GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: לכן מתוך הנחה שאני לא יכול להיות הנוסע המתמיד ולהגיע לכל מקום וכן הלאה, אבל צריך להיות בקשר עד כמה שאפשר עם כל קהילה, פתחנו יחד עם הקונגרס, בפרוייקט של וידאו קונפרנס, של שיחת ועידה באמצעות האינטרנט עם קהילות שונות.
יולי יואל אדלשטיין: בינתיים עשינו שלושה מפגשים כאלה, עם שטוקהולם, בודפשט ורומא, כשהתנאי שלי היה שאני לא אראה במקומות האלה רק פנים מוכרות, אלא אראה קצת גם פנים צעירות יותר.
יולי יואל אדלשטיין: זה מתקיים, באים סטודנטים, חבר'ה מהלל וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי, זה פרוייקט עם לא מעט פוטנציאל כי הוא גם משודר ישירות באינטרנט, ואז תוך די שיחה עם שטוקהולם אתה מתחיל לקבל שאלות מלונדון ומפריז ועם כל מיני דברים שאמרת או לא אמרת או מסכימים או לא מסכימים, ואז זה באמת הופך לארוע מעניין.
יולי יואל אדלשטיין: שלושת המפגשים הראשונים ניהלתי בעצמי, אני שמח שזה כך, כי גם לפחות בשניים היו גם בעיות טכניות כדרך העולם.
יולי יואל אדלשטיין: אני מן המפגש הבא מתכוון גם לארח איזושהי אישיות מישראל, ואז מראש להודיע להם באיזה נושא יותר התרכז המפגש.
יולי יואל אדלשטיין: השיחה הקרובה בעוד שבועיים היא עם לונדון.
יולי יואל אדלשטיין: לא יודע אם זה קשור לכותרות או לא קשור לכותרות, אבל האורח שלי יהיה השר משה בוגי יעלון, אנחנו דבר על סוגיות של ביטחון וגם על סוגיות של יחסים וגם על סוגיות של איך מרגיש קצין בכיר, שהדרך היחידה שלו כרגע לתקשר עם הקהילה בלונדון, זה באמצעות וידאו קונפרנס.
יולי יואל אדלשטיין: "עמק התנ"ך" זה פרוייקט לא שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לציין, פשוט ההגינות מחייבת, זה בשותפות.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לציין למען ההגינות שחלק מן הפרוייקטים לא אלה שעד עכשיו התייחסתי אליהם, אבל חלק מן הפרוייקטים לא המצאנו אותם, היו לי קודמים טובים בתפקיד, מלכיאור, שרנסקי, בוז'י הרצוג, וחלק מן הדברים זה בעצם ירושה, לא הכל המשכנו, יש תחומי פעילות שהחלטנו לא להמשיך.
יולי יואל אדלשטיין: כי כמו שאמרת זה קצת שונה, לא היה משרד, היה שר תפוצות ורווחה או תפוצות וחברה שחלק מן הדברים התגלגלו, ויחד עם זאת, זה פרוייקט יפה של עמותת "עמק התנ"ך", עמי העולם כותבים את התנ"ך.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי יש פה פוטנציאל גם הסברתי גם של יחסי ציבור למדינת ישראל.
ליה שמטוב: תספר שהשתתפת וגם אני השתתפתי, אני באודיסה.
יולי יואל אדלשטיין: כאלה שמתפתים לנסוע לאודיסה מפספסים את עיר הולדתם, אז מה אני אשם.
יולי יואל אדלשטיין: אני התאפקתי ולא השתתפתי בשום ארוע עד שהגיע לעיר הולדתי ואז הסכמתי במפתיע לנסוע.
יולי יואל אדלשטיין: בנימה יותר רצינית, זה באמת מחזה יפה של אנשים לא יהודים, בחלק מן הספרים, יש ספרים שכותבים לא יהודים שסביב המכנה המשותף של התנ"ך מתחברים ונעים גם לשמוע - אנשים שביום יום לא עוסקים לא ביהדות ולא בישראל, מה הרשמים שלהם, ומה הכוונות שלהם בעקבות השתתפות בפרוייקט הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתכוונים למסד את זה עם פרופ' דינה פורת, מרכז לחקר אנטישמיות באוניברסיטת תל אביב.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נספק נתונים בנושא הזה לכל מי שצריך לדעת וירצה לדעת.
יולי יואל אדלשטיין: ארוע שהתקיים בדצמבר.
יולי יואל אדלשטיין: משרד החוץ ואנחנו מארגנים ארוע שבאים לכאן אנשי ציבור, אנשי אקדמיה, נבחרי ציבור, פעילי זכויות אדם מרחבי העולם.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחברי כנסת והאורחים כאן ראו בתקשורת את ההדים.
יולי יואל אדלשטיין: לדעתי, זה היה ארוע מרשים בהשתתפות מספר שרים, מספר רב של חברי פרלמנט.
יולי יואל אדלשטיין: חייבים לציין, שפרט לדיונים אקדמיים וסמי אקדמיים נחשף חומר רב לאנשים.
יולי יואל אדלשטיין: גם משרד החוץ מעלה את הכל לאתר אינטרנט מיוחד ששם הכל עד עצם היום הזה, הדיונים, הנאומים, הישיבות השונות הכל נמצא.
יולי יואל אדלשטיין: חלק מן העניין הזה זה קואליציה בין-פרלמנטרית שחשוב לציין שחברי פרלמנט שנמצאים בהם לא רק או לאו דווקא יהודים, יש לנו בעלי ברית.
יולי יואל אדלשטיין: אני תמיד אומר שמצד אחד נורא בא לך כיהודי טוב וישראלי טוב לומר תודה רבה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל אני לא חושב שצריך לומר תודה רבה.
יולי יואל אדלשטיין: זה אנשים שזוכרים את הכלל הידוע, זה תמיד מתחיל ביהודים ואף פעם לא נגמר ביהודים, ופועלים בעצם למען העמים שלהם והמדינות שלהם יחד איתנו במאבק באנטישמיות, כולל בחקיקה, כולל ועדות חקירה שהתקיימו באנגליה, באיטליה, בעצם היום הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על ועדות חקירה פרלמנטריות רשמיות של נושא האנטישמיות, והדברים האלה אני חושב שהם מדברים בעד עצמם.
יולי יואל אדלשטיין: כח המשימה - משרד החוץ ואנחנו משתתפים במימון הפרוייקט הזה.
יולי יואל אדלשטיין: השנה מדינת ישראל היא יושבת ראש של הארגון לשנה, יש שם רוטציה.
יולי יואל אדלשטיין: יושב ראש הכנסת דן תיכון מונה לתפקיד יו"ר המשימה לשנה זו.
יולי יואל אדלשטיין: הפעילות סביב הקווים שאנחנו דיברנו עליהם, חשוב לציין שהפעילות היא לא פעילות שמיועדת ליהודים.
יולי יואל אדלשטיין: בבתי ספר כלליים במדינות רבות, אני לא צריך לפרט לנוכחים ברור העניין.
יולי יואל אדלשטיין: בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת מיכאלי, אנחנו יוצאים כאן לפרוייקט ברחבי הארץ, בשיתוף עם ועידת התביעות ויד ושם שהתרכז בסוגיות שהזכירו חברי כנסת, גם אלה שהם לצערי לא מספיק יודעים ולא מספיק מכירים, וגם משהו שמופנה יותר לרחבי העולם, בימים הקרובים תראו מודעות.
יולי יואל אדלשטיין: אם יש אנשי יצירה בין הנוכחים הם גם מוזמנים מיד ושם יחד איתנו יקיים תחרות כרזה לקראת יום השואה.
יולי יואל אדלשטיין: כולם מוזמנים – זה משהו בסגנון של קצת הדים במדים, אבל סביב יום השואה גם חיילים וקצינים יקיימו פעילות בארצות הברית.
יולי יואל אדלשטיין: השנה יוזמה מקומית של חיפה שהמשרד החליט לתמוך בה והיא נראית לנו משהו מעניין.
יולי יואל אדלשטיין: פרוייקט חגים בקהילה זה קצת שונה, דיברתי על ירושה שיש במשרד, זאת אחת הדוגמאות.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, לא את כל תחומי הפעילות אנחנו ממשיכים, אבל את התחום הזה החלטנו להמשיך, כי אני לא התייחסתי לנושא תפוצות במשפטים יותר כלליים או פילוסופיים יותר, אבל אין ספק שאנחנו צריכים לחשוב ברצינות מה המכנה המשותף שלנו ושל יהודי התפוצות כשבת
יולי יואל אדלשטיין: פוצות אנחנו רואים את ההבדל העצום וכולם מדברים על זה - לא שאני מן הצד מסתכל והגעתי למסקנה, כולם מדברים על זה שהדור, שהתגובה המיידית שלו למושגים כמו השואה, הקמת מדינת ישראל, מלחמת ששת הימים, מאבק למען יהודי ברית המועצות, מבצע שלמה, מבצע משה – היה מלא אמוציות והאנשים התחילו לבכות.
יולי יואל אדלשטיין: הדור הצעיר לא במצב הזה, אנחנו צריכים לחשוב מבחינתם מה המכנה המשותף שקושר אותם לישראל.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינתנו בארץ, בכל זאת, סממנים של מסורת ישראל סבא זה דבר שבעינינו הוא דבר חשוב, ולכן החלטנו להמשיך את הפרוייקט הזה של חגים בקהילה שהתחיל בזמנו בימי שרנסקי ומלכיאור כשרים לענייני תפוצות וחברה.
אברהם מיכאלי: לא מאשימים אותך בהחזרה בתשובה?
יולי יואל אדלשטיין: בינתיים לא.
יולי יואל אדלשטיין: אם אתה תדאג שזה יקרה, אולי אני אזכה בכותרת.
יולי יואל אדלשטיין: עד כאן, אני מתנצל שלא פירטתי את כל הדברים, אבל אני בטוח שיש התרשמות כללית, יש חוברת לכל אחד.
משה ויגדור: תודה רבה כבוד השר, כבוד יושבת הראש, אני רוצה לברך את המשרד ואת הכיוון שהמשרד מוביל, כמובן את השר ואת המנכ"ל, ולציין גם את שיתוף הפעולה שהתחלנו למסד אותו בצורה מסודרת.
משה ויגדור: יושב ראש הסוכנות נתן שרנסקי כבר ציין שהנושא של קמפוסים, במיוחד הנושאים המטרידים ביותר אותו, לכן הפרוייקט המשותף שאנחנו מצליחים לעשות אותו ביחד, זה פרוייקט של הקמפוסים, צעירים בקמפוסים שמחברים חינוך לזהות יהודית ביחד עם הסברה, עם ערכות הסברה שהמשרד מכין ועם היכולת שלנו לעשות בהם שימוש.
משה ויגדור: היעד שיושב ראש הסוכנות קבע הוא 100 שליחים כאלה ביחד עם גופים שנמצאים בתפוצות, בעיקר בקמפוסים בצפון אמריקה - כמו הלל, למשל, וקהילות נוספות שמעורבות.
משה ויגדור: אנחנו מקווים שבאמת נצליח בתוך שנה להגיע למספר הזה.
משה ויגדור: כרגע אנחנו נמצאים במספר של 20, זה לא מספיק, צריך להיות רחב, דבר שצריך להדגיש אותו, וגם להודות למשרד על התמיכה ועל השותפות בנושא הזה.
משה ויגדור: מעבר לזה יש כ-150 שליחים של הסוכנות ברחבי העולם שאנחנו גם אותם רוצים לשלב עם ערכות שייתן לנו המשרד, זה כולל מורים בכל מקום, זה כולל שליחי עלייה, כולל שליחי חינוך כמובן, זה כולל גם שותפויות שיש לנו עם גורמים נוספים כמו, למשל, שותפות של אנשים עם אנשים עם קרן נדב ופדרציית ניו יורק שיכולים גם איתם לשתף פעולה איך לפעול בנושא הזה.
משה ויגדור: זאת אומרת, מבחינתנו הנושא של הסברה משתלב מצויין עם פעילויות נוספות שלנו, זה בעצם בלי השקעה גדולה נוספת אפשר לעשות פעולה שהיא מאוד משמעותית.
משה ויגדור: אנחנו מאוד שמחים וגאים על כך שאנחנו משתפים פעולה עם המשרד בהדרכה ובחינוך של אותם אלפי צעירים ומשלחות שיוצאים לרחבי העולם.
משה ויגדור: אני חושב שהדבר הזה התחיל, יש לנו מערכת משותפת שייתן תוצאות, ויש גם תכנית אחרת גדולה מאוד של פרוייקט שנמצא בדרך, שאני מקווה שאפשר לדווח עליו בעתיד, פרוייקט הסברה מאוד גדול שיהיה מעורב בשימוש באנשים שנמצאים בתפוצות ומתנדבים מהקהילות היהודיות בכל מקום בעולם.
משה ויגדור: כפי שאמר השר, אי אפשר להיות בכל מקום, אבל אפשר בהחלט להשתמש בטכנולוגיה, כל אותם טכנולוגיות כפי שנראו פה ואנחנו משתמשים בהם בשיחות וידאו ובמערכות של טוייטר ופליקר, ויו-טיוב, כל הדברים האלה יכולים לשמש אותנו מאוד טוב, אגב, הם כלים שעובדים גם נגדנו בהרבה דברים - אז אפשר להשתמש בהם.
משה ויגדור: יש פורום אחד שאני מוכרח לציין אותו שהוא גם חשוב ביותר שמרכזים אותו השר אדלשטיין ויושב ראש הסוכנות שרנסקי, וזה הפורום למשברים בקהילות.
משה ויגדור: זה פורום שמתכנס ונציגים בו חברים מגופים ממלכתיים רלבנטיים שכאשר יש משבר מכל סוג שהוא הוא גם יכול להיות משבר הסברתי, יכול להיות משבר של כלכלה, משבר פוליטי, בכל קהילה שהוא הפורום מתכנס ונותן תשובות.
משה ויגדור: ככל ששיתוף הפעולה בין הסוכנות ומשרד התפוצות וגורמים ממלכתיים נוספים גדל, אפשר להגיע לתוצאות טובות.
משה ויגדור: אני מוכרח גם לברך את ההעלאה של הנושא של האנטישמיות ברמה הלאומית.
משה ויגדור: יש אצלנו פורום שמרכז נושאים אנטישמיים, פעם בשבוע מפיץ את כל הארועים האנטישמיים שקרו בשבוע האחרון.
משה ויגדור: מוכרח לומר לכם שכל פעם אני עובר על זה, זה מפחיד ומבהיל במקומות שלא ציפינו, במקומות שאמרו שאין בעיה, במקומות שמסתובבים יהודים ובטוחים שזה גן עדן, ולא יקרה שם כלום, זה קורה וזה בא וחשוב שהנושא הזה יהיה בסדר היום כפי שהמשרד מוביל.
משה ויגדור: אני רוצה להודות על ההצגה המהירה הזאת וגם ועל שיתוף הפעולה שהולך ונרקם במשרד, אני חושב שהוא מאוד טוב ומשרת מטרות לאומיות של הסברה וקשר עם התפוצות.
יולי יואל אדלשטיין: הערה קצרה, הזכיר לי מנכ"ל הסוכנות את העניין הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני הקדשתי כמה דקות לנושא החשוב מאוד של הכשרת ישראלים בכל הנושא ההסברתי.
יולי יואל אדלשטיין: אני פסחתי על אותו עניין בנושא התפוצות.
יולי יואל אדלשטיין: כשאני דיברתי על מכנה משותף, אני רק רוצה להבהיר שאנחנו כן הולכים לנקוט בסדרת פרוייקטים, וסידרת פעולות, במקרה זה, למשל, יחד עם בית התפוצות - גם תערוכה וגם ארועים מסויימים על מנת להכניס לראש של ידידינו, עמיתנו אזרחי ישראל את כל הנושא של התפוצות.
יולי יואל אדלשטיין: לצערי הרב, אנחנו לא רואים מספיק מודעות, לא מספיק עניין, לפעמים אפילו עיוותים בנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: כבר קיבלנו את השאלות האלה לא פעם, כולל בפרוייקט שהזכרתי של וידאו קונפרנס עם קהילות שונות, אז שואלים את השאלה הזאת – תגיד אתה שר שרק מייצג את ישראל בתפוצות, אולי אתה גם איכשהו מייצג את יהודי התפוצות בישראל.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתייחסים לזה ברצינות ונעשה מספר פרוייקטים בתחום הזה על מנת שגם מן הצד יהיה עניין ומודעות, אנחנו לא יכולים לדרוש מיהודי התפוצות להזדהות עם ישראל בלי שאנחנו מרגישים איזשוהי הזדהות ומגדישים זמן לזה.
זאב אלקין: תודה רבה גברתי היושבת ראש.
זאב אלקין: ברכות לשר.
זאב אלקין: זו הופעה ראשונה?
יולי יואל אדלשטיין: הופעתי בנושא של חוק מורשת יהדות אתיופיה.
זאב אלקין: אני חושב שרק מהסקירה ברור עד כמה היתה הקמת המשרד כשלעצמו.
אברהם מיכאלי: יולי חשש כנראה שיקחו לו את המפתחות או שהוא יחזיר את המפתחות אחרי חודשיים, אבל הוא אומר שהוא התבדה בזה וזה בסדר.
זאב אלקין: אני מאוד מקווה שהמצב הזה שגם הקימו משרד שמזמן היה צריך להקים אותו, וגם יש שם שר שמבין בתחום – אז בסופו של דבר יביאו לכך שהמשרד גם ימשיך הלאה בעקבות הניסיון הזה.
זאב אלקין: כמה שאלות.
זאב אלקין: מדינת ישראל פועלת מול התפוצות דרך הרבה זרועות, תחת הרבה כובעים.
זאב אלקין: עד כמה אתם מצליחים בינתיים לתכלל הכל פנימה בצורה כזאת או אחרת בשותפות עם המשרד?
זאב אלקין: אני אביא דוגמה, אתה התייחסת ל"תגלית", לא התייחסת ל"מסע", אם זה מקרי או לא, ומה מידת ההשפעה של המשרד על המסע, ומה בכלל עמדת המדינה לגבי המשך התכנית, מה הולך לקרות עם זה וכו'.
זאב אלקין: השאלה השנייה - מעורבות בבתי ספר, במערכת החינוך בתפוצות.
זאב אלקין: הזכרת למשל שיתוף פעולה עם אורט.
זאב אלקין: בדוח הזה מלה שהכי מוזכרת זה - קדימה.
זאב אלקין: השאלה היא איך זה עומד מול מכלול יותר רחב של מעורבות מדינת ישראל בכל נושא "חפציבה" שעברה עליות וירידות כאלה ואחרות ואיפה כאן המשרד, האם יש שיתוף פעולה עם משרד החינוך, אין שיתוף פעולה עם משרד החינוך, ואצל מי היד המכוונת, כי הרבה פעמים מה שקורה למדינת ישראל, היא משקיעה בתפוצות הרבה מאוד זמן, היא לא מקבלת את זה ביחד, אז לפעמים יד ימין לא יודעת לאן יד שמאל מובילה, והפוך וכפילויות.
זאב אלקין: לכן דווקא כשסוף סוף יש משרד, מאוד הגיוני להעביר אליו או בחיבור אליו את כל הפעילות והאם זה נעשה על ידי משרד החינוך בהקשר של "חפציבה", כי דווקא התכנית הזאת עוברת משברים קשים בשנים האחרונות.
זאב אלקין: עוד הערה אחת הקשורה לתחום מספרי.
זאב אלקין: הסתכלתי על המפה, אני הייתי ממליץ דווקא לכם, בוודאי למשרד שאתה השר שעומד בראשו, לא לאמץ מספר שכבר מזמן נאמר שאין אחריו שום משמעות, זה מספר 324 אלף כמספר יהודים בחמ"ע.
זאב אלקין: אין משמעות למספר הזה, משמעותו אחרת לגמרי, המספרים האמיתיים הם אחרים לגמרי, נאמר פה בוועדה הזאת לא פעם, ולא פעמיים, אבל אתה יודע כשיש נתון שחוזרים עליו מאה פעמים הוא הופך לאמת, את המספרים האמיתיים לא יודעים.
זאב אלקין: אם היושבת ראש תרשה לי, אגיד שני משפטים.
זאב אלקין: המספר הזה הוא תוצאה של מפקד אוכלוסין, כאשר יש הבדל דרמטי בין מפקד אוכלוסין בארצות הברית זה המספר המגביל לבין מפקד אוכלוסין בחבר המדינות, כי במפקד אוכלוסין בחבר המדינות בדרך כלל בן לנישואין מעורבים לא יענה שהוא יהודי במפקד אוכלוסין, ב-90% של המקרים זה דבר ידוע ונמדד.
זאב אלקין: לכן המספר הזה תופס אוכלוסייה מאוד מעניינת, אלה אנשים שהם בדרך כלל יהודים מכל הצדדים, מכל הכיוונים, מכל הסבים והסבתות, אין שום קשר בין מספר הזה לבין יהודים על פי ההלכה.
זאב אלקין: חלק גדול מאוד מהיהודים על פי ההלכה ככלל לא רק שהם לא נכנסו ל-324, הם אפילו לא נכנסו למה שקרוי בני בית בתוך משפחה יהודית – מה שכרוך בסיעה מורחבת, הם אפילו לא שם, שלא לדבר על זכאי חוק השבות.
זאב אלקין: זאת אומרת, היות ואחוז נישואין מעורבים בחבר המדינות הוא סדר גודל כ-70%-80%, לכן אני אומר שהמספר הזה לא משקף כלום.
זאב אלקין: אבל כשהוא חוזר על עצמו הוא מתחיל לשקף, לכן כדאי לדעת את זה.
זאב אלקין: אגב, מה המספרים האמיתיים זה אולי כפפה למשרד.
זאב אלקין: סך הכל זה לא מאמץ קשה מדי לעשות מחקר שיגלם במפקד האוכלוסין לבין הקטיגוריות שמעניינות אותנו – יהודים על פי ההלכה, וזכאי חוק השבות.
זאב אלקין: הסיפור הזה מסתובב בין יהודים ארגוניים משהו כמו עשר שנים לפחות.
זאב אלקין: העלות שלו יחסית זניחה, זה כמה עשרות אלפי דולרים וכמה ארגונים גדולים ביחד בהחלט יכלו להקים דבר כזה, ופעם אחת לתמיד לענות תשובה סטטיסטית נכונה מה עם המספרים הנכונים, למה זה חשוב?
זאב אלקין: זה חשוב למשל בפיזור השקעות, כאשר משקיעים משאבים חשוב לדעת מול איזה קהל, איזה סדר גודל אנחנו עומדים, גם קהל יהודי, יש פה שאלה שאולי הגיע סוף סוף זמן לתת לה תשובה במקביל למפקד, זה היה הרבה יותר זול לעשות אז פספסנו את הזמן כי הסוכנות והג'ויינט וארגונים רוסים לא הצליחו להגיע לעמק השווה, אבל אולי דווקא אתה תוכל להוביל כאן
זאב אלקין: מחדש כדי שיתחבר ביחד כל אחד יתן קצת, ובסוף תהיה תשובה מוסמכת, זה לא כל כך קשה לעשות את זה מבחינה מקצועית.
זאב אלקין: עוד נקודה אחת בנוגע להסברה.
זאב אלקין: הזכרת כאן את האפשרות של הסברה בערבית, כולל אולי בטלוויזיה, זה בכלל אתגר, השאלה היא אם אנחנו מסוגלים לעמוד בו תקציבית עובדה שאנחנו לא קיימים כערוצי טלוויזיה שלנו – לוויניים, לא בערבית, לא באנגלית, השאלה היא אפילו מה חשוב יותר.
זאב אלקין: אנחנו חשבנו שאנחנו צריכים למעשה לפרוץ לקהל הערבי כי קהל דובר אנגלית הוא אצלנו בבית, אנחנו רואים מה קורה בעולם היום, יכול להיות שהאנגלית אפילו עכשיו יותר חשובה כערוץ הסברה ישראלי שהוא קליט, ויותר מזה אנחנו נסוגים אחורה איפה שהיינו בסיפור עם הרוסית, למשל עם פעילות של R.
זאב אלקין: T.V.I הוא דוגמה לנסיגה אחורה שלא הצלחנו להציל.
זאב אלקין: היה ערוץ שנתן מקום די גדול לישראל, ובסופו של דבר מקומה של ישראל הצטמצם שם, ערוץ 9 קצת עונה על זה דרך האינטרנט ובשידורים בארצות הברית, אבל אנחנו לא מנצלים מספיק גם ברוסית את המשאבים שקיימים היום, בוודאי לא פעילים באנגלית מעבר לרצון להתחיל לפעול בערבית, השאלה היא אם המדינה מסוגלת כאן להרים את הכפפה, זה סיפור יקר מאוד, אבל יכול להיות שכאן ניתן למצוא שותפים דווקא בעולם.
אנסטסיה מיכאלי: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, אני מברכת את המצגת, תודה לשר שטרח רבות בשביל להציג את עמדתו.
אנסטסיה מיכאלי: המצגת הזאת זו רק התחלה ואני מאחלת לך כשר החדש בהיסטוריה של מדינת ישראל שמכהן עכשיו בכנסת הצלחה.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שהמצגת הזאת צריכה להיות מוצגת לא רק בוועדת קליטה ועלייה, המשרד עושה עבודה מצויינת ומשתף פעולה לא רק עם משרד ראש הממשלה בשביל לאסוף את כל המסרים יחד ולהעביר קו יחיד מול הלחץ הבינלאומי בתקשורת הבינלאומית - צריך לשתף פעולה עם משרדי הממשלה, כמו משרד החינוך, משרד התקשורת עם שר התקשורת וגם משרד הקליטה והעלייה, זה לא פשוט כי גם זה עניין פוליטי, ואני מבינה שמול הרבה לחצים אתה עומד כאן.
אנסטסיה מיכאלי: מבחינת משרד החינוך אני מסכימה עם זאב אלקין שאמר ששר החינוך עומד מול הרבה בעיות.
אנסטסיה מיכאלי: אני חברה בוועדת עלייה וקליטה, אני חברה בוועדת החינוך תרבות וספורט.
אנסטסיה מיכאלי: בוועדה אני נלחמת על בעיות של ספרים של ילדים.
אנסטסיה מיכאלי: אני מצפה שהילדים שלנו, הדור הצעיר יקבל ספרים בחינם.
אנסטסיה מיכאלי: הילדים שלנו יכולים להיות השגרירים של מדינת ישראל בבתי הספר, ואם הסוכנות היהודית, אנחנו שמענו ממך שאתם פועלים בקמפוסים - אם הסוכנות היהודית תעשה שיתוף פעולה עם ילדי מדינת ישראל שעכשיו נתקלים בתופעה של אלימות בבתי ספר, ואם אנחנו ניתן להם כלי לתת משימה בתור דור צעיר להיות שגרירים הטובים ביותר של מדינת ישראל, אז הרעיון של קמפוסים ולשתף פעולה עם קמפוסים בחו"ל, זה רעיון שיוביל למשימה ולמטרה משותפת של כל אחד מאיתנו ולא ללכת לכיוון של שתייה ואלימות בבתי ספר.
אנסטסיה מיכאלי: גם לגבי העניין של מצלמות בכל בית ספר – אני חושבת שזה גם הסברה להרכיב מצלמות בכל בתי הספר.
אנסטסיה מיכאלי: תדברו עם התלמידים בכל העולם, זאת אומרת, שזה תקציב משותף עם שר החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: לגבי משרד התקשורת – אני חושבת שזאת בעיה של מדינת ישראל שאין לנו ועדת תקשורת במדינת ישראל.
אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על תקשורת פנימית, אנחנו באים לוועדה שמדברת על ועדת החינוך.
אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על בעיות של פרובוגנדה, אז אנחנו באים לוועדה של חוץ וביטחון.
אנסטסיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על העניין העסקי של התקשורת של מדינת ישראל, אנחנו באים לועדת הכלכלה.
אנסטסיה מיכאלי: לדעתי, יוזמתך תהיה מבורכת אם אתה תקים ועדה של תקשורת, ושיתוף פעולה עם משרדך בכל העניין של גם פרובוגנדה וכל המסרים שאנחנו צריכים לדון עליהם.
אנסטסיה מיכאלי: לגבי הנושא של שר התיירות.
אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת ששר התיירות הוא שגריר של מדינת ישראל.
אנסטסיה מיכאלי: אנחנו צריכים להביא לכאן הרבה תיירים, ובשביל להביא אותם לכאן, צריך לשתף פעולה.
אנסטסיה מיכאלי: טיילתי הרבה בחו"ל ראיתי עמדות של מחשבים ואינטרנט, וגישה לכל אחד בעמדות האלו.
אנסטסיה מיכאלי: למשל, בשוויץ, ברוסיה בשדה התעופה אפשר לראות איפה כל אחד נמצא.
אנסטסיה מיכאלי: משרד ההסברה צריך לשתף פעולה בתקציב שלו ובתקציב של משרד התיירות בשביל להביא עוד זוג עיניים ולראות מה מתרחש במדינת ישראל.
אנסטסיה מיכאלי: תודה.
אברהם מיכאלי: תודה גברתי היושבת ראש, אדוני השר, היום באת אלינו יותר בקטע של תפוצות, כוועדת העלייה, ואני מברך על המצגת שתיארת לנו ועל הפעילות של המשרד בכלל, אני חושב שזה כן מתקשר גם לנושא של הועדה הזאת וגם עניין של התפוצות.
אברהם מיכאלי: שמחתי לשמוע את הדברים שהצגת אותם כפרוייקטים שאתם מטפלים בזה, אני רק מקווה שהנושאים שהזכרת פה - הנושא של סטודנטים בקמפוסים, הנושא של החינוך לזהות יהודית שהוא בעצם גם הדגל של הסוכנות היהודית, אני מבין, בשנים האחרונות, חבר הכנסת אלקין הזכיר את זה נכון.
אברהם מיכאלי: אם באמת תהיה איזה יד מכוונת בדבר הזה שלא יקרה שכולם פועלים ובסוף לא רואים שום דבר מרוב פעילות.
אברהם מיכאלי: אני כן חושב שהתפקיד שלך הוא חשוב מאוד, פעם קראו לזה משרד פסול, סגרו אותו בגלל כביכול פרובוגנדה, כך קראו לזה, אבל מצד שני, מרוב בושה שאנחנו כנראה מתביישים להסביר דברים ובסוף הגענו לאיפה שהגענו היום.
אברהם מיכאלי: אנחנו נמצאים היום כפי שתיארת במצב לא טוב.
אברהם מיכאלי: השאלה מה ניתן לעשות מבחינת הקהילות היהודיות שחלק מאיתנו לפעמים מבקר אצלם, חלק מחברי כנסת יוצאים למשלחות, והן לא תמיד שליליות כפי שתמיד מציגים אותנו בתקשורת.
אברהם מיכאלי: המשלחות האלה יש להן יעד ומטרה.
אברהם מיכאלי: אם קבוצה של חברי כנסת יוצאים אפילו ליומיים, שלושה, למקום מסויים, האם באותה הזדמנות גם כהדרכה של המשרד לא יבואו לכנסת לבקש מחברי כנסת לשים במשבצת שעה, שעתיים להיפגש עם אותם גורמים שאתה רוצה להשתמש בהם בקהילות שם.
אברהם מיכאלי: אנחנו מוכנים כבר אם נמצאים שם להיפגש וגם לתת להם את הגאווה היהודית הזאת שבאים חברי כנסת ממדינת ישראל, לבקש אותם בפעם נוספת מעבר למה שאתה מבקש וגם הסוכנות היהודית מבקשת, או כל מיני ארגונים יהודים שמסתובבים שם, אולי זה ייתן עוד איזה הזדמנות, אנחנו מסתובבים בפרלמנטים בעולם ואנחנו רואים שם את ההתנכרות כמעט למדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: השבוע שמעתי חוויות של אחת המומחיות בתחום, היא אמרה כך: "הבעיה היום כבר זה לא אנטישמיות".
אברהם מיכאלי: הבעיה שהיום הם כבר מגיעים למצב קטסטרופלי שלא מכירים בה כמדינה יהודית, מפה מתחילה הבעיה, זה לא שהגענו לאיזשהו שלב גרוע, זה שלב כמעט קטסטרופלי, לא מכירים בנו כמדינה יהודית, אין לנו כבר לגיטימיות בעולם בכלל שאנחנו קיימים פה, ולפה הגענו.
אברהם מיכאלי: צריכים לחשוב בצורה הרבה יותר רדיקלית, הרבה יותר נועזת ולא להתבייש ולא לפחד מאף אחד.
אברהם מיכאלי: לנצל את כל הכוחות.
אברהם מיכאלי: לדעתי, גם לגיטימי שהכנסת תעזור לכם בעניין הזה, בוודאי שרי ממשלה שמסתובבים בכל מיני מקומות בעולם, וכל הגופים שהזכרת פה כולם לגיטימיים.
אברהם מיכאלי: אני זוכר שלפני שנתיים קיימנו דיון בוועדת מדע והבאנו לפה את כל הגורמים שיכולים לעזור בהסברה.
אברהם מיכאלי: אני זוכר את הדיון הפורה שהיה שם, אבל מישהו צריך לקחת את הזה ביד ולרכז את זה.
אברהם מיכאלי: לכן, לדעתי, אתה כן אמור להיות פה המשרד המוביל ולא להתבייש.
אברהם מיכאלי: אנחנו כנסת, נעזור לך בזה, שתמיד תהיה יד מכוונת אחת מול כל הגורמים שיש להם רצון טוב, אבל אתה המשרד הייעודי, אתה המשרד שאמור לעשות את זה.
אברהם מיכאלי: אני מאחל לך בהצלחה.
זאב אלקין: אולי עוד שאלה לפני שאתה עונה על הכל, זה אמנם פחות שייך לתפוצות, זה חלק מההסברה, אבל בגלל שזה עולה כאן בשבוע, שבועיים אחרונים, זו ועדה נכונה להבהיר סופית את הדברים, זה רקע.
דנה גורדון: יש לנו ישיבה בנושא.
זאב אלקין: השאלה היא אם אתה יכול להסביר מאיפה בכלל צצה, מה הפתרון אני יודע, אבל מאיפה בכלל זה עלה כבעיה.
יולי יואל אדלשטיין: מודה על השאלות.
יצחק הילדסהיימר: אני עיתונאי ב"מקור ראשון" ואיש תנועת עזרא באוקראינה.
יצחק הילדסהיימר: בנוגע ללוח העברי, אמרת שאתם רוצים לטפח את השימוש בלוח העברי, ואת ההזדהות עם ארועים יהודיים לפי הלוח העברי וכך הלאה.
יצחק הילדסהיימר: ידוע שיש בממשלה תקנה שבכל מכתב או כל מסמך שיוצא ממשרדי הממשלה לפני התאריך האזרחי חייב להיות התאריך העברי, לא כל כך מקפידים על זה.
אברהם מיכאלי: הכנסת מקפידה, תסתכל, שורה ראשונה עברית, אחר כך בסוגריים לועזית.
יצחק הילדסהיימר: בשבוע שעבר קיים מוסד לאומי יהודי חשוב מאוד מסיבת עיתונאים, עם כיבוד, עם שתייה בצום עשרה בטבת אחר הצהריים, בשעה שיהודי טוב רוצה ללכת לבית הכנסת להתפלל מנחה ולשמוע את קריאת התורה המיוחדת לרגל הצום.
יצחק הילדסהיימר: אני השתתפתי במסיבה, מחיתי מראש ובגלל המחאה שלי נמנעו מלהגיש את העוגות, אבל הגישו את השתייה.
יצחק הילדסהיימר: אני מציע לטפל בנושא, ולהתריע בפני כל הגורמים והמוסדות שלא יקרו דברים כאלה, ושלא יעשו אירועים בימים שהם ימי חג או ימים מיוחדים בלוח העברי.
יצחק הילדסהיימר: ידוע לי שבשעה זאת התקיימה ישיבה של ועדת החינוך בנושא תנועות הנוער העולמיות שאין להן היום תקציב.
יצחק הילדסהיימר: אני התפלאתי שהביאו את זה לוועדת החינוך ולא לועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
יצחק הילדסהיימר: הם רוצים לפנות לממשלה לסייע להם כי הסוכנות הפסיקה כמעט לחלוטין את התקציב שלהם.
יצחק הילדסהיימר: הנקודה האחרונה – אינני יודע אם ידוע לכם, זה לא פורסם כמעט בתקשורת העברית.
יצחק הילדסהיימר: בשבת היתה משלחת של אנשי נטורי קרתא שבילו בעזה, אני מניח שאנשי חמאס אכלו צ'ולנט, אבל הם בכל אופן הסיטו נגד מדינת ישראל.
יצחק הילדסהיימר: אני חושב שדווקא משרד התפוצות וההסברה צריך לנקוט בפעולה כשקרה דבר כזה עם אנשי נטורי קרתא שהזדהו עם אחמדניגא'ד וביקרו אצלו, כל הקהילות היהודיות בוינה כולל בית כנסת של סאטמר שמאוד קרוב לנטורי קרתא החרימו את האנשים האלה, אסרו עליהם להיכנס לכל בית כנסת.
דניאל אוברמן: גברתי היושבת ראש, תודה לשר, רציתי להעלות שתי נקודות על הסקירה המקיפה והמרשימה פה.
דניאל אוברמן: אחד זה הנושא שמאוד קרוב לוועדה הזאת - למנף את העולים החדשים והוותיקים שבארץ על מנת לעשות הסברה גם בעולם האינטרנטי באון-ליין וגם בחוץ לארץ הרבה יותר יעיל ואפקטיבי, מאשר להכשיר ישראלים עם המבטא, אנחנו "נפש בנפש" עושים את זה, משתמשים באמריקאים במודל עלייה אמריקאית, ובריטית וכן הלאה, כל מקום והייעוד שלו.
דניאל אוברמן: נושא שני, אני לא חושב שאנחנו עובדים בואקום, צריכה להיות התייחסות רצינית לכלים של הגופים הפרו-פלסטינים והפרו-ערבים שהם משתמשים בעולם ה"און ליין" על מנת לתקוף את ישראל בצורה סמוייה, בצורה מאוד יעילה.
דניאל אוברמן: הנוכחות שלהם מאוד גבוהה, אני מבקש אם השר יכול להתייחס, או לתת מענה באופן פעיל היות וכל הפעילויות שמתוארות פה הם חד-כיווניים, אנחנו יוצאים החוצה, אבל הפוקוס צריך להיות כנגד – קודם כל ללמוד את השיטות שלהם ואחרי זה להגיב לפעילות שלהם.
בקי כספי: זה בהחלט הגישה הנכונה בזמן הנכון, הדגש על איגום משאבים, עבודה בינמשרדית עם הרבה מאוד ארגונים מאוד מבורך.
בקי כספי: אנחנו כמובן שותפים בחלק גדול מהפרוייקטים הגדולים שדיברת עליהם "תגלית" "מסע", וודאי עבודת הסוכנות היהודית המבורכת.
בקי כספי: אנחנו היינו שמחים מאוד לתת יד בכל מה שקשור לחינוך בישראל על המצב בתפוצות, יש לנו פה אפשרות לסייע ונשמח.
בקי כספי: גם בקשר לעבודת הסינכרון עם אנשים שנוסעים אל צפון אמריקה לביקורים, נשמח לעזור בפתיחת דלתות ותיאום.
אלי ולק: הזכרת שאין משרד שמופקד באופן רשמי על החזרת רכוש - - -
יולי יואל אדלשטיין: משרד הגמלאים.
אלי ולק: עדיין נשאר.
אלי ולק: אני מתייחס למשרד הגמלאים שאמור גם לתת תמיכה לפעולות הנצחה, והזכרת כאן שכבר אין את מי לשאול, שואלים אנשים שהיו בגיל שלוש.
אלי ולק: משרד הגמלאים פועל לפי כל הכללים של החשב הכללי ומעמיד כאלה דרישות בהגשת בקשה לעזרה שאי אפשר לקבל, למשל, תשובה על מענק ב-2009 התקבלה בסוף נובמבר 2009.
אברהם מיכאלי: יש שם שרה חדשה.
אלי ולק: יש סגנית שר, ועדיין זה לא עזר, גם הייתי בפגישה איתה.