GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אדרי: זה יקל ויש שם אפשרות לעשות את זה במהרה.
יעקב אדרי: אני לא רואה את הממשלה הולכת לעניין הזה.
יעקב אדרי: היא לא רוצה לבנות דירות, היא לא רוצה להתעסק עם זה.
יעקב אדרי: זה חבל מאוד ואני מקווה שהוועדה הזאת לפחות בנושא הזה תמליץ ותקבל החלטה פה אחד ונוכל להמליץ בהמשך.
יעקב אדרי: התכנית של "נפש בנפש" שמוצגת פה היא טובה, אבל אני לא יודע אם ילכו עם זה והלוואי.
ליה שמטוב: דיברנו כאן שיש הסכמה.
יעקב אדרי: יש הסכמה.
יעקב אדרי: צריכה להיות הסכמה עם האוצר כי הממשלה והאוצר זה האוצר.
יעקב אדרי: יש הסכמה של האוצר בעניין?
דליה בודינגר: כבוד חבר הכנסת, מדובר כאן בעניין בירוקרטי של הקצאת הקרקע בהתיישבות הכפרית.
דליה בודינגר: נכון להיום נדרש הליך מכרזי לשיווק הקרקע.
דליה בודינגר: לכל הרחבה של 40, 50 יחידות יוצאים למכרז, הם רוצים פטור.
דליה בודינגר: לסוכנות היהודית יש את הפטור אבל הפטור כמדומני הוא על בנייה רוויה.
מיכל אופיר: הפטור קובע "התקשרות עם הסוכנות היהודית לביצוע מטרות ציבוריות לרבות הקמה, ביסוס או הרחבה של ישובים קהילתיים, כפריים או חקלאיים".
מיכל אופיר: הקצאת הקרקע מתבצעת למתיישב ישירות, הקצאה לסוכנות היא רק להקמת היישוב והיא לא של הקרקע עצמה.
מיכל אופיר: המגרשים מוקצים ישירות למתיישבים לא בצורת השכרה.
מיכל אופיר: כך שהיום אין מתווה שמתאים לעשות דבר כזה וזה יצריך שינוי.
מיכל אופיר: זה בעייתי ובמצב המשפטי היום זה בלתי אפשרי ועל זה תחליט לפחות החלטת מועצה ואם לא שינוי חקיקה.
יעקב אדרי: מה הבעיה שזה יהיה דרך הסוכנות?
יעקב אדרי: לכם יש בעיה שהסוכנות תבנה את זה?
מיכל אופיר: הקרקע לא מוקצה לסוכנות ברמה של מגרשים אלא בהקצאת מתחם קרקע להרחבה.
מיכל אופיר: המגרשים עצמם מוקצים ישירות ולא בצורת השכרה, זה באופן ישיר למתיישבים ולכן יש פה איזה שלב ביניים שכיום לא מוסדר.
דני פלמר: אני רוצה להציע הצעה פרקטית.
דני פלמר: השבוע ישבנו עם המנהל הכללי של המינהל, הנוהל עצמו בסך הכל לא מסובך.
דני פלמר: יש כאן דלתא שהיא הלקונה הקיימת היום וזה באמת באותה נקודה של השנתיים שלוש של שכירות לפני הרכישה.
דני פלמר: אני מציע בהמשך למה שאמר חבר הכנסת יעקב אדרי, אני חושב שהממשלה דווקא בגלל שזה לא כסף, אני הייתי מציע לילך נאמן- ברזילי שהשר לפיתוח הנגב והגליל יעלה החלטת ממשלה ספציפית בנושא הזה שתנחה את המועצה של מינהל מקרקעי ישראל לתת את אותו פטור.
דני פלמר: זה יעלה למועצה ויתקבל ואני חושב שזה הליך שייצא מהוועדה.
דני פלמר: על אותה החלטת ממשלה תהייה המלצה והמועצה תדון ואני מניח שזה יהיה חיובי.
יעקב אדרי: אני יכול לבדוק עם היועצים המשפטיים, שם ה"פלונטר" הגדול.
לילך נאמן – ברזילי: אני אעלה את זה במשרד.
ליה שמטוב: כולנו הסכמנו על כל דבר?
ליה שמטוב: גם מהאוצר יש הסכמה?
ליה שמטוב: סיכום הוועדה.
ליה שמטוב: הוועדה רשמה לפניה שעיקר הבעיה ביישום פרויקט בניית הדירות להשכרה לעולים בגליל ובנגב נמצאת בבירור משפטי.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהסוכנות היהודית, ממינהל מקרקעי ישראל ומארגון "נפש ונפש" וגם מ"תנועת אור", לעדכן את הוועדה בהתקדמות התהליך.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהשר לפיתוח הנגב והגליל לעלות הצעת החלטה לממשלה ברוח הדברים שנקבעו בוועדה.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לכל הנוגעים בדבר לסייע בכל שניתן בקידום הנושא.
ליה שמטוב: לכבוד לנו לארח בוועדה את שר ההסברה והתפוצות, חבר הכנסת יולי אדלשטיין, את מנכ"ל המשרד רונן פלוט, אנשי סוכנות, קליטה וכל הארגונים האחרים.
ליה שמטוב: שנת 2009 היתה שנה מוצלחת מאוד, הגיעו יותר מ-10 אלף עולים, הגיעו גם תושבים חוזרים.
ליה שמטוב: אני מקווה מאוד ששנת 2010 לא תהיה פחות מוצלחת ויגיעו עוד עולים חדשים.
ליה שמטוב: לפי החוברת שאני רואה, יש לכם מה להראות ולהסביר.
ליה שמטוב: בבקשה, אדוני השר.
יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה גברתי יושבת ראש הוועדה וכל הנוכחים, אני רוצה להקדים ולומר שהדיווח שהוועדה ביקשה לשמוע כבר לפני מספר חודשים נדחה, כי מאוד לא רציתי להיות במצב של אחד שיושב כאן ואומר אנחנו מתכוונים לעשות, אנחנו חושבים לעשות, אנחנו עוד נעשה.
יולי יואל אדלשטיין: עכשיו אמנם אנחנו משרד בהקמה, תוך כדי תנועה אנחנו מסתדרים בכל התחומים, החל מהביורוקרטיה הפשוטה, וכלה במנדט של המשרד, תחומי פעילות של המשרד, צוות העובדים של המשרד וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לך על ההערה שלך, המצגת שנעבור עליה בקצרה היא כבר כוללת לא רק תכניות לעתיד אלא גם דברים שנעשו ונעשים ונתייחס לתחומי הפעילות השונים.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להקדים ולומר, גם הדברים התפרסמו, במסגרת ההיערכות בתחום המוביל - כל התחומים חשובים, אבל אחד התחומים של המשרד – תחום ההסברה, החלטנו שלפני שאנחנו באים עם תכניות נעשה איזושהי בדיקה כי כולנו אוהבים לדבר על חומרת המצב בתחום ההסברה, כולנו, החל מהאדם שפוגש אותי בסופרמרקט, או בבית מרקחת או בכל מקום אחר.
אברהם מיכאלי: זה הגיע עד לשם?
יולי יואל אדלשטיין: זה הגיע לכל מקום.
יולי יואל אדלשטיין: פעם, אחד משרי הבריאות לשעבר אמר לי שלכל מקום שהוא נכנס - שר הבריאות, כואב לי הראש תביא תרופה.
יולי יואל אדלשטיין: השתכנעתי שההסברה חשובה לא פחות לאזרחי ישראל, אני אומר את זה לא בציניות, אני גם אתייחס לזה - מעז כנראה יוצא מתוק.
יולי יואל אדלשטיין: המצב שלנו לא פשוט, ובאמת בכל מקום האזרחים ניגשים לדבר ולהסביר מה צריך לעשות ואיך צריך לעשות.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו גם שומעים את ההנהגה של המדינה, את ראש הממשלה לפני שבועיים כאן בכנסת שמדבר על המצב התדמיתי של ישראל כמשהו שהוא סכנה אסטרטגית.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו ערכנו יחד עם אחת היחידות של המשרד סקר באמצעות אינטרנט בקרב האזרחים, התוצאות מדברות בעד עצמן.
יולי יואל אדלשטיין: 91% מן האזרחים סבורים שיש לנו בעיה בתדמית בחוץ לארץ, ו-80% מן האזרחים סבורים שמדינת ישראל מצטיירת כמדינה מיליטנטית, אגרסיבית וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: סבורים שאנחנו נתפסים – כ-30% אם אני לא טועה, אומרים שאנחנו נתפסים כמדינה לא מפותחת, ואנחנו צריכים להתמודד עם כל הדברים האלה.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להקדים ולומר כבר עכשיו שההתמודדות של משרד ההסברה היא לא באמצעות דחיפת עוד דובר ממשלתי לעוד שתי דקות, או בדרך כלל זה לא שתי דקות, אלא שלושים שניות ב-סי.
יולי יואל אדלשטיין: אן.
יולי יואל אדלשטיין: או ב-בי.
יולי יואל אדלשטיין: בי.סי.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב ששם נמצאת התשובה.
יולי יואל אדלשטיין: התשובה נמצאת ולזה התכוונתי – מעז ייצא מתוק, שגם בקרב אזרחי ישראל וגם בקרב ידידינו ברחבי העולם יהודים ולא יהודים כאחד, יש תחושה שהגיעה שעת מעשה וצריך לעשות משהו.
יולי יואל אדלשטיין: ואם אנחנו כמשרד ההסברה והתפוצות נצליח לתרגם את האנרגיות האלה לעשייה ולהעביר את האנשים גם בארץ וגם מחוצה לה ממצב של מקטרים ומתלוננים ויושבי בסלון ותסלחו לי על הביטוי, אבל יורקים על מסך הטלוויזיה מרוב כעס, אם נצליח את האנרגיות האלה לנצל לעשייה אז כנראה לא בחינם טרחנו ולא בחינם הקימו את המשרד שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת ראש, נעבור בקצרה, רצינו לפרט בפני הוועדה את כל מה שנעשה, אז נעבור על המצגת.
יולי יואל אדלשטיין: נעבור על תחומי הפעילות, הייתי מציין ארבעה תחומי פעילות עיקריים של המשרד: הסברה ותפוצות – כפי שמופיע בשם של המשרד, במנדט של המשרד.
יולי יואל אדלשטיין: יש תחום של אנטישמיות ותחום של שואה שבדרך כלל מייחסים את זה לנושא של התפוצות, אבל אני כבר מקדים ואומר, כל הזמן אנחנו במשרד וטוב שכך.
יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת, הצרוף הזה לא מקרי בכל מיני תחומי פעילות.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נתקלים בבעייה, אפילו בקיום איזושהי פגישת עבודה, מי בדיוק צריך להיות שם, אנשים שאחראים על התפוצות, או אנשים שאחראים על ההסברה?
יולי יואל אדלשטיין: כי התחומים האלה חופפים, או אם זה אנטישמיות, זה יותר איך אנחנו נערכים הסברתית או יותר מצב של היהודים בתפוצות.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, יש חפיפה ואני אומר את זה לכף זכות ולא כמשהו שקשה להתמודד איתו.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה מאפשר לנו לשלב גם תחומי פעילות וגם תקציבים.
יולי יואל אדלשטיין: בתחום ההסברה – אני כבר חשפתי ואמרתי, שאנחנו גם באנגלית מכנים את המשרד PUBLIC DIPLOMACY מתוך כוונה כפי שאמרתי לא למצוא עוד דובר מוצלח מטעם משרד החוץ או מטעם לשכת ראש הממשלה, אלא למצוא את הכוחות בדמות של מאות אלפים אם לא מיליונים על מנת שהם יצטרפו להסברה של מדינת ישראל, וכפי שמופיע בשקף, מטרת ההסברה היא לחזק את הלגיטימיות, את כוח המשיכה, מעמד ודימוי של המדינה.
יולי יואל אדלשטיין: כאן אני מסכים עם אזרחי ישראל שאומרים שאנחנו סובלים מבעיות בתחום הזה, גם אלה שלא חס ושלום שונאים אותנו, וגם אלה שהם לא נגדנו סבורים שאם אתה נוחת במדינת ישראל אז הכל בטון וגדרות תיל ואנשים מפוחדים שהולכים ליד הקיר ברחובות - וודאי שחיוך זה לא משהו שניתן למצוא במדינה הזאת - את הדברים האלה כפי שאמרתי ננסה במאמץ עממי לשנות.
אברהם מיכאלי: איך נראית החלוקה ביניכם לבין משרד החוץ?
יולי יואל אדלשטיין: מצויין.
יולי יואל אדלשטיין: זאת שאלה טובה מאוד.
יולי יואל אדלשטיין: אני אעבור על כמה כותרות ואני אתייחס למה שאמרת.
יולי יואל אדלשטיין: גיבוש אסטרטגי – עשינו סקר, עשינו מספר ישיבות עם כל הגורמים, עם משרד החוץ, עם דובר צה"ל, עם מטה הסברה לאומי, כל הגורמים הרלבנטיים, מומחים מתחום האקדמיה בתחום הזה בפורמים מצומצמים ובפורומים רחבים יותר על מנת לבנות אסטרטגיה של המשרד.
יולי יואל אדלשטיין: מה שמתגבש זה מאמץ עממי המבוסס על אזרחי ישראל ועל מוסדות יהודים וקהילות יהודיות בחוץ לארץ וידידי ישראל - לצורך הדוגמה - נוצרים איוונגליסטים ועוד קהלים שיכולים לשתף פעולה בתחום הזה במתן מסרים מתאימים, מתן הכשרות, חומר שוטף, קשר באמצעות אינטרנט וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: התייחסתי לנושא פחות או יותר, בניית פלטפורמה, ארגונים, המצגת נמצאת בפני כולם.
יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאלי שאל שאלה מאוד חשובה, מה בעצם גבולות הגיזרה בינינו לבין גורמים אחרים, ובראשם משרד החוץ, אגיד את זה בצורה הכי אישית שיכולה להיות.
יולי יואל אדלשטיין: כשהוקם המשרד והודיעו על כך שאני מתמנה לשר לענייני הסברה והתפוצות, היו אנשים שניגשו אליי ואמרו: אנחנו מכירים אותך, סליחה שאני מעיד על עצמי אבל בציטוט - אתה אדם ישר, תוך חודשיים שלושה אתה תיקח את המפתחות, אתה תלך לראש הממשלה, תשים אצלו את המפתחות, ותגיד אני לא מוכן להיות שר שאין לו מה לעשות, לא מוכן סתם לקבל משכורת.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, למה לא יהיה לי מה לעשות, אלה דברים חשובים.
יולי יואל אדלשטיין: אמרו לי, לא עזוב, כבר היו נסיונות בעבר, לא לשכת רוה"מ, לא משרד החוץ ולא גורמים אחרים, אף אחד לא ייתן לפעול, אתה אחרי כמה חודשים תשתכנע ותחזיר את המפתחות ותבקש איזשהו תפקיד אחר.
יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר, שהתחזית הקודרת הזאת היתה לא נכונה בעליל, יש שיתוף פעולה טוב מאוד גם עם משרד ראש הממשלה, גם עם משרד החוץ.
יולי יואל אדלשטיין: אני מתייחס לתחום ההסברה, אבל זה גם אותו דבר בנושא תפוצות, ודאי גם עם הסוכנות היהודית במה שנוגע יותר לתפוצות, אבל גם בתחום ההסברה ועוד שלל גופים אם שכחתי מישהו, ארגונים שונים שעוסקים בזה אז איתם הסליחה לרגע זה.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחלק מן האי דיוק בתחזית נובע מן התשובה שלי לחבר הכנסת מיכאלי.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא מנסים לפעול במקום משרד החוץ.
יולי יואל אדלשטיין: משרד החוץ באמצעות השגרירים והקונסולים והנציגויות שלנו אחראי על המסר היומי שיוצא אליהם, אחראי על מה שנעשה בזירה הדיפלומטית, אחראי על גיבוש מדיניות בתחומים שונים, ודאי לשכת ראש הממשלה, אבל גם משרד החוץ.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מנסים לתרגם את זה למה שכיניתי בלועזית – פאבליק דיפלומסי, למאמץ עממי רחב.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, אותם פעילים, אותם שגרירים של רצון טוב, אותם בוגרי תוכניות שונות כגון: בוגרי "תגלית" שרק אתמול היו כאן בכנסת, ומשתתפי משחקי המכביה שהיו כאן באלפיהם בארץ.
יולי יואל אדלשטיין: אותם אנשים יכולים לעזור באמצעות מדיה חדשה – אינטרנט.
יולי יואל אדלשטיין: באמצעות היותם בכל מקום, החל בישיבה ליד שולחן בקפיטריה עם כמה חברים, וכלה במכתבים למערכת וטוק-בקים, וכתיבת מאמר וכל דבר אחר, הם יכולים להיות הגל שנושא את המסרים האלה בנוסף לכפי שאמרתי כל מיני דוברים רשמיים.
יולי יואל אדלשטיין: אחד הפתרונות נמצא בכך שאנחנו לא נדבר רק על צידקתנו במאבק, אלא ננסה להתמודד עם אותה תדמית שציינתי כאן של ישראל כמדינת בטון וגדרות תיל, ואנשים שליד הקיר מתקדמים עם רובה ביד, אז אם אנחנו נצליח קצת לפתוח את התמונה אז מה טוב, בזה לא רק שאין לנו תחרות, יכול להיות שיתוף פעולה וחלק מן הדברים נעשו אכן עד כה כבר בשיתוף פעולה עם גורמים שונים, בהם משרד החוץ.
אברהם מיכאלי: אחד הדברים שאנחנו שומעים בתקשורת לאחרונה, אחד המקומות הבולטים בנוגע לדעה שלילית על מדינת ישראל זה באוניברסיטאות השונות בעולם, בקמפוסים, שם מסתבר שיש לנו נציגים יהודיים לא בכמות מבוטלת.
אברהם מיכאלי: איך ניתן להפוך אותם לשליחים שלנו במובן שהם מסכימים לכך גם באופן פיזי שהם נוכחים שם - הזכרת אינטרנט, זה אחד הדברים החשובים שיש כדי להיעזר בהם.
יולי יואל אדלשטיין: שאלה טובה מאוד.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי הקמפוסים, הדברים שכבר נעשו, נמצא כאן מנכ"ל הסוכנות, יחד עם הסוכנות היהודית חיזקנו את מערך השליחים.
אברהם מיכאלי: אגב, נמצא שם כתבנו לשעבר מהכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: חיזקנו את המערך של הסוכנות היהודית בכמה קמפוסים באמצעות השתתפות כספית של המשרד בפרוייקט הזה, וגם אחת המטרות שלנו בכל מה שאמרתי בנושא הסברה, זה עבודה עם הצעירים שהם בוגרי תכניות שונות בראש וראשונה "תגלית" או "מכביה" או כל הגופים, איפה הם נמצאים?
יולי יואל אדלשטיין: הם נמצאים בקמפוסים.
יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמר לי אחד מראשי המשלחות למכביה, אני עוד אתייחס לזה בקטע של הפרוייקטים, הוא אמר, אדוני השר, תעזוב אותנו, אנחנו בגיל שלנו יודעים להתמודד, יודעים מה לומר, אנחנו אוהבים את ישראל, תעזור לילדים שלנו, כי אנחנו שולחים אותם לקמפוס, זה כמו לשלוח אותם לקרב בלי תחמושת.
יולי יואל אדלשטיין: אז המשימה שלנו זה באמת לספק את התחמושת, כפי שאמרתי, אתייחס לזה בקטע של פרוייקטים.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מפרט כאן שאנשים רבים ואני בתוכם נוסעים לקמפוסים, מופיעים בקמפוסים, זה טוב, זה חשוב, זה לא מה שישנה את התמונה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נמצאים שם יום אחד, ואחר כך במהלך עוד כמה חודשים עד שיבוא הדובר הבא, נמצאים שם כל מיני גורמים שתוקפים – זאת מלה הכי רכה שאני יכול להשתמש.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני אומר - הקמת הגרעינים האלה היא המשימה.
יולי יואל אדלשטיין: זה שקף שמתאר את האוכלוסייה היהודית בעולם.
יולי יואל אדלשטיין: ניכנס לנושא של אנטישמיות, העלאת המודעות לחומרת התופעה, הפעלת תכניות לצמצום התופעה והערכת מצב ומדידה.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינת הערכת מצב ומדידה, גברתי היושבת ראש, זה יגיע ודאי לכלל חברי הכנסת, מתכוונים להוציא עדכון, כל שלושה חודשים יגיע דוח מסודר על המצב.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים שכל השרים וחברי הכנסת, ומה שמכונה במדינה שלנו סגל אלף, אנשים מובילים יקבלו את הדוח הזה באופן קבוע ויוכלו לראות.
יולי יואל אדלשטיין: אני כאן חייב במשפט אחד לומר, כשאנחנו חושבים על אנטישמיות ועל התפרצויות של אנטישמיות, חושבים על כל מיני מדינות חשוכות, ולצערי הרב, זה מזמן לא המצב ומתחת לאף של מיטב הדמוקרטיות בעולם מציירים על בתי כנסת ואפילו זורקים בקבוקי תבערה על מוסדות יהודים.
יולי יואל אדלשטיין: אלה מקצת הנתונים.
יולי יואל אדלשטיין: דוגמאות מן העיתונות שמדברות בעד עצמן, אני תמיד אוהב לומר במשרד שלי ומציע להסתכל על התאריך.
יולי יואל אדלשטיין: חשוב לראות שהתאריך כאן הוא שנת 2010, נניח שגם אם הדברים לקוחים מ-2009, זה עדיין לא 39, אבל הסגנון אותו סגנון.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא עושה שום השוואות ולא מנסה להחמיר יתר על המידה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל מבחינת הסגנון, ודאי גם בעתונות הערבית, ולצערי הרב גם במקומות נוספים אנחנו רואים את הסגנון.
יולי יואל אדלשטיין: בנושא השואה – אנחנו רואים את עצמנו כמי שאמונים על כל הנושא על כל הנושא של גם הוראה וזיכרון וגם הסברה והשפעה בקרב מקבלי החלטות, קהלים רלבנטיים ברחבי העולם, ודאי שגם כאן הדברים נעשים בשיתוף פעולה הדוק עם משרד החוץ, וודאי בראש וראשונה עם יד ושם, אבל גם עם מוסדות נוספים.
יולי יואל אדלשטיין: בשונה מן המצב בעבר, כשהשר לענייני תפוצות, אמנם לא היה משרד, אבל היה שר שאחראי על זה.
יולי יואל אדלשטיין: היה גם אחראי על הנושא שמכונה השבת הרכוש היהודי - הפעם המשרד לא עוסק בנושא של השבת הרכוש היהודי.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לחזור על המשפט, לא כולם אומרים שזה משפט נכון, אולי הוא קצת פוליטיקלי אינקורקט, לא רק מבחינת השבת הרכוש, אלא גם מבחינת ההוראה והזיכרון והעדות האישית - אנחנו נמצאים בפרקי סיום של הסיפור הזה.
יולי יואל אדלשטיין: עוד 65 שנים לניצחון על גרמניה הנאצית, לא קשה לעשות את החישובים וחלק מאיתנו יכולים לעשות את החישובים האלה בבית.
יולי יואל אדלשטיין: כשאני מסתכל על חמי שהוא המחזור האחרון של גיוס רשמי למלחמה, מחזור 44 אז מה לעשות, הוא כבר לא בחור צעיר.
יולי יואל אדלשטיין: למה זה אקטואלי ורלוונטי, ברור לגמרי שכל הנושא של יום השואה, טקסי השואה, זכרון והוראה יהיה שונה כשמן המצב הנוכחי, תשימו לב, עכשיו יהיה יום השואה הבינלאומי ב-27 בינואר, יום השואה שלנו עוד שלושה חודשים, תשימו לב איך נפתח כל ראיון ברדיו.
יולי יואל אדלשטיין: מר משה, אתה היית בן 3 כשפרצה מלחמת העולם השנייה, מה אתה זוכר... הרי מדברים כבר עם אלה שהם ילדי השואה, בעוד כמה שנים זה יהיה עוד יותר גרוע.
יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל, לכולם עד 120, אבל אנחנו צריכים פה להיערך ויוצאים עם פרוייקט יחד עם יד ושם ועם גורמים נוספים על מנת לעשות כל מה שאפשר בתחום הזה, ולנצל את השנים האלה לנושאים האלה לתת ביטוי עכשיו, גם להכשיר את אלה שעדיין איתנו ויש להם כוח להופיע בפני קהל ולהעיד, להכשיר אותם, לעזור להם לחשוף את הדברים, וגם לגבי הדור הצעיר, לחפש דרכים איך הוא ירגיש שהשואה זה כמו משא צלב בימי הביניים, משהו שאי פעם קרה ליהודים בהיסטוריה, לנסות ולקרב.
אברהם מיכאלי: לגבי הנקודה הזאת, בוודאי אתה כבר פה בדיונים השונים שישבנו עם החברה שהיא בעצם היום אמורה לטפל בנושא של ניצולי השואה - חלוקת כספים, ישבנו בוועדת חוקה איתם.
אברהם מיכאלי: הבעיה היא עם כל המבוגרים שביניהם, אני לא חושב שעדיין מיצו את העניין הזה של התיעוד, אם הם לא מופיעים במקומות, אפילו חולה בבית מביאים עכשיו.
אברהם מיכאלי: אחד הפרוייקטים שאני חושב הוא נכון לערב בזה את בני נוער, לתת להם פרוייקט אישי, עבודות מחקר בבתי הספר, ולתת להם איזשהו תמרוץ.
אברהם מיכאלי: להגיד, רבותיי, קחו וידאו, תשבו, וכל אחד יש לו שכן, קרוב, מישהו - לתעד, אז פתאום יהיו לך במקום 10 פקידים אלפים.
יולי יואל אדלשטיין: כיוונתי לדעת גדולים, אנחנו בדיוק בכיוון.
ליה שמטוב: דרך אגב, יש ערים שכן עושים את הפרוייקטים, כמו חדרה שבאו תלמידים למוזיאונים, אחר כך ממשרד החינוך אמרו למה הלכתם לשם.
יולי יואל אדלשטיין: מצאנו לנכון לציין במיוחד את הנושא של האינטרנט, אפרופו במה שפתחתי.
יולי יואל אדלשטיין: הסברה זה ברור לכולנו לגמרי.
יולי יואל אדלשטיין: הסברה זה תחום שהוא קריטי לעתיד מדינת ישראל, לא פחות חשוב לא מביטחון ולא מחינוך, ולא משום תחום אחר שוודאי קליטת העלייה שהוועדה הזאת עוסקת בה יומם ולילה, אז תחום ההסברה היא קריטי לכולנו להמשך קיומנו כאן, אני לא רוצה לומר פחות מזה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כל הזמן קובלים על מה שנעשה.
יולי יואל אדלשטיין: למה הכוונה?
יולי יואל אדלשטיין: איך בעיתון מסוים או בערוץ מסוים משקפים את מדינת ישראל ועד כמה שזה נורא.
יולי יואל אדלשטיין: אבל כנראה אנחנו עוד לא מספיק מנצלים את האפשרויות של מה שנקרא המדיה החדשה – האינטרנט – בנוסף לכך שכל אחד שם יכול להיות במרכאות, ודאי עיתונאי, ולתרום לטוב או לרע, גם האנטישמיות דרך אגב, מנצלת את זה יפה מאוד את הפלטפורמה הזאת, אבל אני כרגע מתרכז בצד הטוב.
יולי יואל אדלשטיין: בנוסף לזה, אנחנו גם יכולים לפנות לקהלים שאנחנו רוצים לפנות אליהם עם מסרים יותר מחודדים.
יולי יואל אדלשטיין: אתה לא חייב לצאת לכל העולם עם משהו שאולי מעניין 10% או 20%.
יולי יואל אדלשטיין: אבל לאותם 10% או 20% או למדינות מסוימות, או לשכבות גיל מסוימות, לאנשים עם תחביב מסוים, אתה דרך האינטרנט יוכל לפנות, אם לחזור להתחלה, אנחנו מנסים להקים ממש "צבא" של אנשים שיחד איתנו יעשו את הדברים, כשאני כבר מסתייג ואומר יש ארגוני מתנדבים, ארגונים שעושים עבודה נהדרת בתחום הזה, המשימה לא למחוק אותם, ולא להחליף אותם, אלא להיפך לארגן ולנצל את הכוח הזה יחד איתנו ולהתקדם בזירה הזאת שהיא כנראה גם זירת ההווה והעתיד מבחינת התקשורת, מבחינת ההסברה שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור לפרוייקטים.
יולי יואל אדלשטיין: הקדמתי ואמרתי שני קהלים.
יולי יואל אדלשטיין: אחד, זה ישראלים – יש כ-4 מיליון יציאות לחו"ל של ישראלים לחו"ל בשנה, מתוך זה יותר ממליון וחצי, זה תעודת זהות, כלומר זה אדם שיוצא, יש כאלה שיוצאים יותר מפעם אחת.
יולי יואל אדלשטיין: לא כולם ודאי רלבנטיים, לא כנראה משפחה שנוסעת לאיזה קלאב בתורכיה היא רלבנטית לנו לעניין הזה, אבל מאות אלפי אנשים הם אנשים רלבנטיים, כפי שמשתמע מן הסקר שלנו, אנחנו גם מגלים שהאנשים הם מאוד נכונים, אפילו ברמה של תגידו לנו מה לעשות.
יולי יואל אדלשטיין: אז אנחנו לא נגיד מה לעשות, אבל כן נעזור לאנשים שרוצים לעשות מבחינת ההכשרה, המסרים, מדובר בשלב הראשון לפחות במשלחות שיוצאות, את מכירה את זה טוב מאוד כי צמחת על רקע מוניציפלי, משלחות של שלטון מקומי שיוצאות לערים תאומות או לכל מיני כנסים, משלחות של ספורט, משלחות של נוער, אומנים וכן הלאה וכן הלאה, כל האנשים האלה הם הקהל הראשון.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו גם כאן יחד עם הסוכנות היהודית נכנסים לעניין של הכשרה של האנשים האלה, ודאי קצרה, לא מדובר בשנת לימודים, מדובר בכמה שעות שיקבלו האנשים האלה, גם הכלים, גם המסרים, איזשהו חומר.
יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מקווה שהמאמץ הזה ישא פרי.
אברהם מיכאלי: איך זה התבצע, אתם תתנו הנחיות במיוחד לגופים הרשמיים?
יולי יואל אדלשטיין: נתחיל עם הגופים הרשמיים, יש היענות.
יולי יואל אדלשטיין: המנכ"ל נפגש עם רוב הגורמים שהזכרתי, יש היענות אצל כולם, אפילו צמאון מסויים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה מאוד שהנושא הזה יפעל.
יולי יואל אדלשטיין: מדובר במרכזי הכשרה לפחות בשלושה מוקדים ברחבי הארץ – צפון, מרכז, דרום, שם הדבר התבצע, כשלשלב יותר רחוק אנחנו חושבים גם על הנושא הפרטי.
יולי יואל אדלשטיין: גם סוכני נסיעות – המנכ"ל אומר שכבר בסביבות 200 משלחות מוכנות ורוצות לקבל את ההכשרה מסוג זה, הלוואי ונעמוד בזה.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי הנושא הפרטי.
יולי יואל אדלשטיין: דיברנו גם עם התאחדות סוכני הנסיעות, הם מוכנים ללכת לקראתנו, גם חברות התעופה.
יולי יואל אדלשטיין: חברים, דבר אחד שאני יכול לומר לכם - מורי דרך, עוד שלושה שבועות יש להם כנס שנתי שגם שם נציג את העניין.
יולי יואל אדלשטיין: בקיצור, דבר כזה שאפשר לומר ברמה של כותרת - ההיענות גם של הגופים וגם של האזרחים לנושא הזה היא פשוט מדהימה.
יולי יואל אדלשטיין: גופים מסחריים במקום שאלה ראשונה, מה ייצא לנו מזה, וכמה תשלמו לנו מזה, בהרבה מקרים מוכנים ללכת חינם אין כסף לשיתוף הפעולה הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שאם נעשה את הדברים נכון, אז זה התקדם ויימשך.
יולי יואל אדלשטיין: יש דוגמה ספציפית של ארגון אחד מני רבים שעושה עבודה טובה מאוד, הרבה לפני שהמשרד שלנו הוקם - STAND WITH US בעבר גם משרד החוץ סייע לו בכל מיני פעילויות, כרגע גם אנחנו נכנסנו לתמונה בזמן שצעדנו בשדרות, לצערי, הודות לאחד מעמיתנו שבזמן שצעדנו בשדרות היה במחסום ארז ויחד עם חברו איסמעיל הנייה אמר כמה מלים חמות למדינת ישראל, אז הארוע התפרסם, ראיתם דוגמה של כמה כלי תקשורת בינלאומיים שהתייחסו לצעדת השלום בשדרות – ניו-יורק טיימס, סי.
יולי יואל אדלשטיין: וושיגנגטון פוסט כל אלה כיסו את המצעד שהשתתפו בו סטודנטים של ווג'יס ותושבי שדרות, ראש עיריית שדרות – אמנם זה תמיד מתסכל לראות שביטויי שינאה מקבל יותר חשיפה מביטויי או כמיהה לשלום, אבל כאן לפחות כל מי שלא היה מלכתחילה נגדנו, היה יכול להשתכנע שיש כאלה שפשוט יורקים רוק לכל הכיוונים ומדברים שינאה, ויש כאלה שמדברים על שלום ודו-קיום.
יולי יואל אדלשטיין: סמינר הסברה שהתקיים בנובמבר בוושינגטון בשולי הועידה היהודית הגדולה -GA , שם הופיע גם ראש הממשלה, קיימנו סמינר הסברה לצעירים – אפרופו שאלה של חברי כנסת כאן בנושא של קמפוסים, זה גם חלק מן התרומה לפעילות הזאת.
אנסטסיה מיכאלי: חברי הכנסת הישראלים השתתפו בסמינר הזה.
אנסטסיה מיכאלי: האם הם השתתפו בסמינר של הסטודנטים?
יולי יואל אדלשטיין: למיטב זכרוני חברי כנסת לא.
יולי יואל אדלשטיין: לא היו נציגים מחברי הכנסת, אני לא זוכר אם ב- GA היה מישהו מחברי הכנסת.
קריאה: ברק וגם ציפי לבני.
יולי יואל אדלשטיין: יושבת ראש האופוזיציה היתה, אבל לא ח"כים.
יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, אני לא פוסל את העניין הזה מה ששאלה חברת הכנסת מיכאלי.
יולי יואל אדלשטיין: אני מתנסח בזהירות, הממשלה לא תגיד לחברי הכנסת ודאי עם אלו מסרים לצאת לחו"ל, חברי כנסת הם אופוזיציה וקואליציה, וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל באם יהיו חברי כנסת שירצו ביוזמתם או אגודות ידידות גם לפנות ולקבל לפחות מבחינת הכלים את ההכשרה שתינתן למשלחות של שלטון מקומי או של אגודות ספורט וכן הלאה, אנחנו ודאי פתוחים ומאוד נשמח.
יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמרתי, אני מתנסח בזהירות, אנחנו לא נבוא כממשלה לומר לחברי כנסת עם איזה דף מסרים לצאת.
יולי יואל אדלשטיין: אבל באם ירצו כלים, את לא זקוקה לזה, יש לך מספיק תקשורתי, אבל באם יהיו אנשים שירצו בשמחה רבה ניענה לפנייה.
יולי יואל אדלשטיין: תגלית.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא אפרט, הפרוייקט מוכר, וגם אמרתי רק אתמול היו פה מספר דיונים ומפגשים.
יולי יואל אדלשטיין: אבל הם מבחינתנו, אותם 220 אלף צעירים מרחבי העולם, קודם כל מצפון אמריקה אבל ודאי לא רק.
יולי יואל אדלשטיין: הם הקהל מבחינת ההכשרות.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יחד איתם חושבים על תכניות בכיוון של תכניות המשך, ודאי לא ל-220 אלף, מתוכם כבר ברוך השם אם אני לא טועה, זה 17 אלף בכלל אזרחי ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: אבל אלה שנמצאים עדיין בקמפוסים ובחוץ לארץ הם קהל יעד מאוד טבעי שלנו, יש שיתוף פעולה נהדר עם המנהלת ועם ההנהלה שלהם.
יולי יואל אדלשטיין: יש תכנית דוגמה לתכנית עם התפוצות, מנהלי בתי ספר אורט לתכנית די יומרנית.
יולי יואל אדלשטיין: בתי ספר יהודיים – אנחנו עושים את זה יחד עם אורט עולמי, תכנית די יומרנית שביסודה אמורה לחבר מנהל בית ספר ישראלי למנהל בית ספר כזה בתפוצות, להיות מעין חונך אישי גם בעת ביקור בארץ, וגם בעת פעילותו בחוץ לארץ.
יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מקווה שהאנשים האלה יהיו דוגמה לקשר בין איש מקצוע ישראלי לאיש מקצוע בתפוצות, ובמידה ודבר כזה יצליח, אז השמיים הם הגבול, אפשר לעשות את זה ודאי גם בתחומים רבים שהמכנה המשותף הוא לא רק ציונות או יהדות, אלא גם אינטרס מקצועי משותף.
יולי יואל אדלשטיין: מצאתי פרטנר טוב מאוד במכבי עולמי.
יולי יואל אדלשטיין: אגיד לכם כסיפור, באו אלי מארגני מכבייה זמן קצר כבר לפני המכביה, אתם זוכרים את לוח הזמנים מתי קמה הממשלה, ואמרו, אתה היית שר הקליטה, תמיד עזרת לנו, אז תעזור לנו גם הפעם.
יולי יואל אדלשטיין: אתה השר לענייני תפוצות, אמרתי בשמחה רבה, מכיר ומוקיר, רק שאני גם שר ההסברה.
יולי יואל אדלשטיין: אז בואו נחשוב מה אנחנו יכולים לעשות בתחום ההסברה, והם נענו ברצון.
יולי יואל אדלשטיין: התארגנו ממש מעכשיו לעכשיו, עוד לא היה לנו חומרים, גם היום בקושי יש לנו צוות מקצועי, כלומר, לשכת השר ולשכת המנכ"ל מהווים גם את רוב הצוות המקצועי.
יולי יואל אדלשטיין: התארגנו, אלפי משתתפי מכבייה עברו סמינר קצר, קיבלו דיסק עם חומרים שפשוט לקחנו מארגונים והעלנו על הדיסק, ושיתוף הפעולה איתם נמשך.
יולי יואל אדלשטיין: מקיימים דברים ברחבי העולם, המנכ"ל היה בארוע שלהם בסן-פטרסבורג, ומתקיים גם סמינר לחברים ממדינות לא פשוטות בדרום אמריקה שאנחנו מנסים לצעירים לתת גם קצת כלים להתמודד עם המצב.
יולי יואל אדלשטיין: "שבט אחים" – הנחת יסוד שלי, גברתי היושבת ראש, את מכירה את זה.
יולי יואל אדלשטיין: במדינת ישראל כשמדברים על קשר ישראל והתפוצות מייד חושבים על ניו-יורק, אבל יש עוד שניים שלושה יהודים במקומות אחרים.