GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל יאסינוב: אני רוצה להתרכז בתמיכה שלנו במדענים צעירים שעושים מחקרים בחקלאות בפריפריה או כאלה שמבצעים מחקרים הקשורים באקולוגיה.
יגאל יאסינוב: רוב היערות ורוב השטחים הפתוחים עדיין נמצאים בפריפריה.
יגאל יאסינוב: מחר נחלק 3 פרסי למדענים עולים מצטיינים.
יגאל יאסינוב: אנחנו מציינים 20 שנה לעליה הגדולה וגם במלאת 109 שנים לקק"ל.
יגאל יאסינוב: אז לכבוד שני האירועים האלה אנחנו מחלקים פרסים.
יגאל יאסינוב: כל פרס גובהו 100 אלף שקל.
יגאל יאסינוב: היתה תחרות עזה בין המדענים הצעירים על הפרס.
יגאל יאסינוב: ביחד עם הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות פתחנו פקולטה ליערנות ואקולוגיה.
יגאל יאסינוב: רוב התלמידים הם עולים.
יגאל יאסינוב: הם מקבלים מלגות נדיבות מהשנה הראשונה ועד לדוקטורט.
יגאל יאסינוב: החלטנו גם לקלוט בפקולטה לא פחות ממדען אחד שמסיים תואר ראשון לשורות הקרן הקיימת.
יגאל יאסינוב: יתרה מזאת, לפני שקולטים אותם מעבירים אותם תקופה מסוימת של סטאז' בעבודה אצלנו כדי שיוכלו אחר כך להשתלב בשוק העבודה.
יגאל יאסינוב: יכולתי להמשיך למנות את הפרויקטים אך אני רוצה להתמקד במשהו.
יגאל יאסינוב: יושבת כאן טלי מערד.
יגאל יאסינוב: ערד היא אחת הדוגמאות הטובות לפעילות בפריפריה.
יגאל יאסינוב: בערד קיים פרויקט "מעוף" שאותו הזכרתי.
יגאל יאסינוב: ערד סובלת מבעיות אקולוגיות ומהגירה.
יגאל יאסינוב: וקק"ל תקצבה חדר מיון בערד.
יגאל יאסינוב: זה לא מתפקידנו.
יגאל יאסינוב: אבל היות וחלק הארי של התושבים הם עולים אנחנו יוצאים בפרויקט כזה.
יגאל יאסינוב: בימים אלה קרן קיימת בריטניה החליטה לתרום מכונת דיאליזה לאותו חדר מיון.
יגאל יאסינוב: לא מספיק לתמוך בתלמידים, לא מספיק להקים פארקים כדי לערוך שם פיקניקים, צריך גם לספק להם עבודה.
יגאל יאסינוב: אנחנו גם סוללים דרכים בחלק מהנגב.
יגאל יאסינוב: טוב יהיה אם מהוועדה הזאת תצא תוכנית תמיכה בפרויקטים של קק"ל שתומכים ברשויות קולטות עליה.
יגאל יאסינוב: הפרויקטים צריכים להיות מעשיים.
יגאל יאסינוב: הייתי מתחיל מחינוך ותעסוקה.
ליה שמטוב: רשות הדיבור לטלי פלוסקוב מערד.
ליה שמטוב: היא סגנית ראש העיר לשעבר ופעילה ציבורית.
טלי פלוסקוב: צהריים טובים לכולם.
טלי פלוסקוב: הנושא שהעליתם כל כך חשוב לנו, ערד אשר בפריפריה.
טלי פלוסקוב: מה זה בכלל פריפריה?
טלי פלוסקוב: פריפריה יכולה להיות גיאוגרפית והיא יכולה להיות חברתית.
טלי פלוסקוב: בערד אנחנו בפריפריה גם גיאוגרפית וגם חברתית.
טלי פלוסקוב: ערד הפכה להיות עיר של ממש בזכות העלייה הגדולה של שנות התשעים.
טלי פלוסקוב: מספר התושבים הוכפל וערד הפכה להיות ממועצה לעיר.
טלי פלוסקוב: יש אנשים שתולים את המצב הירוד של העיר היום בעלייה הגדולה הזאת.
טלי פלוסקוב: ערד לא הצליחה לתת מענה הן לשכבות החדשות והן לעולים.
טלי פלוסקוב: אני כמובן מתנגדת לפרוש כזה של המציאות כי העלייה העשירה אותנו בנכסים מנטאליים, תרבותיים ואחרים.
טלי פלוסקוב: האנשים שבאו הם אנשים איכותיים ומשכילים.
טלי פלוסקוב: ערד נמצאת ברמה סוציו אקונומית מס' 4, יותר גבוהה מדימונה.
טלי פלוסקוב: איך נעשית בדיקה של רמה סוציו-אקונומית?
טלי פלוסקוב: מסתכלים על השכלת האדם, כמה רכבים יש במשפחה וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: אבל כאשר מהנדס עובד כשומר בסופרמרקט או רופאה עובדת בסופר בתור קופאית אז זה בזבוז משווע.
טלי פלוסקוב: צריך להסתכל לא רק על רמת ההשכלה אלא איך מצא את עצמו העולה בפועל במדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: יש אנשים שבאו לפני 10 שנים ארצה ועדיין לא נקלטו.
טלי פלוסקוב: אני יכולה להעיד על עצמי שנקלטתי ושאני מרגישה ישראלית לכל דבר.
טלי פלוסקוב: התפקיד של הוותיקים הוא בקליטת העולים שנמצאים פה גם 10 ו-15 שנה.
טלי פלוסקוב: היום בערד 25 אלף תושבים.
טלי פלוסקוב: קצת מעל 20 אלף הם מעל גיל 17.
טלי פלוסקוב: העיר התבגרה.
טלי פלוסקוב: איפה הצעירים?
טלי פלוסקוב: הצעירים עוזבים את העיר מיד עם שחרורם מהצבא כי אין להם מקומות תעסוקה.
טלי פלוסקוב: כאשר הם מסיימים אוניברסיטה יש להם מענה בעיר הזאת.
טלי פלוסקוב: הבן שלי למשל לא מתגורר בערד.
טלי פלוסקוב: הוא אמר לי, אם הייתי יכול להעביר את המפעל שלי לערד הייתי כבר בערד.
טלי פלוסקוב: יש פה מעגל סגור.
טלי פלוסקוב: גם המשקיעים לא רוצים לבוא לעיר כי אין כוח עבודה של צעירים מצד אחד.
טלי פלוסקוב: מצד שני הצעירים לא נשארים בערד כי אין להם מה לעשות.
טלי פלוסקוב: הפתרון לדעתי נמצא איפשהו במסדרונות כאן בכנסת.
טלי פלוסקוב: קיימות הרבה תוכניות.
טלי פלוסקוב: אני שואלת איפה כל זה?
טלי פלוסקוב: עד שאנחנו מגיעים לביצוע זה איכשהו מתפזר ומתמסמס.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להשקיע בתשתיות.
טלי פלוסקוב: רבותיי, ערד היא העיר היחידה היהודית בציר כביש 31 מבאר שבע לערד.
טלי פלוסקוב: זה כביש מדמם,מרובה תאונות.
טלי פלוסקוב: רק ביום שישי האחרון נהרג שם ילד בן עשר.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על הכביש הזה כבר שנים.
טלי פלוסקוב: איך המדינה לא מוצאת לנכון לפתור את הבעיה הזאת?
טלי פלוסקוב: והנקודה היא שצריך לפתור את בעיית הנגישות ואז אולי גם היינו פותרים את בעיית התעסוקה.
טלי פלוסקוב: אם אני הייתי תוך 30 דקות ליד הרכבת זה היה פותר לי את הבעיה.
טלי פלוסקוב: לפני כמה זמן התחילו להגיע לערד פליטים מסודאן ודארפור.
טלי פלוסקוב: הם לא באו בודדים, הם באו המונים כי הם מצאו עבודה במלונות ים המלח.
טלי פלוסקוב: החלטה התקבלה באגף האוכלוסין ששמה "נוהל גדרה-חדרה".
טלי פלוסקוב: מה זה רבותיי?
טלי פלוסקוב: זה לא אפליה של פריפריה?
טלי פלוסקוב: אני כבר לא מדברת על המוזרות של הנוהל הזה.
טלי פלוסקוב: זה בוטל.
טלי פלוסקוב: אבל אתם לא משערים בנפשכם איזו מלחמה ערכנו כדי שהנוהל הזה יבוטל.
טלי פלוסקוב: ותודה רבה לשר לביטחון פנים שעזר לנו בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: אני היום פונה אליכם ואומרת, קחו את נוהל גדרה-חדרה רק בכיוון ההפוך.
טלי פלוסקוב: תנו לנו ולא למרכז הארץ תתנו את הכול כדי שאנחנו בערד שאנחנו חלק ממדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: תודה.
ליה שמטוב: תודה טלי.
ליה שמטוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לסוכנות היהודית.
עופר איסרוב: בוקר טוב.
עופר איסרוב: אני מנהל את חטיבה בסוכנות היהודית ואני גם מנכ"ל של חברת דרום, חברת בת בנושא של פיתוח הנגב והגליל.
עופר איסרוב: הוועדה וההגדרה של הישיבה זו מבחינתנו אכסניה נהדרת כי זה מחבר את שני היעדים המרכזיים של הסוכנות היהודית.
עופר איסרוב: זה הבאת עלייה ופיתוח הפריפריה של הנגב והגליל.
עופר איסרוב: אני אתרכז בממשק שבין הפעולות של הסוכנות היהודית והנושא שלפנינו.
עופר איסרוב: זה אחד הדברים המלהיבים ביותר.
עופר איסרוב: נתחיל עם תוכנית "מסע" שמשותפת לנו ולמדינת ישראל.
עופר איסרוב: בהגדרה היא לא תוכנית עליה אבל אין ספק שהפועל היוצא של אלפי צעירים יהודים שמסתובבים בנגב ובגליל ומתנדבים שמה בעבודה קהילתית ומיזוג הציונות.
עופר איסרוב: אפשר למצוא את הרוח ההתנדבותית מפעמת שם ולא במשולש הבילויים של תל אביב.
עופר איסרוב: אותם חבר'ה שמגיעים מחוץ לארץ נחשפים למדינת ישראל במשך תקופה ארוכה של שנה, לפחות מעל 5 חודשים ומתרכזים בנגב ובגליל.
עופר איסרוב: בעצם זה מתחיל ב"תגלית" ל-10 ימים ואחרי זה עובר ל"מסע" ל-5 חודשים או 10 חודשים.
עופר איסרוב: ואז מה קורה אחרי זה?
עופר איסרוב: אנחנו מנסים לעזור לאלה שרוצים להישאר לחיות בנגב ובגליל.
עופר איסרוב: אנחנו מודעים לכך שחלקם גם מגיעים לתל אביב.
עופר איסרוב: אנחנו לא עוורים ולא הוזים.
עופר איסרוב: אנחנו לא צריכים למשוך את כולם אבל חשוב לנו לתת את הפתרונות ויש כמה כיוונים שמבחרים את אותו נוער יהודי עם הארץ.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את סגן שר החוץ דני איילון.
ליה שמטוב: ברוכים הבאים לוועדה.
ליה שמטוב: בתחילת הישיבה ציינו את היום המיוחד  הזה בכנסת שאתה היית היוזם שלו.
ליה שמטוב: שמענו את מקרן הקיימת ומעיר ערד ועכשיו דובר נציג הסוכנות היהודית.
ליה שמטוב: ונשמע מעוד אנשים על הפרויקטים המתרחשים.
ליה שמטוב: גם מנכ"ל הקליטה אמר שהנושא חשוב לו כי הוא תושב קצרין בפריפריה.
ליה שמטוב: גם אני אמרתי שאני באה מהפריפריה.
ליה שמטוב: אולי ניתן לנציג הסוכנות לסיים את דבריו ואחר כך ידבר סגן השר.
עופר איסרוב: אנחנו מנסים לחבר את יהדות העולם, את הצעירים ואת אלה שהם לא כל כך צעירים לפריפריה.
עופר איסרוב: ביחד עם חברתי חנה, קולגה שלי, אנחנו מנסים לאפשר לחבר'ה צעירים מרחבי העולם להיות חברים בקהילות צעירות שהחליטו לגור בנגב ובגליל.
עופר איסרוב: שלב ראשון לאפשר ל-25 צעירים להשתלב במגדל העמק.
עופר איסרוב: בישיבת השרים לענייני הנגב והגליל אתמול אושרה ההרחבה של פרויקט הסטודנטים.
עופר איסרוב: אנחנו תקווה שבשנת הלימודים הבאה תיכנס קבוצה צעירה של 20-30 עולים מארצות דוברות אנגלית לגור בכפרים של איילים בנגב.
עופר איסרוב: לאחר 3 שנים של התיישבות בנגב אני מקווה שהם ימשיכו הלאה לגרעיני התיישבות.
עופר איסרוב: ביום ראשון סומנה תוכנית של חבר הכנסת לשעבר לובה אליאב שנודע בפעילותו הענפה בנגב.
עופר איסרוב: התאספנו למענו לציון יום הולדתו ה-88.
עופר איסרוב: ישב שם בחור צעיר שהחל את דרכו בתוכנית  "סלע" בניצנה.
עופר איסרוב: הוא מצא את בת זוגתו באותה תוכנית,  החליט לגור בבאר שבע.
עופר איסרוב: בכל רגע נתון מגיעים מאה צעירים מברית המועצות לשעבר, לתוכנית (ביר?
עופר איסרוב: ) ולאחר שהם נחשפים 5 חודשים לנגב חלקם נשארים לגור בנגב.
עופר איסרוב: שתי קבוצות של חבר'ה קצת יותר מבוגרים מצפון אמריקה החליטו לבוא לגור בנגב ובגליל.
עופר איסרוב: בשלב ראשון בכרמית בנגב ולאחר מכן באחד היישובים בגליל מתעתדים לבוא קבוצה של צעירים אידיאליסטים, המשוגעים לדבר.
עופר איסרוב: באשר לצד הכלכלי.
עופר איסרוב: בלי מגורים ובלי עבודה קשה מאוד.
עופר איסרוב: הסוכנות היהודית בתמיכה של קהילות והשותפים של הקרן הקיימת,  ה-JNF בארצות הברית אנחנו מחזיקים שתי קרנות סיוע.
עופר איסרוב: קרן אחת זה קרן סיוע לעסקים לעולים חדשים: הלוואות של עד 200 אלף שקל לעולים שמעוניינים להקים עסקים בנגב או בגליל.
עופר איסרוב: הקרן השנייה היא קרן לסיוע משכנתאות, פתוחה לכל הצעירים, לא רק לעולים.
עופר איסרוב: בשלב הזה מדובר על הרחבות בנגב אם אמונה שאפשר לבנות בית בנגב.
עופר איסרוב: דבר אחרון, יחד עם תנועת "אור" אנחנו מנסים לחזק את מרכז המידע של מעבר אוכלוסיה לנגב.
עופר איסרוב: זה פתוח לכל עם ישראל אבל ההתמקדות שלנו היא באלה שנמצאים מעבר לים ורוצים למצוא את דרכם בנגב.
עופר איסרוב: תודה  רבה.
ליה שמטוב: אני נותנת את רשות הדיבור לסגן שר החוץ דני איילון.
החוץ דני איילון: תודה רבה לגברתי יושבת ראש הוועדה חברת הכנסת ליה שם טוב.
החוץ דני איילון: אני חייב כאן גילוי נאות.
החוץ דני איילון: חברת הכנסת  שם טוב היא גם ידידה אישית וגם מחוקקת ראויה ומנהיגה בישראל.
החוץ דני איילון: לכבוד לי להיות כאן לצידך ואני מאוד לך על זה שכינסת והזמנת את כל הפורום הזה כאן לדון בנושאים חשובים ביותר.
החוץ דני איילון: היום אני רץ בין כל הוועדות שמייחדות את הדיונים היום לנושא פיתוח הגליל והנגב.
החוץ דני איילון: זו הגשמת הציונית שאינה פחות חשובה מאשר היתה  בראשית ימי הציונות לפני 120 שנה או לפני 60 שנה.
החוץ דני איילון: למרות כל הדיונים בכל הוועדות מבחינתי הדיון בוועדת הזאת, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות הוא החשוב ביותר מכיוון שכל הוועדות האחרות, אם זה וועדת חוקה או אם זה הוועדה לביטחון פנים שדואגות לתנאים, אם זה לתשתיות, ואם זה לאכיפת חוק ואם זה לשיפור תנאי החיים שם, כל זה לא יהיה שווה שום דבר אם לא יבואו האנשים.
החוץ דני איילון: היום אנשים יכולים להגיע או מהמרכז או מעלייה.
החוץ דני איילון: נושא העלייה והקליטה זה הדבר הכי חשוב שיש גם לביטחון העם היהודי בכלל, גם לביטחון מדינת ישראל.
החוץ דני איילון: אני מאוד שמח לראות כאן את כל חברי הארגונים, הסוכנות, נפש בנפש, בני ברית.
החוץ דני איילון: יצא לי לראות את העבודה הנפלאה שעושים גם הארגונים הלא ממשלתיים כמו אור, כמו נפש.
החוץ דני איילון: הזכירו כאן את הישוב כרמית.
החוץ דני איילון: זה הולך להיות מודל של עולים מארצות הברית שהולכים ישירות לנגב.
החוץ דני איילון: אני מקווה שיחקו את המודל הזה גם בגליל.
החוץ דני איילון: יש כל מיני יוזמות לעשות את זה שם, ישובים קהילתיים.
החוץ דני איילון: זה עתידנו.
החוץ דני איילון: אני עכשיו בא מוועדת חוקה, חוק ומשפט.
החוץ דני איילון: היה שם דיון שלצערי גלש לפסים פוליטיים.
החוץ דני איילון: חברי כנסת ערביים, תמיד הם קופצים בראש, לפני שאנחנו פוצים את הפה.
החוץ דני איילון: אני רוצה להבהיר כאן כל הנושא הזה של יום ציונות לחיזוק הגליל והנגב וכן, אני לא מתבייש להגיד, יהוד הגליל והנגב הוא לא בא נגד אף אחד, הוא לא בא נגד הערבים.
החוץ דני איילון: להיפך זה יעזור גם לתושבים הערבים אם יהיו יותר יהודים בנגב ובגליל.
החוץ דני איילון: אנחנו מדינה יהודית, לא יעזור שום דבר.
החוץ דני איילון: גם לנו יש את הזכות להגדרה עצמית כמדינה יהודית בלי להתנצל.
החוץ דני איילון: כל מי שנמצא בשכנות טובה, כל מי שמקבל נאמנות למדינה שזה דבר בסיסי שמצפים מכל אזרח, אהלן וסהלן.
החוץ דני איילון: חיזוק הנגב והגליל חשוב גם מבחינת אסטרטגיה של פיזור אוכלוסייה, גם מבחינת כיבוש הקרקע.
החוץ דני איילון: זה גם כן אחד מערכי הציונות.
החוץ דני איילון: תביאו כמה שיותר עולים, תקלטו אותם כמה שיותר טוב.
החוץ דני איילון: אם הם ייקלטו ביישובים קהילתיים שנבנים כבר עם התשתיות ועם כל השירותים אני מאמין שזה המודל של הציונות העכשווית.
החוץ דני איילון: אני רוצה להודות לכולכם, גם לדימה מנכ"ל משרד הקליטה וכמובן לך גברתי יושבת הראש.
דניאל אבן חיים: אנחנו מאוד מודים לכם שאתם מקדישים לנו תשומת לב ואכפתיות.
דניאל אבן חיים: התנועה שלנו מחברת חיילים בודדים בעלי השכלה גבוהה ששירתו בצה"ל והם בעלי מוטיבציה לחזק את הישובים בנגב ובגליל.
דניאל אבן חיים: אנחנו צריכים להודות לכל אותם גורמים, לסוכנות היהודית,למשרד הקליטה שעזרו לנו לעלות ארצה וגם לצה"ל שתמך בנו במשך כל הצבא.
דניאל אבן חיים: וגם לקרן הישג שתמכה בנו במשך הלימודים.
דניאל אבן חיים: אנחנו מאמינים שביכולתנו כקבוצה חזקה של אנשים בעלי מוטיבציה ובעלי השכלה גבוהה להגשים את החלום הציוני של המאה ה-21 לבנות בית בישראל ולעצב קהילה הישגית.
דניאל אבן חיים: במהלך שנה וחצי ערכנו סיורים באותם מקומות שבהם המדינה זקוקה לנו.
דניאל אבן חיים: היינו בערד, בלכיש, בגליל.
דניאל אבן חיים: נוכחנו שקיים צורך אמיתי.
דניאל אבן חיים: הקמנו צוותי עבודה בכמה תחומים בנושא הקהילה ובנושא חינוך.
דניאל אבן חיים: פשוט עשינו תוכנית מושלמת שדרכה נוכל לספק מקומות עבודה וגם להוות דוגמה אישית לאותם עשרות נקודות הישג שיקומו אחרינו.
דניאל אבן חיים: החלטנו להקים שתי נקודות הישג.
דניאל אבן חיים: אחת בגליל בעין העמק והשנייה זה בשדה דוד בנגב.
דניאל אבן חיים: במקומות אלה נוכל להתחבר לקהילה הקיימת וגם לפתוח שם עסקים.
דניאל אבן חיים: אנחנו מאוד זקוקים לעזרתם על מנת להגשים את החלום שלנו.
דניאל אבן חיים: תודה.
יבגני מנואים: לעבור מקטע אמוציונאלי לקטע מעשי יותר.
יבגני מנואים: לפני חודשיים היינו פה.
יבגני מנואים: מאז הפרויקט שלנו קיבל ערך מוסף ואנחנו מקבלים תמיכה של כל מיני ארגונים.
יבגני מנואים: הקש עם אנשים כאן קיצר לנו הרבה בירוקרטיה.
יבגני מנואים: הסוכנות מלווה אותנו.
יבגני מנואים: השבת הזאת עשינו גיבוש קהילתי בניצנה.
יבגני מנואים: שם קיבלנו את ההחלטה להקים שתי נקודות.
יבגני מנואים: כולנו היינו חיילים בודדים.יש כמה חיילים בודדים בתהליך קבלת מלגת הישג.
יבגני מנואים: אנחנו בונים בסיס משותף ורציונאל להתנדבות.
יבגני מנואים: ראינו צורך לבנות  את הקבוצה לא על בסיס אוורירי.
יבגני מנואים: אנחנו רוצים להתנדב.
יבגני מנואים: בשבועות הקרובים אנחנו הולכים להתנדב בקהילה.
יבגני מנואים: לא מספיק מילים יפות.
יבגני מנואים: אנחנו כבר רוצים לעשות  דברים.
יבגני מנואים: לא כולנו סיימנו תואר ראשון.
יבגני מנואים: חלק כבר בתואר שני.
יבגני מנואים: תוך זמן מה נתגבש, נבנה בסיס אידיאולוגי חזק כדי שנוכל לקדם את עצמנו בפריפריה ולהיות חזקים כאשר הבעיות יצוצו.
יבגני מנואים: כל אחד מאיתנו כאשר עלה ארצה הפנים את המסר הציוני.
יבגני מנואים: המוטו שלנו ציוני.
יבגני מנואים: 80% מאיתנו שירתו ביחידות מובחרות בצבא.
יבגני מנואים: אנחנו בדרך להקים ועד מנהל שיעזור לנו לפתור בעיות בירוקרטיות.
יבגני מנואים: אנחנו נתקלים בבעיה מצד מנהל מקרקעי ישראל שבעצם השחרור של השטחים נעשה במכרזים ואנחנו לא אנשי אליטה שיכולים לקחת סיכון ולהשתתף במכרז כזה.
יבגני מנואים: אנחנו מחפשים דרכים אחרות מאלה המוצעות להגשים את החלום  שלנו בפריפריה.
יבגני מנואים: אנחנו רוצים להקים נקודות חדשות, חושבים על כרמיאל כאופציה נוספת.
יבגני מנואים: אלה הדברים.
ליה שמטוב: יש לנו גם נציגים מהעיר אשקלון.
לב ברדני: מכובדי, אני בא מהעיר אשקלון שבשנת 90 מספר התושבים היה בסך הכול 58 אלף והיום הם 125 אלף.
לב ברדני: גידול האוכלוסייה בא בעקבות העלייה מחבר העמים.
לב ברדני: הם מונים 87%.
לב ברדני: בשנת 90-97 הייתי נציג של הסוכנות היהודית באזרבירג'אן, באוטונמיות צ'צניות דגיסטן, אלבוקרייה.
לב ברדני: גם הצלחתי להביא עולים מהקוקז לאשקלון.
לב ברדני: אנחנו חשים בפתיחות של משרד הקליטה מנהלי הלשכות מול הרשויות.
לב ברדני: השנה יש שוני אדיר.
לב ברדני: כעת קלטנו 42 משפחות מחבר העמים.
לב ברדני: השנה הגיעו 470  נפשות  מתוכם 70% מחבר העמים.
לב ברדני: בגדול אין לנו בעיית קליטה.
לב ברדני: הבעיה שלנו היא מצוקת הדיור.
לב ברדני: אנשים רבים שוכרים בגלל המצב העגום של דיור ציבורי לעולים.
לב ברדני: יש לנו בעיר 3 מקצבי דיור ב-4 הוסטלים שגרים בהם 98% מחבר העמים.
לב ברדני: סך הכול 1380 נפשות.
לב ברדני: יש לנו הון אנושי בעולים האלה.
לב ברדני: מחציתם אקדמאים.
לב ברדני: הם באים מחבר העמים, מצרפת, ארגנטינה.
לב ברדני: במערכת החינוך ומי שמוגדרים כדור השני של עולים ישנם 8500 תלמידים.
לב ברדני: אשקלון קיבלה דירוג סוציו אקונומי במקום 4 מספר 5. זה בגלל העלייה המדהימה שתרמה בצורה אדירה מכל הבחינות.
לב ברדני: הייתי מבקש יותר פתיחות לתעסוקה לעולים.
לב ברדני: חלק ניכר מהעולים תושבי אשקלון מתפרנסים מחוץ לעיר.
לב ברדני: הם יוצאים בבוקר בשש וחוזרים הביתה מאוד מאוחר.
לב ברדני: 45% זה מספרם.
לב ברדני: יש לנו רכבת וזה מקל.
לב ברדני: אנחנו מבקשים תמיכה לעידוד ההשקעות בתחום התעשייה.
לב ברדני: עברי שלי – עליתי בשנות השבעים ארצה.
לב ברדני: הייתי בקיבוץ נגבה אחר כך בגינוסר.
לב ברדני: עשיתי עוד כמה דברים.
לב ברדני: שליחות.
לב ברדני: הציונות שלי די הגשמתי.
לב ברדני: תודה  רבה.
ליה שמטוב: באמת מצוקת הדיור חריפה.
ליה שמטוב: 60 אלף איש בארץ מחכים לדיור.
ליה שמטוב: דניאל אוברמן סמנכ"ל נפש בנפש יש לך את רשות הדיבור.
דניאל אילון: תודה רבה גברתי.
דניאל אילון: אני רוצה להזכיר כי  סגן שר החוץ דני איילון היה יושב ראש נפש בנפש בתפקידו הקודם.
דניאל אילון: הוא היה חלק מתוכנית "גן נוף" שתכליתה להביא אנשים מצפון אמריקה לגליל.
דניאל אילון: זה בשיתוף פעולה עם Russel Barry Foundation, עם ה-JNF בניו יורק.
דניאל אילון: היעד של התוכנית להביא אלף עולים מצפון אמריקה לצפון תוך 3 שנים.
דניאל אילון: הבאנו עד כה 30 משפחות לצפון.
דניאל אילון: ועוד ידינו נטויה.
דניאל אילון: נושא הדיור הוא קריטי.
דניאל אילון: מחסור בבתים  ודירות להשכרה בצפון.
דניאל אילון: ההמלצה שלנו לעולים חדשים שמתיישבים בצפון זה להשכיר בתים ולא לקנות.
דניאל אילון: גם באזור של משגב, מעלות, יש מחסור רציני מאוד של בתים להשכרה.
דניאל אילון: העולים מצפון אמריקה רוצים בתים יפים מסודרים.
דניאל אילון: פשוט אין.
דניאל אילון: אחריות על הדבר הזה היא של מנהל מקרקעי ישראל שלא מאפשר בניית בתים להשכרה בצפון.
דניאל אילון: רצינו לשים את זה על סדר היום של הוועדה שתהיה פניה למנהל מקרקעי ישראל עם דרישה למצוא פתרונות לעולים האלה, בתים להשכרה עם אופציה לקנות.
דניאל אילון: בקיץ יבוא הגל הבא של עולים עם 60 משפחות לצפון.
דניאל אילון: אנחנו עומדים בפני אתגר רציני.
ליה שמטוב: אנחנו נקיים ישיבה ונזמין את נציגי מנהל מקרקעי ישראל.
ליה שמטוב: מי עוד?
אברהם דואן: אני עובד משרד התמ"ת לפיתוח הנגב והגליל.
אברהם דואן: אנחנו עוסקים בפיתוח תעסוקתי כלכלי של הנגב והגליל.
אברהם דואן: מה שחשוב לי ודיברתי על זה כבר עם חברים מהישג ציוני – שזה יירשם לפרוטוקול.
אברהם דואן: אנחנו במשרד, המנכ"ל שרון קדמי לצאת עם בקשה לקבלת מידע RFI ליציאה למיזמים משותפים עם ארגוני מגזר שלישי ומגזר עסקי בתחום הכשרה מקצועית לאוכלוסיות מיוחדות ביניהם גם אוכלוסיית העולים.
אברהם דואן: בעיקר צעירים וסטודנטים בפריפריה.
אברהם דואן: אני מזמין ארגונים כמו נפש בנפש, הישג ציוני  וארגונים אחרים שפועלים בתחומים האלו עם האוכלוסיות האלו להגיש לנו בקשה, לעניין אותנו לצאת איתם ביחד למיזמים משותפים תוך התחייבות המשרד לממן חצי עלות הפרויקט.
אברהם דואן: אתם מוזמנים להגיש הצעות.
ליה שמטוב: הוועדה שוב מברכת את סגן שר החוץ חבר הכנסת דני איילון על היוזמה שלו לארגון היום הזה.
ליה שמטוב: שמענו דעות שונות.
ליה שמטוב: אני מאחלת  לכולכם בהצלחה.
ליה שמטוב: ויום נעים.
ליה שמטוב: אולי הוא לא יודע?
מרינה סולודקין: אם הוא לא יודע הוא לא שר, אני רוצה להדגיש.
מרינה סולודקין: אם התקנות האלה שלא מאפשרים למהנדסים מחוץ לארץ להגיע ומייד להתחיל לעבוד, אני מבקשת את שר התמ"ת - בן אליעזר (פואד) להתפטר.
מרינה סולודקין: אנחנו כולנו כאן, אני לא דואגת לעלייה מברית המועצות.
מרינה סולודקין: אני חושבת על מהנדסים מצרפת ומארצות הברית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שבצורה הזאת אתם רוצים לבלום את העלייה של אנשים משכילים, ולפעמים משכילים יותר ממי שיושבים בארץ הקודש שלנו.
אברהם מונל: לא יודע מאיפה יש לך נתונים, בסך הכל הנתונים שנמצאים אצלי, ומדור על מדור אחד מתוך מעל אלף שאנחנו עושים את הבחינה.
מרינה סולודקין: אותי זה לא מעניין, אני יודעת שערבים ועובדים מאוקראינה, שהם בתפקידים נמוכים, עובדים בלי סוף בהנדסת הבניינים שלנו.
מרינה סולודקין: גם כשאנחנו רואים את רמת המכניזציה, גם רואים שאנחנו מאחרים.
מרינה סולודקין: אנחנו לא מובילים את התהליכים.
אברהם מונל: בזה אני מסכים איתך.
אברהם מונל: אני מסכים עם כל מלה, אבל מה הקשר בין זה?
מרינה סולודקין: הקשר הוא שאתם רוצים לעשות מועדון סגור, אלטיסטי, רק של אנשים שלמדו כאן, רק שיש להם תואר ראשון.
מרינה סולודקין: ומהנסים שלנו מגיעים עם תואר שני, את זה אתם לא מקבלים.
מרינה סולודקין: הנקמה – אלה המבחנים בשפה שאנשים אחרי שנה, שנתיים, שלוש, לא שולטים עדיין.
אברהם מונל: הבעיה היא השפה של הבחינה, או הבעיה היא עצם הבחינה?
מרינה סולודקין: זה לא היה ועכשיו יש.
ליה שמטוב: מה שהיה עד 2007 השתנה.
אברהם מונל: עד 2007.
מרינה סולודקין: אני לוקחת אדריכלים.
מרינה סולודקין: אני לוקחת מהנדסים, כי זה מקצוע שבחוץ לארץ - מה יש לנו בארץ?
מרינה סולודקין: הנוער הישראלי הולך לתחומים אחרים – משפטנים, עורכי דין רפואה, לא הולכים להנדסה.
אברהם מונל: אני מסכים יש מחסור בהנדסה.
מרינה סולודקין: מה אתה עושה?
מרינה סולודקין: אתה מוסיף חטא על פשע – קשיים.
אברהם מונל: אגב, את יודעת שהבחינה היא רק לרשיון, לא לרישום.
אברהם מונל: כל אחד שמגיע לארץ, יכול להירשם מייד.
אברהם מונל: ברגע שהוא רשום, הוא יכול היום לטפל ב-80% מהבניינים בארץ שנקראים מבנים פשוטים.
אברהם מונל: מי שרוצה לתכנן מבנים גבוהים, עזריאלי או דברים כאלו, הוא צריך רישיון.
אברהם מונל: אני מדבר על הפלח הקטן שרוצה רישיון, ועל זה כרגע יש בחינה.
אברהם מונל: השנה של ההתמחות לא השתנתה.
אברהם מונל: עדיין תהיה שנה התמחות אחת למי שיש לו נסיון כמובן מחו"ל, סך הכל יצטרך לעבור בחינה.
ליה שמטוב: נשמע את משרד הקליטה.
גלעד אברהמי: צריך להבין.
גלעד אברהמי: השינוי שאתם ביצעתם בתקנות, גם אם הוא במדור מאוד ספציפי יש לו השלכה על העולים וצריך להבין את זה, למרות שהוא על כלל אוכלוסיית ישראל.
גלעד אברהמי: הדיון הזה בא לנסות לפתור את הבעיה הספציפית – אני אומר שוב.
גלעד אברהמי: השינוי שאתם החלתם בתקנות, אני מבין שהוא על כלל אזרחי ישראל.
גלעד אברהמי: הדיון כאן בוועדה, ביחד עם משרד הקליטה, הוא בעצם לנסות להבין – אנחנו יודעים מה ההשלכות שלו על העולים, ולנסות לראות ביחד אתכם איך אפשר לשנות את התקנות האלה, ולנסות להקל על אוכלוסיית העולים שנמצאת פה בארץ, וגם על מנת שנמשיך לשווק את מדינת ישראל לצורך עלייה של עולים, להמשיך את הזרם בעלייה לישראל, ולהמשיך ולשווק אותה כמקום אטרקטיבי לעבודה גם בתחום ההנדסה, ויש הרבה מהנדסים, כמו שציינה חברת הכנסת מרינה סולודקין, שרוצים לבוא ולעבוד כאן.
גלעד אברהמי: ברגע שהם יידעו שיש חסם להגיע לעבודה פה, הם לא יבואו.
גלעד אברהמי: אנחנו מבינים, שהיום התקנות בעצם הן לא הקלה, הן החמרה.
גלעד אברהמי: אני אומר שוב פעם, בנושא של העולים צריך לפתור את הבעיות האלה, ולהבין את המשמעויות וההשלכות שלהם לגבי אוכלוסיית העולים לא רק מההיבט כחסם עלייה, וכחסם של תעסוקה – אגב זה מתקשר לדיון התת-תעסוקה, כי מי שנמצא היום, ויש פה היום הערכה שלנו בערך כ-2,000 מהנדסים, שברגע שנדע שאנחנו פותחים את החסם הזה, אנחנו מבחינת משרד הקליטה נעשה את השיווק הנכון בתוך מדינת ישראל להביא אותם לעשות את ההסבה או את כל מה שצריך כדי שיחזרו לעבוד במקצוע שלהם, כי אם היום לא יעבדו, אם מישהו חושב לעבוד הוא כבר לא יילך לעבוד בעבודה שלו.
גלעד אברהמי: לגבי הפוטנציאל של העלייה, אותו דבר.
גלעד אברהמי: אם אנחנו יושבים היום בבוסטון, בניו-יורק או בלוס אנג'לס או בצרפת, ועכשיו אנחנו יושבים גם בחמ"ע ורוצים להביא עלייה, לא נוכל לשווק - - -
מרינה סולודקין: לא יגיעו.
גלעד אברהמי: - - נגיד אני מהנדס, אז מה זה דורש ממני?
גלעד אברהמי: שלוש שנים אתה רוצה שאני אחכה להתמחות?
אברהם מונל: שנה.
אברהם מונל: מהנדסים עם נסיון שנה.
גלעד אברהמי: כן, אבל אתה אומר שהוא צריך להיות רשום שלוש שנים.
אברהם מונל: הוא צריך להיות רשום למחרת כשהוא מגיע לארץ.
אברהם מונל: הוא צריך שנה נסיון בארץ, ואז צריך לגשת לבחינה, זה מה שהשתנה.
אברהם מונל: עד עכשיו כעבור שנה הוא יכול לבוא אליי, והיינו בודקים בשיטות כאלה או אחרות אם הוא זכאי לרשיון או לא.
אברהם מונל: בגלל זה נתנו רשיון לאחוז קטן מאוד של הפונים, רובם שלמדו בארץ.
אברהם מונל: רצינו איזשהו כלי לעשות בצורה אחידה, לאפשר לעשות בחינה ולאפשר למי שיש לו - - -
מרינה סולודקין: להקשות.
מרינה סולודקין: אתם לא רפואה.
מרינה סולודקין: גם ברפואה עברנו את כל המכשולים.
גלעד אברהמי: אני לא תוקף, אני רוצה שנבין את הבעיה של מה המשמעות שלה, וההשלכות שלה באוכלוסיית העולים.
גלעד אברהמי: נאפשר לקלאודיה לפרט את הפרטים הקטנים איפה הבעיות גם במערכת התקציבית.
מרינה סולודקין: בגלל שאני חייבת לעזוב לטובת תכנית ויסקונסין שגם התמ"ת ממשיך את המדיניות שלו - - -
ליה שמטוב: הוא רוצה להחזיר את בני 45 בחזרה ל"ויסקונסין".
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת – ישנו תהליך של להקשות את ההגעה של המקצוע בלי תאום של משרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אני מאוד מבקשת מוועדת הקליטה של השרים, ממר ליברמן שהוא יו"ר ועדת שרים לעלייה, קודם כל לנתח את המקרה, איך עושים דברים בלי תאום של משרד הקליטה.
מרינה סולודקין: השר בנימין בן אליעזר אם הוא תומך בכל מה שקורה במשרדו, אפילו שזה כאילו קרה בסתר, בחשאי, בשקט - - -
אברהם מונל: לא בשקט, במשך שנה פורסם, מי שיגיש עד סוף ספטמבר, הוא פטור מבחינה.
אברהם מונל: פרסמנו בעיתונות באתר, בכל מקום.
מרינה סולודקין: מצויין לא בשפות.
מרינה סולודקין: בטח שאתם מפרסמים, אבל במקומות שאנחנו לא קוראים.
מרינה סולודקין: אם הוא יתמוך בהסתייגויות האלה, אני מבקשת מהשר בנימין בן אליעזר להתפטר בגלל שהוא חוסם את העלייה של האנשים המשכילים, מהנדסי בניין שהמדינה זקוקה מכל המדינות שבעולם.
מרינה סולודקין: אני שוב מדגישה ממי שעושה את זה בכוונה לחסום את העלייה מברית המועצות, שאתם לא חוסמים.
מרינה סולודקין: אנחנו כולנו כאן וכולם בתפקידים.
מרינה סולודקין: אתם חוסמים עלייה מצרפת וארצות הברית, ולזה אנחנו לא נאפשר לכם.
אברהם מונל: את יודעת מה המשמעות של אותו רשיון?
קלאודיה כץ: רק להוסיף נתון על מה שאתה אמרת כי גם זה נתון לא נכון.
קלאודיה כץ: 30% מהמהנדסים, הם מהנדסי בניין שהגיעו ארצה.
קלאודיה כץ: אז אתה בחרת נושא אחד, אבל נושא אחד שפגע ב-30%.
אברהם מונל: 30% מהנדסי בניין, ולא מהנדסים קונסטרקטורים.
קלאודיה כץ: אני מהנדסת בניין, ואני יודעת על מה אני מדברת.
קלאודיה כץ: מן הסתם אני גם עוסקת באגף תעסוקה, ואני גם יודעת את הנתונים, אני אמסור בדיוק את הנתונים.
קלאודיה כץ: 30% החל משנות ה-90 שהגיעו ארצה אינם מהנדסי בניין.
קלאודיה כץ: המאסה העיקרית הם מהנדסי בניין.
קלאודיה כץ: 2.