GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלב אלסאנע: ברשותך, תגובה למה שאמר---
טלב אלסאנע: משפט אחד.
טלב אלסאנע: נאמרו דברים, ולדעתי, לצורך הצדק ההיסטורי, צריך לציין את העובדה שדווקא דור הזהב של היהדות היה בתקופת השלטון המוסלמי בספרד והגירוש מספרד היה גם גירוש של מוסלמים ויהודים ביחד, ולכן אי אפשר להגיד שתמיד חייבים להכניס כאילו מה שעושה המערב ואירופה, שהיום סוגדים לה, התרחש גם במדינות ערב ובמדינות האיסלם.
טלב אלסאנע: שהיו בעיות והיו צרות, כן, אבל להציג כאילו שואה התנהלה?
טלב אלסאנע: לדעתי זה פשוט מאוד שקר וכזב.
נסים זאב: לא, היה גירוש, לא שואה.
נסים זאב: חלילה וחס.
נסים זאב: המזל של יהדות ספרד שניצלו מהשואה, וברוך ה' זכו לעלות לארץ ישראל.
טלב אלסאנע: למה אתם רוצים להתפלל לשואה כשלא היתה?
נסים זאב: אבל הם גורשו.
נסים זאב: אבל זה לא הנושא, באמת.
נסים זאב: אנחנו לא באים לדבר היסטוריה.
טלב אלסאנע: היתה שואה, למה צריך להעתיק אותה ולמצוא איפה ש---
נסים זאב: ההורים שלי עלו לפני מדינת ישראל.
טלב אלסאנע: כאילו חסר צרות.
נסים זאב: ההורים שלי עלו לפני הקמת מדינת ישראל, עלו בשנת 1940, היה את הפרהוד בשנת 1940, שם טבחו, זרקו ילדים חיים לבארות מים.
נסים זאב: אנחנו עכשיו לא באים להיכנס למה שהיה בשלטונו של עלי ולכן אני מבקש לקיים את ההצבעה ואחרי זה הוויכוח ההיסטורי.
דובר: אני מתפלא עליך, אני חשבתי שאתה, שמייצג באמת את---
ליה שמטוב: סליחה, סליחה, אנחנו מסיימים.
ליה שמטוב: אם אתם רוצים להתווכח, בבקשה אחרי הישיבה.
עזי נגר: אני מציע באמת לחבר הכנסת אלסאנע, אם הוא מוכן להישאר פה עם כל הארגונים כמה דקות אחרי הישיבה, אנחנו מוכנים לדבר.
ליה שמטוב: משרד החינוך.
משה זעפרני: אני רק רוצה הערה בקשר להערה שלך.
משה זעפרני: אתה אמרת שהנושא הזה לא נלמד בכלל, זה לא נכון.
משה זעפרני: הנושא הזה משולב בחלק מתכניות הלימודים, חבר הכנסת זאב העלה את נושא הפרהוד, הפרהוד נמצא בתכנית הלימודים.
משה זעפרני: תשאל אותי אם זה מספיק, זה לא מספיק, התלמידים עושים סביב הנושאים האלה עבודות, אנחנו בהחלט לוקחים את הנושא הזה בחשבון וכבר קיימנו ישיבה, במקרה לאחרונה, לראות איך אנחנו משלבים---
מאיר כחלון: אדון זעפרני, ב-1902 היו פרעות קישינב ומלמדים את זה בעיר ההריגה, וביהודי לוב, ב-1945 נטבחו פי שלוש מזה ולא מלמדים את זה בשום בית ספר.
מאיר כחלון: אז עזוב, עזוב.
מאיר כחלון: עזוב את זה בבקשה.
ליה שמטוב: הצבעה.
ליה שמטוב: אנחנו מצביעים על הצעת החוק להכנה לקריאה ראשונה לפי הנוסח, מה שתוקן ומה שסוכם בין המשרדים.
דובר: כל הכבוד.
ליה שמטוב: צהריים טובים לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: היום אנחנו שוב מדברים על הדיור להשכרה.
ליה שמטוב: כינסתי היום את הוועדה לדיון בבניית דירות להשכרה לעולים בגליל ובנגב בעקבות הישיבה הקודמת שקיימנו כאן ב- 22 לדצמבר 2009, הנושא היה אז פרויקטים לעידוד קליטת עולים צעירים בגליל ובנגב.
ליה שמטוב: אני מודה לכם שהגעתם ביום כזה סוער לכנסת.
ליה שמטוב: יש לנו גם בשורה טובה - בעקבות התערבותה של הוועדה הגענו למשהו.
ליה שמטוב: חבל שאין כאן נציגים מהמינהל ויכול להיות שהם יגיעו מאוחר יותר.
ליה שמטוב: בוועדה שקיימנו ב- 22 בדצמבר 2009, סגן המנהל הכללי של ארגון "נפש בנפש" מר דניאל אוברמן סיפר לנו על משפחות שמגיעות מצפון אמריקה ומעוניינות להתיישב בנגב ובגליל ועל מחסור חריף בדירות להשכרה.
ליה שמטוב: הוא סיפר לנו גם על 30 משפחות שהארגון העלה בשנת 2009 וגם על תחזית העלייה לשנת 2010 שעומדת על 60 משפחות שהם כ- 1,000 עולים שמעוניינים להתיישב בגליל ובנגב.
ליה שמטוב: הוועדה פנתה למינהל כדי לבדוק איך אפשר לקבל קרקע לבניית דיור להשכרה.
ליה שמטוב: מר ירון ביבי הסביר לנו שכדי לקבל קרקע יש צורך להשתתף במכרז.
ליה שמטוב: חשבנו שארגון "נפש לנפש" פטור ממכרז.
ליה שמטוב: לאחר מכן פנינו לסוכנות היהודית - כידוע הסוכנות עובדת בשיתוף ועושה פרויקטים משותפים עם "נפש לנפש", והתברר שהסוכנות היהודית פטורה מחובת המכרזים על פי החוק.
ליה שמטוב: ראשית אנחנו שמחים מאוד על שיתוף הפעולה.
ליה שמטוב: אם קיימת הסוכנות היהודית פטורה ממכרז לקבלת קרקעות ו"נפש ונפש" מוכנה לממן ולהסדיר את כל הבנייה, אנחנו רוצים לשמוע בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות איך אפשר להוציא את זה לפועל ולהתקדם.
מרינה סולודקין: למה לא משתמשים בחוק שטרית שעבר בשלוש קריאות?
ליה שמטוב: חבל מאוד שלא משתמשים בחוק שמעודד את היוזמים לבנות בנייה להשכרה ומי שיבנה פטור גם מתשלומי מס.
מרינה סולודקין: אני מבקשת לומר כמה דברים, כי אני אצטרך לצאת לוועדה שדנה במעצרו של גיבור מלחמת העולם השנייה, ראול וולנברג.
מרינה סולודקין: כולנו מבינים שמדינת ישראל לא יכולה לקלוט עלייה מבלי שכל נושא הדיור כולל הדיור להשכרה ייפתר.
מרינה סולודקין: בקדנציה הקודמת עבר בשלוש קריאות חוק ממשלתי של שר הבינוי והשיכון דאז, מאיר שטרית, לפי החוק הזה היה צריך להיות קל יותר לבנות דירות להשכרה כי בחוק נתנו תמריצים.
מרינה סולודקין: משום מה לא משתמשים בחוק הזה ולא התחילו את הנושא החשוב כל כך למדינה שקולטת כל שנה עשרות אלפי אנשים ושקורת גג זה צורך הכרחי.
מרינה סולודקין: ללא בניית דיור ציבורי, ללא דיור להשכרה ובלי ייצוב מחירי הדירות לא ניתן לחשוב על מדינה מפותחת ופורחת.
מרינה סולודקין: יש חשיבות לנושא וטוב שאנחנו דנים בו היום.
מרינה סולודקין: דיור לצעירים זה סיפור אחר לגמרי ולדעתי המדינה לא רק שהיא לא חושבת בכלל על צעירים, ומשאירים להם פתרון אחד והוא לרדת מהארץ כדי להגיע לדיור.
דניאל אוברמן: תודה ליושבת הראש על היוזמה לקיום הדיון בנושא מחסור בדירות או בתים להשכרה בצפון.
דניאל אוברמן: אני מבקש ראשית לציין שיש כאן לא מעט גורמים שעוזרים.
דניאל אוברמן: יעד אכלוס הצפון הוא יעד לאומי ואנחנו זוכים לשיתוף פעולה גם מהסוכנות היהודית וגם ממשרד הקליטה, ומהמשרד לפיתוח הגליל והנגב.
דניאל אוברמן: כפי שהיושבת ראש ציינה בשנת 2009 הבאנו כ- 30 משפחות מצפון אמריקה לצפון, עוד שתי משפחות מאנגליה.
דניאל אוברמן: בשנת 2010 אנחנו צופים להביא קרוב ל- 80 משפחות ואלו נתונים מעודדים, בשנת 2011 אנחנו רוצים להגיע ליעד שהצבנו לעצמנו ש- 1,000 נפשות יעלו מצפון אמריקה לצפון.
דניאל אוברמן: זו מגמה חדשה שלא הייתה קיימת בשנים שעברו, זה מספר שנים שמספר רציני של עולים מצפון אמריקה הגיעו לצפון.
דניאל אוברמן: מדיניות "נפש בנפש" היא לעודד את העולים להיכנס לדירות להשכרה בשנה שנתיים הראשונות שלהם בארץ ולא לקנות דירות עם הגעתם או טרום הגעתם כדי שהם יוכלו להיקלט בישובים ובערים ולמצוא פרנסה ושהילדים יקלטו בבתי הספר.
דניאל אוברמן: חלק ניכר מהעולים שמגיעים לצפון גרים באוזרים כפריים, כמו משגב אבל מגיעים גם עולים לאזור מעלות וכרמיאל, יש גם משפחות בנהריה.
דניאל אוברמן: הבעיה של אלה שמגיעות לאזור הכפרי מתמקדת בחוסר דירות להשכרה בישובים האלה ובאזור משגב בעיקר.
דניאל אוברמן: אלו לא עולים שמגיעים ללא אמצעים, אלו אנשים שמגיעים עם יכולת לשלם דמי שכירות אבל אין בתים להשכרה.
דניאל אוברמן: המצב הוא תוצאה של מדיניות ותקנות בתוך מינהל מקרקעי ישראל שאינה מאפשרת בניית בתים להשכרה בישובים האלה.
דניאל אוברמן: במספר רב של ישובים יש מספר תכניות להרחבה, אבל אם אנחנו "נפש בנפש" או גוף כל שרוצה לבנות עשרה בתים להשכרה לעולים חדשים אין מסגרת חוקית שמאפשרת זאת.
דניאל אוברמן: התכנית שלנו הייתה עם תורמים מחוץ לארץ, הרי הנדל"ן הוא עסק כלכלי לכל דבר, ארגון "נפש לנפש" עובד ללא מטרות רווח אבל זה מחוץ למסגרת הפורמלית שלנו.
דניאל אוברמן: אנשים יכולים להשקיע ולקנות בתים ולתת לדייר שהוא עולה חדש אופציה אחרי שנתיים שלוש לרכוש את הבית ואז הוא יכול להיקלט בישוב.
דניאל אוברמן: זו הקליטה הכי טובה והכי קלה שיכולה להיות לעולה מצפון אמריקה.
דניאל אוברמן: אנחנו נתקלו במחסום בנושא הזה.
דניאל אוברמן: היו לנו שיחות ראשוניות בנושא וכעת הסוכנות היהודית מביעה רצון רב לשתף איתנו פעולה כדי לנסות למצוא פתרון לנושא הזה.
דניאל אוברמן: היעד שלנו שאחרי השנה השלישית, אחרי 2011 עם 1,000 אנשים בצפון זה יהיה התחלתו של כדור שלג להביא את הגל הבא.
דניאל אוברמן: שביעות הרצון של האנשים האלה חשובה לנו מאוד, חשוב מאוד שיצא מסר שיש בתים להשכרה ושיש אופציות.
דניאל אוברמן: אם לא תהיינה אופציות לאנשים האלה הם לא יגיעו וזה חד וחלק.
דניאל אוברמן: הנושא הזה הוא חשוב בעיקר בראייתנו ובצורך להצליח להתגבר על המחסומים הבירוקרטים בהליך וזה לא מחסום של חוסר רצון או חוסר יכולת לשתף פעולה.
דניאל אוברמן: אלו מחסומים בירוקרטים ממש שאנחנו נתקלים בהם.
דניאל אוברמן: בנייר העמדה שהבאנו בפניכם פירטנו ביתר פירוט אבל אלו בעיקר האתגרים שאנחנו נציבים בפניהם בשנתיים הקרובות - בניית בתים להשכרה לעולים באזור הכפרי בצפון.
עפר איסרוב: אני מנהל החטיבה לפיתוח הגנב והגליל בסוכנות היהודית.
עפר איסרוב: כמו שדניאל אוברמן אמר, אנחנו נמצאים בעצם בתהליך משותף של יכולת הקצאה של קרקעות לפי אותם סטנדרטים שיש לנו עם המינהל.
עפר איסרוב: קיבלנו רשימה של כמה ישובים שיש להם רצון לקיים את התהליך הזה.
עפר איסרוב: בסך הכל התהליך הוא חיובי וכמו כל תהליך התהליך נבדק מול עורכי דין במינהל\
עפר איסרוב: ובבדיקת היכולת שלנו.
עפר איסרוב: אני מקווה שאם לא נתקל בשום בעיות יחד עם "נפש ונפש" ועם היכולת לגייס את המשאבים לבנות את הבתים נוכל לעמוד בזה.
עפר איסרוב: אנחנו מדברים גם על הנגב וגם על הגליל.
עפר איסרוב: יתכן שכרגע ישנה תכנית ראשונית להביא משפחות לגליל שכנראה קורץ יותר לעולה מצפון אמריקה, אבל יש גם כאלה שרוצים להגיע לנגב.
עפר איסרוב: ביחד עם "תנועת אור" שנמצאים כאן יצאנו בתכנית של סיוע במשכנתאות יחד עם בנק מזרחי, סיוע בהרחבת המשכנתאות לצעירים שמעוניינים לעבור לנגב.
עפר איסרוב: אני מקווה שאם ניכנס לפרויקט גם בגליל נוכל להרחיב את גם התכנית הזאת ולעזור במשכנתאות.
עפר איסרוב: המטרה הסופית היא להנגיש את הבתים ושהדיור יהיה לטווח קצוב של שנתיים שלוש.
עפר איסרוב: בעבר, בערך לפני כחמש עשרה שנה עשינו מודל כזה לצעירים ישראלים בנגב, באזור רמת הנגב שהיה מוצלח ובסופו כולם רכשו את הבתים ונשארו שם.
עפר איסרוב: אנחנו מקווים שנוכל לקדם את זה.
מרינה סולודקין: אם כך זה בעצם לא להשכרה, אם זה לשנתיים שלוש ואחר כך קונים, אז שוב לא יהיה דיור להשכרה.
עפר איסרוב: אם מישהו קונה את הבית מתפנה לך כסף לבנות עוד בית להשכרה, אם מישהו עוזב את הבית אז הבית מתפנה להשכרה.
עפר איסרוב: יש כאן תהליך שמגלגל את עצמו, זה אותו תהליך כדור השלג שדניאל אוברמן דיבר עליו.
עפר איסרוב: זה מרחיב את היכולת.
ליה שמטוב: הוועדה דיברה עם ירון ביבי ממינהל מקרקעי ישראל, הוועדה הבינה שיש נכונות לעזור ולפטור את הסוכנות היהודית מהצורך במכרז.
ליה שמטוב: איך אתם מתקדמים ומשתפים פעולה?
מיכל אופיר: אני מהמחלקה המשפטית של מינהל מקרקעי ישראל.
מיכל אופיר: היכולת שלנו להקצות עם פטור מהמכרז לסוכנות לפי תקנה 319 א' ובוודאי לא לארגונים כמו "נפש לנפש".
מיכל אופיר: ככלל החוק מדבר על הקצאה במכרזים לבנייה רוויה ולכן לא כל כך ברור לי איך אפשר לעשות את זה באופן הזה להשכרה לטווח ארוך.
מיכל אופיר: על כל פנים לא נראה לי שזה מתאים על פי החוק הזה.
מיכל אופיר: במיוחד כשנאמר שתהייה אופציה לרכישה אחרי שנתיים לי זה לא נראה מתאים.
מיכל אופיר: כאן מדובר על ישובים בגליל ובנגב בישובים קטנים שהם ישובים עם בנייה נמוכה ולא בנייה רוויה.
עפר איסרוב: את מבלבלת בין שני דברים, אנחנו מדברים כאן על הקצאה שיש לסוכנות היהודית לקרקע בישובים הכפריים, לא מדובר על מכרזים לבנייה רוויה בערים, אלו שני דברים נפרדים.
מיכל אופיר: אבל החלטת המועצה היא מדברת על בנייה רוויה בהתאם לחוק - ההחלטה של המועצה לעניין מרכזים דירות להשכרה.
מיכל אופיר: החלטה 1171.
עפר איסרוב: את מבלבלת בין שני דברים.
עפר איסרוב: ההחלטה של המועצה לבנייה רוויה, זה משהו אחר לחלוטין.
עפר איסרוב: יש את ההחלטה 443 של הקצאת הקרקע לסוכנות היהודית בישובים כפריים שבהם יש לסוכנות את ההרשאה להקצות קרקע ולפתח את זה.
מיכל אופיר: ישובים קהילתיים.
עפר איסרוב: מדובר על ישובים קהילתיים ועל בנייה נמוכה ולא על בנייה רוויה.
עפר איסרוב: בדיון שלנו לפחות ואני לא יודע על מה הכינו אותך.
מיכל אופיר: באמת כדאי שנעשה סדר, כי לא ברור לי.
ליה שמטוב: זה לא קשור לחוק שעבר בשנת 2006.
עפר איסרוב: אלו שני דברים נפרדים.
עפר איסרוב: אנחנו מדברים כאן על הקצאת הקרקע בישובים קהילתיים בהרחבות הקהילתיות.
עפר איסרוב: הסוגיה שנבחנת זו הסוגיה של תקופת הביניים כלומר תקופת ההשכרה.
עפר איסרוב: כרגע ההקצאה שיש לנו זה להביא מתיישבים ושהם יקנו את הבתים.
עפר איסרוב: זו הבדיקה שנעשית כרגע.
עפר איסרוב: הרעיון פה, שתהייה תקופת ביניים.
ליה שמטוב: אנחנו בקשנו שמישהו מהמינהל יגיע לא כדי שישאל שאלות.
ליה שמטוב: אנחנו שואלים שאלות.
מיכל אופיר: העמדה של הסוכנות שבאופן כללי לסוכנות הוא יכול להקצות פטור ממכרז על פי התקנה הזאת.
מיכל אופיר: מהנקודה הזאת אפשר להתקדם, אולי שאנשי משרד הבינוי והשיכון יגידו.
שרה צימרמן: חבל שאנחנו לא קיבלנו מראש כי אז אנחנו לא יודעים מה הנושא בדיוק.
שרה צימרמן: רק אם הנייר הזה היה מגיע כבר היינו יותר חכמים.
שרה צימרמן: למה לא התקשרתם לשאול?
מיכל אופיר: מזה שעולה שהם רוצים הקצאה בשבילם, ועל זה העמדה שלנו היא שאנחנו לא יכולים להקצות להם פטור ממכרז.
שרה צימרמן: אני מבינה מהשאלה שלהם אליכם, שהם רוצים לקבל קרקע בלי מכרז.
שרה צימרמן: איך הקונסטלציה של הבנייה תהייה אחר כך זה משהו אחר.
שרה צימרמן: אני מבינה שלפי החוק יש אפשרות לתת לסוכנות קרקע ללא מכרז אלא אם כן יגידו שזה לא נכון.
שרה צימרמן: אין לזה שום קשר לבנייה להשכרה.
שרה צימרמן: הבנייה להשכרה והחוק של שטרית לא מתאימים פה משום בחינה.
שרה צימרמן: החוק הזה קובע כללים ברורים של בנייה רוויה\
שרה צימרמן: 4 קומות, ושטח הדירה.
שרה צימרמן: זה לא רלוונטי.
שרה צימרמן: כאן מחפשים את הדרך לקבל הקצאת קרקע ללא מכרז ושהסוכנות תבנה באמצעות מישהו שזה סביר, באיזו שהיא קונסטלציה ושזה יסתדר עם החוק.
שרה צימרמן: ממה שאני מתרשמת, באתי לכאן והייתי אומרת לכם שאין לזה סיכוי כי בנייה להשכרה לא הולכת בכל הארץ.
שרה צימרמן: מדובר כאן כנראה באוכלוסייה יותר אמידה שיש לה יותר יכולת לשלם שכירות ויכול להיות שאפשר לנסות את המהלך הזה.
שרה צימרמן: אני אומנם לא מהאגף לבנייה כפרית ואני מהבנייה עירונית.
שרה צימרמן: אם היה פה מישהו מהבנייה הכפרית הוא היה עוזר לדעת אם השטחים עליהם אתם מדברים מתאימים ואם הם להרחבה והם זמינים.
שרה צימרמן: צריך לדעת על אילו אתרים מדובר ועל ולפתור את הבעיה המשפטית האם המינהל יכול להקצות לסוכנות בקונסטלציה של בנייה שהם מבקשים.
רוני פלמר: אני "מתנועת אור", אני מבקש להגיד שני דברים.
רוני פלמר: ראשית זו יוזמה ברוכה ובאמת הגיע הזמן, בטח לעולים אבל גם לישראלים, אנחנו נמצאים במצוקה קשה מאוד בנושא של דיור להשכרה לחבר'ה צעירים.
רוני פלמר: מדובר על ישובים מסוימים.
רוני פלמר: בירוחם יצאו שוב למכרז על 30 יחידות, ו-290 כבר נרשמו, תבינו אין דירה להשכרה בירוחם, בערד, במצפה, זה המצב וכך גם במקומות בגליל.
רוני פלמר: כשזה מגיע לעולים, וזה כמובן דיון על עולים, המצב עוד יותר קריטי כי הם מגיעים מארץ אחרת ולהם אין אפילו את האפשרות לחכות בתל אביב או בירושלים בזמן שהבית שלהם נבנה.
רוני פלמר: אני חושב שהגיע הזמן שבנושא הזה, ומדברים עליו כבר עשור, ויש יוזמה פה ויוזמה שם ואנחנו רואים מה שהשר שטרית בזמנו עשה, שבסוף זה לא נותן את המענה.
רוני פלמר: אני חושב שיש כאן הזדמנות שאתם כוועדה יכולים להוביל סוף סוף את הגשר על הפער הזה שאף אחד לא הצליח לפתור אותו ולהכניס בחקיקה מסודרת גם לצעירים וגם לעולים.
רוני פלמר: זה רלוונטי כעת.
רוני פלמר: יש גרעין שישבנו איתו אצל המנהל הכללי של המנהל הכללי מר ירון ביבי בשבוע שעבר בפגישה בנושא חיילים בודדים רוסים שרוצים להגיע לפריפריה.
מרינה סולודקין: לא רק רוסים, גם צרפתים ואחרים.
רוני פלמר: לחברים האלה אין איפה לגור בסופו של יום.
רוני פלמר: לא יתכן שיהיה יותר ביקוש מהיצע ושהמדינה במשך שנים לא נותנת לזה פתרון.
רוני פלמר: אני בא לחזק את זה.
רוני פלמר: אנחנו לדוגמה, יחד עם הסוכנות היהודית ו"נפש בנפש", פועלים היום להביא גרעין משיקגו אל ישוב בשם כרמית אמורות להגיע בין 100 ל- 150 משפחות בשלב הראשון לישוב בנגב.
רוני פלמר: גם פה זה אותו תרחיש, בשלב הראשון אנשים לא יקנו ב - 300,000 דולר מגרש ובית באזור צפון הנגב.
רוני פלמר: צריך לראות איך מנגישים בית להשכרה שאחר כך הם יוכלו לקנות אותו.
רוני פלמר: כשמסכלים על הנושא הזה באופן כללי על איך מגדילים את העלייה וגם מיישבים את הנגב והגליל ואפשר להגיע לעשרות אלפי אנשים בעשור הקרוב אם יהיה פתרון לנושא הזה.
רוני פלמר: אני אומר לכם יש רשימות המתנה של אנשים יותר גדולות מהבתים הפנויים.
רוני פלמר: זו קריאה אליכם.
רוני פלמר: מחר יש דיון, אני פונה אליכם כי אתם הוועדה לקליטת עלייה, על עיר חרדית יחד עם משרד הבינוי והשיכון ושותפים אחרים בשם "כסיף", שנמצאת בצומת תל ערד.
רוני פלמר: משום מה הגורמים הירוקים מחר הולכים לעלות את כרמית, ישוב יחיד בנגב שמסוגל לקלוט עלייה מארצות המערב ולהציע אותו בתור אופציה לחרדים.
רוני פלמר: ישוב שמשנת 1996 החל תכנונו, התב"ע –תכנית בניין ערים, שלו מאושרת ל- 500 עד 700 מטר רבוע למגרש.
רוני פלמר: הוא לא קשור באופי שלו ליישוב חרדי, לא יכול להכיל יושב חרדי, הוא נמצא בתוך מועצה ברשות מקומית שבוודאי לא יכולה להתמודד עם אוכלוסייה חרדית.
רוני פלמר: יש כאן איזה בלבול ואני קורא לכם להתערב ב- 24 השעות הקרובות ולראות שבמינהל התכנון אף אחד לא התבלבל.
מרינה סולודקין: זה לא בלבול, זו אגרסיה.
מרינה סולודקין: מה זה בלבול?
רוני פלמר: את יכולה להגיד את זה אני לא.
רוני פלמר: אבל צריך להתערב בעניין הזה כי שם מדובר על עיר של 15,000 יחידות דיור וזה ישוב שביכולת שלו יכול להגיע ל- 2,600 והוא יכול להביא את העלייה מחוץ לארץ לנגב.
רוני פלמר: זו בקשה לוועדה להתערב בנושא.
ליה שמטוב: ראובן קוגן מהאוצר.
ראובן קוגן: כמו שרוני פלמר אמר בצדק הבעיה של בנייה להשכרה היא לא בעיה של עולים או בעיה של מישהו אחר.
ראובן קוגן: זו בעיה ארצית שנובעת אולי מדברים שקשורים בחינוך או תרבות בזה שהמצב הזה כרגע לא מתרומם.
ראובן קוגן: יש שתי בעיות עיקריות והעיקרית שבהן זה עניין התשואות, היום התשואה על שכירות היא 4% כאשר תשואה בבנייה למגורים זה בסביבות 15%, וברור מה הקבלנים בוחרים.
ראובן קוגן: נעשו כל מיני ניסיונות שהאחד מהם שרה צימרמן הזכירה והוא חוק שטרית, שלא ממש מדבר על המוצרים שהאנשים כאן דיברו, מצד שני לפני כחודשיים נעשה תיקון לפרק 7 לחוק עידוד השקעות הון שמדבר גם על בנייה להשכרה.
ראובן קוגן: שם לפחות נתנו את הפתח להתייחס אל צמודי הקרקע כיחידות דיור הזכאיות להטבות דיור בגין בנייה להשכרה, יכול להיות שזה יוכל להקל על היוזמות מהסוג הזה.
ראובן קוגן: במקביל הקטינו את שיעורי המיסוי כך שזה הגדיל את הכדאיות של ההשקעה בבנייה להשכרה לטווח הרחוק כאשר משכירים מספר שנים ואחר כך מוכרים.
ראובן קוגן: המהלך הזה יתכן שיתרום.
ראובן קוגן: ישנם דברים נוספים שצריך לטפל בהם שכרגע אין להם פתרונות קסם והם קשורים להיבט המימוני אבל יתכן שאם גוף כמו הסוכנות או גופים בעלי ממון יעמדו מאחורי היזמות האלה אז יתכן שזה משהו שניתן לפתור.
ראובן קוגן: צריך להבין את מה אסור לעשות בתחום הזה וזה לרוץ לפתרונות הקלים של בנייה תקציבית כי לכאורה זה נראה מאוד מאוד קל ובסוף זה רק יסבך את המדינה ולכן חשוב שזה ירד מסדר היום.
ראובן קוגן: כל שאר הדברים כמו לנסות לפטור את המנגנונים שיאפשרו לשוק לעשות את זה – גם על זה אנחנו חושבים.
ראובן קוגן: חלק מהדברים כבר נעשו וחלק עוד לא נעשו.
ראובן קוגן: אגב גם מהלכים אחרים שקורים בפריפריה כמו ירידת הצבא לנגב.
ראובן קוגן: הצבא אומר שגם הוא רוצה לראות איזה היצע של דיור איכותי להשכרה והיום עיריית ירוחם למשל עובדת על פרויקט של כ- 50 יחידות דיור צמודי קרקע שיבנו כשכונה להשכרה.
ראובן קוגן: צריך לראות לאן הפיילוטים האלה מתקדמים ולפי זה להסיק מסקנות ולהתקדם ביוזמה.
ראובן קוגן: אני לא חושב שמישהו יוכל להגיד שאם כולם רוצים את זה אז גם לא נכון.
ליה שמטוב: דיברו כאן על קרקע שמתכוונים להסב לחרדים, והתכוונו לבנות ועכשיו.
ראובן קוגן: זו סוגיה שאינה קשורה כרגע לתפקיד שלי.
שרה צימרמן: אני כמשרד השיכון לא שמעתי על זה.
ראובן קוגן: זה דיון שבמועצה הארצית.
רוני פלמר: סופי אלדור ושולמית מטפלות בנושא הזה.
ראובן קוגן: אלו שני נושאים שאינם קשורים.
ראובן קוגן: הנושא של "כסיף" שרוני פלמר הציג הוא נושא לדיון במועצה הארצית לתכנון ובנייה אם מקימים ישוב חדש או לא.
ראובן קוגן: יש סוגיות שקשורת לתמ"א – תכנית מתאר אזורית 35 ואלו הן סוגיות שמורכבות גם מוניציפאלית וגם התיישבותית.
ראובן קוגן: כי יש המון שיקולים גם התיישבותיים וגם ירוקים וגם כלכליים שצריכים לקחת בחשבון.
ראובן קוגן: שוב, הוא קרא לוועדה לגבש את עמדתה ולייצג אותה אבל זה בטח לא דיון שקשור להשכרה כי החרדים לא גרים בהשכרה, חרדים קונים דירות ובטח הפלגים החרדיים האשכנזיים.
ראובן קוגן: זה באמת לא דיון שקשור לנושא הזה.
אברהם שרנפולסקי: אני מהתנועה "חזית הכבוד", התכנית שמציעה "נפש ונפש" והסוכנות הוא פרויקט מבורך.
אברהם שרנפולסקי: לדעתנו יש צורך להרחיב את הפרויקט כדי ששישתפו בפרויקט לא רק עולים מארצות הברית וקנדה אלא גם העולים מחבר העמים למשל, עולים צעירים.
אברהם שרנפולסקי: אני חושב שזה ייתן עניין לתכנית לא רק מהיבט הסוכנות היהודית אלא לכל האוכלוסייה.
אברהם שרנפולסקי: תודה.
ליה שמטוב: דרך אגב פה כבר דיברו על קבוצות העולים כמו החיילים בודדים, עולים שהיום כבר סיימו את הצבא וסיימו את לימודי התואר, קבוצה של הישג ציוני.
ליה שמטוב: אנחנו יודעים שהנושא מתקדם גם בזכות הוועדה.
חביב קצב: זו יוזמה מאוד מבורכת.
חביב קצב: גם לעלות עולים וגם לעלות עולים בעלי מקצועות ברמה אמידה וגם ליישב אותם בנגב ובגליל.
חביב קצב: זה כמעט חלום חד פעמי.
חביב קצב: כולנו בעד ואני עד עכשיו לא מצליח להבין מעבר לבעיה המשפטית של דיור להשכרה או דיור למכירה, זו שאלה כלכלית.
חביב קצב: גם ראובן קוגן דיבר על פערי המימון, האם זה לסוכנות היהודית או ל"נפש בנפש".
חביב קצב: צריך לקחת בחשבון את הפערים כי יש את התקופה שעד שהקבלן בונה והעולה מגיע.
חביב קצב: רמת התשלום שהוא משלם מול שכר הדירה, זה חשוב כי אילו אין בעיה כלכלית - כמו בנייר שלכם שמדובר על נוסחה שלא ירדתי לעומקה.
חביב קצב: אני מחדד את השאלה והאם הבעיה היא רק בעיה משפטית שצריך לפתור או שמא היא גם בעיה מימונית.
דניאל אוברמן: הבעיה היא רק משפטית.
דניאל אוברמן: אין פה בעיה מימונית.
דניאל אוברמן: אלה שתומכים ב"נפש בנפש" רואים באכלוס הגליל יעד חשוב והם מוכנים לתמוך בזה.
דניאל אוברמן: הם מאמינים שבסופו של דבר זו השקעה נכונה והשקעה אמיתית לקצור ממנה פירות.
דניאל אוברמן: פה אנחנו לא מבקשים מימון מהאוצר ולא מימון משום גוף ממשלתי לפרויקט הספציפי הזה.
דניאל אוברמן: העיקר הבעיה היא משפטית, וזה המכשול.
ראובן קוגן: הבנתי שיש החלטת מועצה שכן אמרה שיהיו מכרזים לדיור להשכרה.
ליה שמטוב: כאן הם מדברים על הסוכנות, הם לא מדברים על "נפש בנפש".
חביב קצב: אין בעיה מימונית, ויתכן ואפשר ללכת על פיילוט או פרויקט, פיילוט במספר ישובים שהוא משהו מאוד מצומצם ואפשר להתמודד עם הבעיה הזאת.
23637: אני מהמכרז לשלטון מקומי.
23637: לפני שאני אגיד את דבריי, האם הדיון עוסק רק בנייר של "נפש בנפש" או שעוסק בכלל בדירות להשכרה בגליל ובנגב?
23637: את זה אני מפנה אליך.
ליה שמטוב: בוועדה כבר קיימנו כמה ישיבות על דיור השכרה, על דיור ציבורי לעולים, על פרויקטים לצעירים.
ליה שמטוב: בישיבה האחרונה שקיימנו דיברנו על נושא של "נפש בנפש" ועל העולים החדשים שמגיעים מצפון אמריקה ועל הדיור בשכירות.
ליה שמטוב: זה לא משנה ואם יש לך להגיד משהו לגבי זה - - -
23637: אני אגיב בשם השלטון המקומי, שהוא מעודד ובעד ותומך ביוזמה לבניית דירות להשכרה, הן בגליל והן בנגב.
23637: היום בכלל אנחנו תומכים בישוב הגליל והנגב ויש באמת בארץ בעיה של חוסר בדירות פנויות.
23637: יש כאן הזדמנות שאנחנו נשמח לשתף איתה פעולה.
23637: כאשר נכנסים לרשות מקומית ומתכננים איזו בנייה של שכונה או מגורים בצורה זו או אחרת, חייבים לשתף את הרשות המקומית, את ראש הרשות המקומית, ויותר מזה צריך להנגיש את השירותים החינוכיים והחברתיים לטובת אותה אוכלוסייה.
23637: זאת לא חכמה לזרוק אוכלוסייה לתוך איזה מקום גם אם הוא יפה בגלל כשאין שירותי רווחה מתאימים, וששירותי בתי הספר אינם מתאימים ללמד בשפה ממנה מגיעים העולים.
23637: צריך להנגיש את כל המערך ולא להתמקד רק בבנייה.
23637: אני אומרת באופן חד משמעי שראשי הערים יתמכו בכל בנייה בישובים.
ליה שמטוב: אני לא חושבת שכשמתחילים משהו אז אין קשר עם הרשות.
23637: אני יכולה לדבר על קבוצות שונות.
23637: יש לנו קבוצות בארץ ששמו אותם בישובים בפריפריה וזהו, ובזה זה הסתיים.
23637: לא הביאו עובדים סוציאליים דוברי השפה, הכניסו ילדים לבתי ספר לכיתות יא' שהם לא דוברי השפה.
23637: מה עושים איתם ואיך מכינים אותם לבגרויות?
23637: יש מערך שלם שצריך להתייחס אליו ולא להפיל את זה על הרשות המקומית.
חביב קצב: הערה אחת, לא מדובר כאן בגרעין שהוא גרעין רווחה.
חביב קצב: מדובר כאן במהלך ובהצעה.
חביב קצב: איך משתלבים בתעסוקה ובקליטה במקום הזה זה נושא הקריטי וזה לא הנושא של הוועדה.
23637: לכן שאלתי שאלה מקדימה.
ליה שמטוב: אנחנו פה ואנחנו מקיימים את דיונים.
ליה שמטוב: אני רואה שבאמת בעזרת הוועדה אנחנו מקדמים את הנושאים ואני שמחה על כך.
ליה שמטוב: צריך בהזדמנות זו להודות לשרת הקליטה והעלייה לחברת הכנסת סופה לנדבר כשנכנסה לתפקיד עשו יחד עם חביב קצב את החלוקה של 500 דירות ואנשים שקיבלו פתרון דיור הם היום שמחים ומאושרים.
זהרה כהו: אני ממשרד לגמלאים, ראש תחום בריאות ורווחה.
זהרה כהו: אני מבקשת לציין שמעבר לעולים חדשים שהם בדרך כלל משפחות צעירות, אני מבקשת התייחסות גם לקשישים כי יש לנו גם קשישים עולים מעבר לחיילים בודדים.
זהרה כהו: קיים מחסור מאוד מאוד גדול של דירה בעלת 2 חדרים, גם להשכרה וגם לרכישה.
דוד קאשני: אני מהפורום לדיור ציבורי.
דוד קאשני: אני חושב שאני בכנסת כבר מעל 15 שנה שעוסק בענייני הדיור.
דוד קאשני: אחת הבעיות בדיור, ואני קודם כל רוצה לברך על היוזמה שלהם, זה מבורך, הבעיה שהם מתחילים את זה עכשיו וזה אולי יסתיים בעוד ארבע או חמש שנים.
ליה שמטוב: אז לא להתחיל?
דוד קאשני: בוודאי שלהתחיל, כדי שתהייה שרשרת של רציפויות.
דוד קאשני: אם הם מתחילים עכשיו שימשיכו הלאה.
דוד קאשני: אני זוכר בזמנו שהסוכנות היהודית דרך עמיגור בנתה אלפי יחידות דיור להשכרה וחלק גדול מהם נרכשו.
דוד קאשני: אני באמת רוצה להציע לכם להמשיך בנושא הזה ותקציב לא חסר.
דוד קאשני: יש 2 מיליארד שקל עודף במשרד השיכון.
דוד קאשני: שמענו את שר השיכון רק לפני שבוע בוועדת הכספים שהכסף הזה נלקח לאוצר.
דוד קאשני: לו היו משחררים את ה- 2 מיליארד האלה של משרד השיכון, זה 2 מיליארד – עשינו חישוב, והם יודעים את זה.
דוד קאשני: לו הייתם משחררים למשרד השיכון את זה לשנת 2010 90% מהבעיות היו נפתרות.
דוד קאשני: היום דירה בשכירות עומדת על 5,000 שקל לחודש.
דוד קאשני: בכל המדינה.
דוד קאשני: גש לשכונת התקווה שאף אחד פעם לא רצה לגור שם, היום משלמים 5,000 שקל לשכירות עבור דירת שלושה חדרים.
דוד קאשני: תבוא לרכוש דירה באותה שכונה תשלם מיליון שקל.
דוד קאשני: חברים, למדינה יש אחריות על שלושה דברים: חינוך, דיור, תעסוקה.
דוד קאשני: את שני הממים של ז'בוטינסקי הורדתי כי ממילא אתם לא מתעסקים לא בחינוך ולא בדיור.
דוד קאשני: תמיד אתם יורדים למעיים של האחראים.
דוד קאשני: למשל משרד השיכון פונה אליכם ומבקש מכם לשחרר אותם מכל מיני דברים, אל תתעסקו איתם, קיבלו מאה שקל תנו להם את המאה שקל לפי מחשבתם היכן להשקיע את זה.
דוד קאשני: לו הייתם עוזבים את משרד השיכון אני בטוח שהם היו בונים דיור להשכרה לפי חוק שטרית, היו בונים דירות למכירה ומחירי הדירות היו יורדים.
דוד קאשני: מצבנו היום ממש קטסטרופה.
דוד קאשני: אני מברך אותם שהם הולכים על זה בישובים הכפריים.
דוד קאשני: תתחילו עם זה ותמשיכו ברצף ויהיו הרבה דברים טובים ומחירי הדירות ירדו.
ליה שמטוב: שמענו גם את ראש הממשלה בנימין נתניהו על הרצון לעשות, וזה גם יכול להוזיל את מחירי הדירות ושיהיו יותר דירות וגם יהיו דירות להשכרה.
ליה שמטוב: חבר הכנסת יעקב אדרי, אתה רוצה להתייחס?
יעקב אדרי: היה לנו דיון כעת קצת שונה, לא שמעתי את כולם בעניין הזה.
יעקב אדרי: אם הממשלה תרצה ללכת על הנושא הזה צריכה להיות החלטת ממשלה ללכת לסבסוד הקרקע ואפשר להתחיל בפרויקט הזה בנגב ובגליל.
יעקב אדרי: אני חושב שכולנו צריכים לברך על כך.