GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליה שמטוב: לוועדה אנחנו יכולים להזמין גם את הארגונים וגם את האנשים הרלוונטיים וגם משרדים, ופה אפשר לספר מה כל משרד עושה.
ליה שמטוב: זה מה שאנחנו עשינו.
רוברט טיבייב: אני יכול להתייחס לדברים של השרה?
ליה שמטוב: אני לא רוצה פה – יש לנו מטרה.
ליה שמטוב: המטרה היא שכל האנשים שהגיעו לפה וצברו פנסיה במדינות שמהן הגיעו- -
רוברט טיבייב: זה ברור.
ליה שמטוב: אני חושבת שלא כדאי.
רוברט טיבייב: הייתה אשמה עליי, אני חייב להתייחס.
ליה שמטוב: בקצרה, בסדר?
רוברט טיבייב: לגבי כנס "פוליטי" או "לא פוליטי": מי שחושב שהוא פוליטי מחפש רק פוליטיקה, דרך אגב.
רוברט טיבייב: הכנס הוא לא פוליטי, והזמנות קיבלו כל חברי הכנסת, כולל שרים.
רוברט טיבייב: אין שום שייכות לפוליטיקה, דרך אגב.
רוברט טיבייב: שתדעי לך פשוט.
רוברט טיבייב: דרך אגב, לארגן את הכנס הזה ביקשו אותם הארגונים ותבואי ותשמעי אותם.
סופה לנדבר: מי זה "אותם הארגונים"?
סופה לנדבר: אתם ביקשתם לארגן את הכנס?
רוברט טיבייב: תבואי ב-26.
רוברט טיבייב: כל הארגונים פה.
רוברט טיבייב: אז תבואי ותראי את הארגונים.
סופה לנדבר: מי זה "ארגונים"?
רוברט טיבייב: אז תבואי ותראי.
סופה לנדבר: למה אני צריכה לבוא?
רוברט טיבייב: אל תבואי.
רוברט טיבייב: זאת בדיוק הגישה שלך.
רוברט טיבייב: אנחנו לא רואים פה ארגונים- -
סופה לנדבר: חבר הכנסת, אני שואלת אותך איזה ארגונים?
רוברט טיבייב: תבואי ותראי.
סופה לנדבר: אני לא צריכה לבוא.
סופה לנדבר: אתה יכול לענות או לא יכול לענות.
סופה לנדבר: איזה ארגוני עולים פנו אליך כדי לארגן את הכנס?
רוברט טיבייב: יש לי רשימה שלמה, אני אפקסס לך.
סופה לנדבר: לא, אבל תגיד, אתה יכול – 1, 2, 3, 4.
סופה לנדבר: אתה לא צריך לפקסס, אתה בדיוק יודע שאני שנים רבות עמדתי בראש הארגון הכי גדול שנקרא "פדרציית ישראלים דוברי רוסית".
סופה לנדבר: יש פה שלושה ארגונים, תסביר לי איזה ארגונים פנו אליך.
רוברט טיבייב: אני אפקסס לך את הרשימה.
סופה לנדבר: אני לא צריכה את הרשימה.
ליה שמטוב: רבותיי, עוד מעט יש ישיבת סיעה- -
רוברט טיבייב: - - - לא צריכה- - -
סופה לנדבר: אני לא צריכה רשימה כי המטרה שלך היא לא נקייה ופוליטית.
רוברט טיבייב: המטרה שלך היא רק פוליטית, דרך אגב.
ליה שמטוב: אנחנו צריכים לסיים.
רוברט טיבייב: את צריכה לדעת שאת שרה של כל הבוחרים שלך, כולל- - -
ליה שמטוב: חבר הכנסת טיבייב.
סופה לנדבר: אני חושבת שהטענות שלך לא נכונות.
ליה שמטוב: חבר הכנסת, טיבייב, השרה הגיעה וסגן השר הגיע ורוברט אילטוב וגם מביטוח לאומי- -
רוברט טיבייב: הוויכוח עוד ממשיך.
ליה שמטוב: גם פה הארגונים רוצים להגיד כמה משפטים.
רוברט טיבייב: גם לוועדת האתיקה אין לי בעיה.
רוברט טיבייב: בשמחה רבה.
ליה שמטוב: רבותיי, אני לא רציתי- -
רוברט טיבייב: אני לא התחלתי, דרך אגב.
רוברט טיבייב: את המילה חצוף לא אני הוצאתי מהפה.
ליה שמטוב: רוברט, נתתי לך להגיב – הגבת.
ליה שמטוב: אברהם שרנופולסקי, בבקשה.
אברהם שרנופולסקי: אני מתנועת "חזית הכבוד".
אברהם שרנופולסקי: אנחנו מאוכזבים מאוד מהתוצאות של המשא ומתן עם מדינות חבר העמים בענייני הפנסיות.
אברהם שרנופולסקי: ברור לנו שהדרך לקבלת פנסיות לעולים הנזקקים היא די ארוכה.
אברהם שרנופולסקי: לכן ברור לנו שאין לנו ברירה – רק לדרוש מממשלת ישראל להכין ולהגיש תוכנית ממשלתית לשיפור מצבם של גמלאים עולים שלא מקבלים פנסיות ממדינות חבר העמים.
אברהם שרנופולסקי: אני גם מסכים עם כל חברי הכנסת שאמרו שצריכה להיות החלטה פוליטית, זאת אומרת רק ברמה הכי גבוהה אפשר לפתור את הבעיה.
אברהם שרנופולסקי: לכן אנחנו פונים לסגן שר החוץ מר דני אילון, לעשות מאמצים מסוימים הנדרשים כדי להשיג תוצאות חיוביות.
אברהם שרנופולסקי: לגבי הכנס אני גם מסכים עם סופה שקודם כול צריך להשתמש בדרכים פוליטיות, זאת אומרת במשא ומתן עם ממשלות מדינות חבר העמים.
אברהם שרנופולסקי: רק זאת הדרך הנכונה ביותר.
ליה שמטוב: הוועדה רוצה לברך את כל מי שהגיע על הדיווח שקיבלנו.
ליה שמטוב: הוועדה מבינה את החשיבות בהפעלת לחץ פוליטי על המדינות השונות, ולכן קוראת לראש הממשלה ולשרים הנוגעים בדבר, כמו גם לחברי הכנסת, ובמיוחד לחברי הוועדה להפעיל לחץ פוליטי כדי לקדם את ההסכמים הבילטראליים.
ליה שמטוב: נוסף לכך הוועדה תפנה בבקשה ליושב ראש הכנסת להוציא משלחת מטעם הכנסת לצורך הפעלת לחץ פוליטי, כמו שאמרתי.
סופה לנדבר: אנחנו פנינו לכל השרים בעניין, אבל כדי לנסוע צריך לדעת לאן לנסוע.
סופה לנדבר: אז לעוד נסיעה הם צריכים להסכים כדי לדון בעניין ולא סתם לנסוע.
סופה לנדבר: אבל תודה רבה לכולם.
ליה שמטוב: אנחנו פותחים את הישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: יש לנו היום ישיבה מיוחדת בנושא הגיור בישראל ב-2010.
ליה שמטוב: לקראת חג השבועות רצינו לקיים ישיבה חגיגית ואני מברכת את כל המשתתפים לקראת החג.
ליה שמטוב: כידוע זה חג הגרים.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את כל הגרים והמתגיירים שבחרו לעשות צעד כל כך לא קל, תהליך קשה ורוצים להצטרף לעם היהודי.
ליה שמטוב: להיות יהודי זה לא פשוט.
ליה שמטוב: אני גם רוצה לברך את צה"ל על הליך הגיור.
ליה שמטוב: נמצאים פה איתנו היום חניכי קורס נתיב.
ליה שמטוב: קיבלנו מכתב ברכה משר המשפטים מר נאמן.
ליה שמטוב: במכתב הוא משבח מאוד את צה"ל על העבודה שהם עושים בתחום הזה.
ליה שמטוב: כידוע, בישראל נמצאים מעל 300 אלף איש שאינם יהודים.
ליה שמטוב: בעיני יש להם פוטנציאל להתגייר.
ליה שמטוב: לצערי אנחנו שומעים שמספר המתגיירים כ-6000 איש בלבד.
ליה שמטוב: מעל 60% הם יוצאי אתיופיה ו-30% הם מחבר העמים.
ליה שמטוב: ב-2009 התגיירו 1800 איש.
ליה שמטוב: זה מספר קטן.
ליה שמטוב: מתוך 300 אלף זה קצת יותר מחצי אחוז.
ליה שמטוב: זה מדאיג.
ליה שמטוב: אנשים רוצים להתגייר והרבה נשברים בדרך כי זה הליך קשה.
ליה שמטוב: מערך הגיור הועבר ממשרד קליטת העלייה למשרד ראש הממשלה.
ליה שמטוב: אני כתבתי עוד לפני הפגרה מכתב לראש הממשלה כדי לדעת מה קורה עם מערך הגיור ומה הם התקציבים שעברו ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה וכן שאלתי על כל פעילות הגיור בכללה.
ליה שמטוב: היום נשמע את מר מולי יסנזון שיספר לנו על זה.
ליה שמטוב: נפתח את הדיון לכל מי שרוצה לדבר על הנושא.
ליה שמטוב: חשוב מאוד שמערך הגיור יתחיל בפרסום כי בכל זאת צריך לפרסם את הדברים יותר בתקשורת הרוסית ולהסביר את כל התהליך.
ליה שמטוב: נמצאים איתנו חברי כנסת מכל המפלגות.
ליה שמטוב: גם מכון עיתים מיוצג פה.
ליה שמטוב: מר מולי יסלזון בבקשה.
שמואל יסלזון: בוקר טוב.
שמואל יסלזון: תודה רבה על ההזמנה לוועדה.
שמואל יסלזון: כל שנה לקראת שבועות זו באמת הזדמנות לברך את הגרים שנמצאים בהליך הזה, שעוברים אותו ואנחנו מקווים שיצטרפו כמה שיותר.
שמואל יסלזון: לגבי סיכום פעילות 2009 ויעדים ל-2010.
שמואל יסלזון: אגף הגיור במשרד ראש הממשלה בשנת 2009 למעשה עוד לא קיבל אחריות לכל מה שקורה במכוני הגיור ולכן עיקר ההתמקדות שלנו היתה שינויים פנימיים בתוך מערך הדיינים והנהלת בית הדין.
שמואל יסלזון: יישמנו מיידית את הלקחים של ועדת ביקורת שהיתה לגבי נהלים של תשלומים לדיינים לפי הנחיות נציבות שירות המדינה.
שמואל יסלזון: בוצעה עבודת מטה לשינוי לצורך תשלום לפי החלטת הממשלה כאשר אנחנו נמצאים היום לקראת סיומה ביחד עם אגף משכורות במשרד האוצר, בשילוב של הנציבות, מחלקה משפטית וכוח אדם.
שמואל יסלזון: צריך להבין שאנחנו הקמנו אגף חדש במשרד ראש הממשלה.
שמואל יסלזון: אושר המבנה של האגף והתחלנו לאייש תקנים.
שמואל יסלזון: מהם קלטנו 10 דיינים חדשים שנוספו למערכת הגיור, קליטת ראשי תחומים, יועץ משפטי, סטודנטים ואחרים.
שמואל יסלזון: קיבלנו הנחיות חדשות מאת הרב הראשי, הרב שלמה משה עמאר בקשר להתעסקות דייני הגיור בתחילת הליך הגיור, בנוכחות שלהם , ביצוע בריתות.
שמואל יסלזון: הרעיון היה ליצור ממשק ישיר בין הדיינים שהם הדיינים שהם הסמכות ההלכתית לבין אותם מתגיירים מתחילת הדרך.
שמואל יסלזון: בהתאם לכך הכנו טיוטה לשינוי כללי הדיון שנבעו מתוך ההנחיות של הרב הראשי.
שמואל יסלזון: הוקמו 4 הרכבים של בתי דין שמיועדים לאוכלוסייה האתיופית שפועלים בתוך מרכזי הקליטה.
שמואל יסלזון: דיינים שלנו יוצאים למרכזי הקליטה מתוך דאגה לרווחתם של העולים ומשפחותיהם.
שמואל יסלזון: הקמנו מוקד ארצי שפעל בהתחלה בשלב ניסיוני לתת מענה הולם יותר למבקשים בתוך ההליך חוץ מהמחוזות, וכרגע אנחנו פועלים להקמת מערכת מחשוב שהתחלנו להקים אותה למענה פניות המוקד וציבור.
שמואל יסלזון: אושרה תוכנית פרוגרמה לשכירת מבנים חדשים.
שמואל יסלזון: כמעט השלמנו את היציאה מתוך מבנים שהיו בשכירות בתוך בתי הדין הרבניים והתחלנו לשכור מבנים ייעודיים לבתי הדין שלנו.
שמואל יסלזון: הוקמו הרכבים ייעודיים לטיפול בנוער והתחלנו תוכנית פילוט בעניין הזה, והוקמו הרכבי דיינים מיוחדים לטיפול בתיקים שנתקעו משנים קודמות ולתת לאנשים האלה את הסעד בשביל לראות איך אפשר לקדם הליך הגיור שלהם.
שמואל יסלזון: כל בסיס הנתונים הועבר למשרד ראש הממשלה שהיה בהנהלת בתי הדין, וכעת שוקדים על פיתוח של תיקים סרוקים ביחד עם המחשוב.
שמואל יסלזון: ננקטו פעולות בשנת 2009 להעברת התקציב ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה כיישום המלצות ועדת חלפון.
שמואל יסלזון: הושתו מספר הליכי גיור שנוגעים להנפקת תעודת המרה.
שמואל יסלזון: אחד מהיעדים שלנו היו לפשט את הנושא של הנפקות תעודות ההמרה.
שמואל יסלזון: כך שהיום למעשה בשלב המקווה, בשלב הסופי של הגיור, במקום עצמו נחתמת תעודת הגרות, עוברת אלינו למשרדים על מנת שנוכל להנפיק את תעודת ההמרה.
שמואל יסלזון: זה פישט המון הליכים בדרך.
שמואל יסלזון: הוקמה תשתית להתקשרויות עם אוהלים, מועצות דתיות, סיוע בבירור יהדות, העסקת עובדים נוספים.
שמואל יסלזון: אלו דברים שכרגע נמצאים במכרזים ואני מקווה מאוד שנוכל להפעיל אותם מיידית.
שמואל יסלזון: לגבי הנושא של מספרים ותעודות המרה.
שמואל יסלזון: בשנת 2009 הונפקו 6212 תעודות המרה.
שמואל יסלזון: 60% מהם ליוצאי אתיופיה, 29% ליוצאי חבר המדינות שהזכרת היושב ראש בהתחלה, כאלה 1810 תעודות, ועוד 11% תעודות ליוצאי מדינות שונות מכל העולם.
שמואל יסלזון: ביחס לשנה הקודמת היתה יציבות במספרים שנשמרת די הרבה לאורך השנים.
שמואל יסלזון: כ-6000 תעודות המרה שהונפקו.
שמואל יסלזון: אני אתייחס לתעודות המרה מול דיונים בבית הדין.
שמואל יסלזון: צריך להבין שדיונים בבית הדין אלו נתונים פנימיים של הליך שלא הסתיים.
שמואל יסלזון: הם לא כוללים נתוני ילדים שנמצאים בתוך תיקי ההורים.
שמואל יסלזון: לכן הנתון הרשמי שאנחנו מפרסמים הוא נתון שאנחנו עומדים מאחוריו וזה הנפקת תעודת המרה רשמית שאיתה אדם יכול ללכת למשרד הפנים.
שמואל יסלזון: כל המספרים שיצאו בצורה זו או אחרת אינם רלוונטיים ואינם משקפים נאמנה את סיום ההליך שלזה כולם מייחלים.
שמואל יסלזון: היעדים שלנו לשנת 2010 , שתי מטרות כלליות.
שמואל יסלזון: אחת, כל עולה אזרח ישראל שעולה מכוח חוק השבות יוכל להיכנס לכיתות הגבלה.
שמואל יסלזון: אנחנו נשאף בשנת 2010 ליצור מצב שהם יוכלו להיכנס לכיתות ללא הגבלה בכל הארץ בשפתם.
ליה שמטוב: מה עם חוק כניסה?
שמואל יסלזון: אני עוד לא מתייחס לזה כרגע.
שמואל יסלזון: קודם כל לאזרחי מדינת ישראל.
שמואל יסלזון: מי שאינו אזרח אמור לעבור ועדת משותפת של משרד הפנים.
שמואל יסלזון: המטרה הראשונה שהגדיר ראש מערך הגיור הרב דרוקמן ליצור מצב שכל עולה יוכל להיכנס לתהליך.
שמואל יסלזון: לפתוח את כל שערי הלימוד.
שמואל יסלזון: מטרה שנייה ששמנו לנגד עינינו והיא כבר מבוצעת בפועל, שכל מי שלמד יגיע לבית הדין.
שמואל יסלזון: זו היה אחד הדברים שחסם אנשים לשערי בית הדין.
שמואל יסלזון: הנושא הזה בוטל.
שמואל יסלזון: לא רק זה, בעקבות הנחיות של הרב עמאר, אנחנו התחלנו באיזשהו פיילוט שנבדק בחצי השנה האחרונה, כל תלמיד בכיתה אחרי חודשיים יפגוש את בית הדין.
שמואל יסלזון: בדיון בבקשה לגיור הנגישות לבית הדין תהיה מלאה.
שמואל יסלזון: בתום לימודיהם יוזמנו כל התלמידים לבית הדין, ויצרנו היום מערכת שאמורה לתת סעד לאותם אנשים שלא עברו את בית הדין בשיתוף עם הכיתות לדאוג איך אפשר לפי הנחיות בית הדין לעזור להם לחזור בחזרה להליך ולסיים אותו כמו שצריך.
שמואל יסלזון: הכיוונים המרכזיים לעשייה ב-2010 קשורים בנושאים של פרסום ושיווק.
שמואל יסלזון: החל מה-1 בינואר 2010 קיבלנו את תקציב משרד הקליטה ורק אז התחלנו מבחינה רשמית משפטית להתחיל לדבר על תקציבים.
שמואל יסלזון: התקציב עבר ולכן הנושאים האלו של פרסום, של שיתוף וסיוע לעמותות, אגף הגיור יסייע לעמותות בשנת 2010, יצור המשכיות ביחד עם משרד המשפטים.
שמואל יסלזון: ההמשכיות הזו אושרה לגבי כל אותם מבחני תמיכות.
שמואל יסלזון: אני מקווה שבחודש הקרוב אנחנו נצא בפרסום על העניין הזה אחרי שזה עבר את האישור של משרד המשפטים ומחכים לניסוחים הסופיים שנגזרו מהחלטות של בג"ץ.
שמואל יסלזון: לכן אגף הגיור יפרסם, ישווק מסגרות הכשרה, יאתר קהלי יעד חדשים, יתקצב ויקפח את מכוני ואולפני ההוראה.
שמואל יסלזון: זה דבר שאנחנו נערכים אליו עכשיו בעקבות קבלת התקציב בפועל, לפני כשבועיים אחרי שזה עבר את כל הוועדות בכנסת, יפתח ויעודד תוכניות למידה מגוונות, יאתר ויגייס משפחות מארחות.
שמואל יסלזון: ובעניין האחרון צריך להצדיע לכל אותם אזרחים שמסייעים לעולים בדרך הלא פשוטה הזאת בהתנדבות מלאה, אירוח בשבתות ובחגים, לוקחים אותם לבתים ולמעשה נותנים להם את הכתף בשביל להצליח בהליך הזה.
שמואל יסלזון: אגף הגיור יגבש תוכניות עבודה בתיאום עם מכוני הכשרה ל-5 שנים הקרובות על סמך ממצאים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שיושבת הראש ציינה מקודם, ואני מקווה מאוד שביחד אנחנו נוכל לעמוד ביעדים של 2010.
שמואל יסלזון: השינוי המהותי שקורה כעת אם זה ברמה של הדיינים משנת 2009 תוספת דיינים ושדרוג של ההליכים הפנימיים בעקבות הנחיות של הרב עמאר, בנוסף לקבלה שלנו כרגע והוצאה של תמיכות וכספים לעמותות לא יביא לגידול מיידי ולעלייה במספרי הגיורים כי צריך להבין שהתהליך הזה לוקח כשנה.
שמואל יסלזון: רק אחרי שנה נראה את הפירות.
שמואל יסלזון: לכן משנת 2010 עיקר העבודה והמאמץ שלנו יהיה ליצור מסגרות שיוכלו לקלוט את אותם תלמידים, ופה אני קורא גם לוועדה לקרוא לאותם אנשים ולהצדיע לאותם מתגיירים שחרף הדברים ששומעים בתקשורת, חרף הבעיות שיש, ויש בעיות, אנחנו מכירים אותן ואנחנו מנסים להתמודד איתן, ורישומי נישואים בנושאים שקשורים לבני זוג שאינם יהודים, אינם אזרחים, בכל זאת לא חלה ירידה.
שמואל יסלזון: צריך לציין את זה לזכות עולים.
שמואל יסלזון: בפועל בדיקות פנימיות, גם אם לא עלו מספרי תעודות ההמרה 10% גידול בתלמידים יוצאי חבר העמים בכיתות וגם הגיור בהתאם.
שמואל יסלזון: אני מקווה שבשנת 2010 נוכל לדווח על צמיחה במספרי לומדים עם הזרמת התקציבים לשטח, ואני מקווה שבשנת 2011 נוכל לראות את זה בביטוי הגרים.
מרינה סולודקין: אנחנו מברכים את הפעילות של אגף הגיור במשרד ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: מהדברים שלך אני לא הבנתי למה חוק כניסה לא חל?
מרינה סולודקין: לפי חוק השבות נכנסים לפי חוק כניסה.
מרינה סולודקין: כולם עוברים את הגיור.
מרינה סולודקין: זאת אומרת שהאחרים שנכנסים לפי חוק כניסה לא יכולים ללמוד לגיור.
מרינה סולודקין: זו השאלה שלי.
מרינה סולודקין: למה ההבדלים האלה?
שמואל יסלזון: בכל מה שקשור למי שאינם אזרחי ישראל.
שמואל יסלזון: יש ועדה משותפת של משרד הפנים במדיניות שלו ומערך הגיור.
שמואל יסלזון: ישבנו איתם, שר הפנים היה גם מעורב בעניין וביקש מהצוותים המקצועיים להכין צורה שונה של נוהל שונה של אותה וועדה.
שמואל יסלזון: הושגו הבנות.
שמואל יסלזון: זה מחייב אותנו לשנות כללי דיון של הרב הראשי ואנחנו כרגע נמצאים בשלב הזה.
מרינה סולודקין: אז זה עומד על הפרק?
שמואל יסלזון: בפרוש כן.
ליה שמטוב: אביגדור לויתן ממשרד הקליטה בבקשה.
אביגדור לויתן: שלום לכולם.
אביגדור לויתן: משרד הקליטה טיפל בנושא ההכנה לגיור במשך 6 שנים, מ-2004 ועד 2010.
אביגדור לויתן: כמשרד עם כל השלוחות, התחיל עם ציפי לבני והמשיך עם כל השרים האחרים.
אביגדור לויתן: עשינו עבודת קודש כמשרד קליטה.
אביגדור לויתן: הכנו מערכת הכנה לגיור מאוד טובה, מאוד יעילה.
אביגדור לויתן: לצערנו כתוצאה מהחלטת הממשלה בפברואר 2008 הנושא עבר למשרד ראש הממשלה, ובגלל שזו ישיבה חגיגית אני לא אגיד מה היו הסיבות שזה עבר.
אביגדור לויתן: אני רק אצטט מה שאמר מנכ"ל משרד הקליטה שטען: "משרד הקליטה העביר בסוף 2009 למשרד ראש הממשלה את האחריות לגיור בצורה מסודרת".
אביגדור לויתן: הנפילה הגדולה שיש היום במספר הלומדים במיוחד אלה שלומדים בעמותות הציבוריות, כאשר לוקחים נושאים שמשרד הקליטה רואה בהם יעד מרכזי ומתן שירותים לעולים ומעבירים את זה למשרד אחר מתוך סיבות שאני לא אכנס אליהם כדי לא להרוס את האווירה החגיגית כאן.
אביגדור לויתן: מי שירצה אני אתן לו את כל הסיבות.
אביגדור לויתן: המצב הוא כמות שהיה.
אביגדור לויתן: אני רוצה להזכיר לכולם, אנחנו נמצאים היום מספר ימים לפני חג השבועות.
אביגדור לויתן: במשך 6 שנים ביום הזה בערב היינו עושים עצרת עם 1500 לומדים והשנה זה לא מתקיים.
אביגדור לויתן: בשנה שעברה במסגרת העמותות היו כ-1400 לומדים.
אביגדור לויתן: אני לא יודע כמה יש היום.
אביגדור לויתן: כמה יש במכון אני יודע מכיוון שהם צריכים לתת את הדוחות עדיין כדי לשלם את שנה שעברה.
אביגדור לויתן: מה שאני רוצה לומר לכל הציבור כאן, היה פרסום בעיתון שהאשים את משרד הקליטה שהוא העביר בצורה לא נכונה את הנושא למשרד ראש הממשלה.
אביגדור לויתן: אני רוצה לומר כאן, ההעברה היתה הכי מסודרת שאפשר.
אביגדור לויתן: ישבתי עם מנהל האגף הנבחר פעמיים ועם העובד שלו, העברנו את כל המסמכים עוד בסוף 2009 ולבוא ולהאשים בתקשורת את משרד הקליטה שבמשך 6 שנים עשה עבודת קודש זה דבר של יכופר.
אביגדור לויתן: הערה אחרונה.
אביגדור לויתן: התקציב שהיה אצלנו בינואר, ושזה יהיה לפרוטוקול, אנחנו העברנו את זה לאגף התקציבים באוצר.
אביגדור לויתן: ב-28 לאפריל משרד ראש הממשלה משך את הכספים מאגף התקציבים באוצר.
אביגדור לויתן: למה במשך 4 חודשים התקציב לא נלקח?
אביגדור לויתן: אולי בגלל זה אין היום סיוע ותמיכה לעמותות וגם לשלם חובות לרפורמי ולאחרים.
אביגדור לויתן: זה רציתי להעמיד בתחילת הישיבה.
אביגדור לויתן: אני מברך את כולם ואני מקווה שכולם יצליחו בעבודת הקודש.
ניצן הורוביץ: אני קודם כל רוצה להודות ליושבת הראש של הוועדה על הדיון הזה ובכלל על העיסוק שלך בנושאים האלה.
ניצן הורוביץ: זה תפקידה של ועדת עליה וקליטה.
ניצן הורוביץ: אני קודם כל רוצה להגיד לפני שאני אתייחס לנושא ולו למען היושר האינטלקטואלי שאני בעד הפרדת הדת מהמדינה ואני לא חושב שמדינה כמדינה צריכה לעסוק בגיורים או המרות דת ושפקידי מדינה צריכים לעסוק הלכתיים.
ניצן הורוביץ: שני התחומים צריכים להיות נפרדים.
ניצן הורוביץ: לאחר שאמרתי זאת אם כן מדוע אני מתייחס לנושא?
ניצן הורוביץ: יש כאן גם שאלה של זכויות אדם.
ניצן הורוביץ: יש ציבור גדול מאוד של אזרחים שמעוניינים בגיור והמרת דת ויש תחושה שמערימים עליהם קשיים לא נחוצים.
ניצן הורוביץ: זה מצד המבקשים להתגייר.
ניצן הורוביץ: ויש גם אינטרס של המדינה שלנו שאותם אנשים שחפצים בכך אכן יתגיירו.
ניצן הורוביץ: ולכן בגלל המתאם הזה אני מדבר למרות ששוב אני מדגיש יש לי התנגדות עקרונית לכל העיסוק של המדינה בהמרות דת.
ניצן הורוביץ: לגופו של עניין, אני עיינתי בדוח הזה.
ניצן הורוביץ: אני גם מכיר את הנושא מדיונים קודמים.
ניצן הורוביץ: יש לנו תופעה של מספרי גיורים מאוד נמוכים לעומת מספר המבקשים.
ניצן הורוביץ: יש עיכוב בהנפקת תעודות המרה לאנשים שהשלימו את ההליך, ויש בעיות ברישום גרים לנישואים וקשיים בהכרה בגיורי חו"ל.
ניצן הורוביץ: מדוע הבעיות האלה? (1) בגלל שההרכבים הרבניים באינסטנציות מסוימות מחמירים מדי.
ניצן הורוביץ: הרי למה אנחנו מקיימים את הדיון הזה, לקראת חג השבועות, מגילת רות?
ניצן הורוביץ: אם זה היה תלוי בחלק מהאנשים האלה דוד המלך לא היה נהיה מלך ישראל.
ניצן הורוביץ: הן היו נשארות שם, רות ונעמי.
ניצן הורוביץ: (2) רף הילכתי גבוה ונוקשה.
ניצן הורוביץ: הרב אמסלם כאן יוכל להסביר טוב ממני את האפשרויות ההילכתיות שיאפשרו הכרה.
ניצן הורוביץ: הוא נוהג באומץ רב לדעתי.
ניצן הורוביץ: (3) הקושי בפתיחת תיקי נישואים ואפילו הייתי אומר בניגוד לחוק כאשר אנשים שעברו גיור באים ורבני עיר עושים שבת לעצמם ודוחים לעצמם.
ניצן הורוביץ: רבני עיר מסוימים כמו בראשון לציון ואשקלון.
ניצן הורוביץ: (4) התחושה הכללית שיש להרבה אנשים שעוברים את התהליך של עוינות כלפיהם.
ניצן הורוביץ: למשל חלק מהדרישות שיש לוועדת חריגים שדורשת שמתגיירים יעברו אחר כך חיים בקהילה דתית, אורח חיים חרדים אפילו, מה שהוא לחלוטין זר לנו ולא מקובל.
ניצן הורוביץ: כך שהשורה התחתונה היא שיש הרבה תסכול וייאוש מכל ההליך הזה, מה שמוביל אנשים מראש לא ללכת אליו או לנטוש אותו באמצע או להתנכר אליו מאוחר יותר.
ניצן הורוביץ: תופעה של נישואים בחו"ל ובכלל החרמת כל העסק הזה של הרבנות.
ניצן הורוביץ: כל עוד השיטה שלנו היא כפי שהיא שבה הדת היא חלק מהמדינה צריך לנהוג בצורה הולמת וראויה ועל פי חוק, כי חלק מהדברים כאן הם בניגוד לחוק.
ניצן הורוביץ: לכן אני משתתף בדיון הזה ולכן אני אמשיך ליטול חלק בניסיון לתקן את המערכת הזאת כך שתהיה מאירת פנים ומסבירת פנים לכל מי שנזקק לשירותיה.
ליה שמטוב: תודה חבר הכנסת ניצן הורוביץ.
ליה שמטוב: אתה בהחלט צודק.
ליה שמטוב: יש בדרך הרבה קשיים ואנחנו רוצים לעשות הכול כדי להקל על האנשים שרוצים להתגייר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מפנה את דבריי לדובר אגף הגיור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל הדיווח שלך היה טכני, מאוד בירוקרטי, וברגע שאני שומעת שהוקם מטה אני כבר נכנסת ללחץ.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל מה שקשור להקמת עוד איזשהו גוף בירוקרטי, כמו שאמר אביגדור, ואני הייתי אחד מהאנשים לפני שהייתי חברת כנסת בתוך המערך הזה של ניסיון להקל על הגיור ולעזור לעולים מחבר המדינות להתגייר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה קשור לדיינים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה דיברת על זה פעמיים, שלוש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נראה לי שפה קבור הכלב.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה תשלום לדיינים?
שמואל יסלזון: מאחורי הבירוקרטיה הזאת מצויים אנשים ומצויה מגמה.
שמואל יסלזון: הקמת אגף חדש במשרד ראש הממשלה היא עבודה בירוקרטית שמחייבת תקנים, שמחייבת תקציב על פי החלטה של ועדה בראשות מנכ"ל משרד הקליטה, מר ארז חלפון שאלו המלצות הוועדה.
שמואל יסלזון: אנחנו הולכים עקב בצד אגודל לאור המלצות הוועדה של משרד הקליטה בראשות המנכ"ל שלה.
שמואל יסלזון: לכן היה פה צעד בירוקרטי בהחלט, להעביר תקציבים, לבנות את המבנה, לעגן את כל המשאבים שהיו מפוזרים בכל מיני משרדי ממשלה כדי בסופו של דבר לתת סיוע לעולה.
שמואל יסלזון: המטרה הוגדרה לכל העובדים באגף, לתת את השירות הנכון לעולה, אם זה ברמה של דיינים, אם זה ברמה של פקידים, וגם לשכור שירותים מבחוץ.
שמואל יסלזון: לכן מה שמניע אותנו זו הרוח.
שמואל יסלזון: זו הרוח של "ואהבתם את הגר", זאת הרוח של קירוב עם כל המגבלות שאנחנו מכירים, חלקן אינן תלויות בנו, חלקן תלויות בנו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ברור לך שאתם לא פתאום התעוררתם בבוקר והייתם הראשונים כי זה נושא שמטופל שנים על גבי שנים.
שמואל יסלזון: ודאי.
שמואל יסלזון: בעבר עבדתי במכון למדעי היהדות בסוכנות היהודית, 8 שנים בתחום הזה.
שמואל יסלזון: אני מכיר אותו מהצד של העולים.
שמואל יסלזון: זאת הרוח בהתאם להנחיות מערך ראש הגיור שניתנה לכל העובדים לתת שירות לאותם אנשים שפונים.
שמואל יסלזון: הצעדים שננקטו גם הבירוקרטיים הם פרי הנחת העבודה הזאת.
שמואל יסלזון: יש עוד הרבה עבודה לעשות.
שמואל יסלזון: אנחנו לא נשקוט עד שניתן את אותו שירות שאנחנו צריכים לתת.
שמואל יסלזון: בנוגע למה שהתייחסת למשכורות.
שמואל יסלזון: היתה החלטת ממשלה לגבי שינוי תשלום לדייני הגיור.
שמואל יסלזון: הם קיבלו תשלום לפי תיקים.
שמואל יסלזון: סוג מסוים של תצורת תשלום שהוחלט עליה לפני מספר שנים.
שמואל יסלזון: גם בהמלצות דוח ועדת חלפון וגם על פי החלטת ממשלה נתבקשנו לשנות את תצורת התשלום הזאת.
שמואל יסלזון: זאת עבודה מול הנציבות, מול אגף כוח אדם, מול האוצר.
שמואל יסלזון: הוגשה טיוטה סופית של האוצר, צריכים את האישור שלהם כדי לשנות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה היה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ומה אתם עושים?
שמואל יסלזון: היה סוג שכר לפי תפוקות, לפי סוג שכר בכל שירות עובדי המדינה כמקובל במקומות אחרים.
שמואל יסלזון: הדיינים אינם בחוק הדיינים ולכן זה הציב בעיה.
שמואל יסלזון: אבל הפתרונות הם על פי משרד האוצר ואנחנו לקראת סיום בעניין הזה, לשנות את אותו נוהל, לא יעבדו דיינים לפי תפוקות, אלא יעבדו דיינים כמקובל בכל בתי המשפט לפי שכר שנקבע על פי משרד האוצר.
שמואל יסלזון: זו עבודה לא פשוטה ואנחנו לקראת סיומה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה זה כל כך חשוב?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה התייחסת אל זה.
שמואל יסלזון: היתה ביקורת ציבורית על העניין הזה.
שמואל יסלזון: היו הנחיות מפורשות של הרב עמאר בנושא הזה גם מבחינה הלכתית.
שמואל יסלזון: האם דיין ראוי שיקבל שכר לפי אדם שבא לפניו או תיק שנידון לפניו שיכול לגרום בצורה זו, או אפילו חשד כלשהו של הטיה או של איזשהו עיוות אחר שיכול להיות ולכן בעניין אנחנו מסירים את העניין הזה והם יעבדו כמו דיינים שמקבלים שכר לא לפי תפוקות אלא לפי משכורת קבועה כשאר עובדי המדינה.
שמואל יסלזון: זה תיקון שאנחנו משלימים אותו בזמן הקרוב ביותר.
ליה שמטוב: השר יולי אדלשטיין שלח ברכה לקראת חג השבועות ופה נמצא מישהו מהמשרד שלו.
ליה שמטוב: כמה מילים.
קריאה: השר נמצא בועדת שרים לענייני קליטה.
קריאה: אחד הנושאים שעל סדר יומה זה עניין הגיור.
קריאה: הוא מברך את הוועדה.
קריאה: הוא תמך בכל הנושא של מערך הגיור במשרד ראש הממשלה והוא מקווה שהנושא יתקדם ב-2010.
קריאה: הוא קורא לוועדה להמשיך לפקח והוא ישמח להשתתף בדיונים הבאים.
שלמה מולה: בהערת אגב לידידי הטוב ניצן הורוביץ.
שלמה מולה: אני לא בטוח שהפתרון הוא הפרדת דת ומדינה אבל כן צריך להפריד את הדת מהפוליטיקה.
שלמה מולה: עלינו לחבק את כל הזרמים, גם את הרפורמים וגם את הקונסרבטיביים לפחות בחלק של ההכנה לגיור.
שלמה מולה: עולי אתיופיה ממשיכים להתגייר.
שלמה מולה: מולי אני אאכזב אותך.
שלמה מולה: למרות שמשרד הקליטה בשנה הקודמת אפשרו לתת מיליון וחצי שקל לסייע לקליטת עולי אתיופיה באמצעות הסוכנות היהודית, מי שאמונים על הכנה לגיור לעולי אתיופיה הם שניים, אחד ממשרד החינוך והשני הרב מנחם ולדמן.
שלמה מולה: אם יש מישהו תואר יקיר לקליטה הרוחנית של עולי אתיופיה זה הרב מנחם ולדמן למרות שמשמיצים אותו.
שלמה מולה: בכל מקרה יש תוצאות.
שלמה מולה: משרד החינוך בהכנה לגיור והמכון "שבות העם" המסייעים בהכנה לגיור לא זוכים.
שלמה מולה: בתפקידי הקודם פניתי, ביקשתי מכם לסייע.
שלמה מולה: שום דבר, נאדה.
שלמה מולה: יש פה מחשבה אליטיסטית כיוון שמדובר באתיופים.
שלמה מולה: זה לא מעניין, זה לא חשוב, לא ניתן לזה כסף.
שלמה מולה: אבל ברוך השם שהרצון של האנשים להתגייר, להיקלט בחברה הישראלית נותן את הרוח הגבית להצלחה.
שלמה מולה: וצריך להגיד את הדברים האלה פה בוועדה גברתי יושבת הראש בצורה ברורה, צלולה.
שלמה מולה: אני לא יודע אם השינוי להעביר את עניין הגיור למשרד ראש הממשלה יעלה את מספר המתגיירים.
שלמה מולה: הסימנים שנראים לא כל כך מעודדים.
שלמה מולה: והתהליך הבירוקרטי הזה.
שלמה מולה: אני למשל הייתי נגד להעביר את האחריות ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.
שלמה מולה: משרד הקליטה בראשות אביגדור לויתן יכולים היו להמשיך לעבוד עם משרד ראש הממשלה.
שלמה מולה: עובדי הקליטה במשרד הקליטה יכלו לסייע יותר.
שלמה מולה: יש להם ניסיון.
שלמה מולה: אם נמצאים בקשר יומיומי.
שלמה מולה: אני מקווה שאנחנו טועים.
שלמה מולה: אנחנו עדים להקשחת העמדות של הרבנים.
שלמה מולה: מבחינה רוחנית במקום לנהוג כבית הלל ממשיכים לנהוג כבית שמאי.
שלמה מולה: מאוד נחמד לבוא לישיבה חגיגית, לבוא לומר אנחנו מחבקים את הגר.
שלמה מולה: אני אומר לכם, כל מתגייר עובר מדורי גיהנום.
שלמה מולה: לא רק בתהליך הגיור, גם אחרי שהוא התגייר רודפים אחריו, אם הוא מקיים מצוות, לא מקיים מצוות, שבת, לא שבת, איפה הוא נמצא.
שלמה מולה: לא פעם היינו עדים לביטול גיור ולהשמצות.
שלמה מולה: אנשים רצו להתחתן.
שלמה מולה: אומרים להם, מה פתאום?
שלמה מולה: הגיור שלך לא מקובל.
שלמה מולה: מה זה הדבר הזה?
שלמה מולה: לך לרב הזה, יש איזה רב שעושה טובות.
שלמה מולה: אי אפשר.
שלמה מולה: זו שערורייה שאין כדוגמתה.
שלמה מולה: אנחנו פשוט לא נוגעים בדבר האמיתי.
שלמה מולה: עוד פעם מביאים מספרים ונתונים.
שלמה מולה: מ-2005 עד היום העניין הוא לא חסר כסף.
שלמה מולה: המדינה מוכנה להשקיע מיליוני שקלים.
שלמה מולה: אבל ההתנסות הזאת, זה מס שפתיים, אף אחד לא פותח את הלבבות.