GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי ולק: שאלה מתייחסת ישירות למשרד הזה.
אלי ולק: אנחנו מדברים על תפוצות, המונח החשוב התבוללות בתפוצות.
אלי ולק: רציתי לשמוע מנציג המשרד הבכיר מה המדד להתבוללות – נישואי תערובת, התרחקות מערכי יהדות, ואם נישואי תערובת מה פירוש?
אלי ולק: לגבי שבט אחים - אירופה, חשוב מאוד, גם בקהילות קטנות, מה פירוש קהילה קטנה?
אלי ולק: אם יש למלש קהילה בלטית כולה, 15,000 יהודים, יש מקום לטפל בקהילה כזו, אין שם בעיה של אינטרנט וטכנולוגיה.
אלי ולק: שאלה נוספת.
אלי ולק: שימוש באנשי היי-טק, האם יש כיוון מיוחד לאנשי היי-טק שיוצאים בהמוניהם מטעם העבודה שלהם.
אלי ולק: אני חושב שיש לצייד אותם בכלים, למרות שהם היי-טק והם אנשי אלקטרוניקה, יש להם גם לתת משהו בכתב מודפס.
אירינה נבזלין: בעבודה שלנו אנחנו הרבה מתעסקים עם העם היהודי בכל העולם.
אירינה נבזלין: אני חושבת שיש בעיה בשם של הוועדה הזאת ושם של המשרד, כי ההפרדה בין ישראל והתפוצות זה מסר אולי לא נכון, אולי יש אפשרות לשנות את השם לענייני העם היהודי שזה יאפשר לדבר ביחד על העתיד של העם היהודי לעומת התפוצות מול ישראל.
אירינה נבזלין: תודה.
אנסטסיה מיכאלי: המיקום הוועדה אומר בפני עצמו – איפה אנחנו נמצאים בקליטת העלייה של מדינת ישראל, זה צריך להיות המשרד הראשון בקומה הראשית.
יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברי הכנסת, ולכל אלה ששאלו שאלות חשובות.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי תודה מראש על כל המחמאות.
יולי יואל אדלשטיין: אני אשתדל לענות בקצרה בסגנון טלגרפי.
יולי יואל אדלשטיין: "תגלית" – אני אכן כשר לענייני תפוצות, גם יושב ראש ועדת היגוי, תכנית "מסע" עומדים בראשה נציג הסוכנות היהודית ומטעם הממשלה מזכיר הממשלה.
יולי יואל אדלשטיין: באופן כללי זה נוגע לשאלות של חבר הכנסת אלקין, שאלות נכונות, ואחרים גם התייחסו לזה - איגום ושילוב הדברים, בעצם איחוד הדברים תחת קורת גג אחת.
יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שלפני מספר שנים, הייתי פועל בנסיון לתפוס כל מה שאפשר ולהעביר למשרד.
יולי יואל אדלשטיין: היום אני רואה את הדברים בצורה קצת שונה.
יולי יואל אדלשטיין: כשפנה אליי מזכיר הממשלה וביקש להמשיך את המסורת של המזכיר הקודם להיות יושב ראש "מסע", אני הסכמתי ברצון, לא הסכמתי ואמרתי עכשיו אתה חייב לי, אלא הסכמתי ברצון כי אני חושב שאסור להגיע למצב שרק שר לענייני תפוצות יהיה מודע בכלל לנושא התפוצות וכל האחרים יראו בו איזה נודניק שרץ אחריהם וכל הזמן מעלה נושאים לא חשובים.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה טוב מאוד שגם שרים אחרים ומזכיר הממשלה ודאי ומשרדים אחרים התייחסו לנושא ויראו בנושא הזה נושא חשוב.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי החינוך – מהותית העניין נשקל לגבי "חפציבה", אני לא אומר שבקלות הייתי יכול לקבל אבל נשקל במסגרת הקמת המשרד.
יולי יואל אדלשטיין: אני מהותית לא חושב שזה נכון, כי כל העניין של מורים ומורים בשבתון ובעלי תעודות הוראה שהם משמשים בעצם כוח אדם מאוד טבעי, אני חששתי מאוד שאנחנו נתעסק שנתיים בכל הנושא של מעבר וזכויות וכן הלאה, ולא נגיע למהות.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שיותר חשוב כאן זה עניין של תיאום.
יולי יואל אדלשטיין: כפי שציינת ואמרת, אנחנו כן נוגעים בנושא חינוך.
יולי יואל אדלשטיין: בנושא של אורט שהזכרת – אני אגיד לכם, אנחנו בהרבה מאוד פרוייקטים רואים פיילוט.
יולי יואל אדלשטיין: נבוא לוועדה בעוד כמה חודשים, או לקראת סוף השנה הנוכחית ונדווח מה צדקנו בהערכה שלנו, מה צלח מה פחות צלח, זה גם קורה, זה משרד חדש, אין בזה שום בושה.
יולי יואל אדלשטיין: ניסינו והגענו למבוי סתום באיזשהו כיוון, אז אומרים שחברות מסחריות גדולות עושים במקרה כזה מסיבה.
יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת, שמיצו כיוון מסויים, עכשיו הם יודעים שהכיוון שהזה הוא לא הכיוון.
יולי יואל אדלשטיין: אורט זה פיילוט, משתתפים לא רק מנהלים של בתי ספר של אורט, אפילו של בתי ספר של חב"ד ועוד כמה, אורט פשוט שותפים שלנו גם כספית והמארגנים של הפרוייקט הזה.
יולי יואל אדלשטיין: מי כמוך חבר הכנסת אלקין מבין את זה.
יולי יואל אדלשטיין: אז ארבעים אין להם, אבל הם המארגנים מאחורי הפרוייקט.
יולי יואל אדלשטיין: לנושא המספרים, מפאת קוצר הזמן לא אכנס.
יולי יואל אדלשטיין: אני הסתכלתי על השקף הזה, היו לי שאלות, אני נתתי אותם רק להתרשמות כללית לא רק בחבר המדינות.
יולי יואל אדלשטיין: אתמול היה לי דיון מעניין עם פרופ' ליאון ז'קס שעשה את הערכה של "תגלית" על מספרים בצפון אמריקה, אותו דבר, אותו מצב, אין הגדרות.
אברהם מיכאלי: תלוי על איזה ארגון אתה שואל - - -
יולי יואל אדלשטיין: "אתגר", אני מסכים עם חבר הכנסת אלקין שזה אתגר.
יולי יואל אדלשטיין: הסברה בערבית – רק אתמול קיים המנכ"ל פגישה אחרונה כרונולוגית, אבל לא אחרונה בהיערכות הזאת בנושא של הסברה בערבית.
יולי יואל אדלשטיין: אתמול זו היתה פגישה עם מנכ"ל משרד החוץ, אנחנו מנסים כמשרד לארגן את כל הגורמים ולהוביל.
יולי יואל אדלשטיין: אני גם אנצל את הכובע שלי כמי שממונה על רשות השידור – יש פלטפורמות שלא מנוצלות.
יולי יואל אדלשטיין: המצב "שווח" המצב ממש לא טוב בתחום הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מנסים להוביל כאן מהלך שיאחד את הגורמים, משרד החוץ, דובר צה"ל, השר שממונה על המגזר כאן בארץ וכן הלאה על מנת להגיע לתוצאות קצת שונות.
יולי יואל אדלשטיין: שיתופי פעולה – דיברה על זה גם חברת הכנסת מיכאלי, יש שיתופי פעולה עם המון משרדי ממשלה, פרט למה שהזכרתי, משרד החוץ והסוכנות, משרדי ממשלה – אתן שתי דוגמאות מהירות, הזכרת את משרד התיירות, יש את העניין של מורי דרך.
יולי יואל אדלשטיין: מי אם לא מורי דרך נמצאים במגע היום יומי עם תיירים מחוץ לארץ, הולכים איתם על פרוייקט, משרד התיירות כבר הלך לקראתנו והכשרות של משרד ההסברה ייחשבו למה שנקרא גמול השתלמות למורי דרך שמחוייבים לעבור שנתית איזושהי הכשרה.
יולי יואל אדלשטיין: קונגרס של עיתונות בשפה הרוסית מאורגן על ידי מספר משרדי ממשלה, כולל חוץ, תיירות, תמ"ת קליטה וכן הלאה כיוזמה משותפת.
יולי יואל אדלשטיין: משלחות של ח"כים – שאלה על זה חברת הכנסת מיכאלי בנושא של הסברה, בנושא של תפוצות חבר הכנסת מיכאלי, בנושא של משלחות של ח"כים בנושא תפוצות, אני מבקש, מתחנן, מעודד, מסכים, רוצה, אם יהיו פניות של משלחות או של ח"כים שיוצאים לתפוצות, אבל ודאי שלא יום לפני, לא שעתיים לפני הטיסה לארגן פגישה עם גורמים יהודיים בלי היסוס וברצון רב, אנחנו נארגן, אתם יכולים לפנות אליי, אתם יכולים לפנות לפלורינה הלמן לוין למשרד ולמי שמטפלים בנושא.
אברהם מיכאלי: מה בקשרי חוץ שתהיה הנחייה כזאת?
יולי יואל אדלשטיין: זה רעיון טוב נארגן פגישה עם קשרי חוץ של הכנסת, אם הם רוצים בבקשה.
יולי יואל אדלשטיין: צום עשרה בטבת, אני צמתי ואני חייב לומר שבישיבת הממשלה התחשבו בנו במיעוט הדתי בממשלה, את האוכל שמו באיזשהו חדר צדדי ולשם היו מתגנבים אלה שלא צמו ואכלו.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי מסיבת העיתונאים אני לא יודע שום דבר.
אנסטסיה מיכאלי: אדוני השר, יש לי שאלה קצרה.
אנסטסיה מיכאלי: האם אפשר לתמוך בחקיקה, אני עכשיו עושה חקיקה למען הספרים והוזלת ספרים.
אנסטסיה מיכאלי: ספרי לימוד של שפה צרפתית ואנגלית עולים 125, 135 שקלים.
אנסטסיה מיכאלי: אני מאוד מבקשת תמיכה.
יולי יואל אדלשטיין: אם זה יגיע, בלי כל קשר להסברה ותפוצות, אני חסיד של לימוד שפות, ולכן זה יגיע לועדת שרים לחקיקה, חברת הכנסת מיכאלי, אני אשמח מאוד לתמוך.
אנסטסיה מיכאלי: תודה רבה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה להיכנס לנושא של נטורי קרתא, אני מזעזע כמו כולם.
יולי יואל אדלשטיין: בכלל, מבחינת הסברה תבינו, אני בדרך כלל יודע מה לענות על שאלות.
יולי יואל אדלשטיין: הבעיה הכי גדולה זה כשקם מולך אדם, וזה לא רק נטורי קרתא, מתחיל לצטט לך עיתון בישראל או גורם מוכר בישראל.
אברהם מיכאלי: או קריקטורה מישראל.
יולי יואל אדלשטיין: או קריקטורה או כל דבר אחר, ואומר מה אתה מדבר על אלה ואלה כשאצלך בבית.
יולי יואל אדלשטיין: זה מצב מאוד מביך, אבל מה לעשות, זה מחיר של מדינה דמוקרטית.
יולי יואל אדלשטיין: הכשרה לעולים.
יולי יואל אדלשטיין: יש פניות מארגוני עולים שונים שרוצים להיות שותפים.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, בשלב ראשון, כל העניין של לוגיסטיקה ומשפט, בשלב ראשון אנחנו פונים לקהלים מאורגנים, קרי, שלטון מקומי, אגודות ספורט, משלחות נוער וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כן כבר עכשיו חושבים איך להרחיב את הנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: ארגון שאתה מייצג "נפש בנפש", אני לא חושב שצריך להיות שם כאחד הקליינטים, יכול להיות שמלכתחילה אתם צריכים להיכנס כמו, למשל, תגלית ואחרים נכנסים ולהיות שותפים יחד איתנו ועם הסוכנות בפרוייקט הזה.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי און ליין התייחסתי.
יולי יואל אדלשטיין: הפתרון נמצא באותו מקום היכן שנמצאת הבעיה.
יולי יואל אדלשטיין: תוקפים אותנו המון באינטרנט, עושים המון נזק באינטרנט, אבל זה גם יכול להיות חלק מהפתרון אם נפעל נכון.
יולי יואל אדלשטיין: התבוללות ו"שבט אחים", ברור מאוד, יש כאלה שלא מסכימים, ברור שלידי נישואי תערובת זאת בעיה חמורה של התבוללות, ואני שמחתי מאוד לראות את הנתונים של "תגלית" שמראים שבוגרי "תגלית" לעומת קבוצת ביקורת נמצאים במצב משופר ונמשיך עם העניין הזה.
יולי יואל אדלשטיין: "שבט אחים" – הסיבה היחידה שעדיין לא התקיים עם הבלטיות, ידידי אלי ולק, כמו שאתה יודע אפילו יותר טוב מאחרים, כבוד השר לענייני השר לענייני הסברה ותפוצות היה לא מזמן בביקור גם בוילנה וגם בריגה לעומת כל המקומות האחרים שהזכרתי שלא הייתי שם וגם לא מתעתד להיות בעתיד הקרוב, אבל כעיקרון, גם עם הבירות האלה נקיים ודאי וידאו-קונפרנס.
יולי יואל אדלשטיין: לידידים נישואי תערובת בעיה חמורה.
יולי יואל אדלשטיין: לראות נתונים של תגלית, ונמשיך עם העניין הזה.
יולי יואל אדלשטיין: שבט אחים, עם הבלטיות ידידי אלי ולק, יודע כבוד השר לענייני הסברה ותפוצות, וגם בריגה, לעומת כל המקומות האחרים, לא מתעד, גם עם הבירות נקיים וידאו-קונפרנס.
יולי יואל אדלשטיין: שאלה אחרונה שהיא טובה לסיכום.
יולי יואל אדלשטיין: העלה בפניי מנכ"ל בית התפוצות מר אבי ארמוני את השאלה יחד עם יועצו, היו בפגישה אצלי.
יולי יואל אדלשטיין: הייתה לי דילמה כזאת, אני מדבר מתוך נסיון, יש כמה אנשים שעבדו איתי באותה תקופה וזוכרים את זה.
יולי יואל אדלשטיין: גם לגבי משרד הקליטה, קיבלנו המון הערות מעולים, אמיתי לגמרי, שהם לא רוצים להיקלט, זה לא תהליך כימי.
יולי יואל אדלשטיין: הם רוצים להשתלב במדינת ישראל, הם רוצים שילוב תרבויות וכן הלאה, ואפילו היו לנו הצעות לשמות חלופיים וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: הנסיון שלי אומר זה גורם, אם עושים את זה בשלב לא נכון גורם להמון ציניות.
יולי יואל אדלשטיין: אנשים לא עושים כלום, לא יכולים לעזור בשום דבר אמיתי, אז הם מתעסקים עם השם של המשרד.
יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת ראש, הצגנו מה שיש לנו כרגע להציג, כבר דברים מסויימים - אני אומר בביטוי לא יפה, אבל אפשר להיות גאים בזה שתוך כדי תנועה, אמרתי, אנחנו עדיין רק במכרזים ראשוניים לתפקידים מקצועיים במשרד, למרות שקיבלנו שלוש יחידות, ואני מאוד מברך על כך, והם משתפים פעולה נהדר בתחומים האלה - מרכז ההסברה לפ"מ ולעם על צוות העובדים שלהם משתלבים עם המשרד ועוזרים לנו המון בפרוייקטים שאנחנו עושים, אבל עדיין בשלב כזה יש לנו דברים להציג.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שעם התפתחות העניין כולל בשיתופי פעולה שהזכרתי גם עם בית התפוצות, גם עם הסוכנות וגורמים אחרים, כשיראו פעילות כזאת שבאמת משקפת את השם, שזה לא רק שר לענייני תפוצות כי לא היה תיק מתאים והיה צריך לעשות מישהו לשר, באמת יש פה פעילות אמיתית שדורשת גם אולי חשיבה בתחום הזה, אז אנחנו בהחלט נשקול להפוך את המילה תפוצות לעניין של עם ישראל, קשר עם ישראל, או משהו כזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה מאוד שהדבר הזה לא יהיה רק כותרת ריקה מתוכן, אלא איזושהי השתקפות של פעילות ענפה של המשרד.
יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לך על קיום הישיבה.
ליה שמטוב: תודה גם הוועדה מודה לך מאוד ההסבר ועל הסקירה.
ליה שמטוב: בהצלחה למשרד שלך ולמנכ"ל שלך ולעובדים שלך.
ליה שמטוב: הוועדה תמשיך לעכוב.
אברהם מיכאלי: בתור בוגר הוועדה, אפשר לתת לו ציון טוב.
יולי יואל אדלשטיין: אני רק רוצה לציין, לא נכנסתי לנושא הזה, אבל הציון הטוב ביותר מגיע למנכ"ל, אני אומר את זה כשר לשעבר גם במשרדים אחרים.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו סיימנו את השנה כמשרד חדש שקיבל את תקציבו רק לפני מספר חודשים, סיימנו את השנה בסיפרה אפס מבחינת ניצול התקציב, אני אומר בצורה הכי אמיתית, לא שלחתי את המנכ"ל לקנות עוד איזה שולחן כי נשאר משהו מהתקציב.
יולי יואל אדלשטיין: אלא מבחינת הפרוייקטים האלה כל הדברים שהזכרתי הם בתקיצוב לשנה הזאת, לשנה הבאה, ובאמת בתחום הזה לא החזרנו כספים לאוצר.
ליה שמטוב: האדם הנכון במקום הנכון.
ליה שמטוב: כי מה זה כולל?
ליה שמטוב: דוד גומבוש: זה כולל עוד מתאמים.
ליה שמטוב: רק התקנה של המיתקן עצמו: חשמל שמביאים אליו, אנטנה שצריכים לחבר אליו, מתאם כלשהו לאנטנה.
ליה שמטוב: זה אלקטרוניקה לפעמים מסובכת ולפעמים פשוטה.
ליה שמטוב: לפעמים היה לי דבר מוזר כזה ,שהייתי צריך להעביר כבל ממצב של קו ישר לכופף אותו ב- 90 מעלות, הכיפוף הזה עלה עוד בסביבות ה- 1000 דולר.
ליה שמטוב: אלף דולר לחתיכת צינור לכיפוף כזה זאת אומרת שזה שום דבר.
מרינה סולודקין: צריך לקחת דברים בפרופורציה.
מרינה סולודקין: לשלוח לווינים לחלל אני חושבת שזה קצת יותר מסובך.
דוד גומבוש: זה אותו הדבר, אין שוני רב בניהם.
דוד גומבוש: השוני היחיד שבחלל אי אפשר לתקן ועל הקרקע כן אפשר.
ליה שמטוב: ב-2003 כמה קנו?
דוד גומבוש: לא קנו אלא בהסכם הקואליציוני שלקראת 2005 ,2006 - הביאו סכום של 5 מליון שקלים.
ליה שמטוב: זאת אומרת שמ1998 עד 2006 לא קנו שום דבר
דוד גומבוש: לא היה פיתוח.
ליה שמטוב: ב-2006 אתה אומר?
ליה שמטוב: זאת אומרת שב- 2006 העבירו כסף, 5 מליון שקל.
דוד גומבוש: אנשים אצלנו ניסו בכל מיני דרכים לעשות את זה לעשרה משדרים, כמו שהיה מדובר.
דוד גומבוש: אבל התוספות האלה, וכל הדברים הנוספים הביאו לקושי לממש את זה.
אריה שקד: ברשותך, שמי אריה שקד אני מנהל "קול ישראל" ואני מכיר את הנקודה.
אריה שקד: אני בדיוק נכנסתי לתפקידי כשהסתיימה ההתקנה של המשדרים האלה.
אריה שקד: הבעיה הגדולה הייתה במצבה של רשות השידור, קודם אני אומר משפט כללי .
אריה שקד: ברשות השידור בעשרים השנים האחרונות כמעט לא הותקנו משדרים לכל רשתות הרדיו.
אריה שקד: מצב הקליטה של כל רשתות הרדיו הלך והדרדר בגלל מצבה הכלכלי והכספי של רשות השידור.
אריה שקד: אנחנו מאד מקווים שברפורמה הבאה עלינו לטובה, באמת שתהיה השקעה בטכנולוגיות ובתשתיות של רשות השידור, באמת מיועדים לזה סכומים נכבדים, כך שכל רשתות הרדיו תצאנה נשכרות ויש תוכנית כוללת להשקעה בטכנולוגיות.
אריה שקד: רשת רק"ע זכתה לפני כ-3 שנים בגמר ההתקנה של חמשת המשדרים, לשדרוג נכבד בקליטה שלה ביחס לכל רשתות הרדיו האחרות.
אריה שקד: מספר התלונות שמקבלים על רק"ע הוא נמוך יחסית בהשוואה לרשתות אחרות של הרדיו.
מרינה סולודקין: על זה אתה טועה, כי מקבלים ברוסית אצלנו, לא אצלכם.
אריה שקד: אבל מנהל רק"ע יודע להעביר אותם גם אלי.
אריה שקד: למרות שאני לא קורא רוסית הוא יודע להגיע עם כל התלונות אלי.
מרינה סולודקין: לא, זה מקבלים בכנסת והרבה וממשיכים לקבל.
מרינה סולודקין: התמונה היא אחרת.
אריה שקד: אני לא אהיה אופטימי בעניין.
אריה שקד: אני מניח שתמשיכו לקבל תלונות עד שנגמור את השדרוג של מערך המשדרים, אבל זה במסגרת כל ההשקעות ברשות השידור.
מוטי שקלאר: אמפירית כדאי לדעת שרשת ג', קול המוסיקה, רדיו בערבית ואפילו רשת ב' נקלטים במקומות רבים בארץ פחות טוב מרק"ע.
ליה שמטוב: זה יהיה בועדת הכלכלה.
ליה שמטוב: אנחנו פה דנים על עולים חדשים ועל רדיו רק"ע.
אריה שקד: אני אשלים עם ה -5 מליון שקלים.
אריה שקד: ההחלטה בזמנו יחד עם יושב ראש "ישראל ביתנו" דאז, שדאג לכסף הקואליציוני הייתה החלטה מול מערך כספים של רשות השידור, שמכיוון שיש למשדרים הללו עלות אחזקה שוטפת.
אריה שקד: בסופו של דבר נרכשו 5 משדרים כשהכסף התחלק פחות או יותר, 40 אחוז הושקע בתשתית ו - 60 אחוז הלך לאחזקת המשדרים עד 2011 .
אריה שקד: בסוף 2011 האחזקה כולה עוברת לרשות השידור.
אריה שקד: האחזקה על פני 4 שנים מסתכמת ב 3 מליון שקלים, זה יקר מאד.
אריה שקד: זה אומר שמ2011, במצבה התקציבי של רשות השידור שעד לא תוקן, אנחנו נישא בנטל ולכן גם מתעכבת ההשקעה של ה - 5 מליון הנוספים כי לא נימצא המקור לתחזוקת המשדרים הללו בגרעון המצוי היום ברשות השידור.
אריה שקד: לכן גם הכסף הקואליציוני העכשווי עוד לא נוצל.
אריה שקד: וזו התמונה הכללית והכוללת ולכן לא רציתי שדוד גומבוש יכנס לנושא הכספי.
ליה שמטוב: אנחנו מבקשים לדעת, ב – 2006, 2007 קנתם את המשדרים, איפה קניתם?
ליה שמטוב: באיזה סכום קניתם?
אריה שקד: אני אשלים את הסכומים.
אריה שקד: נרכשו משדרים במיליון חמש מאות ושלושים, התקנתם עלתה עוד 400 אלף שקלים והתחזוקה השוטפת שלהם עד 2011 היא 3 מליון שקלים.
אריה שקד: 2 מיליון שקלים מהתחזוקה הזו כבר נוצלו עד סוף 2010.
ליה שמטוב: כמה קנו?
אריה שקד: 5 משדרים , יתקן אותי גומבוש אם אני טועה, ואני אומר לך איפה.
אריה שקד: בצפת הותקן משדר של 5 קילו וואט.
אריה שקד: מר גומבוש אנא תעקוב אחרי.
אריה שקד: אני מעדיף שמר גומבוש ייתן את הפירוש הפיזי של המשדרים.
דוד גומבוש: בואו נחזור רגע אחורה ונפרט את זה בצורה מסודרת.
דוד גומבוש: המצב מסוף 2008, גם כשאני מזמין משדר אני מזמין היום וחלק גדול מהכסף שילמתי מראש.
דוד גומבוש: עד שהוא מגיע זה 3 חודשים ועד שהוא מותקן זה 8 חודשים, בסך הכול, תמיד יש פסח או ראש השנה באמצע.
דוד גומבוש: המצב של המשדרים עכשיו נותן כיסוי בצורה הרבה יותר טובה משהיה קודם.
דוד גומבוש: אני אחזור רגע אחורה (זה מה שהיה קודם וזה מה שיש עכשיו) וזה אחרי רכישה של 5 משדרים נוספים.
דוד גומבוש: המשדרים שנרכשו הם בצפת, כוכב הירדן, עכו, תל אביב ואיתנים.
דוד גומבוש: בנתניה הותקן משדר שהיה טוב ולקחנו אותו מתל אביב, הוספנו אותו לנתניה במקום תל אביב.
דוד גומבוש: את התדר, שצריך לכול משדר, הבאנו מחיפה.
ליה שמטוב: זאת אומרת בצפת,
ליה שמטוב: כפי שדיברתם משנת 98, מה עשו איתו?
דוד גומבוש: קיבל משדר חדש של 5 קילו וואט
אריה שקד: זה מכסה את כל האזור.
ליה שמטוב: והישן?
דוד גומבוש: הישן פשוט התקלקל.
דוד גומבוש: זאת אומרת הוא היה כבר מקולל רק החזיקו אותו.
קריאה: תל אביב?
ליה שמטוב: תל אביב, אתם אמרתם שהעברתם.
דוד גומבוש: בתל אביב בנו תחנה חדשה, ובתחנה החדשה שמו משדרים חדשים כי היינו קודם על מגדל שלום, שם מכל מיני סיבות של הבניין עצמו, היינו צריכים לעבור תחנה.
דוד גומבוש: המשדר במגדל שלום פעל עד שהיה אפשר לפעול ואז עברו לתחנה אחרת שקיבלו את ההיתר לעבוד משם.
אריה שקד: אני רוצה להוסיף ברשותך גברתי.
אריה שקד: אנחנו, בגלל השינוי באתרים של בזק, בתקופה הקרובה מזיזים את האתר שהיה בבית וגן בירושלים.
אריה שקד: המשדרים שנרכשו על חשבון ההזזה של המתקן הזה, כולם יותקנו בבעל חצור, שזה ההר הגבוה ביותר, מעל עופרה ביהודה ושומרון.
אריה שקד: לא בגלל שמנכ"ל רשות השידור גר שם אלא בגלל שזה ההר הכי גבוה, ממערב לירדן.
אריה שקד: זה ייתן כיסוי עוד יותר טוב לשפלת החוף, לבקעת הירדן ובעצם כמעט לכל ליבה של מדינת ישראל.
אריה שקד: אחד המשדרים מיועד לרק"ע, גם הוא 5 קילו וואט.
ליה שמטוב: ומה במעלה אדומים?
אריה שקד: זה ייתן כיסוי גם למעלה אדומים
מוטי שקלאר: רק לציין את ההתלהבות, זה כמובן כפוף לאישור המנהל, צבא, הרשויות המקומיות, הם עושים הרבה בעיות בתחום.
ליה שמטוב: בבקשה תמשיך.
דוד גומבוש: המשדרים שנרכשו, אפשר לראות את זה במפה יותר פשוטה.
דוד גומבוש: עכו 5 קילו וואט שהוא נותן לאזור של נהרייה וחיפה.
דוד גומבוש: נתניה שהעברנו מתל אביב, איתנים שזה משדר מרכזי זוהי תחנה מאד מרכזית ששם גם יש אלמנט של אנטנות שמוסיף ומגביר את הקליטה.
דוד גומבוש: זאת אומרת 10 קילו וואט באיתנים הוא לא שווה ערך ל-10 קילו וואט בנתניה, בגלל הסוג של האנטנות.
דוד גומבוש: האנטנה שם טובה יותר אז יש יותר כיסוי, שטח יותר גדול.
דוד גומבוש: בתל אביב התחנה היא חדשה, והמשדר מהתחנה הישנה עבר לנתניה, כפי שאמרנו.
דוד גומבוש: בצפת, משדר של 5 קילו וואט.
דוד גומבוש: בצפת כל המשדרים האחרים הם של קילו וואט אחד, זאת אומרת המשדר פי חמש חזק בהספק מכל המשדרים האחרים שישנם שם, כל הרשתות האחרות אין רשת שהיא כזאת.
דוד גומבוש: בכוכב הירדן, זה אותו הדבר.
דוד גומבוש: שני משדרים שהם ממש חזקים, נותנים לבקעה טוב, לא בכל הבקעה אבל צפון הבקעה.
דוד גומבוש: הרכש נעשה פה, בסדר גודל של מיליון וחצי לרכש, התקנה עוד חצי מיליון בערך והתחזוקה זה השאר.
דוד גומבוש: התחזוקה נעשתה ל 4 שנים זאת אומרת שקנינו את המתנה וגם את הדלק בשבילה.
שמואל בן צבי: מס ערך מוסף, על חשבון רשות השידור.
דוד גומבוש: עכשיו יש לנו זה מול זה, כך שאפשר לראות את ההבדלים, זה הישן וזה החדש.
ליה שמטוב: בסך הכול כמה משדרים יש היום?
דוד גומבוש: בסך הכול כמה משדרים יש היום: רשת רק"ע מחודשת יש לה 9 משדרים.
דוד גומבוש: הם מכוסים בצורה שהצפון מכוסה יותר טוב.
דוד גומבוש: הדרום כמעט ולא מכוסה (אני יכול להראות את זה פה בחדר, אם תסתכלי למעלה) יש חלק שמקבל יותר אור ויש חלק שחשוך.
דוד גומבוש: אותו הדבר גם במצב שלנו אם אנחנו נסתכל ונתמקד בנקודה פה, אתם רואים שיש נקודות שהן לבנות בין האדומים והכחולים.
דוד גומבוש: הנקודות הלבנות האלה הן נקודות של חושך אין שם כיסוי .
דוד גומבוש: ליד חיפה (אם את מסתכלת על המפה, אזור של השומרון) ויש לי פירוט על זה .
דוד גומבוש: אנחנו נעבור על זה בצורה מהירה.
דוד גומבוש: עשינו עוד שיפור נוסף, שאני רוצה להגיד לכם.
דוד גומבוש: אנחנו מאחדים את התדרים, אנחנו עובדים עם משרד התקשורת.
דוד גומבוש: נציג שלהם פה, נתי.
דוד גומבוש: ומשפרים את העוצמה של השידור על ידי זה שאנחנו מאחדים תדרים ונותנים את כל התדרים כך שהרשת החדשה כשהיא תסתיים היא תיראה (תסתכלו 107, 103 מהנקודה 7 לנקודה 3) זאת אומרת שהכול יהיה מרוכז באותו אזור בסקלה.
דוד גומבוש: ומי שיחפש, שאפילו אם אין לו רדיו טוב, הוא ינעל על אחד מהתדרים בקלות.
דוד גומבוש: זאת אומרת שאם הוא טעה 100 לפה 100 לשם הוא נופל על משהו, זה הרעיון.
דוד גומבוש: דבר נוסף שמוסיפים זה אר.
דוד גומבוש: די.
דוד גומבוש: אס.
דוד גומבוש: זוהי מערכת שבגלל שהמשדרים חדשים אפשר להוסיף להם אר.
דוד גומבוש: אלו נתונים ברדיו.
דוד גומבוש: הנתונים האלה נותנים למקלט ברכב, כשאני נוסע מתל אביב לחיפה למשל, אם אני נמצא ליד חיפה אני קולט את חיפה כשאני עובר ליד נתניה, אני עובר באופן אוטומטי לנתניה וכך באופן אוטומטי עובר לתל אביב, כשאני מתקרב לתל אביב.
דוד גומבוש: קשיי קליטה, מה ששאלנו קודם.
דוד גומבוש: יש לנו במנרה בעיה, המשדר שם הוא מאד ישן, בצפון.
דוד גומבוש: במגדל העמק, בבעל חצור, באשקלון ודרום אשדוד, גוש עציון.
דוד גומבוש: חלק מהנתונים זה מהמכתב של חברת הכנסת מרינה.
דוד גומבוש: בבאר שבע צריך להגדיל את המשדר כי המשדר שם הוא קטן.
ליה שמטוב: למה שאלתי מההתחלה, מהיום שרק"ע קיים.
ליה שמטוב: אתה אמרת שני משדרים.
דוד גומבוש: התחילו בשני משדרים.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אבל שני המשדרים היו באי.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אם.
אריה שניאור: מנרה, הוא לא אמר עד עכשיו, מנרה מתי קם?
אריה שניאור: איפה הוא?
דוד גומבוש: מנרה קם באיזה שהוא שלב באמצע.
דוד גומבוש: תוסיף אותו בסביבות שנת 2000 זה משדר מתוצרת עצמית לכן הוא לא מוגדר כמשדר הוא מוגדר כממסר קטן.
דוד גומבוש: בבאר שבע צריך להגדיל את המשדר.
דוד גומבוש: צריכים גם בדרום, במצפה רימון , כביש הערבה, ובכבישי הבקעה.
דוד גומבוש: גם באילת יש דרישה.
דוד גומבוש: (עכשיו אני מראה את כולם ביחד כך שאפשר להתרשם).
דוד גומבוש: זה מופיע גם בדפים שקיבלתם.
קריאה: כאן מופיעים 9 ועם מנרה זה לא 10?
דוד גומבוש: איך ספרתם 9?
דוד גומבוש: את העיגולים?
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: לא, כאן הוא מצביע על קשיי קליטה של הרדיו.
אריה שקד: לא, מנרה רשום כשורה ראשונה שם הוא 250 וואט.
קריאה: מנרה הוא משדר קטן אז צריך לשדרג אותו.
אריה שקד: 9 כולל מנרה.
אריה שניאור: יש לי שאלה ברשותך, אתה ציינת שבתחילה היו שני משדרי אי.
אריה שניאור: אם ביבנה ועכו, והם נגמרו.
אריה שניאור: לאחר מכן בין 96/ ל 2006 ציינת שהיו משדרי אף.
אריה שניאור: אם בתל אביב, ירושלים, צפת, חיפה, באר שבע והוספת עכשיו את מנרה.
אריה שניאור: לאחר מכן בצפת, הישן הוחלף בחדש.
אריה שניאור: נוסף כוכב הירדן, עכו ועוד אחד בתל אביב, כאשר הישן בתל אביב עבר לנתניה ונוסף עוד אחד באיתנים.
אריה שניאור: אם אני סופר נכון אנחנו מדברים על 10 משדרים.
דוד גומבוש: תשעה.
אריה שניאור: תל אביב, ירושלים, צפת, חיפה , באר שבע, מנרה, כוכב הירדן, עכו, נתניה ואיתנים .
אריה שניאור: אם אתם יכולים לספור אחרת?
אריה שניאור: אצלי זה 10.
דוד גומבוש: מה ספרת ומה לא ספרת?
אריה שניאור: עוד הפעם.
אריה שניאור: תל אביב, ירושלים, צפת, חיפה, באר שבע, מנרה, כוכב הירדן, עכו , נתניה.
דוד גומבוש: חיפה לא מופיעה.
דוד גומבוש: חיפה, המשדר שם לא פועל כרגע, כי התדר שלו עבר לנתניה.
דוד גומבוש: למה הוא לא פועל?
דוד גומבוש: זה שיקולי תכנון.
דוד גומבוש: המשדר בעכו הוא משדר גדול , 5 אלף וואט, והוא חזק יותר והוא נותן כיסוי לחיפה מהצפון , והמשדר של נתניה נותן כיסוי מהדרום וכך חיפה מכוסה כולה.
ליה שמטוב: בסדר גמור.
ליה שמטוב: מ-2007 ,כשהתחילו עם כל הבירורים לגבי הכסף, ב- 2010 אנחנו סוף, סוף רואים את התמונה.
ליה שמטוב: עכשיו אנחנו יודעים איפה המשדרים, כמה משדרים ואיפה הכסף הזה, 5 מליון שקל.
ליה שמטוב: כמו שאתם אמרתם לפני שמפלגת "ישראל ביתנו" חתמה על הסכם קואליציוני ושאלו אתכם כמה משדרים צריכים כדי שהקליטה תהיה טובה, ואתם אמרתם 10 והכסף זה 5 מיליון, כמו שאמרת מישהו לא חשב כי הוא לא חשב שחוץ מקניית משדרים יש עוד הוצאות.
מרינה סולודקין: וזה לא ענייננו.
ליה שמטוב: אבל בכל זאת עקב כך שההסכמים הקואליציוניים העבירו לכם כסף, זה לא אומר שגם התחזוקה צריכה להיות על חשבון המפלגה.
מוטי שקלאר: כל השיחות שהתנהלו כשהנושא הזה נולד, הובהר חד משמעית על ידי וגם על ידי מר גביש בזמנו, שהתחזוקה לא תהיה על חשבון רשות השידור והמשדרים בסופו של דבר יכללו גם את מרכיב ההוצאות, התחזוקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה שאלה אחת שמטרידה אותי כבר הרבה זמן.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני באמת מאד רוצה להגיד מילה טובה על זה שישראל ביתנו דואגת כל כך לרק"ע שלעולם לא התכוונה להסגר בכלל, לפי איך שאני מבינה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני לא מבינה איך אתם כמנכ"ל רשות השידור או מר גביש, לוקחים כסף ממפלגה בשביל תקשורת?
קריאה: אתם לא מתביישים?
ליה שמטוב: לא, המפלגה לא נותנת כסף כי במפלגה אין כסף.
ליה שמטוב: משרד האוצר מעביר לפי ההסכם קואליציוני עם מפלגת ישראל ביתנו .
רוברט טיבייב: בסדר, אבל עוד בעיה.
רוברט טיבייב: מה הבעיה לישראל ביתנו להוסיף קצת כסף.
רוברט טיבייב: משבר קואליציוני כזה קטן וזהו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: באמת רוברט צודק.
ליה שמטוב: אולי ישראל ביתנו תהיה המעסיק של רק"ע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ככה זה יוצא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה את הדבר הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יושבים פה, דוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני גמרתי מגמה הומניטרית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא הבנתי כלום ממה שהסברת.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה נראה לי סתם לבוא ולבלבל,סליחה, את האויב, מה שניקרה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה נורא ברור, אין קליטה צריך לעשות קליטה לעולים, תרתי משמע, גם ברדיו וגם במדינת ישראל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה שייך לרשות השידור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה למה נכנס פה "ישראל ביתנו" עם ההסכמים הקואליציוניים כאילו שאתם משנוררים, סליחה על הביטוי, כסף ממקומות אחרים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשעשרים אחוז ממדינת ישראל מחוברת לרדיו הזה ויום יום מקשיבה לו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא כולם מקשיבים,הצעירים הצעירים למשל, אבל זה רדיו נורא חשוב , למרות שהוא לא היחיד, יש פה תחרות, ברוך השם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה על מה אנחנו מדברים .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מביא לי כתמים כמו ברנטגן, כתם לבן, זה גידול, שם אין כלום, למה זה צריך לעניין אותנו?
ליה שמטוב: חברת הכנסת יוליה שמאלוב, את, כשאת מסתכלת על זה ואומרת אני לא מבינה שום דבר.
ליה שמטוב: נכון, אנחנו גם לא הבנו שום דבר.
ליה שמטוב: אבל עשינו שיעורי בית משנת 2007, וסוף סוף, אחרי המכתבים ואחרי הישיבה הקודמת ואחרי התיקונים ועדכונים ועקב טעות אנוש הגענו לאן שהגענו.
קריאה: טעות אנוש זה בסדר.
קריאה: רק אני מקבלת מכתבים שהכול לא בסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז עכשיו מה אנחנו רוצים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אין קליטה.