GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל קציר: הנושא עדיין לא נבדק אצלנו בבחינה יסודית, אבל יכול להיות שיש מקום לבדוק את זה.
אייל קציר: אנחנו כן מתרכזים בעבודה בחו"ל, גם להסברת ישראל מול הזירה הבינלאומית וגם בהסתייעות ביהודים בתפוצות.
אייל קציר: אנחנו פחות מנפים את מה שקורה בארץ, אבל בהחלט שזה דבר שצריך לקחת בחשבון.
אייל קציר: אני אדאג להעביר את ההערה לשר.
דוד רותם: אני הופעתי בכנס בארצות הברית והתכוננתי לדבר.
דוד רותם: קם מישהו ושאל אותי: "על מה אתה מדבר?
דוד רותם: " והוא הוציא לי מאמר בעיתון ישראלי ואמר לי: "הנה החברים שלך, האחים שלך אומרים את זה".
אייל קציר: מה שאני יכול להגיד שאני חבר בפורום ההסברה שמוביל אותו מטה ההסברה במשרד ראש הממשלה.
אייל קציר: הדבר הזה ידוע לגורמים בממשלה.
אייל קציר: ידוע שהרבה עיתונאים זרים מתבססים על כתבות בעיתונות הישראלית.
אייל קציר: אני לא אזכיר איזו, אבל יש ממש מקומות ספציפיים שידוע שעיתונאים זרים נעזרים בהם ולוקחים את זה כאמת מוחלטת.
אייל קציר: זו עובדה מאוד מצערת ואני בוודאי לא יכול לתת לזה את התשובה.
אייל קציר: אנחנו מבחינת תופעת האנטישמיות שמנו לב שאחד הדברים הברורים, שהיום להיות אנטישמי זה לא פוליטיקל-קורקט (תקינות פוליטית).
אייל קציר: אי אפשר להיות אנטישמי.
אייל קציר: מה שכן אפשר להיות זה לבטא דעות אנטי ישראליות, אנטי פעולות שישראל מבצעת.
אייל קציר: כאשר בסופו של דבר זה מסווה לאנטישמיות.
אייל קציר: זה הדבר המרכזי שזיהינו ואותו כתבנו בדו"ח.
אייל קציר: עוד נקודה שהעלינו זו התקשורת הערבית.
אייל קציר: למרות שהיה פער בין השאיפה של מדינות ערב שישראל תמגר את שלטון החמאס בעזה, בתקשורת הערבית דווקא במדינות האלה, כמו מצריים, סעודיה והאמירויות,הדבר לא בא לידי ביטוי, אלא להיפך.
אייל קציר: ישראל הותקפה במוטיבים האנטישמיים הכי קלאסיים שיכולים להיות.
אייל קציר: הופיעו קריקטורות, וגם הבאנו דוגמה לזה בדו"ח, שמאוד דומות לקריקטורות מהתקופות החשוכות ביותר בהיסטוריה, עם כל המוטיבים של היהודי שעוקר את הלב ושופך את הדם של הפלשתיני וכולי.
אייל קציר: פשוט הייתה אנטישמיות משוללת כל רסן.
אייל קציר: זה במדינות ערב, כאשר בניגוד לכמיהה או לשאיפה של הממשלות באותן מדינות ערב המתונות, שאו שנקראות מתונות, שישראל כן תמגר את שלטון החמאס.
אייל קציר: עוד תופעה שעליה דברנו שבאה לידי ביטוי דווקא במדינות ידידותיות, כמו בריטניה, חרמות מסוגים שונים, בעיקר באקדמיה, חרמות על אנשי עסקים, על אומנים ישראלים.
אייל קציר: איומים על אומנים זרים שלא יבואו לישראל, מה שהוזכר פה קודם.
אייל קציר: מה שעלה בדיונים הפנימיים שלנו שכמה שאפשר לנסות להפריד בין היהודים לבין מדינת ישראל, אי אפשר למעשה להפריד.
אייל קציר: בעיני העולם, ובוודאי בעיני אנטישמים רבים, היהודים וישראל אחד הם.
אייל קציר: הדבר הזה מצריך מאיתנו איזשהו גיבוש של תוכנית, וזה דבר שאנחנו עושים כאשר אנחנו נעזרים ביהדות התפוצות בכל נושא ההסברה.
אייל קציר: צריך לקחת בחשבון שמלכתחילה רצינו להימנע מכך באופן רשמי על מנת לא לעורר אנטישמיות או סכנה לפגיעה ביהודים בארצות מושבם.
אייל קציר: יחד עם זאת לאור הדברים גילינו שבכל מקרה היהודים בתפוצות מואשמים בתמיכה בישראל, והאנטישמיות מופנית כלפיהם .
אייל קציר: כל הטענות שיש נגד מדינת ישראל, הם נפגעים מהן.
אייל קציר: מה שאני יכול להגיד ליושבת ראש הוועדה לגבי ההערה בנושא העולם הנוצרי – עוד כשהוקם המשרד תכננו להיעזר בהסברה בנוצרים אוהבי ישראל, בעיקר בארצות הברית, ועכשיו אנחנו הולכים לגייס בן אדם.
אייל קציר: אנחנו מקווים שגם בנושא הזה של האנטישמיות אנחנו רוצים לרכז את כל הנושא של קידום החקיקה נגד אנטישמיות במדינות העולם.
אייל קציר: אני מאוד מקווה בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת דוד רותם שגם כאן בישראל הדברים ישתנו.
אייל קציר: זה בהחלט מעודד את האנטישמיות בעולם.
דוד רותם: קודם תטפלו בבעיות הישראליות ואחר כך בבעיות העולם.
דוד רותם: אתה מבין, כאשר בישראל יכול מרצה באוניברסיטה להוציא חייל מילואים שמגיע במדים, כי הוא לא מלמד קלגסים, ואנחנו יושבים ושותקים, אז מה אנחנו רוצים מהעולם?
ליה שמטוב: תודה רבה לאייל קציר.
שמואל בן שמואל: אני ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ, איתי גם הילה שטרן שהיא עוזרת במחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ.
שמואל בן שמואל: במשרד החוץ ישנה פעילות רבתי בנושא המאבק באנטישמיות, בדה-לגיטימציה ובפעילויות אחרות, כמובן גם פעילויות הסברה וגם פעילויות לחיבור גורמים לא יהודים למאבק באנטישמיות, ובכלל בתמיכה בישראל בדגש על גורמים אוונגליסטים ואחרים מזה שנים.
שמואל בן שמואל: ויש גם גוף מוטמע במשרד החוץ שעוסק בכך.
שמואל בן שמואל: יש מחלקה בין-דתית שנמצאת תחת החטיבה שלי, יש מחלקה למאבק באנטישמיות שמובילה אותה אביבה רז שכטר, שעושה לעניות דעתי עבודה רבתי בנושא הזה, והיא ידועה לרבים וטובים כאן.
שמואל בן שמואל: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו עכשיו ולהציג את הפעילות של משרד החוץ בשיתוף פעולה עם גורמים אחרים בסוגיה הזו, שהיא לא פעילות חדשה מהיום.
שמואל בן שמואל: קודם כל אנחנו באמת מזהים מזה שנים שלושה סוגי אנטישמיות שמובילים את מה שאנו רואים כמכלול האנטישמי ומכלול הדה-לגיטימציה של ישראל: הסוג האחד, זו האנטישמיות המסורתית הידועה לכולנו שעדיין קיימת ולא צריך לזלזל בקיומה, למרות שזה נעשה לא כל כך פוליטי קורקט בחלק ממדינות העולם , לא בכולן.
שמואל בן שמואל: סוג שני של אנטישמיות, שהיא אנטישמיות הרבה יותר אגרסיבית והרבה יותר מאיימת זו האנטישמיות בעולם הערבי והמוסלמי.
שמואל בן שמואל: התוצרים של העלייה בפעילות אנטישמית נגד יהודים, ובעיקר בעקבות משברים במזרח התיכון, כמו מבצע "עופרת יצוקה" היא תוצר של אנטישמיות מוסלמית.
שמואל בן שמואל: רוב הפגיעות ביהודים במערב אירופה ב-2009, שזו אחת הסיבות לעלייה, באה מגורמים מוסלמים קיצוניים ועליית המיעוטים המוסלמים והערבים במדינות אירופה.
שמואל בן שמואל: הסוג השלישי והבעייתי הוא כמובן הסוג של שאנו קוראים לו "האנטישמיות החדשה", שבמרכזו הדה-לגיטימציה של ישראל, וגם כאן אנו מבחינים לצד ניסיון לדה-לגיטימציה של ישראל, השוואת ישראל לנאצים, השוואת ישראל לדרום אפריקה של האפרטהייד.
שמואל בן שמואל: זה דבר שמאוד תופס בעולם המערבי הליברלי.
שמואל בן שמואל: אנו מאבחנים גם פעילות מעשית שעיקרה בחרמות מסוגים שונים נגד ישראל, גם במישור הדתי כנסייתי ליברלי וגם במישור האקדמי וגם במישור הכלכלי.
שמואל בן שמואל: זה איום הולך וגדל ומשרד החוץ כבר מזמן הגדיר ומגדיר את הדה-לגיטימציה כנגד ישראל, בניגוד לביקורת חריפה כשלעצמה אבל ביקורת שאפשר לקרוא לה "לגיטימית" כסוג של אנטישמיות.
שמואל בן שמואל: כי אחת הטענות שטוענים אלה שמבקרים את ישראל ומעלים שאלות וספקות לגבי זכות קיומה של ישראל ומשווים אותה לדרום אפריקה, בטענה שאנו לא אנטישמיים, אנו מבקרים את ישראל.
שמואל בן שמואל: אנחנו מכוונים את הזרקור לכך שדה-לגיטימציה של ישראל משמעותה הפלייה לרעה של העם היהודי מול שאר עמי העולם, והפיכתו לעם היחיד שאין לו זכות למדינה משלו.
שמואל בן שמואל: זה למעשה עומד בבסיס רעיון הדה-לגיטימציה, ואנחנו מאבחנים אותה כסוג מסוכן של אנטישמיות, שגם משליך אחר כך על הפעילויות נגד הקהילות היהודיות.
שמואל בן שמואל: בהקשר הזה משרד החוץ כבר נוקט מזה שנים אמצעים גם דרך המטה בארץ וגם באמצעות הפריסה הגדולה, שאין לה למעשה שום תחליף, של נציגיו בכל רחבי העולם בסדרה שלמה של פעילויות בשיתוף פעולה עם גורמים אחרים, כולל כמובן משרד ההסברה והתפוצות.
שמואל בן שמואל: אני רוצה לתת כמה דוגמאות לפעילויות, כי כאן הוזכרה עובדת הצורך לשתף גורמים אחרים, כמו גורמים נוצרים וגורמים פרו-ישראלים אחרים בעולם בנושא המאבק באנטישמיות.
שמואל בן שמואל: קודם כל יש פה פורום גלובלי למאבק באנטישמיות שמובל על ידי משרד החוץ בשיתוף פעולה עם משרד ההסברה והתפוצות כבר מזה שנים.
שמואל בן שמואל: הוא מובל מתוך המשרד.
שמואל בן שמואל: זה הכנס החשוב ביותר למאבק באנטישמיות שקיים היום בעולם בשיתוף גורמים יהודים וגורמים לא יהודים, פלרמנטרים, נוצרים אוהבי ישראל ואישים אחרים.
שמואל בן שמואל: מה שחשוב זה אישי ציבור בעלי שם בתחומם בעולם, ולכנס הזה יש גם תוצרים של קבוצות משימה שהוקמו בעקבות הכנסים האחרונים, בעיקר בתחום של המאבק בחרמות, שזה דבר מאוד חשוב ומאבק באנטישמיות באינטרנט ובתקשורת.
שמואל בן שמואל: דברים אלה כבר קיימים בשטח.
שמואל בן שמואל: כנס חשוב נוסף שהוא תוצר של הכנס של הפורום הגלובלי זה הפורום הבין-פרלמנטרי הבינלאומי למאבק באנטישמיות.
שמואל בן שמואל: זה פורום חשוב לכשעצמו כי הוא פורום לא יהודי בעליל, אלא מורכב מחברי פרלמנט מכל רחבי העולם.
שמואל בן שמואל: היה כבר כנס אחד גדול בלונדון בפרלמנט הבריטי בחסות ממשלת בריטניה.
שמואל בן שמואל: עומד להתקיים השנה באוקטובר פורום נוסף שיתכנס בקנדה, באוטווה בחסות ממשלת קנדה, ובו נטלו חלק לפני שנה כמאה חברי פרלמנט.
שמואל בן שמואל: השנה ייטלו חלק רבים יותר.
שמואל בן שמואל: בשנה שעברה השתתפו אישים כמו שר החוץ האיטלקי, שרים בריטיים וכולי.
שמואל בן שמואל: הכנס הזה חשוב כי הוא גם מהווה בסיס לקידום חקיקות במדינות, שזה מה שחשוב לנו למאבק באנטישמיות.
שמואל בן שמואל: נושאים נוספים שמובלים: ישראל היא השנה היושבת-ראש של כוח המשימה לחינוך ולזיכרון ולחקר השואה, שזה גוף בינלאומי גדול, שתחילתו בהחלטת ראש ממשלת שוודיה להטמעת זיכרון השואה באירופה בעיקר ובעולם בציבורים הלא יהודים , וזה הפך להיות הארגון החשוב ביותר בתחום הזה.
שמואל בן שמואל: אנחנו השנה נהיה יושבי-הראש ונוביל את כל הכנסים והפעילויות שמתבצעות בנושא הזה במהלך כל השנה.
שמואל בן שמואל: היושב-ראש יהיה יושב-ראש הכנסת לשעבר, דן תיכון.
שמואל בן שמואל: זה גוף חשוב מאוד מבחינה בינלאומית.
שמואל בן שמואל: יש סדרה שלמה של כנסים ותדרוכים לנציבות האיחוד האירופי לדיפלומטים מכל מדינות האיחוד האירופי, דבר חשוב ביותר, ששם מגיעים לישראל וחליפות בישראל ובבריסל, וזה משמש כהזדמנות רבתי מבחינתנו גם לחנך לזיכרון השואה, ועוד יותר לשים על השולחן את הנושאים המעסיקים אותנו היום באמת, זה נושא הדה-לגיטימציה, ואותם דיפלומטים, שרובם לא יהודים, משתמשים בזה או יכולים להשתמש בזה, יש להם את הכלים להוביל חקיקות בארצותיהם במרחב האיחוד האירופי, שזה המרחב המאבק המרכזי שלנו בתחום הדה-לגיטימציה והאנטישמיות.
שמואל בן שמואל: יש פעילויות רבתי מול ארגונים לא ממשלתיים, מול NGO, ובזה אני אסיים.
שמואל בן שמואל: יש עוד הרבה דברים.
שמואל בן שמואל: וגם ארגונים יהודים בהמשך לתהליך דרבן.
שמואל בן שמואל: אחד הדברים שמטרידים אותנו באמת זה כל הסוגיה של התפתחות המאבק הדה-לגיטימציה בישראל על ידי ארגונים בינלאומיים לא ממשלתיים, NGO.
שמואל בן שמואל: אלה הובילו למעשה בדרבן אחד בשנת 2001 את תחילת המאבק הדה-לגיטימציה, ואלה הגורמים שמובילים היום.
שמואל בן שמואל: המגזר השלישי הזה הופך להיות המגזר העיקרי, ואנחנו מפעילים ארגונים יהודים וארגונים לא יהודים.
שמואל בן שמואל: מה שחשוב במיוחד זה אישי ציבור בעלי שם ומשקל, יהודים ולא יהודים, שיש להם משקל מעבר למערכת היהודית בתוך אותם גופים.
שמואל בן שמואל: לסיכום, אחת הבעיות בישראל בהרבה תחומים זו רמת התיאום.
שמואל בן שמואל: אני חושב שאנחנו מתקדמים היום לתיאום גדל והולך בתחום הזה, במיוחד עם משרדו של השר אדלשטיין שנכנס לנושא במלוא העוצמה, ועם גורמים אחרים, כמו הסוכנות ועוד גורמים אחרים שאין צורך להזכירם כאן.
שמואל בן שמואל: לדעתי, אנחנו נמצאים בדרך נכונה בלי להשלות את עצמנו, כי בסופו של דבר איך שנסתכל על זה, מאבק קשה במעלה ההר נגד כוחות וגורמים בינלאומיים רבי עוצמה שמשקפים לצערנו חלקים נרחבים בעולם הזה, שלא מרוצים בכלל מעצם קיומה של מדינת ישראל ריבונית ומדינה יהודית במרחב הזה.
שמואל בן שמואל: תודה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם אתה יכול להגיד בבקשה, מה התקציב של משרד החוץ לנושא של הסברה?
שמואל בן שמואל: אין לי כאן את הנתונים, אבל זה לא תקציבים שימוטטו מישהו מרוב הפתעה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת למשל תשובה למה שאמרת לפני שנייה, שמעלה ההר וקשה וכולי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קודם כל זה נושא של תקציבים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעיניי פצצה אחת שאנחנו מפעילים כדי להגן על עצמנו, אם את הכסף שלה ניקח להסברה, אז סביר להניח שהמצב שלנו ישתפר עשרות מונים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאשר אנחנו רואים שעם כל הפעילות שמדבר עכשיו הנציג של משרד החוץ, האנטישמיות הולכת וגדלה, אז אני לא מבינה למה לא גדלים גם התקציבים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה בעיה חד-משמעית ואני חושבת שאנחנו צריכים לשים על זה את הדגש.
שמואל בן שמואל: הצדק איתך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מדבר בעיקר על כנסים ועל פורומים, שאני ממש לא מזלזלת בהם, ואני מתארת לעצמי שאתם עושים עבודה יוצאת מן הכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מה קורה עם ההסברה לפשוטי העם, כי זה כמו כנס שאנחנו עושים להסתדרות הציונית העולמית.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש מלא דגלים של כל העולם, וכשאתה מתקרב למלון "קינג דייויד" למשל, אז שואלים נהגי מוניות: "מה יש פה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: " ואז אתה אומר: "ההסתדרות הציונית העולמית", ואז אומרים פה בארץ (כמו שאמר חבר הכנסת דוד רותם): "מה זה?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש עדיין דבר כזה?" .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה הדבר השני שאני רוצה שתענה לי, בבקשה.
שמואל בן שמואל: לגבי נושא התקציב, אין בכלל ויכוח שתקציבי ההסברה של משרד החוץ לא מספקים, וזה כמובן מעבר לנושא המאבק באנטישמיות.
שמואל בן שמואל: בכלל כל נושא התדמית של מדינת ישראל.
שמואל בן שמואל: זה דבר עתיק יומין.
שמואל בן שמואל: יש מאמץ גדול לשיפור תקציבי הסברה.
שמואל בן שמואל: את צודקת.
שמואל בן שמואל: בסופו של דבר כדי להיאבק בצורה יותר אפקטיבית צריכים יותר תקציבים.
שמואל בן שמואל: אם כי אני רוצה שלא נשלה את עצמנו.
שמואל בן שמואל: גם בתקציבים נפלאים ומפוצצים יש בעיה אסטרטגית בסיסית של גורמים עצומים שעומדים מולנו ויפעלו כך או כך.
שמואל בן שמואל: אין ספק שתקציב וכוח אדם הם תנאי בסיסי לפעולה אפקטיבית.
שמואל בן שמואל: לגבי הפעילויות ההסברתיות והאחרות, נגעתי כאן בקצה הקרחון.
שמואל בן שמואל: אני התייחסתי לאותם מודלים שבאמצעותם אפשר להרחיב את הפעולה בשטח.
שמואל בן שמואל: הרעיון של הכנס, של פורום שבו משתתפים אישי ציבור מובילים בעולם, כמו ארווין קוטלר ואחרים, הוא שאותם אנשים אחר כך הם יהיו דַבָּרֵי הנושא בשם ישראל בעולם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל מדובר בחוג מאוד מצומצם של אנשים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: וגם התקשורת לא כל כך אוהבת לשמוע את מה שאומרים בנושא האנטישמיות, ולכן השאלה איך אתה מגיע לפשוטי העם?
שמואל בן שמואל: הדרך היחידה האפקטיבית ביותר, קודם כל חשוב ביותר להגיע לאליטה המחליטה.
שמואל בן שמואל: אבל הדרך האפקטיבית ביותר בכלל להגיע לציבור רחב בשטח בנושא הזה ובנושאים אחרים זה בהופעות בתקשורת בשטח, וזה עושים הנציגים שלנו.
שמואל בן שמואל: אני עצמי הייתי הקונסול הכללי באטלנטה, אזור שחלש על דרום מזרח ארצות הברית.
שמואל בן שמואל: אחד התפקידים המרכזיים היה הופעות בתקשורת האזורית המקומית.
שמואל בן שמואל: כדי שדרך התקשורת נוכל לחשוף את עצמנו בכל מיני נושאים, כולל בנושא הזה לעולם.
שמואל בן שמואל: דרך אחרת זה חיזוק הבסיס, חיזוק אותם גורמים שהם פוטנציאל לסיוע שלנו, בעיקר הציבור היהודי וציבור נוצרים תומכי ישראל ואחרים.
שמואל בן שמואל: זאת אומרת שאתה צריך לחזק אצלם את המוטיבציה לפעול.
שמואל בן שמואל: כי לא מספיק לומר: "אני תומך בישראל", אלא אתה צריך להפעיל את עצמך בפועל.
שמואל בן שמואל: בין תמיכה פסיבית לתמיכה אקטיבית המרחק גדול, ואחת מדרכי הפעולה באמת זה הופעות לפני ציבורים יהודים, הופעות לפני צבורים נוצרים פרו-ישראלים וגם ביקורתיים.
שמואל בן שמואל: אני עצמי הופעתי באזור ששירתי בו, שזה אזור אוונגליסטי מהמובילים בעולם, הרבה מאוד פעולות בכנסיות אוונגליסטיות, הופעות בימי ראשון והופעות למען ישראל.
שמואל בן שמואל: כאן אתה מפיץ את דבר ישראל בציבור הרחב.
שמואל בן שמואל: פעולות באוניברסיטאות.
שמואל בן שמואל: חלק נכבד מהפעולה שאמור הנציג שלנו, וחלק נכבד מהנציגים שלנו אכן עושים זאת, זה פעולה באקדמיה.
שמואל בן שמואל: לפעמים זו פעולה לא כל כך נעימה.
שמואל בן שמואל: אם אתה נופל בקרב ציבורים ליברליים ואנטי-ישראלים.
שמואל בן שמואל: אבל זה דבר שאתה צריך לעשות.
שמואל בן שמואל: מה שחשוב שם, מעבר להופעה שלך, זה גם היכולת שלך לגבש בתוך האוניברסיטאות את אותם גורמים פרו-ישראלים, שהם עצמם הפעילים בשטח ביום-יום.
שמואל בן שמואל: אתה לא נמצא שם ביום-יום.
שמואל בן שמואל: אתה אחד באזור שבו נמצאים 50 מיליון איש או חצי מיליון סטודנטים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה שואל את האנשים: "האם אתה פרו-ישראלי?" .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך אתה בוחר את האנשים שיהיו בעצם הכתף בשבילנו?
שמואל בן שמואל: האנשים שיהיו הכתף הם אנשים שיש להם קשר לישראל.
שמואל בן שמואל: זה ברור.
שמואל בן שמואל: זה קודם כל הציבור היהודי, איך שנסתכל, היה, הווה ויהיה, השותף האסטרטגי שלנו לסיוע לישראל בכל העולם.
שמואל בן שמואל: גם שם יש הרבה מאוד עבודה.
שמואל בן שמואל: כי רק חלק מהציבור היהודי בכלל עוסק בענייני ישראל או בכלל מעורב בנושאים יהודים.
שמואל בן שמואל: חלק די נכבד מיהודי העולם לא מעורבים בכלל בנושאים יהודים.
שמואל בן שמואל: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
שמואל בן שמואל: יש לנו גם מאבק לגבש ולחזק את הקשר של היהודים עצמם לישראל.
שמואל בן שמואל: ואחר כך בשלב שני לפעול.
שמואל בן שמואל: וכאן יש סדרה שלמה של פעילויות שלא קשורות רק לנושא האנטישמי.
שמואל בן שמואל: "תגלית" כדוגמה, שזה לא משרד החוץ הוביל ובנה.
שמואל בן שמואל: כל מיני פרויקטים שמשרד החוץ מוביל, להביא פעילים.
שמואל בן שמואל: יש את הסמינר הדיפלומטי למנהיגות יהודית צעירה.
שמואל בן שמואל: אלה הדרכים לגבש קבוצת פעילים שהיא בפועל ביום-יום תסייע לעשות את העבודה יחד עם העבודה שלך.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האמת היא שאני לא כל כך השתכנעתי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: סליחה שאני אומרת לך את זה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: קצת קשה לי להבין את מה שאתה אומר, אני רוצה לשאול אותך שאלה אחרונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הרבה מאוד סטודנטים, למשל, שלא נמצאים במשרד החוץ והם לא נמצאים בכנסים ובפורומים ובהופעות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים שבאים וב"תכלס" עושים עבודה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ' כמו למשל STANDWITHUS.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם נמצאים איתם?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מדברים איתם?
שמואל בן שמואל: בוודאי.
שמואל בן שמואל: המערכות האלה אינן מערכות הנשלטות בצנטרליזם על ידי גוף אחד, משרד החוץ או כל משרדי הממשלה.
שמואל בן שמואל: אנחנו מדברים באוקיינוס.
שמואל בן שמואל: באוקיינוס הזה יש הרבה דגים.
שמואל בן שמואל: אחת הפעולות שאנחנו עושים מולם, שאנחנו מנסים גם להביא חלק מהאנשים גם לכנסים האלה, שמשמשים להם כדלק נוסף.
שמואל בן שמואל: אנחנו לא שולטים על כל הארגונים שפעילים בשטח.
שמואל בן שמואל: אבל את יכולה לראות.
שמואל בן שמואל: ..
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא, האם אתה נותן להם תקציב?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה נותן כסף ל"אחריי", שהיא למשל עמותה יוצאת מן הכלל שמטפלת באנטישמיות?
שמואל בן שמואל: לגבי הנושאים התקציביים: ב"גדול", יש דברים שהם מעל לפני השטח ויש דברים שהם דברים "אפורים" שנעשים, שהם תמיכה בכל מיני גורמים ובכל מיני פעילויות לא מכוונות.
שמואל בן שמואל: לא כל הפעילויות הן פעילויות מכוונות עם טביעות אצבעות של המשרד.
שמואל בן שמואל: יש הרבה פעילויות שהמשרד מסייע להן בצורה עקיפה.
שמואל בן שמואל: יש דברים שנציג רשמי של משרד החוץ לא יכול לעשות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני פשוט רומזת לך, שכדאי להשתמש בהם מאוד חזק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שמואל בן שמואל: אנחנו עושים מאמץ ושוב אינני רוצה להשלות כאן אף אחד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אם נפעל בצורה הכי יעילה, ואני חושב שאנחנו פועלים לא רע, אבל יש הרבה מקום לשיפור.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מי שמצפה שבעקבות זאת תהיה ירידה דרמטית בגילויי האנטישמיות בעולם המערבי כלפי ישראל, אני חושב שאנחנו קצת משלים את עצמנו, אבל יכול להיות שינוי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו צריכים לדעת שאנחנו עומדים כאן מול איומים באמת אסטרטגיים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה אנחנו יכולים יותר להצליח?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה במיוחד בניסיון להוריד מסיכות מגורמים שעושים דה-לגיטימציה נגד ישראל וטוענים שאינם אנטישמים, למשל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: או להרחיק גורמים ליברלים, שנוטים בגלל שזאת האופנה לכיוון הזה, להתרחק מאותם גורמים רדיקליים שתמיד יהיו שם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה נושא לדיון לעצמו.
ליה שמטוב: צריך גם לעודד את התיירות, בהחלט.
ליה שמטוב: כשתיירים מגיעים לארץ, במיוחד בפעם הראשונה, הם תמיד אומרים: "אנחנו לא חשבנו בכלל.
ליה שמטוב: התמונה הייתה אחרת לגמרי.
ליה שמטוב: אנחנו חושבים שפה רק פיצוצים ומתפוצצים, ופה כל כך יפה, ובאמת ישראל היא גן עדן".
ליה שמטוב: הם השליחים הכי טובים.
ליה שמטוב: הם חוזרים ומסבירים.
ליה שמטוב: אנחנו רצינו לראות היום את התמונות ואת המצגת של הפורום לתיאום המאבק באנטישמיות.
ליה שמטוב: אז נשמע את המשתתפים ונראה את התמונות.
מלה תבורי: אני מ"נתיב" במשרד ראש הממשלה, ומתוקף תפקידנו אנו עוקבים אחר מצב האנטישמיות במרחב ברית המועצות לשעבר.
מלה תבורי: למרות שזו איננה שנת שיא באנטישמיות, האנטישמיות באותו מרחב, ובמיוחד ברוסיה ובאוקראינה, ממשיכה להיות מרכיב חשוב מאוד בתוך הלאומנות הקיצונית והגזענות באותן מדינות.
מלה תבורי: מקור הבעיה הוא גם בגופים ציבוריים סלאביים וגם המוסלמים.
מלה תבורי: גם המנהיגים של אותן מדינות וגם מנהיגים יהודים וראשי ארגונים יהודים טוענים שהתופעה יורדת, אבל המספרים מראים אחרת.
מלה תבורי: גם לא מאמינים במספרים, כי כל אירוע הוא משמעותי בפני עצמו, וחשוב להיות במעקב גם בפריפריה של אותן מדינות.
מלה תבורי: באותן מדינות נעשה מאמץ הן לחוקק חוקים נגד תופעת האנטישמיות והגזענות והן לאכוף, להגביר את אכיפת החוקים, אבל עדיין היא קיימת.
מלה תבורי: ולכן אנחנו באופן מתמיד מביאים את המידע הזה בשקט גם לגופים השותפים וגם לאלה שיוצאים לעולם על מנת שיידעו, ושהאנטישמים באותן מדינות יידעו שבמדינת ישראל יש מי שעוקב.
מלה תבורי: תודה רבה.
רוברט רוזט: אני מ- "יד ושם", ואנחנו מבינים כבר מזמן שלימוד על השואה, הנצחת השואה זה לא הכלי היחיד במלחמה נגד האנטישמיות, אבל זה הכרחי במאבק.
רוברט רוזט: עלו עניינים ושאלות ומה עושים בשטח ולא רק ברמות גבוהות.
רוברט רוזט: רציתי להצביע על שני דברים שאנחנו עושים ביד ושם שלפי דעתי הם מאוד חשובים: 1 - סמינרים למורים מחו"ל.
רוברט רוזט: היו לנו 90 סמינרים כאלה ב-2009.
רוברט רוזט: ב-2008 היו 60.
רוברט רוזט: זה עלה מאוד יפה.
רוברט רוזט: יש השפעה בגלים.
רוברט רוזט: כאשר המורה חוזר, אם זה מורה בתיכון או מרצה באוניברסיטה, הוא נפגש עם התלמידים שלו ועם העמיתים, וזה מאוד חשוב.
רוברט רוזט: הם גם יוצאים מהארץ גם בתור שגרירים שלנו, אחרי שהם אצלנו שבוע עד שלושה שבועות, תלוי איזה סמינר.
רוברט רוזט: זו פעילות מאוד חשובה.
רוברט רוזט: 2 - להגיע לאנשים רגילים זה דרך האינטרנט.
רוברט רוזט: באתר שלנו ב-2009 נכנסו יותר מעשרה מיליון אנשים.
רוברט רוזט: היום יש לנו אתר לא רק בעברית ובאנגלית, אלא גם בפרסית ובערבית ובספרדית, ועובדים על עוד שפות, וזה מאוד חשוב.
רוברט רוזט: כי המאבק של אי שימוש בשואה לרעה, חלק של המאבק הוא להעמיד מידע טוב, אמין וברור, וכך אנחנו מנסים לעשות גם באתר האינטרנט.
רוברט רוזט: גם ביYOUTUBE, וגם ב-FACEBOOK.
רוברט רוזט: כולם כלים מאוד מאוד חשובים.
רוברט רוזט: בנוסף לסמינרים למורים גם כדאי להצביע שהתחלנו מהלך של סמינרים לאנשי תקשורת, אנשי מדיה, כי הם אלה שמשפיעים.
רוברט רוזט: בינתיים היו לנו שלושה או ארבעה סמינרים כאלה של אנשי תקשורת כאן בארץ, שהזמינו אותם ליד ושם ליומיים-שלושה.
ליה שמטוב: של ישראל או של חוץ לארץ?
רוברט רוזט: של תקשורת חוץ.
ליה שמטוב: הייתי מציעה לך לעשות זאת גם בישראל.
רוברט רוזט: ייתכן.
רוברט רוזט: אבל בינתיים עשינו את זה עם תקשורת חוץ.
רוברט רוזט: ואני חושב שזה גם מאוד חשוב.
רוברט רוזט: לגבי הדברים שעלו כאן היום, משתמשים במושגים כמו מאבק לזכויות האדם ונגד גזענות, ואפילו דיונים על רצח עם לפעמים כנגדנו.
רוברט רוזט: אנחנו מאמינים שצריך למצוא דרכים להחזיר את הדיונים האלה לעוגן שלהם, כי העוגן של כל הדברים האלה הוא השואה.
רוברט רוזט: רואים את הפרת זכויות האדם ואת הגזענות, ואנחנו רואים כמובן רצח עם מהשואה, ואם אנחנו נצליח להחזיר את הדיון לעוגן הזה, אנחנו מאמינים שגם זה יעזור לדיון הציבורי בנושאים האלה ברחבי העולם.
רוברט רוזט: תודה.
ליה שמטוב: זאב חנין המדען הראשי ממשרד הקליטה, בבקשה.
זאב חנין: אין שום ספק שבאף מקום בעולם האנטישמים לא צריכים את הסיבה להיות אנטישמים.
זאב חנין: הם צריכים את התירוץ.
זאב חנין: אם בתקופות הקודמות התירוץ היה יהדות כדת, אז היום יש להם שני תירוצים: מדינת ישראל ופעולותיה ואת השואה.
זאב חנין: זאת אומרת שני הדברים המרכזיים שבונים את הזהות היהודית בימינו.
זאב חנין: בהחלט המטרה היא לפגוע בזהות היהודית, לפגוע בזכות הקיום של מדינת ישראל, או בכלל או כמדינה יהודית, והכחשת השואה בצורות שונות.
זאב חנין: אין גם שום ספק שקיים גם הקשר פנים-ישראלי והחינוך שהעולים הפוטנציאלים מקבלים ומביאים את זה לארץ, והסיטואציות שהם נמצאים פה ושם משפיעים על זהותם ועל דעתם.
זאב חנין: אין גם שום ספק, וגם מבחינת משרד הקליטה ומדינת ישראל ובהחלט נתיב ומשרד החוץ, כל הגורמים שפועלים נגד האנטישמיות חייבים לקחת את הנקודות האלה בחשבון.
זאב חנין: אבל עם הבעיות יש גם את האופציות, האפשרויות.
זאב חנין: אנחנו מקבלים פה במדינת ישראל מדי שנה אלפי עולים.
זאב חנין: יש לנו כידוע כמיליון עולים שעלו ארצה במהלך עשרים השנים האחרונות.
זאב חנין: כל עוד אנחנו מדברים על ההסברה, וברור בהחלט שהמאבק באנטישמיות העולמית זה חלק של הסברה של מדינת ישראל.
זאב חנין: אז חבל לא לנצל את הפוטנציאל הזה.
זאב חנין: יש פה כמה קבוצות שבעצם הן היוזמה של העולים שהגיעו ממדינות שונות, גם מברית המועצות לשעבר, ארגונים כמו "סמובורון" או פורומים באינטרנט, ב-FACEBOOK, בכל מקום שרק אפשר, היוזמה היא פרטית לגמרי.
זאב חנין: יוזמה שבאה מלמטה.
זאב חנין: קבוצות וארגונים שבלי ביקוש של תקציב יתר מוכנים לנצל את הקשרים והיחסים שיש להם במדינות המוצא כדי להצטרף למלחמה למען התדמית החיובית של מדינת ישראל, כולל גם את המאבק נגד האנטישמיות.
זאב חנין: הדבר שאני קצת יותר מכיר הוא מה שקורה במזרח אירופה.
זאב חנין: אנחנו מדברים על מדינות חשובות יותר למדינת ישראל כמו צפון אמריקה, כמו מערב אירופה וכולי, ואז יותר תשומת לב הולכת לשם.
זאב חנין: אבל גם כדאי לקחת בחשבון גם את הדמוקרטיות החדשות במזרח אירופה וחבר המדינות.
זאב חנין: שם המצב הוא כמובן אחר.
זאב חנין: ברגע שביטלו את האנטישמיות הממסדית, האנטישמיות לא הלכה לשום מקום, זה הלך כמובן למישורים אחרים כמו המישור הפוליטי.
זאב חנין: ראינו את זה בבחירות ברוסיה ובבחירות האחרונות באוקראינה.
זאב חנין: היה די מעניין לעקוב אחר האירועים במדינות הבלטיות.
זאב חנין: בוודאי שאנחנו לא מדברים על האנטישמיות מלמעלה.
זאב חנין: להיפך, יש יחס חיובי ליהודים מסיבות אלה ואחרות, גם האינטרסים האסטרטגים והפוליטיים של המדינות.
זאב חנין: אבל גם ראינו איך המועמדים לנשיאות במדינה זו או אחרת מאשימים את האחר באנטישמיות.
זאב חנין: פעם האשימו אותם שהם יהודים, היום מאשימים אותם שהם אנטישמים.
זאב חנין: אבל רוב הדברים הולכים למפלגות, לתקשורת, לאוניברסיטאות, ואולי לציבור הרחב.
זאב חנין: אין לנו את האנטישמיות של השמאל החדשה, התופעה שאנחנו רואים במדינות המערב.
זאב חנין: בעיקר האינטלקטואלים מייצרים סוג זה של אנטישמיות.
זאב חנין: בברית המועצות לשעבר ובמזרח אירופה האינטלקטואלים בינתיים הם פילו-שמיים, הם בעד יהודים ובעד מדינת ישראל, כי הם רואים את זה כחלק של המאבק למען הליברליזם והדמוקרטיה, אבל אם לא נשים לב ולא נעזור להם ולא נתמוך בהם ולא ניפגש איתם, אז המצב עלול להשתנות לרעה.
זאב חנין: יש לנו שם מצב הרבה פחות סימפטי ביחסים הבין-דתיים.
זאב חנין: הכנסייה האורתודוקסית היא הרבה יותר "כבדה" מבחינת שיתוף הפעולה במאבק באנטישמיות, אם להגיד בלשון המעטה.
זאב חנין: זה לא אותם הנוצרים חובבי ישראל שאנחנו נפגשים איתם בארצות הברית או במערב אירופה.
זאב חנין: בוודאי ובוודאי יש תופעות של האנטישמיות החדשה, האנטישמיות האסלאמית, בעיקר כתוצאה מהפעילות של האסלאם הקיצוני שמקורו איראן.
זאב חנין: הם לא חוסכים בתקציבים מאוד משמעותיים כדי לקדם את האג'נדה שלהם בברית המועצות לשעבר ובמזרח אירופה.