GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שושנה ריבה: יש לנו שני מסלולים מאוד חשובים שהיינו מאוד זקוקים לעזרה בהם, כאשר האחד הוא להכשיר את אותן אחיות שקיבלו הכשרה בבוכרה ולא מצליחות לעבור את מבחני הרישום במדינת ישראל, ואנחנו כגוף מקצועי מוכנים להיערך בהכשרה מתאימה ובהכנה ובעזרה על-מנת שיוכלו לעבור את בחינות הרישוי.
שושנה ריבה: עשינו את זה עם קהילות אחרות והצלחנו ויש לנו באמת הצלחה מאוד גדולה עם עולים מחבר העמים, ממדינות אחרות.
שושנה ריבה: זו קבוצה אחת שאנחנו מאוד זקוקים לעזרה כדי שנוכל לעזור להם.
שושנה ריבה: קבוצה אחרת היא השלמה לסמכות שזה בעצם אולי הדבר הכי חשוב.
שושנה ריבה: מדינת ישראל היום נמצאת במצב שעיקר העשייה של אחיות היא של אחיות מוסמכות ואנחנו עובדים בצורה מאוד אינטנסיבית לשדרוג אחיות מאחיות מעשיות לאחיות מוסמכות וגם זו הכשרה קשה ויש בהחלט מקום לעשות הכשרה ייחודית לאחיות מעשיות מקרב האוכלוסייה הבוכרית.
שושנה ריבה: אני לא מדברת על הקלה בבחינות כי הן עוברות את הבחינות כמו כולן והן שוות ערך.
שושנה ריבה: זאת בחינת רישוי ולא בחינה מקומית, אבל אני מדברת על הקלה בלמידה ולתת להן העשרה ויותר תמיכה.
שושנה ריבה: לעניין הזה אנחנו בהחלט זקוקים לעזרתכם.
אמנון כהן: אני מבקש ממנכ"ל משרד הקליטה, חברי בוריס מפציר, להתייחס לנושאים שהועלו כאן.
אמנון כהן: כמובן שבזה לא נסכם אלא עוד נשב ונאריך בדברים האלה.
בוריס מפציר: התחייה השנייה הייתה בשנות ה70- עם תחילת גל העלייה הגדול מברית-המועצות, כאשר עשרות אלפי יהודי בוכרה קמו מתוך יהדות הדממה ואז התגלה מה שהיה חבוי ונסתר, שהיו גם בברית-המועצות פינות בהן תחת שלטונו של סטלין נשמרה היהדות.
בוריס מפציר: זה נכון שבאותן ארצות השלטון הסובייטי אף פעם לא היה השלטון הסובייטי של מוסקבה ופטרבורג, אז לנינגרד, אבל זה גם נכון שנדרש לא מעט אומץ והתמדה כדי לקיים בתי כנסת, כדי לשמור על ספרי התנ"ך, כדי לשמור על אותה רוח שגם שימרה את הקהילה, שימרה את השפה והעבירה בעצם קהילות קהילות גם לכאן.
בוריס מפציר: מה זה אור יהודה למשל?
בוריס מפציר: אור יהודה זה פשוט מעין תעתיק של קהילה בוכרית שהועברה לכאן.
בוריס מפציר: התחייה השלישית חלה בשנות ה90- כאשר עוד כמה עשרות אלפי בני בוכרה עלו לארץ והתאחדו עם הדור השני והראשון.
בוריס מפציר: היום קהילת בוכרה חוגגת - וזה יוצא דופן בין כל הקהילות – את סגירת המעגל השלישי ולהערכתי זה קודם כל חג של כל עם ישראל.
בוריס מפציר: הועלו כאן לא מעט שאלות לגבי משרד הקליטה ואני מוכרח לומר לכל חבריי וידידיי שיושבים כאן שמשרד הקליטה הוא אולי כתובת ראשית, אולי כתובת ראשונה, אבל אין ביכולתו ובכוחו של המשרד לענות לכל מה שנאמר כאן.
בוריס מפציר: משרד הקליטה באיזשהו מקום יכול לתת מענה לחלק מהשאלות אבל הוא לא יכול לתת מענה לכולן.
בוריס מפציר: נכון שהוזכר לא אחת עניין של אוכלוסיות מיוחדות וזה נכון שעולי בוכרה ועולי קווקז כפלח מיוחד של עולי ברית-המועצות לשעבר זוכים ליחס מועדף בכל מה שקשור לתקציבי חינוך ובכל מה שקשור לתקציבי קליטה בקהילה ולתקציבי תעסוקה.
בוריס מפציר: כל הקורסים להסמכה והקורסים לאחיות מעשיות לבנות בוכרה עולים להערכתי סכום כפול מקורס רגיל.
בוריס מפציר: הבעיה היא לא עקרונית אלא היא באמת בעיה תקציבית.
בוריס מפציר: הקורסים האלה מתקיימים.
בוריס מפציר: אנחנו פשוט לא מצליחים ולא מסוגלים לתת תקציבים שיכסו את כל הדרישה.
בוריס מפציר: יש לזכור שמדובר במקצועות שכל כולם על משרד הקליטה ולא משרד העבודה.
בוריס מפציר: אנחנו משקיעים יחד עם משרד העבודה ומשרד החינוך סכומים גבוהים מאוד בפרוייקטים ממוקדים.
בוריס מפציר: כעת התחלנו פרוייקט מיוחד בעיר רמלה שאמור להביא למקורות תעסוקה מכובדים עשרות אנשים כפיילוט.
בוריס מפציר: אם הפרוייקט הזה יצליח – הוא מתקיים בחמישה מקומות בארץ – נמשיך בו.
בוריס מפציר: הפרוייקט הוא בעלות של מיליונים רבים והוא מתבצע מתוך כוונה להביא אנשי משפחות לתעסוקה עם פרנסה מכובדת ואני שם את הדגש על המילה מכובדת.
בוריס מפציר: דרך אגב, האבטלה בקרב עולי בוכרה היא נמוכה מאוד.
בוריס מפציר: אני רוצה לציין שעם כל בעיות הנשירה וקשיי הקליטה בבתי-הספר, אוכלוסיית ילדי בוכרה לא נחשבת לאוכלוסייה פרובלמטית.
בוריס מפציר: התא המשפחתי הבוכרי, הקהילה הבוכרית, שומרת על הילדים.
בוריס מפציר: זה לא אומר שלא צריך להשקיע ולא צריך להגדיל תקציבים, אבל דווקא המסורת הרוחנית – לא יהודית הפעם אלא רוחנית מבחינת המשפחה – שומרת על בני בוכרה והלוואי על כל הקהילות אותה שמירה.
בוריס מפציר: הועלתה כאן סוגיית התרבות.
בוריס מפציר: באותן קהילות בהן עולי בוכרה הם דומיננטיים במרכזי התרבות – מי שרוצה לבדוק, יבדוק – רוב הפעולות הן פעולות שמיועדות לעולי בוכרה, מה שנקרא מרכזי תרבות, היה תקציב של מאה אלף שקלים לקהילה כולל תיאטראות.
בוריס מפציר: אני מבקש לציין שתיאטרון גשר הוא תיאטרון ישראלי והוא לא תיאטרון רוסי.
בוריס מפציר: הוא קם כתיאטרון ישראלי.
בוריס מפציר: כל שאר התיאטראות – בוכרים, קווקזים, אוקראינים – הם תיאטראות, ואנחנו מעודדים, ששומרים על המסורת, על הפולקלור, על המורשת המקומית.
בוריס מפציר: לכן עם כל הכבוד ההשוואה לתיאטרון גשר היא פשוט לא מקבילה.
בוריס מפציר: תקציבי חינוך.
בוריס מפציר: תקציב החינוך היחידי שגדל השנה – והוא גדל בעשרה אחוזים עם כל הקיצוצים שמשרד הקליטה עבר - זה תקציב החינוך לעדה הבוכרית, לילדי הקהילה הבוכרית.
בוריס מפציר: השנה אנחנו הכנסנו קריטריונים שוויוניים ואחידים חדשים וזאת על-פי דרישת משרד המשפטים ולכן חלוקת התקציבים היא שונה.
בוריס מפציר: מה שקרה הוא שבשנה שעברה לא כל ילדי העדה הבוכרית קיבלו תקציבי חינוך, ואני מדגיש זאת.
בוריס מפציר: אכן שלחתם מכתב, אכן קיבלתי אותו ואני מציע שאת הדיון הפרטני שלנו נקיים תוך שבוע ימים.
בוריס מפציר: אני רק רוצה לתת תשובה פומבית ולומר שהשנה כל ילדי העדה הבוכרית קיבלו תקציבי חינוך בכל המקומות וזה פרטני.
בוריס מפציר: היו מקומות שבשנה שעברה קיבלו – אם מותר לי לומר – קצת על חשבון האחרים, אבל השנה החלוקה היא שוויונית.
בוריס מפציר: אני לא טוען שהיא מספקת, אני לא טוען שהיא לא צריכה לקבל תוספת, היא כן צריכה לקבל תוספת, אבל את הדברים האלה אני אומר לגבי הסוגייה מדוע במקום אחד ירד כי במקום אחר עלה.
בוריס מפציר: כמו שאמרתי, את הדיון נקיים בנפרד.
בוריס מפציר: הסוגייה היא עניין המלגות.
בוריס מפציר: רבותיי, מה שהיה בתקופת ספיר, הרבה דברים היו בתקופת ספיר, אבל היום מה שמכונה מצ'ינג בלתי אפשרי מבחינת החוק.
בוריס מפציר: לא רק המלגות לבוכרים ירדו, מאחר שאתה לא יכול לתת מלגות למי שנותן גם לך.
בוריס מפציר: זאת אומרת, אתה חייב להיות שוויוני.
בוריס מפציר: הפתרון האמיתי הוא להשיג תקציב שאנחנו מעריכים אותו בכשלושה מיליון שקלים לשנה וזאת כדי לאפשר לסטודנטים בוכרים לקבל מה שמכונה מעטפת או מלגה כמו סטודנטים קווקזים.
בוריס מפציר: יש להדגיש ששכר לימוד הם מקבלים דרך מינהל הסטודנטים.
בוריס מפציר: כל סטודנט עולה מקבל שכר לימוד במשך שלוש שנים ראשונות להוציא שירות צבאי, אבל בסופו של דבר מי שרוצה להגיע ללימודים – אכן הוא מגיע.
בוריס מפציר: יש כ300- סטודנטים יוצאי בוכרה במערכת לימוד המוכרת על-ידי המועצה להשכלה גבוהה דרך מינהל הסטודנטים.
בוריס מפציר: אנחנו רוצים לגבש הצעה למשרד האוצר כדי שתינתן תוספת תקציב לשנת 2001 נקודתית למלגות לסטודנטים הבוכרים.
בוריס מפציר: אני אומר את זה בפירוש על דעת שרת הקליטה.
בוריס מפציר: אני רוצה לומר לסיכום שהדברים, כמו המפגש שלנו היום, לא נעשים מעצמם.
בוריס מפציר: אני מקבל מה שאמרה גבירתי יושבת-הראש.
בוריס מפציר: היום הישיבה היא ישיבה חגיגית אבל יש לנו עבודה יום יומית אפורה עם שני מיליון בעיות – מיליון על-חשבון העשור הקודם והמיליון השני על-חשבון העשור הבא.
בוריס מפציר: אנחנו את הדברים האלה נמשיך לעשות.
בוריס מפציר: אני רוצה לציין שבסופו של דבר למשרד הקליטה יש מטלה נוספת.
בוריס מפציר: יש לנו את אגף התעסוקה, יש לנו אגף קליטה בקהילה אבל אתם לא תאמינו כמה שאמנון כהן משקיע בנושא העדה הבוכרית ורק בשבילו אנחנו צריכים לפתוח אגף חדש.
בוריס מפציר: בלי שהנציבות מרשה, אני כבר פתחתי את אותו אגף.
בוריס מפציר: לכן אני רוצה להודות לאמנון גם על היום וגם על מה שיהיה מחר.
בוריס מפציר: שיירבו אמנונים כאלה.
בוריס מפציר: תודה רבה לכם.
אמנון כהן: יושבת-ראש הוועדה תסכם את הדיון החשוב שקיימנו היום.
אמנון כהן: אני רוצה להודות לכל אחד ואחד מכם – לארגונים, לרבנים, לחברי עיריות ומועצות מקומיות, לסגני וממלאי מקום ראש העיר, לאקדמאים, לשחקנים והבמאים, לכל אחד ואחד מכם.
אמנון כהן: אתם האנשים שלמעשה נתקלים יום יום בקהילה, עובדים בשטח ועושים את העבודה המרובה.
אמנון כהן: אני מודה לכל נציגי משרדי הממשלה.
אמנון כהן: אמנם לא כולכם דיברתם, אבל לי היה חשוב שתקשיבו ותשמעו את הדברים, כך שבעתיד אם נפנה אליכם בבעיה כזו או אחרת, תדעו במה המדובר מאחר שהקשבתם ושמעתם לנאמר כאן.
אמנון כהן: את סיכום הפרוטוקול נעביר למשרדים שנציגיהם לא יכלו להגיע או כאלה שאנחנו חושבים שהם צריכים לקרוא וללמוד את הדברים שנאמרו כאן.
אמנון כהן: אני מודה ליושבת-ראש הוועדה על הסכמתה לתת חסות ליום הזה ולקיים דיון בוועדה במיוחד באולם ההרצאות שהיה מאוד עמוס, אבל ניהלת מאבק חשוב וקשה ואמרת שאת רוצה שהיום הזה ישודר בטלוויזיה כדי שעם ישראל יראה אותנו וסוף סוף ידע שיש ברוך השם עדה שקטה, ברוכה, שלא מתפרצת, לא מקיימת הפגנות וכולי.
אמנון כהן: יש כ250- אלף עולים מבוכרה כאשר בגל העלייה האחרון הגיעו כ80-70- אלף מהם.
אמנון כהן: אני מודה לכולכם.
נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לכולכם ולציין במיוחד את התרומה העצומה שלכם למדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: אנחנו רואים כאן תופעה שלא בהרבה עדות אנחנו מוצאים אותה כאשר המשפחות בעלות היכולת והדמויות שהתערו טוב יותר עוזרות לכל אורך הדרך, הן מבחינה אישית, נפשית ומוסרית, אבל הן גם מבחינת היכולות הכספיות.
נעמי בלומנטל: הייתי מצפה שמכאן נקרא גם לעדות אחרות, לעולים אחרים, למשפחות חזקות אחרות לעזור לאלה מבינינו שחלשים יותר כי זו באמת דוגמה מופתית שקיימת בעדה שלכם.
נעמי בלומנטל: אני מודה גם למנכ"ל משרד הקליטה וכמובן לעובדי המשרד.
נעמי בלומנטל: אני מודה לחבר הכנסת אמנון כהן.
נעמי בלומנטל: כמו שאמר הרב וילהלם, אני בוכרית גאה.
נעמי בלומנטל: הגיע רגע האמת ואנחנו צריכים להחליט אם אנחנו רוצים להעביר את החוק או לא.
נעמי בלומנטל: הגישה שלי מלכתחילה הייתה שאני בעד - אחרי כל העבודה שכבר הושקעה - שנעביר את החוק.
נעמי בלומנטל: מה שהוא יכיל, הוא יכיל, ובלבד שיהיה לנו את המעמד של הליקבידטורים שהיא לא קבוצה גדולה.
נעמי בלומנטל: אין לנו הרבה קבוצות בסדר גודל כזה שתופסות חוק במדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: עכשיו מדברים על משפחות ברוכות ילדים כאשר במקרה זה מדברים על עשרות אלפי משפחות, אבל אם אנחנו מדברים על אסירי ציון, בכל-זאת דיברנו על קבוצה של כמה עשרות אלפי אנשים, אבל כאן זו קבוצה ייחודית מאוד, קבוצה שעשתה פעילות מיוחדת אבל בקלות אפשר לומר – ואני חושבת שבהרבה מדינות מתוקנות זה יהיה כך – עם כל הכבוד למה שהם עשו, לא צריך במדינת ישראל חוק מיוחד לקבוצה זאת.
נעמי בלומנטל: גם בגלל המצב הפוליטי שאנחנו לא יודעים מה יהיה בעתיד הקרוב הצעתי לחברים מהליקבידטורים שכדאי להעביר את החוק כי אחר-כך לשנות דברים ולהוסיף סעיפים זה יותר קל.
נעמי בלומנטל: אם יש את האנשים שמקבלים את הסטטוס המיוחד הזה, שמופיעים בחוק מדינת ישראל, אם אנחנו מוצאים משהו לקוי ולא תקין אותו רוצים לתקן – אנחנו כבר יכולים להתבסס על חוק קיים ולהוסיף סעיף.
נעמי בלומנטל: זה הרבה יותר קל מאשר להתחיל מהתחלה ושוב לבנות את כל הקבוצה ואת הבקשות וכולי וכולי.
נעמי בלומנטל: מהשיחות שהיו לי יש לי רושם שהרוב בעד ההצעה הזאת.
נעמי בלומנטל: מה שקורה בפועל הוא שלמעשה כרגע מבחינת חוק, החוק לא נותן להם הרבה.
נעמי בלומנטל: בשל העובדה שברובם אפשר לומר שהמחלה מקננת או לא מקננת, עשו סטטיסטיקות שונות, ישבו לפנינו כבר מומחים על גבי מומחים ושמענו את הדברים, אבל הסיכוי שיחלו הוא סיכוי אולי מעט יותר גבוה, אבל לא הייתה התרשמות שלא בהכרח כולם יחלו.
נעמי בלומנטל: אנחנו יודעים שחלק כבר נפטרו אבל אי-אפשר לומר שבהכרח כולם יקבלו את המחלה אלא יש סיכוי סביר.
נעמי בלומנטל: אני אומרת את הדברים האלה למרות שקשה לומר את זה, אבל לא בהכרח כולם יחלו.
נעמי בלומנטל: אחד הסעיפים הבעייתיים מאוד הוא סעיף הדיור.
נעמי בלומנטל: אנחנו עומדים מול הטבה מאוד רצינית שמופיעה בחוק כאשר עומדים לפנינו האנשים – אותם נכים מאה אחוז – ויצא שהליקבידטורים יקבלו דיור לפני שמקבל נכה מאה אחוז.
נעמי בלומנטל: אנחנו עדיין תקועים בנושא של העדפה בדיור.
נעמי בלומנטל: אנחנו תקועים קצת בנושא של הבריאות והדבר שהכי עניין את הליקבידטורים היה הנושא של הסיוע המשפטי.
נעמי בלומנטל: נדמה לי שכולנו יודעים ואנחנו מכירים את הליקבידטורים וכולנו כבר עברנו הרבה מאוד שיחות אתם ומה שהכי עניין אותם במשך כל השנים האלה של הניסיון לחקיקה היה הנושא של הסיוע המשפטי.
נעמי בלומנטל: שמענו כמה פעמים כבר שמדינת ישראל כמעט אף פעם לא תבעה מדינות, כמעט אין לזה תקדים.
נעמי בלומנטל: נדמה לי שנתנו לנו דוגמה של אסון של אחד המסוקים שהופל באחת מהמדינות, אבל לא היו תביעות מעבר לזה.
נעמי בלומנטל: מצד שני אנחנו רואים קבוצות – וגם התרשמנו מהיועצים המשפטיים שהגיעו לכאן, עורכי-הדין השונים – שיש סיכוי לתביעה כזאת כי זה מעוגן גם בחקיקה בינלאומית ובאמנות בינלאומיות.
נעמי בלומנטל: אם זה לא יגיע לכלל תביעה, הרי עצם הפשרה שעשויה להתקבל בין אותן מדינות לבין המנטרלים, לבין הליקבידטורים, הסיכוי שתמצא פשרה מסוימת באשר לתביעות שלהם הוא סיכוי סביר.
נעמי בלומנטל: זאת הייתה ההתרשמות שלנו.
נעמי בלומנטל: לכן אני חושבת שהנטייה שלנו הייתה לחקוק שמדינת ישראל תיתן סיוע משפטי.
נעמי בלומנטל: פנינו למשרד האוצר ולמשרד המשפטים לנסות למצוא לנו ניסוח שיהיה ניסוח שיכול להיות קביל מבחינת חקיקה במדינה מתוקנת.
נעמי בלומנטל: נאמר לי – והם יאמרו לכם בעצמם – שקשה מאוד להכניס את זה לחוק וההמלצה גם של משרד המשפטים וגם של משרד האוצר היא שמשרד המשפטים ייתן המלצה חד-משמעית לבקשת עמותת הליקבידטורים לקרן העזבונות לתת את הסיוע הזה דרך קרן העזבונות.
נעמי בלומנטל: אני יכולה לומר שאנחנו נעשה את הכל כדי שזה יהיה ונראה לי, לאור הנתונים ששמענו כאן, שאם אנחנו מדברים על כך שיבקשו סיוע של שני מיליון שקלים, יש אולי סיכוי לקבל חצי מיליון או אולי שלושת-רבעי מיליון שקלים.
נעמי בלומנטל: אני בעד שנמשיך את החקיקה ונגיש את החוק גם אם הוא במתכונת יותר מצומצמת כדי שנוכל במשך הזמן לתגבר אותו.
נעמי בלומנטל: אם חברי הכנסת יחליטו אחרת, נצביע על כך.
אמנון דה-הרטוך: חשבנו על אפשרות קיימת שהיא גם אפשרות סבירה, שהעמותה או הגוף שמטפל בליקבידטורים יגיש בקשה לתמיכה מקרן העזבונות.
אמנון דה-הרטוך: לקרן העזבונות יש כסף שניתן מיהודים בכל רחבי העולם או גם מישראל והכספים האלה משמשים למטרה אחת – לפי החלטת הממשלה משנת 1990 – לצדקה, כאשר הנושא הזה הוא בוודאי להבנתי יכול ליפול והוא נופל לתוך ההגדרה הזאת.
אמנון דה-הרטוך: אפשר להגיש את הבקשה כאשר השאלה לאיזה משרד מתאים ביותר להגיש את הבקשה היא שאלה שנשארת פתוחה כרגע כי זה או משרד הקליטה או משרד המשפטים.
אמנון דה-הרטוך: אנחנו יכולים לדון בזה בממשלה ואז לכוון את אותה עמותה לאן להגיש.
אמנון דה-הרטוך: למשרד המשפטים יש ועדת תמיכות שממליצה לוועדת העזבונות לגבי כל מיני בקשות לסיוע משפטי ומדובר באמת בקבוצה של מספר קטן של בקשות בשנה באופן יחסי, אולי עשר או עשרים בקשות וכמובן לעומת משרד הקליטה זה מספר קטן.
אמנון דה-הרטוך: אני לא בטוח שבגלל זה הסיכוי הוא גבוה יותר.
אמנון דה-הרטוך: אין לי כלים להעריך את זה כי על זה ועדת העזבונות מחליטה.
אמנון דה-הרטוך: מכל מקום, על פני הדברים בהחלט אפשר שהמשרד המתאים הוא משרד המשפטים ואז אחרי שהמשרד הממשלתי מגבש את המלצתו – שוב, היא יכולה להיות חיובית מאוד – זה עובר לוועדת העזבונות.
אמנון דה-הרטוך: ועדת העזבונות צריכה להחליט בנושא והיא סוברנית להחליט לפי שיקול דעתה.
אמנון דה-הרטוך: אני יוצא מתוך הנחה או תקווה אפילו לצורך העניין שמדובר בנושא בהחלט בעל משמעות הומנית וראויה והסיכוי שועדת העזבונות תיענה בוודאי קיים.
אמנון דה-הרטוך: יש לי שאלה, מחוסר ידיעה כלפי העמותה שמטפלת בליקבידטורים, אתם כבר הגשתם בקשה לוועדת העזבונות בעבר?
נעמי בלומנטל: הפסקה ושהממשלה תחליט מה שהיא מחליטה כדי לבוא לקראת הליקבידטורים ואני אעלה את זה כמו שזה לקריאה שנייה ושלישית.
נעמי בלומנטל: אם הממשלה לא מצליחה להתמודד עם חברי הכנסת, אני לא רוצה להיות הרעה, ניתן להם את הכל.
נעמי בלומנטל: נכתוב שמקבלים סיוע משפטי, שמקבלים דיור, שמקבלים תרופות בחינם ואז תהיה פריצה של הכל.
נעמי בלומנטל: אני יוצאת רעה לעומת כל חברי הכנסת ואני לא רוצה.
נעמי בלומנטל: אם אתם רוצים, נעלה את זה עם עדיפות א' בדיור, תרופות בחינם וכולי.
נעמי בלומנטל: נדמה לי שלגבי הסעיפים הראשונים אין לנו בעיות ועברנו עליהם.
משרד המשפטים: א.
משרד המשפטים: מנטרל זכאי להחזר הוצאות בסכום כולל שלא יעלה על ……… שקלים חדשים עבור הגשת תביעה מחוץ לישראל למימוש זכויות הנובעות מהיותו מנטרל.
משרד המשפטים: ב.
משרד המשפטים: החזר ההוצאות יהיה לפי כללים ותנאים שקבע השר ………, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
משרד המשפטים: בכללים ותנאים כאמור יהיה השר רשאי, בין היתר, לקבוע את סוגי ההוצאות שיינתן החזר בגינם ואת גובה ההחזר המירבי שיינתן בעד כל סוג הוצאה.
אופיר פינס-פז: ועדת העזבונות הוא לא גוף באמריקה אלא כאן בארץ, יושבים שם אנשים חיים, למדינה יש שם מה לומר, יש שם פרוצדורה מסודרת להגשת פניות וקבלת תשובות.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהממשלה יחד עם הוועדה יכולה לפנות ולבקש מיושב-ראש ועדת העזבונות שזה השופט צבי טל.
אופיר פינס-פז: עוד השבוע נעמי בלומנטל תיזום פגישה יחד עם כמה חברים מהוועדה כדי לשבת עם השופט צבי טל ולהסביר לו את הבעייתיות, למה אנחנו זקוקים לנוהל מזורז וזה על דעת הממשלה.
נעמי בלומנטל: אם מקובל על חברי הוועדה לשבת עם יושב-ראש ועדת העזבונות כדי שלפנים משורת הדין, בשל העובדה שעשינו כל מאמץ שזה לא ייכנס לחקיקה, בכל-זאת הם יקבלו את הסיוע.
נעמי בלומנטל: לפי דעתי הצעת החוק הזו לא תעבור במושב הזה.
נעמי בלומנטל: אני מציעה שנהיה אחראים ונמחק את סעיף 7(ג) ואז יישאר לנו הנושא של הדיור, הסיוע המשפטי, ועכשיו נשמע מה הבעייתיות עם ההבראה.
נעמי בלומנטל: בהסכמת
נעמי בלומנטל: כם אני רוצה להוריד את סעיף 7(ג).
נעמי בלומנטל: אני מציעה שבהסכמה נוריד את סעיף 7(ג).
נעמי בלומנטל: אני שוב אומרת ואמרתי זאת גם לליקבידטורים במלוא האחריות שאם נראה משהו שהם זקוקים לו, שמגיע להם ומגיע להם הכל - אנחנו נכניס את זה.
נעמי בלומנטל: כבר יהיה חוק ונוכל להוסיף סעיף.
נעמי בלומנטל: בעזרת השם אני מצפה שהממשלה הזאת תיפול, תהיה ממשלה חדשה ואתה תהיה שר הבריאות, בריילובסקי יהיה שר החינוך ונתקדם.
נעמי בלומנטל: מיכאלה, יש לנו פה שתי הצעות לגבי הדיור, הצעה (א) ו-(ב) ותאמרי לנו אם יש הבדלים, היכן ההבדלים ומה נראה שאפשר לעשות.
מיכאלה גרזון: יש לנו קושי במתן הטבה בדיור כשבע
מיכאלה גרזון: צם היא לא רלוונטית לא למעשה של הליקבידטורים ולא לקשיים שלהם ואין זיקה ישירה בין דבר אחד לשני.
מיכאלה גרזון: בנושא הראשון של משכנתה מועדפת.
מיכאלה גרזון: יש את החלופה הראשונה שמדברת על העדפה שתינתן והיא צריכה להינתן באיזשהו קנה מידה בזיקה לכללי הסיוע.
מיכאלה גרזון: זאת אומרת, יש לנו כללי סיוע שנותנים ניקוד ועל-פי כל מיני משתנים אפשר לתת שם העדפה.
נעמי בלומנטל: נדמה לי שמעבר להבטחה לא נצליח לקבל.
נעמי בלומנטל: זאת אומרת, לא יהיה מצב שיכתבו לנו את ההמחאה.
ג'ודי וסרמן: עד כמה שאני מבינה העיקרון הוא לתת להם איזשהו סכום פעם בשנה.
ג'ודי וסרמן: מה שקורה הוא שהיום בחוק הבטחת הכנסה כעיקרון כל התשלומים נחשבים כהכנסה ומובאים בחשבון בזכאות של אדם לקבל הבטחת הכנסה למעט כמה חריגים שנמצאים בתקנות ושם מדובר על החזר של תשלומים בעין ולא על דברים אחרים.
ג'ודי וסרמן: כשאנחנו מדברים על קצובת הבראה אנחנו יודעים שיש גם עובדים בשכר נמוך שמקבלים הבראה בגין עבודתם וזה נלקח בחשבון.
ג'ודי וסרמן: יש גם אנשים שמקבלים תגמולים, למשל אסירי ציון שמכוח החוק הזה מקבלים תגמול הבראה, וגם זה נלקח בחשבון לעניין חוק הבטחת הכנסה.
ג'ודי וסרמן: לכן אנחנו רואים קושי מאוד גדול שדווקא דמי ההבראה שמשולמים מכוח החוק הזה, דווקא זה לא ייחשב כהכנסה כי אי-אפשר לומר שדמי הבראה א' הם לא הכנסה ודמי הבראה ב' ו-ג' הם כן הבטחת הכנסה.
ג'ודי וסרמן: לפיכך אנחנו מציעים – מאחר שלא מדובר בעובדים שמקבלים דמי הבראה מכוח החוק אלא זאת איזושהי הטבה כספית שרוצים לתת להם – לא לקרוא לזה דמי הבראה כדי שזה לא ישליך על הקבוצות האחרות ואני חושבת שזה לא יפגע באוכלוסייה.
ג'ודי וסרמן: דבר שני.
ג'ודי וסרמן: לפי הצעת החוק מוצע שהקביעה שזה לא ייחשב הכנסה יהיה בחוק הבטחת הכנסה והרי כמעט כל הפטורים נמצאים בתקנות הבטחת הכנסה ואנחנו רוצים גם בעניין הזה לא לעשות חריג.
ג'ודי וסרמן: לעניין הזה שמעתי מרוני שמשרד האוצר מסכים לזה שיהיה איזשהו שינוי בתקנות הבטחת הכנסה, שייקבע שזה לא יהווה הכנסה לא בחוק אלא בתקנות.
ג'ודי וסרמן: כמובן אנחנו צריכים לחזור לשר שלנו בעניין הזה ואני מניחה שאם האוצר יסכים ואם המשמעות האחרת היא שזה ייקבע בחוק, שגם השר שלנו יסכים לעניין הזה.
ג'ודי וסרמן: עוד דבר אחד שצריך לציין בסעיף 9, מי משלם את ההטבה הזאת.
ג'ודי וסרמן: אני מניחה שמדובר במשרד הקליטה.
ג'ודי וסרמן: יש עניין נוסף של כפל.
ג'ודי וסרמן: השאלה אם יש כאן אנשים שנכנסים לחוקי תגמולים אחרים כמו וטרנים, אסירי ציון וכולי.
ג'ודי וסרמן: השאלה אם הם יוכלו לקבל את ההטבות בכל החוקים או לקבל רק הטבה אחת הגבוהה מביניהן.
נעמי בלומנטל: אולי נציע כמו שהצענו בחוק אסירי ציון שיהיה לנו שני נוסחים.
נעמי בלומנטל: ביום רביעי נראה איפה אנחנו עומדים ונראה איך אנחנו מתקדמים לגבי ההצבעה במליאה ביום רביעי הבא.
טובה פינקלשטיין: בסעיף 13 - דיברתי על כך עם מירי - אני מבקשת למחוק את המלים "ושמונתה בידי השר".
טובה פינקלשטיין: הוועדה הקודמת לא מונתה בידי השר אלא היא מונתה בידי יושב-ראש קבינט קליטה, בידי השר נתן שרנסקי.
נעמי בלומנטל: אנחנו נקבל דיווח של נציגי משרדי הממשלה על יישום חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה.
נעמי בלומנטל: חבר הכנסת יורי שטרן יזם את הדיון והוא דיבר על כך שיש הרבה קשיים ביישום החוק ואנחנו רוצים לראות היכן אנחנו עומדים.
נעמי בלומנטל: אני מאוד מברכת על כך שאנחנו בהחלט בודקים איך מיישמים את החוק.
נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים גם לעקוב אחרי חוק אסירי ציון שיצר הרבה מאוד בעיות.
יורי שטרן: לגבי חוק ותיקי מלחמת העולם השנייה.
יורי שטרן: אני חייב לומר לנוכחים כאן וקודם כל למשרד הביטחון שהרגשתי היא שבכוונה או לא בכוונה הממשלה ומשרדי הממשלה פשוט לא מבצעים את החלטת הכנסת.
יורי שטרן: אנחנו היום בסוף יולי ושום דבר לא בוצע, החל מהרשימות שהיו אמורות להיות מוכנות במשרד הביטחון ואחר-כך מוכנות בהצלבת מידע עם ביטוח לאומי.
יורי שטרן: לא קיימת רשימת ותיקי מלחמת העולם השנייה הנזקקים לפי הגדרת החוק ובלי זה שום דבר לא יכול לזוז במערכות האחרות.
יורי שטרן: דיברתי עם רשות השידור והרשות מוכנה לוותר על כל התשלום של שנת 2000 אבל היא יכולה לעשות זאת רק על-בסיס רשימה שמית.
יורי שטרן: אנשים משלמים וסכום של מאתיים ומשהו שקלים למשפחה כזאת זה הרבה מאוד כסף.
יורי שטרן: לדעתי אין שום הרגשה של חירום באף משרד ממשלתי.
יורי שטרן: זה מתחיל ממשרד הביטחון שעד כה חשבתי שהוא דווקא זה שממלא את תפקידו וזה מגיע לביטוח לאומי שעד היום לא סיכם עם משרד הביטחון איך בדיוק יפעלו.
יורי שטרן: שני משרדי ממשלה – מפאת צנעת הפרט, שלדעתי זה תירוץ מגוחך – לא מגיעים לדו-שיח ולסיכום איך הם מצליבים את המידע ומגיעים לרשימה משותפת.
יורי שטרן: יש עוד בעיות.
יורי שטרן: בזמנו כשדיברתי עם משרד הביטחון ושאלתי למה אי-אפשר להכין את השאלון בשפה הרוסית, נאמר לי שיש דברי הסבר וזה מספיק ויש אנשים שאפשר להתקשר אתם, אבל עובדת אחת לא יכולה לענות לשאלות של אלפי ותיקי המלחמה.
יורי שטרן: אני שואל מה הבעיה להוציא את השאלון בשפה הרוסית.
יורי שטרן: אלה הם דברים טכניים.
יורי שטרן: אני אומר עוד דבר שהוא בלתי אפשרי.
יורי שטרן: דוד גודובסקי שהוא עובד הסיעה ועובד המפלגה ומטפל בפניות הציבור השאיר חמש פעמים הודעות על המשיבון של משרד הביטחון וביקש לשלוח טפסים כי אנשים פונים אליו ומבקשים.
יורי שטרן: חמש פעמים הוא השאיר הודעה במשיבון של משרד הביטחון ועשה זאת בשם גוף רשמי, אבל אין שום מענה.
יורי שטרן: אין פה שום שיטה שהיא שיטה ידידותית לגבי אנשים שצריכים להירשם וצריכים לקבל את הטפסים.
יורי שטרן: אני מציע לראות במצב הנוכחי מצב חירום.
יורי שטרן: אנחנו מגיעים כבר לחודשיים מאז החוק נכנס לתוקף אבל הוא לא מתבצע כלל וכלל.
בוריס מפציר: להבדיל מדבריו של חבר הכנסת יורי שטרן אני רוצה לתת את חצי הכוס המלאה.
בוריס מפציר: רבותיי, ניתן פרק זמן אפסי לביצוע החוק.
בוריס מפציר: מההחלטה עד לביצוע עמדו לרשותנו חודשיים.
בוריס מפציר: צריך לקחת בחשבון באיזה מצב החוק נכנס לתוקף ועם מי ועם מה אנחנו צריכים להתמודד, כולל משרד הקליטה.
בוריס מפציר: צריך לחדש את כל הרשיונות, צריך להודיע שמי שעדיין לא נרשם הוא זכאי להירשם, צריך להסביר מי זכאי ולאיזה תשלום, צריך לקחת את כל הקבצים של משרד הביטחון – ודיברתי עם אנשי משרד הביטחון והם כן רוצים לעזור – שהם לא הוכנו לצורך החוק כי הרישום היה אחר לגמרי והוא כולל ותיקי מלחמה מכל הארצות ומכל התקופות, צריך לדבר עם המוסד לביטוח לאומי שחי תחת החוק של הגנה על הפרטיות, שרשימת הנזקקים שלו היא אחרת לגמרי.
בוריס מפציר: זה לא בדיוק שאתה יכול לקחת קובץ מנקודה א' לנקודה ב' והכל רץ באופן אוטומטי.
בוריס מפציר: אני מוכרח לומר שבשיחות טלפון שהיו לי עם שני משרדים וביקשנו שהם יעתרו לבקשת משרד הקליטה – כי אנחנו בחודש אוגוסט חייבים לשלם – זכינו לשיתוף פעולה.
בוריס מפציר: הראיה, נפתרה בעיה של קבצים ונפתרה הבעיה כך שביטוח לאומי מוכן להוציא קובץ משולב על-בסיס משרד הביטחון כולל מספרי חשבונות הבנקים.
בוריס מפציר: הבעיה נפתרה ביום ראשון כאשר הוחלט בין שני יועצים משפטיים שמי שהסתייג, מי שרוצה שהתשלום יבוצע לא דרך חשבון הבנק של ביטוח לאומי, הוא יצטרך להודיע מהו חשבון הבנק האחר.
בוריס מפציר: אם משרד הקליטה לא היה מקבל את מספרי חשבונות הבנקים, פירושו של דבר שאנחנו היינו צריכים להכין ידנית חישוב של 10,000 איש ואישה ברחבי הארץ.
בוריס מפציר: תארו לעצמכם באיזה סדר גודל של מבצע מדובר.
בוריס מפציר: נכון לרגע זה משרד הקליטה ערוך ומוכן.
בוריס מפציר: יושבת כאן גברת שושנה רוזנבליט שהכינה תוכנה שבפרק זמן של שבועיים אנחנו יכולים לשלם ישירות לחשבונות הבנקים.
בוריס מפציר: כל מה שנדרש מאתנו – עשינו.
בוריס מפציר: החוק אומר חודש אוגוסט ואני מבקש שאף אחד לא ישלה את עצמו שהחוק אומר 1 באוגוסט.
בוריס מפציר: לא ולא.
בוריס מפציר: החוק מדבר על חודש אוגוסט, קרי, עד 31 באוגוסט.
בוריס מפציר: עד 31 באוגוסט נבצע את התשלומים ישירות לחשבונות הבנקים שהם תקינים.
בוריס מפציר: אני אומר לחברי הכנסת שייתכן שיהיו שני דיפולטים ורק אחרי שנקבל את כל הקבצים ונבצע את כל התשלומים נדע מה הם.
בוריס מפציר: דיפולט אחד הוא שיהיו אנשים שיצהירו שהם רוצים תשלום לחשבון בנק אחר וישלחו לנו מספר חשבון בנק אחר.
בוריס מפציר: אנחנו נצטרך לבדוק ולוודא.
בוריס מפציר: זה דיפולט אחד שיכול לדחות את התשלום לזמן מה, אבל התשלום יבוצע.
בוריס מפציר: הדיפולט השני קשור למשרד הביטחון.
בוריס מפציר: יתכן שבחלק מהרשימות אין להם את כל הנתונים כגון מספר תעודת זהות וכולי ואז הקובץ לא יהיה מלא ולא יהיה שלם.
בוריס מפציר: אותם ותיקי מלחמה הזכאים יצטרכו להוסיף ולהשלים את הטפסים, מה שנקרא להזדכות על הזכאות, ואז זה יוחזר ויושלם הקובץ.
בוריס מפציר: אני רוצה לומר שהעיקר הוא שנבצע את התשלום בחודש אוגוסט.
בוריס מפציר: אני מאמין שהקובץ שישולב בין משרד הביטחון וביטוח לאומי ישמש גם כקובץ למשרדים אחרים – וזו לא אחריות שלנו אלא אחריות של משרדים אחרים – ואני מבקש לציין שבאמת זכינו לשיתוף פעולה משני המשרדים.
בוריס מפציר: אני חושב שברגע שפנינו, לפני כעשרה ימים נכנסנו למשטר כמעט חירום, תוך שמונה ימים הבעיה נפתרה כולל ביום ראשון פתרון הבעיה של מספרי חשבונות הבנקים.
בוריס מפציר: אני רוצה לומר שאילולא היינו מקבלים את חשבונות הבנקים, מבחינתי היינו מחזירים את העניין לכנסת ולממשלה כי זה היה מעמיד אותנו במצב בלתי אפשרי, כי יש לך נתונים ואתה צריך לחדש אותם, וגם מבחינת לוח זמנים היינו משקיעים לפי חשבוננו כ1,500- שעות עבודה יקרות מאוד וזאת רק כדי לשחזר את הרשימות.