GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: הרגישות באה לידי ביטוי בכך שאם כל אחד יחשוב שזה בנו, דודו, בן דודו, אמא שלו, סבתא שלו שנמצאת שם והוא צריך להביא אותה לארץ.
אליהו ישי: באותו רגש.
אליהו ישי: אז נכון שאתה לא יכול להביא כרגע, בהחלטת הממשלה, את כולם.
אליהו ישי: אני מקווה שהממשלה תאשר את המלצתי, שכולם יבואו, לפחות בסבב אחד, או שניים, או שלושה, ובתוך שנה כולם פה, הלוואי במבצע, כמו שהיה מבצע שלמה.
אליהו ישי: היה ראוי לעשות את זה.
אליהו ישי: במידה ואני לא אצליח להעביר את זה בממשלה ואני אעביר החלטה חלקית, אבל לפחות החלטה שמאשרת להביא את כולם לפה.
אליהו ישי: עד אז אני מנחה את עובדי המשרד, אני מאוד מבקש, מקרים כאלה רגישים לאשר באופן מיידי.
אליהו ישי: אם יש לכם בעיה, להביא את זה אליי, להביא לאישור שלי, אני אוטומטית אאשר.
אליהו ישי: אני אומר לכם מראש.
יואל חסון: שמענו את עמדת השר.
יואל חסון: אני חושב שהיא עמדה מאוד חשובה.
יואל חסון: אני רוצה להתנצל מראש בפני מי שהגיע ולא יכול היה להביע את עמדתו.
יואל חסון: מדובר בדיון מעקב ובאמת דיברנו על הנושא הזה אין ספור.
יואל חסון: אני רוצה להודות לך, מבקר המדינה, על העבודה שעשית, שמהווה עבורנו כלי משמעותי לקידום של הדברים האלה.
יואל חסון: אני מודה גם לנשיא שמגר על הפעילות הציבורית החשובה בעניין הזה, גם לדברי השר שהגיע, וגם לדברי חברי הכנסת שמובילים את זה, כל הזמן, שלמה מולה, אורי אריאל, מיכאלי ואחרים.
יואל חסון: לגברתי היושבת ראש, שאנחנו עובדים על זה יחד עם ועדת הקליטה.
יואל חסון: אנחנו לא נחזור על מה שסיכמנו בפעם הקודמת.
יואל חסון: מה שסוכם, צריך להתקיים.
יואל חסון: החלטת הוועדה לביקורת המדינה שהיתה בפעם הקודמת היא ההחלה שתקפה גם לעכשיו שצריך לבצע אותה.
יואל חסון: זו החלטה של ועדה לביקורת המדינה.
יואל חסון: אדוני השר, כמובן שהוועדה גם רשמה את כל הדברים שנאמרו על ידך, כדברים לביצוע, שאתה הולך לבצע ולעשות.
יואל חסון: אלה דברים חשובים שנאמרו.
יואל חסון: אני רוצה להוסיף משהו, ואתה שמעת את זה בעצמך, אני מבקש ממך, אדוני השר, להיכנס לעובי הקורה בהתנהלות הבירוקרטית בתוך המשרד שלך בהקשר הזה, לעשות שם בדיקה, יש יותר מדי טענות לגבי המגע בין האנשים, המשפחות לבין המערכת הביורוקרטית של המשרד שלך.
יואל חסון: אני בטוח שזה לא על פי רוח השר, ואני בטוח שאתה היית רוצה שהדברים יתנהלו אחרת.
יואל חסון: אני חושב שאתה צריך להיכנס לעובי הקורה, בנוסף לכל הדברים האחרים שאתה אמרת.
יואל חסון: הדברים שאמרת הם תוכנית פעולה.
יואל חסון: בחודשיים הקרובים הוועדה לביקורת המדינה מצפה שהצעת מחליטים תגיע לדיון בממשלה.
יואל חסון: במידה שזה לא יקרה, במידה והממשלה תקבל החלטה כזאת או אחרת שלא תפתור את הבעיה הזאת, אני אמרתי בוועדה הקודמת ואני אומר את זה גם עכשיו, גם בהתייעצות עם חברי מבקר המדינה וכל מי שהתייעצתי בנושא הזה, כולל יושבת ראש הוועדה; הוועדה לביקורת המדינה, על פי סמכותה, במידה שהדבר הזה לא ייפתר, תשקול ברצינות הקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא הזה.
יואל חסון: אני לא רוצה להגיע למקום הזה, אני חושב שזה כלי שאנחנו משתמשים בו באמת רק כשאין ברירה, אבל אני אומר לכולכם, זה או שתוך חודשיים עלינו על דרך המלך והנושא הזה נפתר ואנחנו מביאים את האנשים האלה לפה, או שהכנסת תיקח לידיה ותשתמש בסמכויותיה על פי החוק – הוועדה לביקורת המדינה – ואנחנו נקים ועדת חקירה ממלכתית שתטפל בנושא הזה והיא תקבע האם כשלו.
יואל חסון: אף אחד מאתנו, שגדל על העיקרון והחזון הציוני, לא העלה בדעתו שאי פעם ממשלה בישראל תשקול העלאת יהודים על פי תקציב.
יואל חסון: אם יש תקציב או אין תקציב.
יואל חסון: אני לא מכיר שאי פעם הדבר הזה היה, לגבי איזה שהיא עלייה, מאז הקמת המדינה, ובוודאי לפני הקמת המדינה, שוודאי אז המשאבים היו הרבה יותר מצומצמים.
יואל חסון: ולעולם לא היה שיקול כלכלי בהבאת יהודים לארץ ישראל.
יואל חסון: זה דבר שמעלה חששות, ואמרו פה, קשים מאד, לגבי מניעים גזעניים או אחרים, כי כל הנושא של ההלכה, שפעם היה בעיה, הוא כבר לא בעיה.
יואל חסון: לכן כשהיום מתמחרים את עלות העלייה, זה דבר שלא היה ואני גם לא מכיר אותו בכל נושא של עלייה אחרת מאיזה שהיא מדינה אחרת.
יואל חסון: ולכן אני אומר לכם: יש לממשלה חודשיים להעלות את העניין הזה על דרך המלך.
יואל חסון: ולא, הכנסת תיקח את סמכויותיה ותקבל את ההחלטה על הקמת ועדת חקירה ממלכתית.
יואל חסון: אני מקווה מאוד שבחודשיים האלה ובמושב הבא נכנס דיון שיברך על המוגמר.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, מכיוון ששר הפנים הקודם במפורש התנגד להעלאתם, אני לא רוצה שמכיוון ששר הפנים הנוכחי סוף סוף כבר מנסה לתקן את המצב, שהממשלה לא תשים לזה מקלות בגלגלים.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני מבקש בסיכום הדברים שלך, אני הייתי מציע את הסיכום שהעברתי לך, שזה יהיה הסיכום של הוועדה.
יואל חסון: כן, זה מה שהיה בפעם הקודמת.
שלמה מולה: דבר שני, אני מציע לדיון הבא, במידה שהבעיה לא תיפתר, אני מבקש שאדוני היושב ראש על פי סמכותו יזמן את ראש הממשלה, למה הנושא הזה לא בא לקיצו.
שלמה מולה: אני אגיד לך מה אני חושש.
שלמה מולה: אין לי בעיה שאנחנו נתקדם בכיוון של הקמת ועדת חקירה ממלכתית.
שלמה מולה: ועדת חקירה ממלכתית, מבחינתנו, צריך להיות כלי אחרון, כי מדובר בבני אדם, באנשים שחיים במצבים קשים, ועד שוועדת חקירה ממלכתית תקיים דיון, אנשים ימשיכו לסבול.
שלמה מולה: לכן אני רוצה שנקצר את הסבל.
שלמה מולה: לכן אני רוצה שאנחנו נעזור לשר ואני מאוד שמחתי לשמוע שהוא בא ואומר, אני שולח עכשיו את הפקידים לבדוק את 8,700.
שלמה מולה: יכול להיות שזו אולי הדרך הנכונה, אבל אני מציע שבפעם הבאה ראש הממשלה יזומן.
יואל חסון: מאה אחוז.
יואל חסון: השר אמר שהוא התבסס על המבקר.
אליהו ישי: זה מאוד עזר לי, אבל למען הגילוי הנאות, צריך לזכור היטב:
אליהו ישי: אם תהיה ועדת חקירה ממלכתית, אני בעד, מי שייתפס בחלק גדול מהתקופה אשם זו דווקא ממשלת קדימה, ששר הפנים הקודם התנגד לאורך כל הדרך.
אליהו ישי: שלוש שנים נאבקתי, נלחמתי ולצערי לא הצלחתי.
אליהו ישי: איך שבאתי למשרד הפנים החזרתי עטרה ליושנה.
אליהו ישי: דבר ראשון שעשיתי במשרד, נפגשתי עם הרב ולדמן והרב פייט וישבנו וטיכסו עצה וקידמנו את העלייה מאתיופיה.
אליהו ישי: לכן המטרה היא אחת, להביא את כולם.
אליהו ישי: הנכון הוא להביא את כולם בסיבוב אחד ולמנוע הרבה עוגמת נפש.
אורי אריאל: אני רוצה לבקש משני יושבי הראש לפנות בכתב לראש הממשלה, לא צריך לחכות חודשיים לתשובתו, ולבקש תשובה בימים הקרובים.
יואל חסון: ברור.
יואל חסון: אני מודה לכולכם.
ליה שמטוב: הנושא שאנחנו נדון היום זה חשד לפגיעה בקשישים עולים נזקקים בעיר נצרת עלית.
ליה שמטוב: הדיון הזה נקבע על רקע הפרסומים שבהם צוטט ראש העיר נצרת עלית, 'שמתי לעצמי להוביל את העיר מבחינת חינוך ולא מבחינת רווחה', ובנוסף לזה הפניות שהוועדה קיבלה מקשישים בעיר, ואני גם אקרא אחת מהפניות האלה.
ליה שמטוב: אני רוצה להבהיר שלוועדה יש סמכות לקבוע את הדיונים מהיום למחר וראש העיר התקשר למנהלת הוועדה ואמר שהוא רוצה להגיע לוועדה באופן אישי והוא ביקש שאנחנו נדחה את המועד.
ליה שמטוב: נענינו לבקשתו, דחינו את מועד הוועדה וביום שישי אני פותחת עיתון ואני רואה, 'פניתי ליושב ראש הכנסת וביקשתי לבטל את הישיבה'.
ליה שמטוב: אני רוצה להבהיר פה שבחיים עוד לא קרה שיושב ראש הכנסת מבטל או מבקש לדחות ישיבה, וגם פניתי ללשכה של יושב ראש הכנסת, לא היתה כלל פנייה מראש העיר נצרת עלית, אז בדברים האלה של ראש העיר אין אמת וחבל שזה נכתב בעיתונות מקומית ותושבי העיר קוראים את זה.
ליה שמטוב: לענייננו; בדיון שאנחנו מקיימים היום נבקש לשמוע וללמוד את נושא הטיפול בקשישים עולים בפרט וטיפול בקשישים בכלל, תהליך הטיפול בהם, שיבוץ בבתי אבות, בנופשונים, מה קורה איתם במרכזי היום לקשיש, נבקש ללמוד את מסגרת האחריות של משרד הרווחה.
ליה שמטוב: אנחנו גם נלמד עם איזה בעיות אולי ניאלץ את הרשות להתמודד ואת כל זה הוועדה מבקשת ללמוד דרך העיר נצרת עלית.
ליה שמטוב: ולמה נצרת עלית?
ליה שמטוב: קודם כל זה סמל לקליטת עלייה ובכלל נלמד על המצב ברשויות אחרות תוך כדי הדיון הזה.
ליה שמטוב: כיוון שאין זמן רב, אני אבקש מראש העיר נצרת עלית, קודם כל לשמוע מה קרה, אם אכן הוחלט לקצץ בתקציב הרווחה, מה הוא הסכום שקיצצו וגם להסביר לוועדה את תהליך קבלת ההחלטות שנעשה ומה השיקולים מאחורי המהלך הזה.
שמעון גפסו: קודם כל בוקר טוב לכל הנוכחים.
שמעון גפסו: אני לא מכיר את כולם, אבל את חלקכם כמובן.
שמעון גפסו: לפני שאני אפתח את דבריי אני רוצה להתייחס למה שהקריאה גב' שמטוב מהעיתון.
שמעון גפסו: נכון, קיבלתי זימון מהיום למחר, פניתי ליועץ הבכיר של יושב ראש הכנסת, מר זאב בולינסקי, שהוא גם חבר שלי, ושאלתי לעצתו והוא אמר לי שאני לא חייב להגיע ואני כן רציתי להגיע, היתה לי שיחה טובה עם הגב' דנה גורדון, אני חושב, ואמרתי שאני אשמח להגיע להציג את עמדתי, בשביל זה אני פה ואני חושב שאין   אדם שיכול להציג את עמדת נצרת עלית יותר טוב ממני וזו הסיבה שאני פה.
שמעון גפסו: ראשית אני רוצה לומר, אם בפרסומים עסקינן, אז על כינוס הוועדה ועל משפט השדה לכאורה שאני מוזמן אליו פה, פורסמו בכל העיתונים, במיוחד בשפה הרוסית.
שמעון גפסו: הגב' ליה שמטוב, יושבת ראש הוועדה, אני חייב לציין, היא תושבת נצרת עלית, היא סגנית ראש עיר לשעבר, והיא פעלה בכל המרץ במהלך הקמפיין האחרון, על מנת שאני לא אבחר, כולל השמצות כאלה ואחרות מעל גבי העיתונות.
שמעון גפסו: אני לא יודע ולא מכיר את הדין פה, אבל אני חושב ש---
ליה שמטוב: האנשים שהגיעו ממשרד הרווחה ומכל המקומות ועמדו בפקק, מעניין אותם מה קורה היום בתקציב של העירייה.
ליה שמטוב: אתה נבחרת.
שמעון גפסו: אני יודע, תודה שאמרת לי.
שמעון גפסו: תודה רבה שאת ככה מסמנת לי עם היד.
שמעון גפסו: אני יודע שנבחרתי, אני נבחרתי בזכותי.
ליה שמטוב: אז אני מאוד מבקשת, התקציב שעבר בעיריית---
שמעון גפסו: גברתי, אם את רוצה לדבר בשמי, אני אקום ואלך.
ליה שמטוב: לא, אל תדבר עליי.
ליה שמטוב: תדבר על הנושא, בבקשה.
שמעון גפסו: אני אדבר על מה שאני רוצה.
שמעון גפסו: אני רוצה שאנשים יידעו שאת מנצלת את הוועדה הזאת בשביל לקדם אינטרסים פרטיים שלך.
שמעון גפסו: זה חשוב.
ליה שמטוב: קודם כל, זה חשוב באמת ל---
שמעון גפסו: אני אומר שאת מקדמת ואם היתה לך קצת יותר אתיקה, מה שאין לך, לצערי הרב, היית אומרת 'אני פסולה מלשמש כיושב ראש הוועדה בגלל שכל תקופת הקמפיין עמדתי ברחובות בנצרת עלית וביקשתי שלא יצביעו עבור שמעון גפסו', וקוראת לממלא מקומך.
ליה שמטוב: אם אתה עכשיו לא תתייחס לעניין, אני אבקש מהסדרנים שיוציאו אותך.
שמעון גפסו: אני לא צריך סדרנים, אני יכול ללכת בעצמי.
ליה שמטוב: אתה באת לפה להתייחס לעניין.
שמעון גפסו: אני באתי להתייחס לעניין, אבל, גברתי, את הצגת את העיתון ואני חושב שמחובתי להתייחס.
ליה שמטוב: בסדר, אתה מצוטט, אז מה אני יכולה לעשות?
שמעון גפסו: בסדר, גם אני יכול להביא ככה עיתונים, במיוחד רוסית---
ליה שמטוב: ואתה לא דובר אמת.
שמעון גפסו: אני דובר רק אמת, זה ההבדל בינינו, ואני חושב שעכשיו, כשאנשים יודעים מה היה הסטטוס שלך בבחירות הקודמות, מן הראוי שישמעו את הדברים.
שמעון גפסו: נכון, אני ראש עיר חדש, 14 חודשים בתפקיד, אבל בעבר שימשתי חבר מועצה שנים רבות.
שמעון גפסו: בין היתר שימשתי כיושב ראש האופוזיציה, בתקופה שגב' ליה שמטוב היתה סגנית ראש עיר, בתקופתו של מר מנחם אריאב.
שמעון גפסו: אני מכיר היטב את האוכלוסייה בנצרת עלית, מכיר היטב את המורכבות שבה.
שמעון גפסו: נצרת עלית היא העיר שקלטה במדינת ישראל הכי הרבה עולים, 48% מהאוכלוסייה בנצרת עלית הם עולים משנת 90', 95% מהעולים הם עולים מברית המועצות ואנחנו, עיריית נצרת עלית, נותנים לעולים את כל מה שנדרש, אפילו מעבר למה שנדרש,  ובעוד כמה דקות יגיעו גם אנשי מקצוע לפה ותוכלו לקבל פירוט על מה שהם מקבלים.
שמעון גפסו: יחד עם זה, לכל מיני אנשים באזור, נצרת עלית מסמלת עיר שהשירותים בתחום הרווחה שניתנים הם שירותים מאוד מיוחדים וטובים, לכן אנשים שמחוץ לנצרת עלית באים, בגיל 80-90, הופכים להיות תושבי נצרת עלית ונהנים מסל שירותים בתחום הרווחה שהוא סל שירותים מצוין.
שמעון גפסו: אני חושב שאנחנו צריכים כמובן לטפל בכל הקשישים שהם תושבי נצרת עלית, אבל אנחנו לא צריכים לייבא קשישים ממקומות אחרים, ואני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.
שמעון גפסו: אני רוצה שתבינו, ההורים שלי הם בני 83, שניהם, תתפלאו לשמוע, גרים בנצרת עלית, הם ברוך ה' לא נזקקים לשום שירותי רווחה, הם לא מקבלים, אבל כל תושב קשיש בנצרת עלית מקבל את כל הנדרש במסגרת הרווחה.
שמעון גפסו: הקיצוץ שנעשה בעקבות הקיצוץ במענקי האיזון הוא לא בהכרח קיצוץ ממה שכל קשיש צריך לקבל.
שמעון גפסו: אנחנו מדברים על קיצוצים במסגרת האקסטרות.
שמעון גפסו: בנצרת עלית יש הרבה מאוד אקסטרות וכשמישהו טען באחד העיתונים ברוסית, הרי גם לי מתרגמים, שלבן אדם אין אפשרות, בגלל שהוא לא מקבל טיפול, ללכת להתקלח, אז אני רוצה לומר בצורה מאוד מפורשת שכל אדם שלא מסוגל להתקלח בעצמו זכאי, על פי חוק ביטוח לאומי, לקבל סיוע בתחום הזה, וכך עשינו.
שמעון גפסו: אני חושב שהזימון לוועדה בהתראה של כמה שעות הוא לא זימון תקין בעיניי ולנסות לעבור את זה לפני ההצבעה על התקציב בנצרת עלית, יש פה יותר מניסיון לשבש את ההתנהלות התקינה של העירייה.
שמעון גפסו: כמו שאני מוזמן לכל ועדה, אני מגיע לפה בשמחה, ואני נהנה ומתכבד, נהנה להציג את עמדת עיריית נצרת עלית ואני חושב שאני עושה את זה על הצד הטוב ביותר, כמובן, אם אוזמן היום, בעוד חודש, בעוד שנה, אגיע ואומר את עמדתי, העמדה שלי היא ברורה, אנחנו לא פוגעים באוכלוסיית הקשישים בנצרת עלית, יחד עם זה, אנחנו לא מעודדים הבאת קשישים לצורך הזדקנות בנצרת עלית.
שמעון גפסו: זאת אומרת, אם יש קשישים שגרים ביישובים אחרים, אנחנו לא נביא אותם לנצרת עלית לקבל את השירותים ולממן באמצעות הכלי הזה את השירותים שאותם אזרחים שלא הזדקנו בנצרת עלית ראויים להם.
שמעון גפסו: כמובן כל שאלה מקצועית תקבל את התשובה.
ליה שמטוב: גב' מרים בר גיורא, ממשרד הרווחה.
ליה שמטוב: תסבירי לנו קודם כל מה מגיע לקשיש, באיזה מצב מגיעה לו הזכות להיות בבית אבות, ממה מתחילים בכלל ולהתייחס לגבי עיריית נצרת עלית ובתי האבות, נופשונים וכולי.
מרים בר גיורא: אני אתן סקירה קצרה.
מרים בר גיורא: בשירות לזקן במשרד הרווחה מדי שנה אנחנו מקצים תקציבים בתחומים שונים על פי קריטריונים שהם ברורים ושקופים ומביאים בחשבון את מספר הזקנים ברשויות המקומיות השונות.
מרים בר גיורא: יש לנו סעיף תקציבי אחד שהוא החזקת זקנים במעונות ויש לנו מספר סעיפים תקציביים שמתייחסים לזקנים שנשארים בקהילה בבית, זה נופשונים, זה מרכזי יום, קהילות תומכות, טיפול בזקן בקהילה ומועדונים ועוד סעיפים נוספים.
מרים בר גיורא: היום יותר ויותר זקנים מעדיפים להישאר בבית ויש הרבה מאוד שירותים קהילתיים שאנחנו מפתחים, בשיתוף פעולה עם גופים אחרים, כמו המוסד לביטוח לאומי, קרן סיעוד, הג'וינט, אש"ל, ועידת התביעות וכדומה.
מרים בר גיורא: אני יכולה להגיד אפילו שרוב כספי הפיתוח הם לא כספים שלנו, של משרד הרווחה, אבל אנחנו נותנים ואנחנו משפיעים, על פי הצרכים, על פי הנתונים שיש לנו, מבחינת איפה צריך לפתח.
מרים בר גיורא: ההנחיות שלנו איך להפנות, את מי להפנות, למי מגיע מה, הן הוראות תע"ס, שזה תקנון עבודה סוציאלית שיוצא בחתימה של המנהל הכללי של המשרד.
מרים בר גיורא: אלה הוראות מקצועיות שמכוונות לעובדים הסוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים ולגופים האחרים שאנחנו עובדים איתם.
מרים בר גיורא: בגדול אני יכולה להגיד שהמשרד שלנו משלם 75% מול 25% שהרשות המקומית צריכה לשלם מתקציבה, שזה מענקי איזון, ארנונה וכדומה, כספים שיש לה, לגבי כל השירותים, לרבות השכר של עובדי הרווחה, העובדים הסוציאליים ברווחה.
מרים בר גיורא: זה ממש על קצה המזלג.
מרים בר גיורא: אנחנו משאירים לשיקול דעת של הרשות המקומית, כלומר מחלקת הרווחה, העובדים הסוציאליים ברשות המקומית, וזה מופיע בהוראות תקנון עבודה סוציאלית (תע"ס) לבחון מי זקוק לבית אבות, מי רוצה וצריך ללכת לבית אבות.
מרים בר גיורא: מאחר ויש באמת כל כך הרבה שירותים קהילתיים מפותחים, לרבות חוק ביטוח סיעוד, היום פחות אנשים רוצים ללכת לבתי אבות וזה בסדר גמור, אנחנו רואים את זה גם בתקציבים שלנו; בעבר התקציבים היו הרבה יותר גדולים, היום התקציבים יותר נמוכים בנושא המוסדי, ולעומת זאת התקציבים הקהילתיים הולכים ועולים.
מרים בר גיורא: לגבי נצרת עלית; נצרת עלית היא עיר שיש בה הרבה מאוד זקנים.
מרים בר גיורא: אחוז הזקנים בנצרת עלית הוא כ-20%, כשהממוצע בארץ הוא 10%.
מרים בר גיורא: יש גם הרבה מאוד זקנים עולים ונצרת עלית מדי שנה בשנה מקבלת, כמו כל רשות אחרת, הקצאה תקציבית בהתאם לקריטריונים שאמרתי שהם ברורים ושקופים.
מרים בר גיורא: מדי שנה בשנה, עד השנה, נצרת עלית פנתה אלינו בבקשה לתוספת תקציבית בתחומים השונים, בעיקר בשירותים קהילתיים, מאחר והיתה מודעות מאוד גדולה לצרכים של הזקנים.
מרים בר גיורא: אני עוד פעם אומרת, הושקעו הרבה מאוד כספים, וגם עכשיו אושר עוד תקציב, שעוד לא יצא לפועל, לשדרג אחד ממרכזי היום שמופיעים ופועלים בנצרת עלית.
מרים בר גיורא: פעם ראשונה פנו גם למנהל הכללי של המשרד, שעירב אותי וביקש את תגובתי והמעורבות שלי בנושא הזה.
מרים בר גיורא: נפגשתי גם עם סגן ראש העיר, וזו פעם ראשונה, בוודאי בנצרת עלית אף פעם זה לא קרה לי, ההיפך, כל שנה ושנה באו אליי למשרד וביקשו תוספות תקציביות, וכמעט אין דבר כזה ברשויות אחרות, בוודאי לא בצורה הזאת, שאמרו 'אנחנו לא רוצים לשלם עבור זקנים שכבר נהנים מהשירותים'.
מרים בר גיורא: יש לי מכתב שנכתב למנהל הכללי של המשרד, שנשלח לפני מספר ימים שחתום עליו ממלא מקום ראש העירייה, מר עדי ברקו, ומנהלת מחלקת הרווחה, שכותבים שיש היום בסידור מוסדי בנצרת עלית ומחוץ לנצרת עלית כ-135 זקנים והם רוצים להפסיק לשלם את חלקם עבור הזקנים.
מרים בר גיורא: אני רוצה להגיד, עוד לא קרה לי דבר כזה, בצורה הזאת.
מרים בר גיורא: אלה זקנים שהופנו על ידי העובדים הסוציאליים במחלקה לשירותים חברתיים.
מרים בר גיורא: אנחנו, עוד פעם, לא מתערבים, אנחנו נותנים את חלקנו, אנחנו סומכים על העובדים האלה, אלה עובדים מיומנים, יש שם יחידה שמטפלת בזקנים, יחידה מאוד טובה שמטפלת בזקנים, לרבות נושאים שונים של התעללות בזקנים ודברים אחרים, ועוד לא קרה דבר כזה.
מרים בר גיורא: אני מוכרחה להגיד שהיתה לי שיחה מאוד לא נעימה עם סגן ראש העיר, ואמרתי לו 'אני לא מבינה למה אתם פוגעים בזקנים', אז הוא אמר 'יש לנו קיצוצים תקציביים', אמרתי 'אז למה בחוליה החלשה הזאת?
מרים בר גיורא: למה דווקא בזקנים?
מרים בר גיורא: הזקנים האלה הופנו על ידיכם'.
מרים בר גיורא: יש קיצוצים?
מרים בר גיורא: אפשר לחשוב איך לעשות את זה, אבל לא לפגוע במי שכבר נמצא בבתי אבות.
מרים בר גיורא: מעבר לזה, דובר גם על לא להשתמש במרכזי יום שקיימים ונופשון, שהוא חצי ריק, ואני הסברתי ואמרתי ששימוש בשירותים קהילתיים מקטין יציאה למעונות וזה בסדר.
מרים בר גיורא: זאת אומרת, אנחנו לא בעד שאנשים ייכנסו למעונות, אבל מי שנמצא במעון אלה אנשים שלא יכלו להישאר בבית ולכן הם יצאו למעונות.
מרים בר גיורא: זה מה שאני יודעת וזה מה שיש לי להגיד בנושא הזה, כרגע.
מרים בר גיורא: אני רוצה להגיד עוד פעם, המשרד הוא משרד שמסייע ועוזר, אבל חוק שירותי הסעד מחייב את הרשות המקומית והיא אחראית על התושבים שלה וחוק ההשתייכות מגדיר בדיוק מי הוא תושב העיר.
מרים בר גיורא: אני לא יודעת למה הפגיעה היא דווקא באוכלוסייה הזקנה, ואוכלוסייה זקנה שכבר נמצאת בסידור מוסדי, מאחר ולא יכלה להסתייע בשירותים קהילתיים.
ליה שמטוב: תודה רבה לך, גב' מרים בר גיורא.
ליה שמטוב: ראש העיר לא התייחס לשאלה ששאלתי, קודם כל על הקיצוץ בתקציב, בסעיף הרווחה, ועל איזה סכום מדובר.
שמעון גפסו: הקיצוץ בכלל בתקציבי הרווחה כולו הוא קצת פחות מ-5 מיליון שקל, 4.8 לדעתי.
שמעון גפסו: זה סכום הקיצוץ הכולל בכל תחום הרווחה.
שמעון גפסו: לדבריה של גב' מרים בר גיורא אני אומר, היות ונצרת עלית כרגע מנהלת משא ומתן מול המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה בנושא של טיפול נקודתי, ואחד הדברים שאנחנו ביקשנו, כחלק מהנושא של הטיפול הנקודתי לנצרת עלית, בגלל אותן בעיות שמניתם קודם, ובאמת אחוז האוכלוסייה הקשישה הוא פי שתיים מהממוצע הארצי, ואת אמרת בעצמך, ולדעתי, גם על פי הנתונים שיש לי מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אנחנו העיר שיש בה אחוז הקשישים הגדול ביותר, ואנחנו ביקשנו פטור ממאטצ'ינג או הקטנת מאטצ'ינג, וכמובן נשמח לקבל תקציבים נוספים.
שמעון גפסו: במעט שאני מבין בתחום הרווחה ועוד מספר דקות יגיע מר עדי ברקו, שהוא חתום על המכתב והוא גם מחזיק תיק הרווחה, אני רוצה לומר שאני מחלק את זה בצורה פשוטה, מה שאנחנו חייבים לתת, ואת זה, גב' בר גיורא, כמובן שאנחנו נותנים, ואת הסכום של האקסטרה, שאנחנו נותנים בחלקו, ובחלקו אנחנו בודקים, אם יתאפשר לנו להגדיל את התקציב, נעשה את זה, אבל כל מה שמחייב אותנו החוק, כמובן שאנחנו פועלים במסגרת החוק.
שמעון גפסו: אני חושב שעיריית נצרת עלית מתברכת באגף רווחה מעולה עם 80 עובדים.
שמעון גפסו: יחסית ל-50,000 תושבים, יש לי נתונים פה של רשויות אחרות, אני מסתכל ומצבנו מבחינת השקעה ברווחה הוא מהגבוהים ביותר במדינת ישראל.
שמעון גפסו: וזה בסדר, כי גם האוכלוסייה שלנו דורשת.
שמעון גפסו: אם אנחנו מדברים על אוכלוסייה של 50,000 תושבים עם מעל 15,400 תיקי רווחה ב-2008, אז כמובן הדברים האלה דרושים.
שמעון גפסו: אבל אני רוצה לומר, שוב, שכל מה שהחוק מחייב אותנו, אנחנו כמובן נותנים, וגם באקסטרה אנחנו נותנים חלק, כמובן החלק הקטן.
שמעון גפסו: אנחנו, למשל, פתחנו מחלקה חדשה במסגרת הרווחה שפונה לאוכלוסייה הקשישה ובעצם אומרת להם מה הם זכאים לקבל, מה שלא היה עד עכשיו.
שמעון גפסו: ואני רוצה לומר, אמנם אנחנו בוועדה לקליטת עלייה, אבל הפגיעה היא לא רק בעולים, או רק בוותיקים---
ליה שמטוב: אני ציינתי את זה בהתחלה.
שמעון גפסו: בסדר, מותר לציין את זה עוד פעם.
שמעון גפסו: לא עושים סלקציה בין אוכלוסיית האנשים המבוגרים, מבחינתי כולם שווים.
ליה שמטוב: כולם באמת שווים, אבל זו ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ורוב הקשישים הנזקקים הם עולים חדשים.
שמעון גפסו: אני גם רוצה לומר שמעבר לזה, יש לנו אגף קליטה שמייצר כל מיני פעילויות וכל מיני---
ליה שמטוב: טוב, בסדר, הבנתי.
שמעון גפסו: ---שמיועד לסייע לאוכלוסייה הזו גם בשעות הפנאי.
ליה שמטוב: אם זה כל כך טוב ועובדים לפי החוק ומשלמים עבור השהות של הקשישים בבית אבות את ה-25%, מה שהרשות צריכה לשלם, ובמקומות מחוץ לעיר, שתושבי נצרת עלית הם או בחרו בעצמם או נניח לא היה מקום בבית אבות והיום נמצאים במקומות אחרים---
שמעון גפסו: יש מקום בבתי אבות.
ליה שמטוב: יש היום אולי.
ליה שמטוב: אני אספר לך סיפור.
ליה שמטוב: כשהייתי סגנית ראש העיר, אתה הזכרת, פנתה אליי מישהי שאמא שלה קיבלה זכאות לבית אבות והיא הגיעה לעובדת סוציאלית, העובדת הסוציאלית אמרה 'לצערנו אין לנו מקום  אצלנו בבית האבות, בבקשה הנה רשימה, את יכולה לבחור איזה בית אבות את רוצה'.
ליה שמטוב: היא בחרה קיבוץ גבת, הגיעה אליי ואמרה, 'תשמעי, בכל זאת לי יהיה יותר קל לבקר את אמא בבית אבות שלנו, תעשי משהו'.
ליה שמטוב: אני בדקתי, באמת לא היה מקום בבית אבות ומה אני כן הבטחתי לה?
ליה שמטוב: אמרתי 'כשיתפנה מקום, אנחנו נעשה הכל כדי להעביר את אמא שלך לבית אבות בנצרת עלית'.
ליה שמטוב: אחרי ארבעה חודשים או חצי שנה, כשצלצלתי לאישה הזו ואמרתי שיש אפשרות להעביר את אמא שלך לבית אבות, היא אמרה 'תשמעי, אמא שלי כבר התרגלה שם, יש לה את המטפלות שהתרגלה, חברות', אז היא נאלצה להיות מחוץ לעיר, לא שהיא רצתה, אבל היא תושבת העיר וכשלא היתה חולה היא שילמה את כל המסים וכל מה שדרשו, ועיריית נצרת עלית חייבת גם לטפל בה ולתת לה את הטיפול ולשלם את הסכומים שהיא חייבת לשלם.
שמעון גפסו: הסיטואציה היום היא סיטואציה שונה.
שמעון גפסו: הסיטואציה, שחלק גדול מהקשישים שעוברים לבתי אבות, במיוחד במרכז, עוברים בגלל שהילדים שלהם, הרי רוב המשפחות עלו---
ליה שמטוב: אז מה?
שמעון גפסו: תני לי רק לסיים.
ליה שמטוב: לא, אני כבר הבנתי מה שאתה רוצה וכולם פה הבינו.
שמעון גפסו: אני לא חושב שכולם הבינו, אבל אם את יודעת על מה אני חושב, אז אולי הנוכחות שלי פה מיותרת.
שמעון גפסו: אני אומר שחלק גדול מהילדים של אותן משפחות עזבו למרכז והם העדיפו למשוך את ההורים למרכז ואז ההורים נתנו העדפה, מה שנוצר הוא שיש מקומות פנויים בבתי אבות של נצרת עלית ואני חושב שקודם כל אנחנו צריכים להציע את המקומות בבתי האבות---
קריאה: ממש לא, מה זאת אומרת?
שמעון גפסו: דבר נוסף, עיריית נצרת עלית מקצה, במסגרת אותה אוכלוסייה חלשה, 17 מיליון שקלים של הנחות בארנונה, שזה סכום גדול מאוד ל-95 מיליון שקלים שנצרת עלית גובה בכלל הארנונה, הביתית והתעשייתית.
שמעון גפסו: 17 מיליון שקלים מוגשות---
ליה שמטוב: בסדר, זו הנחה שמגיעה לכל אחד לפי החוק.
שמעון גפסו: אני לא אמרתי שזה לא מגיע, אבל כשאת אמרת שזה הכסף שאנחנו מקבלים מגביית ארנונה, אז כמובן שאנחנו גובים אבל אנחנו גם נותנים לכל המבוגרים את כל ההנחות המגיעות בחוץ.
שרה זילברשטיין: עם כל הכבוד, סליחה, אלה זכויות מינימליות שראש---
ליה שמטוב: רק רגע.
שרה זילברשטיין: פשוט אי אפשר לשמוע את זה.
ליה שמטוב: אני אתן לך זכות דיבור.
ליה שמטוב: סיימת, ראש העיר?