעיקרה לטובת הקהילה הבוכרית בתחומים שונים.
אליהו וילהלם: מאחר שהזמן קצר, אני אומר את הדברים ממש בקצרה.
אליהו וילהלם: אנחנו עובדים בתחום החינוך כאשר הקמנו שני בתי-ספר תיכוניים לבנות ברמלה ובאור יהודה, שאלו שתי ערים שיש בהם ריכוזים גדולים של האוכלוסייה הבוכרית.
אליהו וילהלם: בבתי-הספר האלה אנחנו נותנים לבנות שעות רבות של תגבור לבגרות כי אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שאם הבנות תצאנה עם תעודת בגרות, זה ייתן להן את האפשרות והיכולת להמשיך אחר-כך בלימודים גבוהים וכך הן תוכלנה להתקדם ומעמדן ישתנה.
אליהו וילהלם: יש לנו מועדונים שפועלים במהלך כל השנה.
אליהו וילהלם: בתקופת הקיץ אנחנו מפעילים מועדוני קיץ, קייטנות לילדים, מחנה קיץ פנימייתי לילדים במצב קשה כשהם משתתפים כספית בסכום מינימלי ביותר, רק כדי שהם לא ירגישו שהם מקבלים לחם חינם.
אליהו וילהלם: יש לנו גם מגשרים ב15- ערים בהן מתגוררת העדה הבוכרית שהם למעשה פועלים בתחומים שונים בשכר מטעם העמותה.
אליהו וילהלם: הם פועלים בתחום חינוך, מניעת נשירה, רווחה ומסורת.
אליהו וילהלם: בהרבה תחומים הם פועלים כל אחד בעירו.
אליהו וילהלם: אנחנו גם פועלים בתחום של תרבות ואימצנו מספר שחקנים בוכרים שהקימו תיאטרון בוכרי ואנחנו נותנים להם את האפשרות גם להכין הצגות וגם אחר-כך מסבסדים את המופעים שלהם במקומות השונים ברחבי הארץ מול העדה הבוכרית.
אליהו וילהלם: יש לנו רבנים שאנחנו מחזיקים במקומות שונים.
אליהו וילהלם: ידוע שלעדה הבוכרית יש מנהגים ייחודיים וחזנות מיוחדת ואנחנו נותנים להם אפשרות לשמר את הייחודיות שלהם.
אליהו וילהלם: שאלו אותנו לא פעם למה אנחנו כל כך מעודדים את הבוכרים להיות סביב עצמם כאשר אנחנו צריכים לדאוג לשילובם בחברה הישראלית, אבל כפי שציינו כבר, אנחנו נמצאים בחברה רב-תרבותית ואנחנו הגענו למסקנה שדווקא כאשר האוכלוסייה הזו תרגיש טוב עם עצמה, השילוב שלה בחברה הישראלית הכללית יהיה הרבה יותר חזק וטוב.
אליהו וילהלם: אימצנו לעצמנו סיסמה - אב"ג, שזה אני בוכרי גאה.
אליהו וילהלם: אנחנו בהחלט עובדים בשיתוף פעולה עם הארגונים ומשרדי הממשלה.
משיח דוידוב: עד עכשיו באור יהודה לא הייתה מחלקת קליטה, אבל דאגתי שתוקם מחלקת קליטה בעירייה ועכשיו יש לה מנהל מחלקה והמחלקה פועלת עבור העולים שמגיעים לעיר שלנו.
משיח דוידוב: באור יהודה יש בעיות רבות בגלל האוכלוסייה שמורכבת ממשפחות ברוכות ילדים.
משיח דוידוב: הרבה משפחות כפולות ומשולשות של בוכרים שהגיעו בשנת 1990 קנו דירות ביחד וזה יוצר בעיות רבות בתוך המשפחה.
משיח דוידוב: מאוד רציתי לבקש את יושבת-ראש ועדת הקליטה לעזור לעולים הבוכרים שידאגו להם כמו שדואגים לעולים מאתיופיה וזאת במתן משכנתה מכובדת ובתנאים מיוחדים.
משיח דוידוב: בתנאים הנוכחיים העולים הבוכרים לא יכולים להגיע לדירה ואין להם דיור.
משיח דוידוב: בשנה שעברה היה לי תקציב של חצי מיליון שקלים לקליטה, אבל השנה התקציב ירד למאתיים אלף שקלים.
משיח דוידוב: את הסיבה לכך לא ידעתי, אבל לפני שבועיים היה אצלנו נציג והוא הסביר לי שיש בעיה במשרד הפנים כשהם לא יודעים להבדיל מי בוכרי ומי לא בוכרי וזה מביא למצב מביך מאוד שעקב כך הורד לנו תקציב הקליטה.
משיח דוידוב: אני רוצה מאוד לבקש ממנכ"ל משרד הקליטה לבדוק את העניין הזה.
משיח דוידוב: אנחנו הקמנו בעיר להקת פולקלור בוכרי שמורכב מתושבי אור יהודה.
משיח דוידוב: חבר הכנסת כהן היה מוזמן להופעה כזו והוא יכול להעיד עליה.
משיח דוידוב: האולם היה מלא וכל האנשים היו מאוד מרוצים וגאים על כך שיש לבוכרים פולקלור עשיר.
משיח דוידוב: בנושא המלגות.
משיח דוידוב: אנחנו פנינו גם לברית יוצאי בוכרה, שלחנו אנשים, הם נרשמים ומביאים את כל הפרטים שנדרשים, אבל בסוף אומרים לי שלא התקבל תקציב ולכן לא יכולים לחלק מלגות.
משיח דוידוב: רציתי לומר למנכ"לית החדשה וליושב-הראש של ברית יוצאי בוכרה ולבקש שלא יחזרו מצבים כאלה.
משיח דוידוב: אם בן-אדם פונה, כנראה מצבו מחייב זאת וצריך לעזור לו.
משיח דוידוב: אני מברך את חבר הכנסת אמנון כהן על הכינוס שארגן היום.
משיח דוידוב: עבורנו זו שמחה גדולה וגאווה גדולה שנציג שהיה בעבר עולה חדש היום יושב בכנסת ומציג אותנו.
משיח דוידוב: כן יירבו בוכרים בכנסת.
שמואל הלפרט: כתושב בני-ברק יוצא לי כמעט יום יום לעבור דרך המוסדות החשובים של אור אבנר ברחוב עזרא ולראות את הפעילות שנעשית בקרב הילדים הנפלאים שמתחנכים במוסדות שערי ציון.
שמואל הלפרט: אני מתפעל כל יום מהפעילות הגדולה שנעשית.
שמואל הלפרט: אני רוצה לומר שמשום מה מקובל כאן בארץ לחשוב שהממשלה צריכה לפתור את כל הבעיות שישנן בקרב העולים, בקרב הסעד, בקרב הבריאות ובכל התחומים.
שמואל הלפרט: מוסדות אור אבנר מייסודי של מר לב לבייב הוכיחו שארגונים וולנטריים שפועלים במסירות ובנחרצות יכולים לתרום הרבה מאוד לקליטת העלייה.
שמואל הלפרט: אני חושב שמוסדות אור אבנר יכולים לשמש דגם ולהראות איך אפשר להתמודד בהצלחה רבה עם בעיות קליטה וחינוך בארץ ובחבר העמים.
שמואל הלפרט: אני מציע לוועדה החשובה שתביע הערכה והוקרה לפעולות מוסדות אור אבנר שעומד בראשם מר לב לבייב ולכל הפעילים המסורים שעובדים באמת במסירות יוצאת מן הכלל לטובת קליטת העלייה והוכיחו בעבודתם שאפשר לפתור בעיות של קליטת עולים בצורה הטובה ביותר.
אמנון כהן: שערי ציון – ויושב-ראש המוסד הוא הרב שמואל אלישיוב – פועל ללא לאות הרבה מאוד שנים כמעט ללא תמיכה ממשלתית והכל מכיסם הפרטי.
אמנון כהן: משפחת אלישיוב הברוכה מהווה ארבעה אחים שמחזיקים עסקים ואני יכול לומר שאת רוב תקציבם את משקיעים לטובת רווחת הקהילה ולהצלת נפשות בצורה אמיתית מבחינה רוחנית.
אמנון כהן: אני מבקש ממנכ"ל המוסד, הרב משה אלמליח, להציג את המוסד.
משה אלמליח: תמיד כשמדברים על קליטה, רוב האנשים עוסקים בקליטה הפיזית, בשיכון, בעבודה וכולי, אבל לדעתי הנושא המרכזי ביותר שצריך לעסוק בו בנושא הקליטה הוא הקליטה הדתית, החינוכית, היהודית.
משה אלמליח: אם יהודי בוכרה נשארו יהודים ולא נטמעו ולא התבוללו, זה לא בגלל שהיו להם עורכי-דין רבים ולא רופאים רבים ולא בגלל שהיו עשירים גדולים אלא זה בגלל ששמרו על דת ומסורת.
משה אלמליח: אם יהדות מרוקו נשארה דתית ברובה המכריע, זה בגלל נושא הדת.
משה אלמליח: מה שיחזיק יהודי עולה שיישאר בארץ ולא יחזור חזרה לוינה, זה לא אם הוא יקבל משכנתא.
משה אלמליח: הוא יכול לקבל משכנתא, לקנות דירה, להשאיר אותה כאן ולצאת לחו"ל.
משה אלמליח: אם יש לו שורשים דתיים וקשר דתי לארץ, הוא יישאר כאן.
משה אלמליח: במוסדות שלנו אנחנו מטפלים למעשה ממעונות יום ועד בתי-ספר תיכוניים.
משה אלמליח: השנה, ברוך השם, בית-ספר תיכון לבנות סיים מחזור ראשון עם תעודות בגרות ובעזרת השם נפתח עכשיו יחד עם דוקטור רוטשילד בית-ספר לאחיות מוסמכות.
משה אלמליח: למעשה אנחנו מקיפים את הילדים מגיל הרך, מגיל הפעוטון.
משה אלמליח: כל הרעיון היה לתת פתרון למשפחות הבוכריות לכל הגילאים ולכל סוגי האוכלוסייה.
משה אלמליח: אנחנו מאמינים שרק דרך הקשר של החינוך והמסורת שלהם אפשר לשמור אותם ואפשר לתת להם את הרגשת החשיבות.
משה אלמליח: אנחנו למעשה מיפינו את כל הארץ, איתרנו את כל האזורים שם יש קהילה בוכרית, ראינו מה הצרכים המקומיים, מה יש ומה אין והתחלנו לכסות בהדרגה בסיוע נדיב של משפחת אלישיוב שבאמת משקיעה עשרות מיליוני שקלים כל שנה מכיסה לצורך איזון הצרכים של הציבור הבוכרי, כולל טיפול בצרכים שלו מול משרדי הממשלה שמולם אני כבר עובד שנים רבות, כולל הנושא של עזרה בבתי-כנסת מעבר למה שמשרדי הממשלה נותנים, כולל בעיות של פרנסה, למצוא להם מקומות עבודה וגם זה מעבר למה שמשרדי הממשלה נותנים.
משה אלמליח: אני חושב שהחשוב מכל זה למעשה סידור הילדים של הקהילה במסגרות חינוכיות מתאימות כאשר אנחנו נותנים תגבור של אנשי מקצוע דוברי שפה שיהיה להם קשר לילדים האלה, נותנים חוגי העשרה ומקדמים את הילדים להגיע למקסימום כדי שיוכלו אחר-כך להשתלב.
משה אלמליח: אם משרד הקליטה צריך אולי לעשות קצת סדר בדירוג חשיבות הנושאים, הנושא הרוחני, הנושא היהודי שבקליטת העלייה, אני אומר שהוא למעשה מקבל נתח קטן מאוד מהתקציב של התקציב.
משה אלמליח: אני חושב שככל שיגדילו, עולים ירגישו טוב יותר ייקלטו טוב יותר ואז יוכלו להכות שורשים יותר.
יצחק גאגולה: אני מברך אותך אמנון כהן, שתצליח בכל הפעילויות, מכל הלב אנחנו נמשיך לשתף פעולה ולפעול עבורכם.
שושנה ריבה: אני רוצה לומר שאנחנו עדיין נמצאים בבעיה שנדמה לי שנכבדי העדה יכולים לעזור לנו בה.