GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד אברהמי: אני מבקש קודם כל להאריך את התקופה של כניסת החוק, ולתת אפשרות ל-12 חודשים.
גלעד אברהמי: לוקח זמן להתארגן, גם למשרד הקליטה וגם לעולים להגיע.
אברהם מונל: אתם תדאגו לפרסום בכל השפות.
גלעד אברהמי: אנחנו נדאג לכל.
רוברט טיבייב: סליחה, אני מתנצל, יש לי הצעה אחרת.
רוברט טיבייב: איך עושים בקנדה?
אברהם מונל: איך מקבלים רשיון?
רוברט טיבייב: אין שום בחינות.
אברהם מונל: אתה יודע איך מקבלים בארצות הברית?
רוברט טיבייב: אני יודע איך עושים בקנדה.
רוברט טיבייב: יש לך דיפלומה?
רוברט טיבייב: קיבלת רשיון.
רוברט טיבייב: הבוחן, מי זה?
רוברט טיבייב: המעסיק.
רוברט טיבייב: תאמין לי, הוא בודק את זה, מייד אחרי שנה הוא כבר מבין איפה אתה נמצא.
אברהם מונל: אתה יודע איזה בחינות עוברים בארצות הברית, איזה רמה של בחינות ו-2% מהנבחנים או 3% עוברים את הבחינה בניו-יורק.
אברהם מונל: מה זה קשור אחד לשני?
רוברט טיבייב: האמריקאים עצמם.
אברהם מונל: אני מסכים, אז מה זה שייך.
אברהם מונל: יש בחינות.
גלעד אברהמי: אנחנו מבקשים ב-12 חודשים --
אברהם מונל: הארכת תקופה ל-12 חודש.
גלעד אברהמי: אנחנו מבקשים ב-12 לעשות את כניסת החוק, על מנת לתת לעולים להיערך לחוק החדש, להגיש את עצמם לפטור לפי החוק הישן.
גלעד אברהמי: 12 חודשים, זה אומר 12 חודשים ברגע שנחליט להאריך את זה כדי שנוכל גם אנחנו להתארגן עם פרסומים.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה יפרסם את זה בשפות לכל העולים ונתייחס.
ליה שמטוב: ותקציבים לפרסום - - -
אברהם מונל: לא, אין לי מאיפה לתת.
אברהם מונל: אני את הכסף של הבחינות האוצר לוקח לי, אז שהאוצר יתן לי בחזרה.
גלעד אברהמי: סליחה, לי יעלה, ואני צריך את המימון שלכם בגלל שהחוק הוא שלכם לא שלי.
גלעד אברהמי: 350 אלף שקלים לפרסם בשפות - - -
אברהם מונל: לא, אני לא הכתובת.
קלאודיה כץ: אתה יצרת את הבעיה.
אברהם מונל: את הכסף שאני מקבל - - -
גלעד אברהמי: אני מבקש את משרד התמ"ת להעביר כסף – אנחנו נפרסם, אבל מישהו צריך לממן את הפירסום.
אברהם מונל: הכסף שמשלמים עבור הבחינה, יש הגדרה שצריכים לשלם איקס שקלים עבור הבחינה.
אברהם מונל: הכסף הזה שיילך לתחום הזה, אין לי בעיה.
אברהם מונל: הכסף הזה הולך לאוצר, לא מגיע למשרד התמ"ת.
ליה שמטוב: מי משלם עבורו?
אברהם מונל: מי שנבחן.
ליה שמטוב: זה על חשבון העולים?
אברהם מונל: כן.
גלעד אברהמי: מה גובה אגרת הבחינה?
אברהם מונל: 700 ומשהו שקלים.
גלעד אברהמי: זה אגרה רק על הבחינה.
גלעד אברהמי: למה היא כל כך גבוהה?
אברהם מונל: כי זה מה שקבעו.
רוברט טיבייב: לבעלי מקצוע זה הזמן, זמן יקר.
רוברט טיבייב: במקרה הזה אני מסכים, אבל למה צריך לשלם?
גלעד אברהמי: יש ועדת אגרות – התמ"ת של העולים – 700 שקלים זה מגוחך.
קלאודיה כץ: 750 שקלים.
אברהם מונל: אין ויכוח, שיהיה חינם מצידי.
אברהם מונל: אני לא קבעתי את האגרה.
אברהם מונל: הכתיבו לי את האגרה, ואני לא יכול לתת פטור.
גלעד אברהמי: לא, תתן לו סמלי, תן לו 70 שקלים, 10%.
קלאודיה כץ: רופא עולה 500, המהנדס יותר יקר ב-250 שקלים?
אברהם מונל: יש ועדה בכנסת שקובעת את האגרות.
רוברט טיבייב: באיזה חוק, באיזה סעיפים בתמ"ת, בכנסת?
אברהם מונל: אני יכול למסור לך את הפרטים.
אברהם מונל: קלאודיה רשיון לשנה 162 שקלים, תעשה רשיון לשנה 500, 700, ותעשה אגרה 160 שקלים.
גלעד אברהמי: גם לעולים שמגיעים, אנחנו רוצים שתהיה רק שנה התמחות ולא שהמשרד יהיה סוברני להחליט שנה או שלוש שנים, שיהיה ברור בחוק, ושהמבחן יהיה בשפות ובעל פה.
ליה שמטוב: מה זה עולים?
קלאודיה כץ: מי שלא מכירים לו אוטומטית רשיון - זה עולה.
גלעד אברהמי: מחר בבוקר יבוא עולה שהחוק נכנס לתוקף ולא הביא את המסמכים - -
קלאודיה כץ: הוא לא הספיק לקבל רשיון - - -
גלעד אברהמי: -- או שעלה מחוץ לארץ או שנמצא בישראל, שיבוא, ישלם אגרה סימלית כי הוא עולה.
גלעד אברהמי: דבר שני, שיהיה לו מבחן בשפות.
ליה שמטוב: בסדר, אתם לא חשבתם שאתם נכנסים לבעיה.
רוברט טיבייב: הכי טוב זה מעשי.
גלעד אברהמי: אני ממליץ דיון בינמשרדי בין המנכ"לים לפטור את הבעיה בהתאם לפרוטוקול שעכשיו נכתב שמפרט את כל הבעיות שקיימות עם הפתרונות.
גלעד אברהמי: אני חושב שזה צריך להיות דיון קצת יותר מסודר מעבר לדיון, על מנת לתת לוועדה את התוצאות של הדיון הבין-משרדי, אם יהיו בעיות, שיעלו שוב פעם בוועדה.
אברהם מונל: לא התכוננתי לישיבה, לא ידעתי על מה מדובר בכלל.
ליה שמטוב: זה לא בסדר.
אברהם מונל: עם כל הכבוד קודם לשאול אותנו בזה, כי אף אחד לא פנה לא למשרד ולא לכלום.
ליה שמטוב: אבל אתם קיבלתם את הנושא.
אברהם מונל: שהקשינו את התנאים של המהנדסים העולים.
אברהם מונל: אני לא ידעתי איך הקשנו עם המהנדסים העולים.
אברהם מונל: הקושי הוא 99% לא לעולים כי כל הותיקים צריכים - - -
גלעד אברהמי: אגיד לך מה מהשרד הקליטה בדרך כלל עושה.
גלעד אברהמי: מתקשר לוועדה ושואל, על מה בדיוק הנושא?
גלעד אברהמי: תחדדו לי רק שאוכל להתכונן.
אברהם מונל: תחדדו לי, אמרו שאני פוגע בעולים החדשים.
גלעד אברהמי: אני חושב שדיון מנכ"לים פה כדיון המשך בוועדה, על מנת - - -
ליה שמטוב: תמליץ בבקשה במשרד, שלא משנה איזה נושא, פה אתה מתמחה, שם הרופאים או מישהו אחר מתמחה, מהנדסי חשמל.
ליה שמטוב: אבל תתכונן כמו משרד הלקיטה.
ליה שמטוב: הביאו לוועדה מה הם חושבים, איך הם רואים את זה.
ליה שמטוב: אותו דבר, הם יכלו לראות רק את הנושא וזהו.
אברהם מונל: אני אתן תשובות בעל פה על כל הדברים, אני מכיר את הנושא הזה.
אברהם מונל: תודיעו לי בדיוק במה מדובר.
ז’נטה ויינברג: יש לי שאלה.
ז’נטה ויינברג: ממה זה יצא פתאום שצריכים לעבור את המבחן, מפני שכפי שידוע לי המהנדסים דוברי רוסית, העולים שעובדים עכשיו, או עולים לשעבר, אין שום טעויות או סיבות לעשות את המבחן שאנשים יעבדו בכבוד בלי קושי עם נסיון רב, ולא להוריד את המצב הסוציו-אקונומי, שיעבדו בכבוד כמהנדסים.
אברהם מונל: הבחינה לא מיועדת, ולא היתה מיועדת, ולא חשבתי להקשות לעולים חדשים - - -
קלאודיה כץ: אז אל תחיל אותה על העולים, זה פתרון הכי טוב.
גלעד אברהמי: תוציא אותם מהחוק.
אברהם מונל: אני לא יודע אם אני יכול.
קלאודיה כץ: אתה יכול להגיש אותה בקשה לוועדת העלייה והקליטה, יחד עם ועדת העבודה והרווחה, ונבקש.
קלאודיה כץ: כמו שהתקנות האלה נכתבו, בדיוק אותו הליך אפשר לעשות.
אברהם מונל: אם מישהו יקבע משהו שונה, אני אכבד כל מה שיחליטו.
ליה שמטוב: מהן ההחלטות של הוועדה לפרוטוקול?
גלעד אברהמי: הוועדה צריכה להנחות את המשרדים כאן שיושבים, שיהיה דיון מנכ"לים על מנת לבחון את ההתייחסות שלנו לגבי הכניסה של החוק, לגבי תקופת ההתמחות, ולגבי המבחנים שנדרשים.
גלעד אברהמי: אנחנו מבקשים שיהיה הארכה של החוק, וההתמחות תהיה רק עד שנה, ושהמבחנים קודם כל אם אפשר לבטל אותם לבטל אותם עבור העולים, וגם אם יחליטו שכן תהיה מבחן ויעמדו על הרגליים האחוריות, המבחן יהיה בעל פה ובשפות.
גלעד אברהמי: אין טעם שיהיה בכתב.
גלעד אברהמי: התייחסות קטנה - יש משמעות תקציבית מאוד גדולה במשרד הקליטה, מעבר לפרסומים – זה כסף קטן וחד-פעמי.
גלעד אברהמי: עולה שמגיע למדינת ישראל, צריך שיקחו ויעבירו אותו קורס הכנה למבחן כזה, אם אתה קובע שיש מבחן פתאום, הבן אדם צריך קורס הכנה.
גלעד אברהמי: איך הוא יעשה את הקורס?
גלעד אברהמי: הוא עולה חדש.
גלעד אברהמי: בן אדם נחת עכשיו משדה התעופה, אומרים לו, יש לך רשיון, אתה מהנדס?
גלעד אברהמי: העלייה היום היא לא ציונית, העלייה היא כלכלית.
גלעד אברהמי: בן אדם שאומרים לו, תעלה למדינת ישראל, אל תדאג, אתה תעבוד, יהיה בסדר, בתחום שלך.
גלעד אברהמי: הוא בא, אומר, או.
גלעד אברהמי: קיי.
גלעד אברהמי: אני מהנדס, עכשיו אני רוצה לעבוד בתחום שלי, מה אני צריך לעשות?
גלעד אברהמי: אומרים לו בוא, אנחנו נעזור לך.
גלעד אברהמי: נו, אמרתם שתעזרו לי, כן, כן, אנחנו נעביר אותך קורס שתוכל לעבור את המבחן של המהנדסים.
גלעד אברהמי: קורס כזה עולה כסף.
ליה שמטוב: אתמול שרת הקליטה, ענתה על שאילתה של חבר כנסת, והוא שאל.
ליה שמטוב: פנו אליו עולים חדשים שבחוץ לארץ הבטיחו לכם, לעבוד במקצוע.
ליה שמטוב: כשהם הגיעו נתקעו בקשיים.
רוברט טיבייב: מה היא ענתה?
ליה שמטוב: אתה רואה פה את התשובה.
ליה שמטוב: קליטה, סוכנות, הם לא בדיוק יודעים את כל השינויים שמגיעים.
ליה שמטוב: הם משכנעים את האנשים להגיע לארץ.
רוברט טיבייב: סליחה, זה בדיוק התפקיד של הקליטה לדעת ולעקוב.
גלעד אברהמי: אתה צודק.
ליה שמטוב: עקב זה אנחנו היום יושבים ומדברים על זה.
אברהם מונל: אני מציע לקבל את הרעיון של גלעד, לקיים דיון בין המנכ"לים ולהעלות את כל הדברים האלה.
אברהם מונל: לי יש עמדה מגובשת, וחבל על כל הויכוח הזה.
גלעד אברהמי: אני רק רוצה להסביר שוב פעם את המשמעות התקציבית כי אנחנו מתעלמים ממנה במהלך הדיון.
גלעד אברהמי: אני רק רוצה להסביר לך, שמדובר פה – גם אתה, אני מניח שאתה תעדכן את המנכ"ל לגבי הדיון שהיה פה, בדיוק כמו שאני אעדכן את המנכ"ל שלי, ואתה תסביר לו שיש מספר בעיות, וחשוב שגם תסביר לו את הבעיה התקציבית.
גלעד אברהמי: כי בעצם מה אתה אומר?
גלעד אברהמי: ברגע שאתה מתקין תקנות כאלה, משרד הקליטה עכשיו צריך לשאת בנטל עצום שהוא לא מתוכנן בתקציב שלו.
גלעד אברהמי: זה אומר מימון קורסים להכנה, מימון האגרות של 700 שקלים לכל אחד.
גלעד אברהמי: מימון הקורסים בעברית כדי שיוכל לדבר בצורה הולמת גם אם זה מבחן בעל פה, עברית תעסוקתית בתחום שלו.
גלעד אברהמי: יש פה הוצאה בערך של 5-6 מליון שקלים שפתאום נוחתים עלינו.
גלעד אברהמי: איך אני יכול לעמוד בדבר כזה?
גלעד אברהמי: על סמך התקנת תקנות שאנחנו אפילו לא היינו מודעים אליהם, יש לזה השלכות תקציביות, וזה גם כן יעלה בדיון המנכ"לים.
גלעד אברהמי: אני מקווה מאוד שאנחנו נצליח להגיע לפתרון.
גלעד אברהמי: אשמח מאוד שאחרי הדיון הזה אנחנו נוכל לדווח לוועדה שהדיון בין המנכ"לים מה שנקרא, הצליח לפתור את הבעיות שיש כרגע על הפרק בתחום הזה, כי פשוט אנחנו במו ידינו סוגרים פה את הברזים לעליה.
גלעד אברהמי: מצד שני, רוצים להביא עלייה והעלייה היא לא כמו שנות התשעים עכשיו, קשה להביא עלייה.
גלעד אברהמי: וכל אחד שמגיע, יודעים את התרומה שלו במדינת ישראל.
גלעד אברהמי: אבל אם הוא לא מצליח להיקלט בסוף בתחום שלו, אנחנו יוצרים תת תעסוקה, ובסוף אנחנו גם יוצרים דיונים בוועדה על תת תעסוקה, וזה חבל.
קלאודיה כץ: יש עוד דבר שאני מבקשת שהוועדה תבקש לאלתר.
קלאודיה כץ: באף מקום לא כתוב שב-20 בספטמבר 2009 מי שמגיש הוא לא צריך מבחן ואחרי זה כן צריך מבחן.
קלאודיה כץ: הנושא של 12 חודשים לאלתר, והפרסום צריך לצאת עכשיו, ואנשים צריכים לדעת מזה, זה לא יכול להיות החלטה חד-צדדית של משרד התמ"ת, עם כל הערכה שיש לי למשרד התמ"ת.
קלאודיה כץ: האנשים בינתיים יישפכו יחד – גם מה שאפשר לשפוך עם התינוק, אנחנו שופכים גם את התינוק.
אברהם מונל: אתן תשובה על 20 ומשהו לחודש.
אברהם מונל: לא אנחנו קבענו את התאריך הזה.
אברהם מונל: מה שנקבע זה ביום פרסום התקנות.
אברהם מונל: התקנות האלה פורסמו באותו יום.
קלאודיה כץ: ב-2009.
קלאודיה כץ: אז איך הם - - -
אברהם מונל: כי חיכיתי שנה וחצי לא עשיתי את הבחינה הזאת, והודעתי לכל העולם.
קלאודיה כץ: אז תחכה עוד שנה, ותתן לאנשים את האופציה.
קלאודיה כץ: לא יכול להיות שב-2007 זה נעשה, אם זה פורסם בספטמבר 2009?
אברהם מונל: לגבי הבחינה הספציפית הזאת.
אברהם מונל: לגבי אדריכלות פורסם לפני שנה ומשהו.
ז’נטה ויינברג: כארגון אני יכולה להגיד.
ז’נטה ויינברג: שאנחנו מגישים את המסמכים לרישום במדור מהנדסים.
ז’נטה ויינברג: כשהם פונים אלינו, אנחנו מסבירים שצריך להירשם.
ז’נטה ויינברג: במשרד, העובדים שלנו מגישים ידנית, שם צריכים גם דיפלומה מקורית, וגם חותמת שזה נמצא.
ז’נטה ויינברג: אף אחד מהעובדים, הם מכירים אותנו גם את אולגה ועוד אנשים, אף אחד לא אמר שהחוק השתנה, או צריכים לעשות את השינויים על 3 שנים, או מבחנים.
ז’נטה ויינברג: לא באופן אישי, מכירים כבר 10 שנים עם העובדים.
ז’נטה ויינברג: הרשם היה גם מישהו אחר.
אברהם מונל: אני עשר שנים בתפקיד, לפני כן היו אחרים אני מניח.
ז’נטה ויינברג: לכן מבקשים לדחות לפחות את השנה, אם יש אפשרות אנחנו רוצים גם לבטל, מפני שזה אי כבוד לאנשים עם נסיון רב ועם תואר שני להוריד אותם לתת תעסוקה, במקום לעזור לאנשים.
גלעד אברהמי: יכולים להיערך בתיאום עם הקליטה.
גלעד אברהמי: אריאל שניאור: אקריא את ההחלטות כפי שהן עולות ממה שעלה פה, כמובן שאם יש הערות אז תתקני אותי.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת ממשרדי הקליטה והתמ"ת ליזום דיון בינמשרדי של מנכ"לי המשרדים במטרה לבחון את הסוגיות השונות העולות כתוצאה מהדרישות החדשות לרישום ורישוי מהנדסים.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת ממשרד התמ"ת כצעד ביניים לדחות את מועד יישום התקנות ב-12 חודשים נוספים, בתיאום עם משרד הקליטה.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת ממשרד התמ"ת לערוך את הבחינה בשפת האם את המבחן.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת ממשרד התמ"ת לפרסם באתר המשרד בשפה ברורה ובשפות שונות את התהליך והתנאים להסדרת הרישוי של המהנדסים.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת ממשרד התמ"ת לבחון את ביצוע הבחינה לעולים בעל פה.
גלעד אברהמי: הוועדה מבקשת משר התמ"ת לפעול לביטול או לחילופין מתן פטור תשלום אגרה של הבחינה לעולים.
גלעד אברהמי: לסיכום, הוועדה תעקוב אחר יישום ההחלטות להחלטות אלו, ותבקש לקבל דיווח מהמשרדים על ביצוע החלטות כאמור.
אברהם מונל: שר התמ"ת לא יכול לבטל את האגרות.
אברהם מונל: יש ועדה אחרת שמטפלת בזה.
אריאל שניאור: שר התמ"ת יכול להנחות להביא ביטול תקנות לכנסת.
אריאל שניאור: הועדה בכנסת היא זו שבדרך הכללים המשרדים מפנים אליה את התקנות.
אריאל שניאור: הוועדה לא יוזמת תקנות, הכנסת יוזמת תקנות.
אריאל שניאור: תקנות מגיעים מהממשלה לכנסת לאישור.
אריאל שניאור: זאת אומרת, מי שיכול לשנות אותם זה רק הממשלה לא הכנסת.
אריאל שניאור: הכנסת היא זאת שמשאשרת את השינוי, אבל מי שמביא את השינוי זה הממשלה.
אריאל שניאור: לכן הוועדה כן פונה לשר לפעול לביטול האגרה כאשר מדובר בעולים.
אריאל שניאור: ליה שמטוב הישיבה נעולה.
ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות בנושא: פתרונות דיור לעולים מאתיופיה היוצאים ממרכזי קליטה.
ליה שמטוב: עוד ביוני ביקרתי במרכז קליטה במבשרת ציון, דיברנו על כל מיני נושאים וגם דיברנו על הדיור, והבטחתי לעולים חדשים שפה בישיבת הוועדה אנחנו נדבר על פתרון לדיור.
ליה שמטוב: עד כמה שידוע, ישנם מענקים לעולים חדשים יוצאי אתיופיה, ויש הבדל בין משפחות ובודדים.
ליה שמטוב: אנחנו היום נשמע פה בוועדה מה קורה וכמה זמן מתגוררים במרכזי קליטה עקב זה שלא יכולים לצאת לשכירות או לקנות לעצמם בית.
ליה שמטוב: נשמע את ראובן קוגן ממשרד האוצר.
ראובן קוגן: אני מציע שחביב קצב שהוא ממשרד הקליטה שיאמר מהו המצב הקיים לגבי העולים מאתיופיה, ואם יהיו סוגיות לגבי התקציב הנוסף או עודפי תקציב שצריך לקחת אותו, אז אני אתייחס לזה.
ליה שמטוב: חביב קצב אצלנו פה אורח מאוד מכובד.
חביב קצב: תודה רבה ובוקר טוב.
חביב קצב: היחס שלנו לעולים מאתיופיה שמגיעים ונמצאים במרכז קליטה בנושא הדיור הוא יחס מיוחד.
חביב קצב: זה משפחות העולים שנמצאות במרכזי הקליטה, זה המשפחות היחידות שמקבלות מענק בכלל מכלל הזכאים במדינת ישראל.
חביב קצב: גובה המענק משתנה בהתאם לשנות העלייה שלהם, שנות השהות שלהם בארץ, מספר הנפשות, מקום שרוכשים בו דירה.
חביב קצב: המענק מסתובב בין 350-400 אלף שקלים, יכול להגיע ל-650 אלף שקלים, זה סכום נכבד.
חביב קצב: רשימת היישובים בארץ איפה שהעולים מאתיופיה רוכשים מחולקים ליישובים שבהם יכולים לקבל מענק כזה או מענק אחר, כאשר עד השנה הזאת, פשוט השנה יש שינוי מאחר ותקציב המדינה אושר והופעל ביולי 2009, אז מעבר לשנה הזאת, תקופת השהות של משפחות העולים במרכזי הקליטה עומדת על ממוצע כבין שנה וחצי לשנתיים.
חביב קצב: בגדול, מעט מאוד.
חביב קצב: תוך השנתיים הראשונות רובם רוכשות דירה, חלקן רוכשות בשנה השלישית.
חביב קצב: אחוז המעט ביותר בגלל כל מיני סיבות אישיות של פירודים, גירושים, כל מיני דברים אחרים, מתעכבים ברכישה, שוהים במרכזי קליטה יותר.
חביב קצב: זה לגבי הנושא של משפחות העולים.
חביב קצב: לגבי הנושא של העולים היחידים שנמצאים במרכזי קליטה, גם הם בקבוצה מיוחסת.
חביב קצב: הם זכאים להלוואה ב-281 אלף שקלים כדי שיוכלו לרכוש דירה.
חביב קצב: לעומת זאת, הקשישים, קשישים יחידים וזכויות קשישים הם זכאים בעדיפות לפתרונות דיור מוגן במקבצים, בהוסטלים, איפה שיש מקומות במשרד הקליטה.
חביב קצב: יש עוד משהו שחריג שאנחנו מאפשרים למשפחות עולים מאתיופיה למרכזי קליטה.
חביב קצב: משפחה שרוצה לקנות דירה ביחד עם אבא או עם זוג הורים, יכולים גם כן לקבל מענק יותר מוגדל בסביבות כמעט 100 אלף שקלים - 115 אלף שקלים תוספת על מנת שיוכלו לרכוש דירה ביחד, גם זה סיכום מיוחד לגבי משפחות העולים, וזה על מנת לאפשר למשפחה שרוצה לקחת את האבא או את האמא או זוג ההורים לחיות ביחד - טוב להם וגם טוב לנו מבחינת פתרון.
חביב קצב: בגדול – רק השנה הזאת שנה חריגה של 2009, בדרך כלל אנחנו מממשים בין 600 ל-700 מענקים לשנה, זה הקצב, זה קצב סביר.
חביב קצב: אנחנו מלווים את הנושא עם המון הדרכה וליווי את משפחות העולים ברכישת דירה, אבל בסיכומו של דבר העולה הוא מחליט איפה לרכוש את הדירה.
חביב קצב: העולה הוא מחליט איזה דירה לקנות, והעולה כל זמן שעונה על התנאים, אנחנו מאפשרים לו ומאשרים לו את המענק.
חביב קצב: תמונת המצב היא מאוד טובה ביחס לפינוי במרכזי הקליטה, קצב הפינוי של משפחות העולים במרכזי קליטה – אמרתי, יש קצת שינוי בשנה האחרונה, ומעבר לזה קצב הפינוי הוא טוב, הוא אפילו ברמה מאוד סבירה.
חביב קצב: אנחנו כמעט מממשים את כל התקציב שעומד לרשותנו, והיה ויישאר לנו תקציב, לדוגמה, השנה יישאר לנו קצת תקציב, אנחנו נקבל אותו גם בשנה הבאה במסגרת עודפים, גם אם זה עודפים לא מחוייבים נקבל אותו להמשך.
חביב קצב: המטרה שלנו לאפשר כמה שיותר מהר למשפחת העולים לרכוש דירה ולעבור לדירה שלה.
חביב קצב: אנחנו מאמינים שתקופת השהות במרכזי הקליטה שבה העולה מקבל את כל הטיפול מהתחלה עד הסוף, כולל האולפן, כולל הגיור, כולל התהליך של סדנאות, של הכשרה, של העשרה, של כל מיני דברים כאלה, שנה וחצי עד שנתיים, זו תקופה סבירה, אבל מה שלא יהיה – העולה יכול לחיות את חייו העצמאיים רק כשהוא עובר לדירה, דירה עצמאית שלו שהוא משתלב בקהילה והוא מתחיל את חייו, בגלל זה מטרתנו לאפשר להם כמה שיותר מהר לרכוש דירה ולעזוב את מרכז הקליטה.
חביב קצב: זה הפתיח.
ליה שמטוב: אז אם כל כך טוב, אז מה רע?
שלמה מולה: אני רוצה לשאול את חביב.
שלמה מולה: היום יש משפחה שרוצה לקנות דירה, יש לך מגבלה תקציבית?
שלמה מולה: כרגע לא דיברתי על בודדים.
חביב קצב: מדובר על משפחת עולים.
חביב קצב: השוני הוא בזה - גובה המענקים מתחלק לשני חלקים.
חביב קצב: יש גובה המענקים הקיימים שאנחנו קוראים להם, ויש גובה מענקים בתוספת 40% ביישובים בשכונות חזקות, איפה שאין יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: במסגרת תכנית חומש?
חביב קצב: זה במסגרת תכנית החומש.
חביב קצב: במסגרת תכנית החומש אנחנו עובדים על מענקים מוגדלים על מכסה שנתית שעמדה בין 200 ל-250 חוזים תלוי בשנים.
חביב קצב: בשנת 2008 היה 200, שנת 2009 250 חוזים.
שלמה מולה: מיצית את התקציב ל-2009 על החוזים או שעוד לא מיצית.
חביב קצב: עוד לא מיציתי, בגלל תקופת הביצוע של - - -
שלמה מולה: זאת אומרת, משפחות העולים שלא יכולים לקבל את התוספת בתכנית החומש אתה יודע שהם לא קונים בגלל שמחירי הדירות עלו, בפועל המשפחות לא מסוגלות להגיע לדירה.
חביב קצב: לא, זה לא היה כך.
חביב קצב: ההפעלה של 40% מופעלת בשיטת פינצטה.
חביב קצב: כי אם תגיד לכולם, תלכו להביא חוזים, כולם יביאו חוזים ולא יקבלו כסף, יהיה להם עוגמת נפש, הוצאות והפסדים כספיים.
שלמה מולה: אם כך, בהחלט יש לך מגבלה.
חביב קצב: אמרתי, יש מכסה.
חביב קצב: לעומת זה, עשרות משפחות רכשו דירות ביישובים שלכאורה היו זכאים למענק מוגדל ולא היו צריכים את המענק המוגדל, כי בדרך כלל מקבלים 99% על מחיר הדירה, ומחיר הדירה שהם רכשו נותן להם מענה.
שלמה מולה: הם הלכו לקנות בשכונות במצוקה.
חביב קצב: הגדרת שכונות מצוקה זו הגדרה מאוד סובייקטיבית.
חביב קצב: אני יכול להגיד לך, במקומות שהם רוכשים זה לא שכונות במצוקה.
חביב קצב: כי בשכונות מצוקה איפה שרכשו, אנחנו סגרנו אותם, הם לא יכולים לקבל מענקים ביישובים האלה.
חביב קצב: יותר מזה, אנחנו ירדנו לרזולוציה של רחובות.
חביב קצב: אנחנו סגרנו רחובות, סגרנו שכונות, סגרנו יישובים.
חביב קצב: איפה שהיתה מצוקה, איפה שאתה מסתובב, אחוז העולים מאתיופיה באותו רחוב מעל 10%, מעל 9% סגרנו את הרחוב הזה למענק.
חביב קצב: מי שירצה לקנות יקנה בהלוואה.
חביב קצב: זאת אומרת, אנחנו כן נתנו מענה.
חביב קצב: אנחנו יישמנו, כמעט הדבר שייושם במלואו בתכנית החומש על פי החלטת ממשלה, זה נושא מענקי הדיור.
חביב קצב: אנחנו יישמנו כהילכתו, ככתבו וכלשונו על פי החלטת ממשלה.
חביב קצב: חילקנו את הארץ לשלושה חלקים, שכונות, רחובות, יישובים שהעולים מאתיופיה לא יכולים לקבל מענקים, יכולים לקבל רק הלוואות.
חביב קצב: שכונות, רחובות יישובים שיכולים לקבל רק מענקים קיימים.
חביב קצב: שכונות רחובות ויישובים שיכולים לקבל מענקים מוגדלים, היינו תוספת 40%.
שלמה מולה: אנחנו נכנסים לתוך 2010, אנחנו יודעים שהעלייה הולכת להתחדש, בעזרת השם בעוד שבוע יגיעו 250 עולים ויימשך הלאה.
שלמה מולה: השאלה שלי, האם ב-2010 התקציב העומד לרשותך הוא עם פוטנציאל המימוש שלו יכול להיות בר ביצוע?
חביב קצב: בהצעת מחליטים שהולכת להיות לממשלה בנושא של המשך העלייה מאתיופיה, או המשך בדיקת הזכאות, ביקשנו לכתוב דבר מאוד פשוט, צוות משותף לנו, לשיכון ולאוצר יקבע גם את הקצב וגם את התקציב הנוסף.
שלמה מולה: קצב העלייה?
ליה שמטוב: דרך אגב, עדיין לא אישרו.
ליה שמטוב: עדיין לא היתה החלטה, זה רק ביום ראשון עולה - - -
30095: גם זה לא קשור לאלה שמגיעים - - -
ליה שמטוב: מוקדם לדבר.
חביב קצב: זה לא קשור, אבל צריך להבין - שלמה שאל על העתיד.
חביב קצב: התקציב שלנו מאפשר לנו - הרי כידוע לנו, כשאושרה תכנית החומש, אושרה בידיעה שתהליך המשך העלייה מאתיופיה הסתיים, והוא הסתיים לפני שנה וחצי.
חביב קצב: בהתאם לזה תקצבו את התקציב, ובהתאם לזה קבעו מכסה שנת 2008-2011.
שלמה מולה: אם התכנית היא תכנית חומש, זאת אומרת כל שנה צריך להיות תוספת תקציב.
חביב קצב: אבל לקיים, זה ההבדל.
שלמה מולה: אני מבין שתכנית חומש זה לחמש שנים.
שלמה מולה: הרי בשנה שעברה כפי שידוע לך גם בגלל התערבות של בג"צ, בגלל החלטת ממשלת אולמרט היה צריך לבדוק 3,000.
שלמה מולה: מחציתם לפחות היו צריכים להגיע עד עכשיו.
שלמה מולה: הממשלה התמהמה, לא ביצעה את ההחלטה הזאת.
שלמה מולה: פירושו של עניין, ב-2010, נניח תיאורתית אני מקווה יותר 3,000.
שלמה מולה: אני שואל האם יש לך פתרון ל-3000 איש.
חביב קצב: אני אענה תשובה ברורה ביותר.
חביב קצב: ל-3,000 העתידיים אנחנו לא מתוקצבים.
חביב קצב: לכל אלה הקיימים במרכזי הקליטה, אנחנו מתוקצבים.
חביב קצב: אבל שתיפול החלטת ממשלה ביום ראשון הקרוב, או באחד מימי ראשון הקרובים, אני מניח שתיפול שם החלטה שגם הנושא יתוקצב, כי זה לא רק נושא מענקי דיור, זה גם כן נושא של הטיפול במרכזי קליטה.
חביב קצב: אבל אני רוצה להגיד, לא סתם דיברתי על קצב.
חביב קצב: כי אם יגיע בקצב סביר, אנחנו לא צריכים לשכור עוד מרכזי קליטה.
חביב קצב: אנחנו נוכל לעבוד בשיטה שאנשים יפנו, יקנו דירות, יפנו את הדירות שלהם ויקלטו אחרים במקומם ולא צריך לשכור עוד מרכזי קליטה.
חביב קצב: זה הסיבה שדיברתי על הקצב.
חביב קצב: אבל נושא של התקציב, אני מניח שאנחנו נקיים דיון עם אגף התקציבים גם ביחד עם משרד השיכון, נראה מה קיים, מה חסר, באותה רגע שתיפול החלטת ממשלה, אני מניח החלטת ממשלה מחייבת גם תקציב בהתאם, השלמת תקציב.
חביב קצב: תכנית החומש התייחסה לאנשים הקיימים, ולאנשים הקיימים יש תקציב מלא, יש מכסה מאורגנת מסודרת שעד סוף 2012-2013 אנחנו מפנים את כל מרכזי הקליטה, ונותנים מענה לכל אותם אנשים שנמצאים במרכזי הקליטה.
שלמה מולה: אני יודע שסגרתם מספר מרכזי קליטה.
שלמה מולה: כמה מיטות יש לכם, כולל מיטות של הסוכנות שהם מחוייבים לתת למשרד הקליטה.
שלמה מולה: כמה יש לך היום, מתוכם כמה הם ריקים, ומתוך הקיימים כמה צפויים לעזוב את מרכזי הקליטה?
חביב קצב: בערך כ-1,500 מיטות פנויות.
חביב קצב: אנחנו צפויים עד אוגוסט 2010 שיפנו לנו עוד 1,000 מיטות, עקב זה שאנשים רכשו.
חביב קצב: אני מדבר על אוגוסט 2010, זה אחרי סיום שנת הלימודים, על מנת שילד לא יפסיק את הלימודים שלו באמצע.
חביב קצב: אנחנו השנה סגרנו 4 מרכזי קליטה.
חביב קצב: הנתונים שאני אומר לאחר סגירת 4 מרכזי קליטה.
חביב קצב: יש לי היום בסביבות 4,800 מיטות, משהו כזה.
שלמה מולה: כולל המיטות של הסוכנות?
חביב קצב: כולל המיטות של הסוכנות שחלקם נסגרו, לא נשארו 2,000 מיטות.
חביב קצב: שלמה, אתה צריך לדעת, אתה זוכר, בראשית הדרך אנחנו היינו עם קיבולת בין 8,500 ל-9,000 מיטות.
חביב קצב: כבר לא צריך את זה, ולא אומר סתם, אני השנה סגרתי 4 מרכזי קליטה, כי לא צריך, חבל על הכסף, את הכסף הזה אנחנו מנצלים ליעדים אחרים לטובת העולים.
שלמה מולה: כמה יחידים וזוגות קיימים ותיקים שאין להם מענק, אין להם דיור, או שהיה להם הצעה לשכירות ולא עוזבים.
שלמה מולה: אני רוצה לדעת כמה זמן הותיק ביותר, כמה זמן הבודד החדש ביותר.
חביב קצב: הבודד החדש היה באוקטובר.
חביב קצב: הגיעו 28-30 יחידים אחרי החגים, עדיין בראשית הדר.
שלמה מולה: מעל שנה וחצי, כמה בודדים מתוך 4,700?
חביב קצב: אני לא יודע לתת לך התפלגות כזאת, אני יכול לומר מה המסגרת.
חביב קצב: מדובר על פלוס מינוס בין 900 ל-1,000 יחידים וקשישים, שהם חלקם נמצאים בשנת 2003.
חביב קצב: 2003 זה התקופה שהתקבלה החלטת ממשלה והחלטת כנסת על ביטול כלל המענקים לכלל עם ישראל, כלל הזכאים.
חביב קצב: אז הצלחנו לתת רק למשפחות העולים.
שלמה מולה: זאת אוכלוסייה שאין לה צפי פינוי.
שלמה מולה: בפועל, אם אתה צריך להגדיל את קצבת העלייה, יש משהו בסביבות 3,800, 3,900 בתפוסה בלבד.
חביב קצב: יש לי 2,500 מיטות פנויות.
שלמה מולה: אם דיברת על 4,700 בסך הכל.
חביב קצב: 4,500 מאוכלס.
חביב קצב: פלוס עוד 1,500, אמור להתפנות אצלי עד אוגוסט 2010 עוד כ-1,000 מיטות.
חביב קצב: הסינכרון בין קצב העלייה לבין הפינוי היום הוא בסדר שמאפשר לנו לקלוט את כל אותם אנשים שמגיעים.
שלמה מולה: כמעט שנה לא היתה עלייה.
חביב קצב: 500 איש יגיעו בינואר פברואר עד 600 איש.
חביב קצב: את ה-600 איש שמגיעים אין לנו בעיה לקלוט אותם.
חביב קצב: לכאורה, עד אוגוסט 2010, גם אם יגיעו 2000 נוכל לתת להם מענה.
חביב קצב: אני מניח שלא יעלו יותר מ-2,000.
חביב קצב: יש בדיקת זכאות, ואנחנו יודעים.
חביב קצב: איך אומרים – לך לא צריך להגיד את זה.
ראובן קוגן: חביב פירט פירוט רב את כל הדברים שניתנים היום, ואת המצב כפי שהוא נקבע בהתאם לכללים של משרד השיכון, אחרי כל החלטות הממשלה ואישורי התקציב שנעשו בכנסת.
ראובן קוגן: כל הדברים שסוכמו עד היום, כולל תכנית חומש, דברים שמתוקצבים בתקציב 2010, כמובן 2009 דברים שכבר נעשו.
ראובן קוגן: אם הדיון הוא הדיון על החלטת ממשלה שאמורה להגיע ביום ראשון לממשלה, זה מוקדם מדי, ולכן צריך להכיר בסוגייה הזאת.
ראובן קוגן: כל הדברים שסוכמו הם מתוקצבים ואין שם בעיה של תקציב, הממשלה מחוייבת למה שהחליטה והמשרדים למה שהם סיכמו.
ראובן קוגן: ככל שיהיו דברים חדשים, צריך להתמודד עם הדברים החדשים, גם בהיבט התקציבי גם בהיבט הנהלי.
שלמה מולה: מה דעתכם לחזור ל-2003, הרי כמו שאנחנו יודעים יש 1,000 בודדים או זוגות קשישים.
שלמה מולה: הרי הם יושבים במרכז הקליטה, זה עולה לכם כסף, אתם לא גובים מהם שכר דירה מלא, גם אין אפשרות לגבות מהם.
שלמה מולה: מה דעתך שהאוצר יזום מתן מענק מיוחד כמו שהיה ב-2003 - אתה לא היית בטוח באתר הקראוונים, חביב זוכר, ללכת לתקופה מוגבלת כדי לאפשר לאנשים האלה לקבל את המענקים לעזוב את מרכזי הקליטה.
שלמה מולה: מה שיקרה לכם זה בהנחה ש-8,700 יגיעו, זאת אומרת, יש לך פה אלף אנשים שמחזיקים לך מיטות מיותרות.
שלמה מולה: השאלה אם אתם באוצר – אני מכיר את משרד הקליטה.
שלמה מולה: אני מסתכל בחלק הכלכלי, בכדאיות הכלכלית של הסיפור.
שלמה מולה: האם זה לא שווה לתת מענק לאנשים האלה שיעזבו את מרכזי הקליטה?
ראובן קוגן: אני אישית לא התמודדתי עם השאלה הזאת האם מרחיבים את המענקים.
ראובן קוגן: ככלל, ההרחבה הזאת היא הרחבה בעייתית.
שלמה מולה: איך מנסים לפתור את הבעיה של הבודדים במרכזי קליטה?
שלמה מולה: מה הפתרון שאתם מציעים?
ראובן קוגן: יש פתרון לבודדים והוא בדמות הלוואה.
ראובן קוגן: מקבלים הלוואות מתקציב המדינה על 280 אלף שקלים.
ליה שמטוב: לא משנה הגילאים?
ראובן קוגן: לא משנה.
אשר סיום: מה אחוז הריבית?