GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: 50% ממי שפונה ושוקל ללכת לתהליך הגיור בסופו של דבר מתגייר.
זאב אלקין: למה כל כך מטע פונים?
זאב אלקין: אז אומרים בתי דין.
זאב אלקין: אם בתי הדין היו יותר קלים אז גם מספר הפונים היה עולה.
זאב אלקין: אני חולק על הפרשנות הזאת.
זאב אלקין: בעיות אמיתיות הן בתהליך של ההכנה ולימודים לגיור.
זאב אלקין: המערכת הזו עברה שינוי מאוד דרמטי בשנה האחרונה.
זאב אלקין: מעבר ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.
זאב אלקין: אני בזמנו חששתי מאוד מהשינוי הזה ואמרתי את זה אז לפרוטוקול.
זאב אלקין: בינתיים חלק מהחששות שלי התממשו.
זאב אלקין: אני מכיר לא מעט גופים שעסקו בגיור ועשו את זה טוב ובינתיים נתקעו כי עד שהמערכת החדשה תופעל כהלכה ם לא מסוגלים לפעול.
שמואל יסלזון: לפני כן אמרתי עם משרד המשפטים הגענו להבנה.
שמואל יסלזון: אנחנו ממשיכים את 2009.
שמואל יסלזון: לא נשנה את כללי התמיכות.
שמואל יסלזון: יהיו אותם כללי תמיכות ואותם הסכמים.
שמואל יסלזון: כמובן יש הנושא של הבג"ץ שיצטרכו לשנות את הדברים.
זאב אלקין: אני שמח שזה בכיוון של פתרון אבל עבר הרבה זמן עד שזה הגיע עד כאן.
זאב אלקין: הלוואי שמשרד המשפטים יאשר את זה ונגיע לשם.
זאב אלקין: לפני שאנחנו כחברי כנסת נלך לתקן את בתי הדין אנחנו כחברי כנסת צריכים להתעסק עם משרדי הממשלה.
זאב אלקין: זה יותר מגרש ביתי שלנו.
זאב אלקין: זו בירוקרטיה לשמה.
זאב אלקין: כדאי לתת את הדעת על הסיפור הזה של המעבר.
זאב אלקין: אני אמרתי את זה כאזהרה בזמנו.
מרינה סולודקין: אבל אולמרט בחר.
זאב אלקין: זה נכון ששנינו התנגדנו כאן בוועדה לפתרון הזה שאולמרט הוביל.
זאב אלקין: נקודה נוספת.
זאב אלקין: איך נביא לכך שיותר אנשים יבואו?
זאב אלקין: כל מי שחושב שניתן להוביל את תהליך הגיור בלי לטפל בבעיית הזהות היהודית של כלל קהיליית העולים טועה.
זאב אלקין: יש בעיה מהותית למה לא לבוא להתגייר.
זאב אלקין: כי לבוא להתגייר מבחינתם היום זה להצטרף לרוב החברה הישראלית ורוב החברה הישראלית היום היא חילונית.
זאב אלקין: כדי להצטרף לרוב הזה הם צריכים לעבור דרך המחלקה הדתית המסורתית שהם יותר מיעוט.
זאב אלקין: לכן יש כאן סתירה פנימית.
זאב אלקין: איך ניתן לפתור את זה ?
זאב אלקין: חינוך יהודי של כלל העולים.
זאב אלקין: כל התוכניות שהיו נעלמות.
זאב אלקין: בחוץ לארץ אנחנו עוד עושים משהו.
זאב אלקין: ברגע שהם עולים כמעט כלום.
זאב אלקין: חשוב להבין את הקשר בין שני הדברים.
זאב אלקין: בזמנו היה כלל שכל מי שרוצה יכול לבוא ללמוד.
זאב אלקין: אחר כך באו יועצים משפטיים אמרו, זה תוכניות לגרים, למה זה?
זאב אלקין: התחילו לשאול האם יכול ללמוד בתוכנית לגיור מי שלא צריך להתגייר ולאט לאט התחילו לנפות אותם.
זאב אלקין: זה מהלך מאוד מסוכן.
זאב אלקין: אם לא נבין שלא ניתן להפריד בין שני הדברים בסוף נסתובב סביב הזנב של עצמנו.
ליה שמטוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת רוברט טיבייב.
ליה שמטוב: הוא הגיע עם אורחים מוולגוגרד.
ליה שמטוב: האורחים האלה רק כמה ימים בארץ אבל הם הגיעו לישיבה ללמוד את זה כי הם רוצים כבר להתגייר.
ליה שמטוב: אז בואו נברך אותם.
מרינה סולודקין: אני רוצה לברך את גברתי יושבת הראש.
מרינה סולודקין: הישיבה הזאת מאוד חשובה.
מרינה סולודקין: אני למדתי יהדות במחתרת במוסקבה.
מרינה סולודקין: מגילת רות ומגילת אסתר הם הספרים הכי פואטיים שיש.
מרינה סולודקין: חבל לי מאוד שהניסוח במגילת רות אינו הניסוח הרשמי של הגיור במדינת ישראל.
מרינה סולודקין: אני מברכת את המתגיירים היושבים כאן ואת אלה שמטפלים בגיור.
מרינה סולודקין: זה היה שרנסקי והשר נאמן שהתחילו את כל הדיונים בקשר לגיור.
מרינה סולודקין: ראש הממשלה כמו שרון הקימו את רשות הגיור והיו אז אוטוריטות כמו הרב בקשי דורון והרב דרוקמן, הרב עמאר שמאוד תרמו לעניין.
מרינה סולודקין: המחסומים בתהליך הגיור נובעים מאווירה הלכתית מסוימת.
מרינה סולודקין: לכן שמחתי לשמוע את הרב אמסלם שלוחם בקרב הציבור שלו.
מרינה סולודקין: לפני שנה המצב היה גרוע יותר.
מרינה סולודקין: אתם זוכרים את ההתבטאויות של הרב שיינמן.
מרינה סולודקין: הוא התנצל אחר כך בפני הוועדה הזו.
מרינה סולודקין: הרב שרמן אחרי פניות של השר נאמן גם הוא התנצל שהוא אמר שכל המתגיירים הם ברנשים ושקרנים.
מרינה סולודקין: זה אחד הקרבות בלחימה שלנו שיהיה גיור ידידותי לאלה שעלו ארצה וחלק מהם התגייסו להגנתה.
מרינה סולודקין: אם דת לא נפרדה ממדינה אז המדינה גם לא יכולה לצאת מהדת.
מרינה סולודקין: אנחנו מבינים שחקיקה דתית בכנסת על ידי אנשים חילונים זה דבר מוזר אבל אם נקבל שוב מכתבים של מאוכזבים הם מזרע ישראל שרוצים להצטרף לעם היהודי נעשה את הכול כדי לתמוך בהם.
ליה שמטוב: הרב גלעד קריב.
30807: אין כל סיבה לחגיגה למרות השבועות.
30807: במשך שנים רבות אותם גורמים שהתנגדו להכרה בגיור הרפורמי והקונסרבטיבי בישראל טענו שהדבר יוביל ליצירת שני עמים וספרי יוחסין.
30807: הגורמים היחידים שיוצרים שני עמים כאן זה הממסד הרבני שמסרב לגייר והגורמים הממשלתיים שמגבים אותו.
30807: יותר ישראלים דוברי רוסית מתייאשים באופן סופי מאפשרות הגיור ומחליטים לחיות את חייהם כאן בישראל מבלי להתגייר.
30807: לצידם יש מספר הולך וגדל של ישראלים שגם הם מתחילים לראות באותם ישראלים דוברי רוסית שאינם יהודים על פי ההלכה כיהודים לכל דבר ועיקר.
30807: אנחנו נמצאים עכשיו במצב אבסורדי שמשרד הפנים והממסד הרבני הם הגורמים העיקריים שמעודדים נישואי תערובת בתוך מדינת ישראל.
30807: כי בני זוג אזרחים ישראלים במשך שנים לא יכולים להתגייר ובינתיים הם נישאים ומביאים ילדים לעולם והם אינם יהודים על פי ההלכה.
30807: אשמים בכך משרד הפנים והוועדה הבין משרדית שיושבים בה נציגי הרבנות הראשית.
30807: צר לי על הריטואל החוזר שפה ועדות הכנסת מתכנסות אחת לשישה חודשים ונכנסות לכל מיני פינות בירוקרטיות בעניין הגיור ואינן מתייחסות לתמונה הרחבה.
30807: העניין הוא שהגורמים שידיהם מופקדת משימת הגיור במדינת ישראל היום לא רוצים לגייר.
30807: המנהיגות החרדית ששולטת בחלקה על העניינים פשוט לא רוצה לגייר.
30807: היא אומרת את זה.
30807: המנהיגות הציונית הדתית מבולבלת ומהססת לנקוט בקו אמיץ.
30807: אנחנו נמצאים ברגע גורלי שבו צריך ללכת למהלכים הלכתיים רדיקליים.
30807: המנהיגות הציונית הדתית שעדיין מולכת בבתי הדין המיוחדים, אנשי הכיפות הסרוגות אמנם מקבלים את המתגיירים במאור פנים אבל הם אינם מוכנים ללכת למהלכים הרדיקליים.
30807: אם הרב דרוקמן כראש מהערך הגיור למרות בקשות חוזרות ונשנות לא מוכן להצהיר שגם במשפחות שבהן הילדים ילמדו בבתי ספר ממלכתיים לא אורתודוקסיים ניתן יהיה לבצע גיור וזאת בקשה שביקשנו ממנו פעמים רבות והוא מסרב לבצע אותה, ואם דורשים ממתגייר גם אם הוא בוגר מערכת החינוך הישראלית ללמוד כמות שעות כזו לקראת הגיור המתגיירים לא יבואו.
30807: אם לא יהיה כאן שינוי ברוח דבריהם של הרב אמסלם והרב יואל בן נון שאנחנו נמצאים בדור שבו צריך לעשות מעשה אמיץ, מרחיק לכת מבחינה הלכתית לפתוח את השערים באופן רחב אז גם אם נשפר בירוקרטית ונפרסם מעט ישתנה.
30807: זאת שאלה שמונחת לפתחה של הציונות הדתית.
30807: אנחנו יודעים שהחרדים לא מעוניינים לגייר.
30807: מדוע אין רבנים ציונים דתיים מספיק אמיצים שקמים ואומרים, צריך לעשות מעשה כולל הקמת בתי דין עצמאיים שיתחילו לגייר גיור המוני?
30807: אנחנו נמצאים ברגע שבו נדרש גיור המוני בעם ישראל לאותם אנשים שהם אזרחים, שהם מזרע ישראל.
30807: ולבסוף, ממשלת ישראל מדברת בשני קולות.
30807: אנחנו קיימנו בוועדה הזו ישיבה לפני מספר חודשים.
30807: אני הצגתי לפרוטוקול שאלה מדוע משרד המשפטים והשר שעומד בראש המשרד שמזוהה עם עניין הגיור לא מגיש קובלנות משמעתיות כנגד רבני הערים שלא רושמים לנישואים.
30807: נציג משרד המשפטים הבטיח תשובה.
30807: האם השר המרכזי שמניף את דגל הגיור ובסמכותו להגיש קובלנה משפטית נגד אותם רבני ערים עשה משהו?
30807: שר המשפטים שמכוח החלטת הכנסת, בזמנו ראש הממשלה שרון העביר את הסמכות לשרה לבני שרת המשפטים דאז.
30807: שר המשפטים היום ויתר על ההזדמנות לעשות מעשה ולהראות שממשלת ישראל לא מוכנה שפקידיה, ורבני ערים הם פקידי ממשלה, הוא ויתר על ההזדמנות להראות שממשלת ישראל נחושה לטפל בענייני הגיור.
30807: ממשלת ישראל ביד ימין מעודדת מתגיירים, ביד שמאל מכה בהם וחוברת למנהיגות החרדית ולמנהיגות הציונית הדתית המגמגמת.
30807: אני מציע שיושבת ראש הוועדה תפנה ליושב ראש הוועדה לביקורת המדינה ושתוקם במדינת ישראל ועדת חקירה ממלכתית מכוח סמכות הכנסת לבדיקת משבר הגיור.
30807: אם הכנסת רצינית תקימו ועדת חקירה ממלכתית.
30807: זה יהיה הטריבונל האמיתי לדון לעומק הדברים.
30807: לפני שנה בית דין רבני במדינת ישראל הטיל ספק ביהדותו של גר אורתודוקסי בשם יוסי פקנהיים בנו של פרופ' הרב אמיל פקנהיים ניצול השואה, אחד מגדולי הפילוסופים בעולם היהודי, האיש שייסד את מטבע הלשון שבדור שאחרי השואה יש מצווה "זכור".
30807: אז בית הדין הרבני הטיל ספק ביהדותו של הגר האורתודוקסי.
30807: אני מבקש לעדכן שבימים האחרונים הרב האורתודוקסי של העיר טורינו באיטליה איבד את כהונתו מכיוון שהוא סירב לגייר את הנכד הקטין של הסופר ניצול אשוויץ פרימו לוי.
30807: אני מביא את שתי הדוגמאות מכיוון שצריך להבין שמה שקורה במדינת ישראל בתחום הגיור הוא מחלה ממארת שמתפשטת ליתר קהילות העם היהודי בתפוצות.
30807: מדינת ישראל היום מחוללת משברי גיור עצומים בתפוצות.
30807: שם צריך את הגיור כדי להתמודד עם נישואי תערובת.
30807: ואנחנו מייצאים את משבר הגיור בחסות הרבנות הראשית שהפכה לחרדית ולא לרבנות ציונית דתית.
30807: אנחנו מפתחים כאן איום אסטרטגי על עתידו של העם היהודי.
30807: כנסת ישראל לא יכולה להסתפק בדיונים האלה שחוזרים על עצמם.
30807: מספר המתגיירים הוא מספר עלוב.
30807: כאלפיים יוצאי חבר המדינות, מתוכם 1200 בצבא.
30807: עשו מעשה, הקימו ועדת חקירה ממלכתית שתשב על המדוכה חצי שנה ותאמר את אמירתה.
30807: זה הדבר היחיד אולי לקדם במעט את הקטסטרופה היהודית והציונית.
ליה שמטוב: תודה הרב קריב.
ליה שמטוב: באמת דיברת מהבטן אבל כשאנחנו מדברים על וטראנים וחוגגים את החג ב-9 למאי זה לא אומר שהכול טוב שם.
ליה שמטוב: אבל בכל זאת אנחנו חוגגים.
ליה שמטוב: פה נמצאים הגרים מהצבא ואנחנו לברך אותם.
ליה שמטוב: אם אנחנו מדברים על 20 שנות עליה ועל רופאים ומהנדסים זה לא אומר שהכול טוב ויפה.
ליה שמטוב: יש ישיבות מסוגים שונים.
ליה שמטוב: חג השבועות זה לא רק חג של חלב וגבינות.
ליה שמטוב: זה חג הגרים.
ליה שמטוב: היום האווירה צריכה להיות קצת שונה.
חגי שרמן: אני מתגייר באולפן של אור עציון.
חגי שרמן: עליתי בשנת 2001 בתוכנית נעלה.
חגי שרמן: הייתי בקיבוץ יד מרדכי 3 שנים.
חגי שרמן: אחר כך הלכתי ללמוד רפואה באוניברסיטת בן גוריון ולפני שנה החלטתי להתגייר.
חגי שרמן: האולפן זה הכי חשוב.
חגי שרמן: הרבה אנשים אחרי בית דין לא שומרים מצוות.
חגי שרמן: יש גם הרבה נשירה במהלך הלימודים.
חגי שרמן: אצלנו הגיעו לבית דין רק 3 מתוך 12.
חגי שרמן: צריך לעשות יותר שיעורים ויותר טיולים בארץ.
חגי שרמן: לדעתי צריך לחזק את הזיקה היהודית.
חגי שרמן: רוב המתגיירים שפגשתי לא היו בנעלה, לא היו בתגלית כמוני.
חגי שרמן: דילגו עליהם עם החוויה הישראלית והם לא ראו הרבה טוב.
חגי שרמן: זו הזדמנות לתפוס את האנשים שבאו לאולפן גיור מכל מיני סיבות ולקרב אותם לישראל, להראות להם את המדינות, שיעברו את החוויה של משפחות מאמצות, לעשות שבתות.
חגי שרמן: באולפן שלי למשל המורה לקח על עצמו את כל המשימות האלה לבדו, הוא הזמין אותנו לשבתות, הוא מצא לנו משפחות מאמצות, אנשים טובים מבית הכנסת שלו.
ליה שמטוב: באיזה שלב אתה?
חגי שרמן: הייתי בבית דין אחד ונכשלתי.
חגי שרמן: יש לי עוד בית דין.
קריאה: למה נכשלת?
קריאה: מה לא ידעת?
חגי שרמן: חגים.
רוברט טיבייב: יש לי שאלה אליך.
רוברט טיבייב: אתה לא חייב לענות כי זה גם מסוכן.
רוברט טיבייב: כשתתחתן את הילדים שלך לאיזה בית ספר תשלח?
רוברט טיבייב: ממלכתי?
רוברט טיבייב: ממלכתי דתי או אורתודוקסי?
חגי שרמן: אין לי שום בעיה לענות.
חגי שרמן: זאת שאלה שאני צריך לחשוב עליה.
ליה שמטוב: פרופ' בני שלום בבקשה.
בני איש שלום: אנחנו 20 שנה לעלייה ו-10 שנים להקמת המכון ללימודי היהדות.
בני איש שלום: נשמעו כאן דברים קשים מכיוונים שונים.
בני איש שלום: אני חייב להודות להוציא כמה אי דיוקים בסך הכול הדברים הם דברי אמת והם משקפים מציאות קשה וחמורה.
בני איש שלום: יחד עם זאת אי אפשר להתעלם מהעובדה שאנחנו נמצאים היום 10 שנים אחרי הקמת המכון ללימודי היהדות כאשר מספר החיילים המתגיירים בצה"ל גדל ביותר מפי עשרה, ממצב של 70 למצב של 900 מתגיירים בשנה.
בני איש שלום: גם מספר המתגיירים במגזר האזרחי מביא אותנו לאלפיים.
בני איש שלום: ויש עוד עמותות ומכונים.
בני איש שלום: אבל זה מספר המתגיירים שהמכון המרכזי של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית מגיירים.
בני איש שלום: למרות ההישג הזה עומדת בפנינו משימה שתוארה כאן.
בני איש שלום: אני לא מדבר רק על 300 אלף.
בני איש שלום: יש לנו היום 90 אלף ילדים עד גיל 18 שכבר נולדו בארץ, צברים, ילדי עולים שאינם יהודים על פי ההלכה.
בני איש שלום: הם ישראלים, הם חלק מאיתנו, ובכלל כל העלייה הזאת הם אחים ואחיות שלנו.
בני איש שלום: אם נתייחס אליהם כבני משפחה ממש כל ההתייחסות תהיה אחרת.
בני איש שלום: בסופו של דבר, כל השותפים למהלך הזה, בתי הדין והממסד הרבני, הגורמים הממשלתיים למיניהם, חברי הכנסת המחוקקים, מכוני ההכשרה, כולנו אחראים במידה שווה למקום שבו אנחנו נמצאים.
בני איש שלום: נדרשת פה עשייה מכולנו.
בני איש שלום: אני כמי שעומד בראש המכון ללימודי היהדות בהתנדבות פונה אל חברי הכנסת ומבקש מהם, ממשו את סמכותכם כמחוקקים.
בני איש שלום: בידיכם לשנות את המצב הזה כדי לעשות מעשה שהוא לטובת העם היהודי כולו.
בני איש שלום: אתם יכולים להשפיע על מערכת בתי הדין, אתם יכולים להשפיע על מדיניות ועל תפקוד משרדי ממשלה.
בני איש שלום: אחרי ככלות הכול כנסת ישראל מסוגלת לחולל שינוי.
בני איש שלום: "אל תפטירו כדאשתקד".
בני איש שלום: לא נצא מהישיבה הזאת ונעבור לסדר היום.
בני איש שלום: חשוב שמכאן תצא קריאה לעשות מעשה אמיתי לשינוי והדבר הזה צריך להיות מתורגם מיד לישיבת עבודה.
30807: אולי הנהלת המכון שכל הזרמים מיוצגים בה תביא לועדת העלייה והקליטה מסמך הצעה לחקיקה הראויה ביחד עם מכון עיתים שיכולה לקדם את העניינים.
יזהר הס: אני מנכ"ל התנועה המסורתית בישראל.
יזהר הס: שמעתי את הדברים של הרב רוזן ונשמע כאילו אין שעה יפה יותר לישראל מהשעה הנוכחית.
יזהר הס: אני מתייחס גם למה שאמר הרב קריב.
יזהר הס: לכולנו צריך להיות סימן שהמלך הוא עירום.
יזהר הס: אגף גיור והעומד בראשה לא יפתרו את הבעיה שאנחנו עומדים לפניה.
יזהר הס: והשינוי יכול להיות או רדיקלי הלכתי או רדיקלי תחיקתי.
יזהר הס: הפרטת שירותי הגיור בישראל היא הדבר היחידי שתוך שנים ספורות ימציא מזור לבעיה הכאובה הזאת.
יזהר הס: היכולת שלנו של הזרמים שמגיירים היום ביחד, התנועה הרפורמית והתנועה המסורתית מגיירות מאות אנשים בשנה.
יזהר הס: הם נרשמים במרשם האוכלוסין במשרד הפנים כיהודים.
יזהר הס: הגיור שלנו חוץ מהמרשם הזה כמעט ולא נותן כלום.
יזהר הס: ועדיין 10% מהמתגיירים מתגיירים דרכנו.
יזהר הס: אז הכישלון של מערך הגיור לדורותיו הוא כישלון מהדהד.
יזהר הס: אנחנו חייבים לשנות את כללי המשחק לחלוטין.
יזהר הס: אני רוצה לברך את הקהל שיושב פה.
יזהר הס: זו לא ישיבה חגיגית לטעמי.
יזהר הס: אבל קורס נתיב שחניכיו יושבים כאן הם דוגמה שאפשר לעשות דברים בצורה אחרת.
יזהר הס: חניכי נתיב מבקרים במהלך הקורס מבקרים בבית כנסת רפורמי ובבית כנסת קונסרבטיבי.
יזהר הס: הם נפגשים רבנים של הקהילות האלה.
יזהר הס: אפשר למצוא מודלים של שיתופי פעולה.
יזהר הס: אבל גם זה לא יפתור את בעיית היסוד.
יזהר הס: רק הפרטה אמיתית של שירותי הגיור יכולה לייצר את העניין.
יזהר הס: הגיור קשור עם האפשרות להתחתן כיהודי.
יזהר הס: 85% מיהודי העולם אינם אורתודוקסים והיום מדינת ישראל אומרת שהפשפש היחידי שדרכו אפשר להיכנס לעם היהודי זה דרך האורתודוקסים.
יזהר הס: זה הזמן לעשות מעשה חקיקה רדיקלי ולהפריט את שירותי הגיור.
מרינה טורקניץ: אני נציגה של המורים לגיור.
מרינה טורקניץ: אני באה מאולפן אור עציון.
מרינה טורקניץ: כמורים אנחנו מובילים את התלמידים לבית דין, אנחנו עדים לדמעות לפני בית דין ואחרי בית דין.
מרינה טורקניץ: התלמידים הם גם זרע ישראל, גם נשים של יהודים שלפעמים הם יותר יהודיות מהבעלים הרוסים, וגם יש יהודים מאה אחוז ויש כל מיני סיבות למה הם צריכים לעבור גיור.
מרינה טורקניץ: כיוון שסבתא שרפה את המסמכים.
מרינה טורקניץ: אנחנו יודעים מה קרה בתקופת השואה.
מרינה טורקניץ: כיוון שבברית המועצות לא היה כתוב במדויק יהודי יהודי, בכל הקבוצות שלי יש אנשים מהסוג הזה.
מרינה טורקניץ: אנחנו אחראים עליהם ורוצים שהם יחיו כיהודים בארץ שלנו.
מרינה טורקניץ: כולנו מרגישים שרות המואביה יושבת בכיתה שלי.
מרינה טורקניץ: היא רוצה להצטרף.
מרינה טורקניץ: לפני חג השבועות ההד של המגילה מגיע אלינו שבעתיים.
אמנון דה הרטוך: חצי אחוז מהעולים מחבר העמים מתגיירים והם מתרבים בקצב של 2% אז בעוד 10 שנים נדבר על 350 אלף שצריכים גיור.
אמנון דה הרטוך: אני מבקש להפיס את דעתם של אנשי התנועה הרפורמית ואנשי התנועה הקונסרבטיבית.
אמנון דה הרטוך: מסתבר שממשלתי ישראל פוגעת גם במכונים האורתודוקסים.
אמנון דה הרטוך: וזאת בהיבט התקציבי.
אמנון דה הרטוך: המדינה מתקצבת אותם לפי סעיף 3 א, ומקצצת בתקציב.
אמנון דה הרטוך: אולפני הגיור צוהר, תאיר, שומרון, בית מוריה פשוט הפסיקו לפתוח כיתות כי אין כסף.
אמנון דה הרטוך: אנחנו דורשים שוויון כלפי כל המכונים המלמדים גיור.
ליה שמטוב: דנה מנהלת הוועדה תקריאי בבקשה את מכתבו של השר נאמן.
דנה גורדון: (מקריאה את מכתבו של השר נאמן) ברכת שר המשפטים למתגיירים.
דנה גורדון: נושא הגיור היה מאז ומעולם נושא ראשון בחשיבותו בעם ישראל.
דנה גורדון: הגר הוא כיהודי לכל דבר לבד מכך שצריכים להיזהר בכבודו יותר מאשר בכבודו של יהודי מלידה וזאת מפני הקשיים העצומים שהגר עומד בפניהם.
דנה גורדון: המעבר הקיצוני הזה דורש מן הגר מאמצים נפשיים עצומים.
דנה גורדון: בעקבות הגיור נוספו אל העם היהודי מנהיגים, רבנים, חכמים ועוד רבים וטובים שעליהם מעידים המקורות, מבני בניו של המן למדו תורה בבני ברק, מבני בניו של סיסרא למדו תינוקות בירושלים, מבני בניו של סנחריב למדו תורה ברבים.
דנה גורדון: ברצוני לציין לטובה את צה"ל אשר עושה מלאכת קודש בכל הקשור לגיור חיילים.
דנה גורדון: ההליכים והנכונות לסייע ולתמוך באותם החיילים נושאת פרי ועם ישראל זוכה לחיזוק משמעותי ביותר מקרב אותם חיילים.
דנה גורדון: בחג השבועות שיחול מחר אנו נקרא את מגילת רות אשר היא הגיורת הבולטת ביותר שאנו מכירים אשר בחרה בגורל העם היהודי.
דנה גורדון: "ותאמר רות, אל תפגעי בי לעוזבך לשוב מאחוריך כי אל אשר תלכי אלך ובאשר תליני אלין עמך עמי ואלוהיך אלוהי".
דנה גורדון: כולי תקווה שישיבה חשובה זו תביא למסקנות והחלטת חשובות אשר ייטיבו עם הגרים ועם עם ישראל כולו.
ליה שמטוב: ובכל זאת לקראת חג השבועות אני רוצה לברך את כל הנוכחים, את החיילים שלנו, את כל מי שעוסק במלאכת הגיור ואת כל המתגיירים.
ליה שמטוב: אנחנו עוד נקיים ישיבות עבודה בנושא.
ליה שמטוב: לא רק נדבר, גם נעשה.
ליה שמטוב: בוקר טוב לכל המשתתפים, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
ליה שמטוב: היום בכנסת מציינים את יום המודעות למניעת הטרדה מינית במקומות העבודה.
ליה שמטוב: יזם את היום הזה יושב ראש הכנסת ראובן (רובי) ריבלין.
ליה שמטוב: במסגרת וועדת העלייה והקליטה אנחנו נדון בנושא הזה עם דגש להטרדה מינית כלפי עולות חדשות במקומות העבודה.
ליה שמטוב: בתחילת הדיון אני רוצה לברך את חברת הכנסת מרינה סולודקין ואת כל האורחים ואת איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
ליה שמטוב: כל הכבוד על העבודה שלכן ותודה על עבודתכן ועל מה שאתן עושות, על הסיוע שאתן נותנים וגם בהעלאת המודעות הציבורית לנושא.
ליה שמטוב: תודה על הסיוע שלכן לעובדות סוציאליות ובהכשרת גופים מקצועיים, הענקת כלים להתמודדות של מורים וגם לכל הארגונים שנמצאים פה.
ליה שמטוב: אני יודעת שבארץ פועלים תשעה מרכזי סיוע ואתם נותנים מענה 24 שעות ביממה.
ליה שמטוב: בקדנציה הקודמת כיהנתי כיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה.
ליה שמטוב: קיבלנו פניות גם מעולות חדשות, וגם מעולות ותיקות שהגיעו לארץ לפני כעשרים שנה.
ליה שמטוב: התופעה הזאת מדאיגה מאוד ואני יכולה לספר לכם על מקרה לדוגמה שהגיע אלינו לוועדה, מקרה שאירע במוסד ממשלתי שבעקבותיו העובדת התפטרה וגם את המטריד פיטרו ובכך הסתיים העניין.
ליה שמטוב: התופעה בקרב עולות חדשות שעובדות במפעלים בפריפריה ובעיקר עולות ממוצא אתיופי, שאצלן קיים פחד גדול יותר לספר על מה שאירע, מדאיגה ביותר.
ליה שמטוב: מקרה של הטרדה במפעל לקוסמטיקה של כ- 100 עובדים, שרובן היו עובדות, האישה עבדה במקום הרבה שנים והתקדמה להיות אחראית מחלקה.
ליה שמטוב: בפריפריה כשכל אחד דואג למקום העבודה שלו ובמיוחד שזה מקום פרטי לא ממהרים להתלונן למשטרה או לארגונים.
ליה שמטוב: במקרה של אותה אישה שהיא אישה חזקה ובריאה, קיבלה פתאום לחץ דם גבוה וכאבי ראש, היא לקחה ימי מחלה והיא לא ידעה להסביר את התופעות שחשה.
ליה שמטוב: הנשים האחרות במקום העבודה ראו את זה אבל גם הן פחדו להתלונן במקומה.
ליה שמטוב: בסופו של דבר היא סיפרה על המקרה לבעלה.
ליה שמטוב: בעלה התחיל לטפל בזה והוא התלונן בארגונים.
ליה שמטוב: הסוף היה לא טוב ואני חושבת שצריך לעשות הכל כדי להגביר את המודעות בחברה שתהייה רגישה יותר.
ליה שמטוב: כשחברה רגישה יותר התופעות האלה מצטמצמות.
ליה שמטוב: אנחנו רואים את זה עם ילדים, שהורה עם ילד, אני זוכרת לפני שנים כשאני הייתי ילדה החינוך היה גם להרביץ לילד, זה היה נורמה, גם בנוכחות הילדים האחרים כדי להראות שמחנכים את הילד.
ליה שמטוב: היום אם מישהו מרביץ לילד אף אחד לא נשאר אדיש לכך.
ליה שמטוב: גם כאן החברה צריכה להיות יותר רגישה.
ליה שמטוב: בבקשה חברת הכנסת מרינה סולודקין, דברי פתיחה.
מרינה סולודקין: אני הייתי מעדיפה שנשמע קודם את הארגונים.
מרינה סולודקין: לדעתי בשנים האחרונות יש שיפור במצבן של העולות, הן מבינות יותר ויודעות להגן על עצמן.
מרינה סולודקין: אני שנתיים לא קיבלתי אף מכתב בנושא של הטרדה מינית.
מרינה סולודקין: בשנות ה- 90 היו הרבה תלונות והרבה ייאוש והרבה חוסר אונים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמאחר ויש היום מודעות למאבק הזה במקומות העבודה המצב קצת שונה.
ליזה ניקולאיצ'וק: לצערי אני לא כל כך אופטימית, הייתי מצפה לראות כאן יותר אנשים בוועדה.
ליזה ניקולאיצ'וק: אם אנחנו מדברים על עולים אנחנו מדברים על אוכלוסייה מוחלשת ביותר.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני המנהלת הכללית של מסל"ן, מרכז סיוע לנפגעות תקיפה מינית ואלימות באזור הדרום, אחד ממרכזי הסיוע, כולנו תחת איגוד מרכזי סיוע בארץ.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני עולה חדשה מלפני 16 שנה, ואת הדרך שלי עשיתי כמתנדבת של המרכז.
ליזה ניקולאיצ'וק: למרכז הגעתי בגלל ריבוי המקרים של פגיעה בילדים עולים.
ליזה ניקולאיצ'וק: הייתי פסיכולוגית וטיפלתי בהם ולא היה לי מענה בשום מקום, לא ברווחה ולא במשטרה, המקום היחידי שנתן את המענה היה מרכז הסיוע עם מתנדבות מדהימות ודרך עבודה שכל מרכזי הסיוע עושים, אם ישאלו את דעתי על העלייה המוצלחת זה אך ורק בזכותו של המקום הזה שנקרא מרכז סיוע.
ליזה ניקולאיצ'וק: מרכזי הסיוע עובדים באופן דומה.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני אסתייע במיכל ואשאיר את האמוציות שלי לדוגמאות ולקצת כעסים, זה מקום שאפשר להביע אותם.
ליזה ניקולאיצ'וק: מיכל המנהלת הכללית של האיגוד.
ליזה ניקולאיצ'וק: האיגוד הוקם בשנת 1990, אז היו מרכזי סיוע שכל מרכז עשה את העבודה בפריפריה שלו ועד היום הוא נותן את הסיוע, חינוך ומניעה לאוכלוסייה בשטח גיאוגרפי גדול.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני אעביר את רשות הדיבור כדי לקבל סקירה על פעילותו של האיגוד, זה מעניין יותר.
23653: אני אומר בגדול כי זה לא נושא הדיון היום.
23653: איגוד מרכזי הסיוע הוא ארגון הגג של תשעה מרכזים מכל רחבי הארץ.
23653: שבעה מהם הם אזוריים, אחד לאוכלוסייה הערבית והשני לאוכלוסייה הדתית והחרדית.
23653: יש לנו גם קו לגברים, ויש גם קו לגברים דתיים, מתוך הבנה שיש לאדם צורך לדבר עם מי שזהה בתרבותו ובשפתו, גם אם זו אותה שפה עברית וכדומה, אבל יש שפת דיבור שונה.
23653: במרכזי הסיוע ניתן את המענה הרחב ביותר בארץ בין המרכזים לדוברי שפות, תכף ליזה תפרט, במספר גדול מאוד של שפות ולהרבה מאוד עולות.
23653: איגוד מרכזי הסיוע הוקם כדי להוביל את השינוי החברתי, אם זה בחקיקה מול רשויות הממשל ומול התקשורת ובית המשפט.
23653: אנחנו פועלות רבות בנושא.
ליזה ניקולאיצ'וק: זה האופן שמרכזי הסיוע מחלקים את השטח.
ליזה ניקולאיצ'וק: מסל"ן מרכז סיוע הוא המרכז הכי דרומי.
ליזה ניקולאיצ'וק: מספר הפניות למרכזים האחרים, אנחנו לא מסמנים את האוכלוסייה הפונה לפי פילוח עולים לא עולים, אלא על פי הדרישה לקבלת הסיוע בשפה המתאימה.
ליזה ניקולאיצ'וק: אנחנו יודעים שבמרכזים אחרים אנחנו מגיעים מעל ל- 40% של פניות על ידי עולות/עולים חדשים, זו פגיעה גם בגברים וגם בנשים.
ליזה ניקולאיצ'וק: בזכות קבוצת מתנדבות שיש לנו במרכז הסיוע דוברות אמהרית, אוקראינית ורוסית, אנחנו מגיעים ל- 60% של פונות שהן עולות חדשות.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני כמנהלת המרכז עושה את עבודת ההסברה בשפה הרוסית, כשמזמינים אותי לערוצי התקשורת הרוסיים כמו ערוץ 9 וכדומה, אנחנו מיד מרגישים בגידול במספר הפניות ובהרבה מקרים של חוסר אונים.
ליזה ניקולאיצ'וק: לגבי העובדות, אני יודעת שהנושא שלנו הוא לא כל כך אהוב ולא כל כך מובן מאליו.
ליזה ניקולאיצ'וק: מן הסתם, לדעתי, בוועדות אחרות יהיו יותר אנשים, אם לא מדובר על פגיעה מינית.
ליזה ניקולאיצ'וק: אבל זו הסטטיסטיקה והיא סטטיסטיקה שאני רואה אותה עוד יותר חמורה.
ליזה ניקולאיצ'וק: אחת מכל שלוש נשים נפגעת פגיעה מינית, אחד מכל שישה גברים נפגע פגיעה מינית עד גיל 12 וכעת יש את הנתונים עד גיל 14 שבנים ובנות נפגעים באותה מידה.
ליזה ניקולאיצ'וק: רוב הפוגעים מוכרים לנפגעת או לנפגע.
ליזה ניקולאיצ'וק: ורוב המקרים מתרחשים בסביבה המוכרת וקרוב לבית, זה המקום שכביכול צריך להיות מקום הגנה לנפגעים.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני אאפשר לכם להתבונן במה שכתבתי אבל אני רוצה לדבר חופשי ולא בצמוד למצגת.
ליזה ניקולאיצ'וק: אם אנחנו מדברים על אוכלוסיית הנשים שממילא היא אוכלוסייה מוחלשת ביחס לגברים, זו החברה בה אנחנו חיים ואנחנו עדיין מאוד רחוקים ממצב אידילי.
ליזה ניקולאיצ'וק: אישה שצריכה להסתדר בעולם הזה משלמת מחיר הרבה יותר כבד.
ליזה ניקולאיצ'וק: כשאנחנו מדברים על עולות ועולים חדשים, הם במשולש עוד יותר בעייתי.
ליזה ניקולאיצ'וק: עולה חדשה מתמודדת עם הבעיות כאישה, היא מתמודדת עם הבעיות של שפה, חוסר הידע של החוקים, ובמקרים רבים עם בדידות חברתית, היא מגיעה ממקום שהייתה בסביבה משפחתית וחברתית, וכאן עד שהיא יוצרת את הקשרים היא דואגת למוניטין שלה שחשוב לה מאוד, ועוד לפני שהיא פותחת את הפה והולכת להתלונן ובטח כשהיא מעיזה לכתוב לחברת כנסת, היא עוברת המון המון ייסורים ובדרך כלל היא לא מגיעה לשם.
ליזה ניקולאיצ'וק: היא פונה באופן אנונימי.
ליזה ניקולאיצ'וק: הגיבורות שנמצאות איתי כאן
ליזה ניקולאיצ'וק: היום הן יוצאות מהכלל כי מתוך אלפי הפניות שאנחנו מקבלים רק עם מעטות אנחנו מגיעות לתלונה.
ליזה ניקולאיצ'וק: הפוגעים הם בדרך כלל אנשים שלא מאובחנים כאלכוהוליסטים, נרקומנים וכבעיתיים, בדרך כלל הם בעלי תפקידים.
ליזה ניקולאיצ'וק: הם יודעים כל כך להכיר את החומר שהם מתעסקים בו וכל כך להבין את החולשה של הנשים בהם הם פוגעים אחר כך.
ליזה ניקולאיצ'וק: ברוב המקרים אנחנו תוהים האם זו פגיעה רק בנשים חלשות, או שהפוגעים יודעים לבחור במי לפגוע.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני עדה לכך שהם יודעים במי לפגוע.
ליזה ניקולאיצ'וק: אתן דוגמה ואני אשמח לומר באיזה מקום, במכללת קיי, מוסד חינוכי בבאר שבע, לפני כמה שנים, אני מתנצלת אם אני אומרת משהו שאני לא אמורה להגיד, היועצת המשפטית תעצור אותי.
ליזה ניקולאיצ'וק: אני מאוד רוצה למסור יותר אינפורמציה ולא להסתיר את השמות כי הטיפול שם היה כושל ביותר.
ליזה ניקולאיצ'וק: בן אדם שהיה אחראי בטיפול על מספר גדול של אנשים בכוח אדם, הוא ידע את פרטי הפרטים של כל אישה, אם יש בעל נכה, אם ילדים חולים או אולי מצוקה קשה שהיא זקוקה לעבודה, הוא ניצל את המצב.
ליזה ניקולאיצ'וק: מכללת קיי היה המקום השלישי שהעיפו את אותו בנאדם על אותן עבירות.
ליזה ניקולאיצ'וק: הוא עבד בבית חולים, הוא היה בצבא כקצין בכיר.