GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמי מהל: סעיף המטרה, כפי שאנחנו מבקשים לשנות אותו, הולך להיות כך: מטרתו של חוק זה להעלות על סדר יומה של ממשלת ישראל, במסגרת משא ומתן להשגת שלום במזרח התיכון, את נושא פיצוי הפליטים היהודים יוצאי ארצות ערב.
מאיר כחלון: תוריד את המילה - - - ותכתוב "זכויות".
נסים זאב: כדי לשמור על זכויותיהם.
נסים זאב: אתה חייב לכתוב את זה.
נסים זאב: אם אתה מעלה סוגיה, אז מה המטרה של העלאת הסוגיה אם לא לשמור על הזכויות?
נירה לאמעי רחלבסקי: דרך אגב, אנחנו יכולים לכתוב את שתי המטרות.
נסים זאב: כדי לדבר בתקשורת – אין לי בעיה עם זה.
נסים זאב: אז נעלה את הסוגיה דרך התקשורת.
נירה לאמעי רחלבסקי: אנחנו יכולים לכתוב את שתי המטרות.
עמי מהל: אנחנו לא מדברים על תקשורת, אנחנו מדברים על משא ומתן.
נסים זאב: אני מבין, אבל מה המטרה?
נסים זאב: כשאתה מנהל משא ומתן אתה מעלה נושא, יש לך עמדה כדי להגיע ליעד.
נסים זאב: מה היעד?
נסים זאב: היעד הוא לשמור על זכויותיהם.
נסים זאב: יצליח או לא יצליח – זה משהו אחר.
עמי מהל: היעד הוא לפצות את יהודי ערב, וזה כתוב.
נירה לאמעי רחלבסקי: אם אתם רוצים, אפשר לכתוב את שתי המטרות.
נירה לאמעי רחלבסקי: זה בפירוש יכול לחיות עם החוק הזה, שמטרה אחת היא לשמור על זכויותיהם לפיצוי של יהודים יוצאי ארצות ערב ולהעלות על סדר יומה של ממשלת ישראל את הנושא.
עמי מהל: אי-אפשר לעשות מיש מש.
עמי מהל: זה או ככה או ככה.
נירה לאמעי רחלבסקי: למה אי-אפשר לעשות מיש מש?
אברהם מיכאלי: מה שהיא מסבירה לך זה שבהעלאה אתה מגיע לשמירת זכויות.
אברהם מיכאלי: זה לא מפריע.
אברהם מיכאלי: אם הממשלה רוצה רק להעלות את זה ולהשאיר את זה על השולחן כהעלאה – מזה חוששים אם לא נכתוב "שמירת זכויות".
נירה לאמעי רחלבסקי: כל הרעיון זה שיהיה ניסיון, אבל ניסיון שמקווים שהוא יהיה בר קיימא.
נסים זאב: אנחנו נשארים בנוסח שלנו או שנוסיף.
לבנה זמיר: הרי אחת המטרות היא שהפלסטינים יוותרו על זכות השיבה ויקבלו את הפיצוי.
לבנה זמיר: על מה מדברים?
ליה שמטוב: אפשר לעשות הפסקה של חמש דקות, אם אתם צריכים.
עמי מהל: לא, תשאירו את זה כמו שזה היה.
נסים זאב: אני מבקש לא לבזבז את הזמן.
נסים זאב: אני רוצה לסיים ולהצביע.
נסים זאב: אנחנו צריכים להתכונן לכנס החשוב - - -
רעות לונדין: אם כך, אפשר להוסיף בסוף הכותרת של החוק את המילים "במסגרת משא ומתן לשלום"?
אברהם מיכאלי: אבל זה כתוב בסעיף 1.
אברהם מיכאלי: הכול לכתוב בכותרת?
אברהם מיכאלי: הכותרת צריכה להיות קצרה.
נסים זאב: זה כתוב בסעיפים עצמם.
נסים זאב: אני מבקש לא להוסיף, להשאיר את הכותרת איך שהיא.
נסים זאב: ואם אני רוצה לא במסגרת המשא ומתן, אני רוצה לדבר על זה היום או מחר?
נסים זאב: למה להגביל את עצמי?
עמי מהל: אבל בכל מקרה זה מופיע בסעיף המטרה.
עמי מהל: זה כבר באמת לא משמעותי.
נסים זאב: כל המוסיף גורע.
נסים זאב: נשאיר את זה.
נסים זאב: יש הסכמה.
נירה לאמעי רחלבסקי: החוק הזה, בכל מקרה, הביצוע שלו נתון אך ורק להחלטת הממשלה.
נסים זאב: בוודאי.
נסים זאב: אם ראש הממשלה לא יעלה את זה לא יהיה כלום.
נסים זאב: קדימה.
נירה לאמעי רחלבסקי: "הצעת חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב.
נירה לאמעי רחלבסקי: 1.
נירה לאמעי רחלבסקי: מטרתו של חוק זה לשמור על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב במסגרת משא ומתן להשגת שלום במזרח התיכון.
נירה לאמעי רחלבסקי: 2.
נירה לאמעי רחלבסקי: בחוק זה – "פליט יהודי יוצא ארצות ערב" – מי שמתקיימים בו כל אלה: (1) הוא אזרח ישראל, לרבות אם היה תושב ארץ ישראל לפני הקמת המדינה; (2) הוא היה תושב אחת מארצות ערב, ועזב אותה בין היתר בשל רדיפתו בגלל יהדותו והיותו חסר הגנה מפני רדיפה כאמור; (3) הוא הותיר בארץ מוצאו רכוש שהיה בבעלותו.
נירה לאמעי רחלבסקי: "
מאיר כחלון: צריך להוסיף "רכוש ציבורי".
מאיר כחלון: נירה לאמעי רחלבסקי: "רכוש – מקרקעין, מיטלטלין, כספים וזכויות וכל רכוש נוסף שקבעה הממשלה בצו.
מאיר כחלון: 3.
מאיר כחלון: במסגרת משא ומתן להשגת שלום במזרח התיכון תכלול הממשלה את נושא מתן פיצוי על אובדן רכוש לפליטים יהודים יוצאי ארצות ערב, לרבות רכוש שהיה בבעלות קהילה יהודית.
מאיר כחלון: 4.
מאיר כחלון: ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה והוא יתקין תקנות לביצועו".
מאיר כחלון: אני לא יודעת אם זה - - -
לירון אדלר: אנחנו לא בטוחים שנדרש סעיף של תקנות.
לירון אדלר: זה לא חוק שצריך להתקין תקנות כדי שיבוצע.
נירה לאמעי רחלבסקי: אולי לא תקנות, אבל אני חייבת להגיד מי ממונה על - - -
לירון אדלר: זה בסדר.
לירון אדלר: ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה.
נירה לאמעי רחלבסקי: אני רוצה לציין בכל זאת שבעניין של ארצות ערב עדיין השארנו לפתחכם את העניין של "ארצות ערב לרבות איראן".
נירה לאמעי רחלבסקי: אם תסכימו לזה עוד נוכל להכניס את זה לנוסח.
נירה לאמעי רחלבסקי: זאת אפשרות.
נירה לאמעי רחלבסקי: אם לא – אולי זה יעלה את זה כהסתייגות.
נירה לאמעי רחלבסקי: תחזרו עם תשובה לעניין הזה.
נירה לאמעי רחלבסקי: אני חושבת שזה נותן פתרון.
נסים זאב: אנחנו מסיימים היום.
נירה לאמעי רחלבסקי: בסדר גמור, אני מכינה את הנוסח.
נירה לאמעי רחלבסקי: כשאנחנו מצביעים היום אנחנו אומרים שיש אפשרות שנוסח כזה יאושר.
לירון אדלר: אנחנו כרגע מצביעים על נוסח שכתוב בו "ארצות ערב לרבות איראן"?
נירה לאמעי רחלבסקי: לא, אבל אנחנו אומרים שיש אפשרות שייכלל נוסח כזה ולצורך העניין, באם הממשלה תסכים, אתם מסמיכים אותי להוסיף את זה לניסוח הסופי של החקיקה שיעלה לקריאה שניה ושלישית, אם תהיה הסכמה.
אברהם מיכאלי: את רוצה להצביע על הסתייגות היום?
נסים זאב: תהיה הסתייגות.
נירה לאמעי רחלבסקי: אולי, אם הם יעשו התייעצות בינם לבין עצמם, הם יסכימו להכניס את זה גם בלי הסתייגות.
לירון אדלר: הרי גם אם איראן לא כתובה זה לא מונע להעלות את הנושא של איראן, אם ירצו, כמו שאמרנו גם לגבי הדברים האחרים שלא נכללו.
לירון אדלר: החוק הזה לא אומר שנדון רק בארצות ערב, אם בסופו של דבר ירצו לדון באיראן החוק הזה לא מונע.
נירה לאמעי רחלבסקי: ודאי.
נירה לאמעי רחלבסקי: אם ירצו יכולים לעשות הכול, יכולים גם לכלול יהודים.
לירון אדלר: החוק הזה לא ימנע.
לירון אדלר: אנחנו רק רוצים לברר: כרגע יצביעו על נוסח שהוא ארצות ערב בלבד?
נירה לאמעי רחלבסקי: כן.
לירון אדלר: ואם ירצו להכניס איראן זה יהיה בכפוף להסכמת הממשלה, ואם הממשלה לא תסכים אז תועלה הסתייגות.
נירה לאמעי רחלבסקי: אמר חבר הכנסת שיהיה הסתייגויות לגבי זה ואולי גם לגבי צאצאים.
נירה לאמעי רחלבסקי: אולי גם אודיע שהוגשה הסתייגות של סיעת חד"ש, שמבקשת להוסיף בסעיף 3 אחרי המילים "ארצות ערב", את המילים "ונושא מתן פיצוי על אובדן רכוש לפליטים פלסטינים שהוצאו ממולדתם בשנת 1948".
עמי מהל: לא, לא.
עמי מהל: זה דבר חדש.
נירה לאמעי רחלבסקי: זאת הסתייגות.
נסים זאב: זו הסתייגות, זה לא החוק.
מיור אדמון: יש לי הערה אחת.
מיור אדמון: כתבת "קהילה יהודית".
מיור אדמון: אני מציע לכתוב "קהילות יהודיות".
נירה לאמעי רחלבסקי: זה לא משנה, כי כל דבר שאתה כותב ביחיד מתייחס גם לרבים.
ליה שמטוב: רבותיי, אנחנו מצביעים על הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית.
ליה שמטוב: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין אושר פה אחד.
ליה שמטוב: תודה, זה התקבל פה אחד.
ליה שמטוב: זה כולל גם את ההסתייגויות.
נסים זאב: השאלה היא אם צריך לעשות הצבעה בנפרד על ההסתייגויות.
נסים זאב: סיכמנו על ההסתייגויות ולא נקיים הצבעה כי זה יהיה פה פה אחד.
נסים זאב: אנחנו רוצים את הסכמת הממשלה.
נסים זאב: לכן אביא את זה בכתב, יחד עם החברים ועם היושבת ראש, נעלה את זה במליאת הכנסת.
נסים זאב: אם נשכנע את הממשלה – מה טוב, ואם לא – אז לא.
נסים זאב: בסדר?
ליה שמטוב: יש פה ארגון שלא היה בישיבה הראשונה כשכל אחד דיבר וייצג את הארגון שלו, אז הם מבקשים לדבר בקצרה.
נסים זאב: הייתי רוצה לשמוע גם את הרב ג'מאל שהגיע מארצות הברית.
דוד נאוי: קודם כול, אני מברך על הוועדה הזאת ומברך את כבוד יושבת ראש הוועדה וחבר הכנסת שיזמו את החוק והוא מתקדם.
דוד נאוי: זה מצוין ומבורך.
דוד נאוי: אנחנו מבקשים שהוא יאושר וגם ישולם כסף.
דוד נאוי: ברשותכם האדיבה, מכללי המלחמה אנחנו לומדים שני דברים; דבר שהוא מיידי, כלומר אם מחר פורצת מלחמה, מה אנחנו עושים; ומצב שהמלחמה תהיה בעוד שלוש שנים, בעוד שנתיים, מה אנחנו עושים?
דוד נאוי: במצב הזה היינו סבורים, וגם פנינו לממשלה והגשנו בג"ץ, שהממשלה תסביר מדוע לא תדרוש פיצויים עבור יוצאי עיראק.
דוד נאוי: אנחנו מונים היום 2,300 משפחות שחתמו לנו, אנחנו מונים כ-13,000 אנשים.
דוד נאוי: יושבים פה גם חברי ההנהלה.
דוד נאוי: אני מקריא בקצרה מה אמר בג"ץ.
דוד נאוי: "לאחר שמיעת טיעוני הצדדים ונוכח חשיבות הנושא שהעתירה מעלה, אנו מותירים אותה תלויה ועומדת בשלב זה.
דוד נאוי: נבקש הודעת עדכון מפורטת מטעם המשיבים – המשיבים זה הממשלה ושריה – בתוך ארבעה חודשים באשר להמשך פעילות הממשלה בנושא הפיצויים ליהודים יוצאי עיראק".
נירה לאמעי רחלבסקי: מאיזו שנה הבג"ץ הזה?
דוד נאוי: סוף 2005.
דוד נאוי: "במיוחד נבקש לקבל פרטים באשר לפעילות ועדת השרים המיוחדת שנתמנתה לעסוק בנושא זה.
דוד נאוי: לאחר קבלת העדכון נחליט".
דוד נאוי: אז מה אני אומר?
דוד נאוי: אני אומר שהחוק הזה מבורך, אבל הוא מתוכנן לשנים רבות.
דוד נאוי: מה הולך להיות בעוד עשר שנים אני לא יודע.
דוד נאוי: אנחנו סבורים שהדרך הנכונה היא שמי שיוכל להצטרף אלינו, כמגישי הבג"ץ או שאנחנו מוכנים להצטרף לוועדה הזאת, שתפנה דרך הבג"ץ לממשלה לשלם פיצויים.
דוד נאוי: בראש ובראשונה, הרכוש בעיראק הוא מסודר, מאורגן, מצאו את כל המסמכים, את הקושאנים בטאבו, את צילומי המגרשים והבתים וחשבונות הבנק ומסרו אותם לידי הממשלה.
דוד נאוי: והנה, הממשלה אומרת: נעביר את הזמן עד שהדור ייעלם.
דוד נאוי: הדור נעלם כבר, אנחנו מדברים על גילאים של 80 ומעלה, אנחנו מדברים על גילאים שרוצים מחר לאכול, שרוצים - בנוסף למה שמקבלים מהביטוח הלאומי והטבה סוציאלית - לקבל מיד כסף.
דוד נאוי: אחרת הדור הזה ייעלם, ואם אנחנו מחכים להסכם שלום, ומה יקרה אם המלחמה תהיה בעוד 20 שנה?
דוד נאוי: זה לא הנכון.
דוד נאוי: הנכון הוא - - -
ליה שמטוב: תודה, זה כבר שתי דקות וכמה שניות.
דוד נאוי: וגם הגנבה בפנים.
דוד נאוי: אני מבקש שהוועדה תיזום לקדם פיצויים מעיראק, ששם זה מסודר, כי זה יפרוץ את הדרך לכל יוצאי ארצות האסלאם, לכל הנציגים שיושבים פה.
קריאה: זה לא המנדט של הוועדה.
דוד נאוי: זה לא החוק, אני יודע.
דוד נאוי: ביקשתי את זה כחריג.
דוד ג'מאל: קודם כול, אני דוד ג'מאל, הרב בבית הכנסת בארצות הברית, הר הלבנון.
דוד ג'מאל: אשתי ואני הגענו אתמול.
דוד ג'מאל: הוזמנתי על-ידי חבר הכנסת הרב זאב, שהוא גיסי.
דוד ג'מאל: היום פגשתי את הבן-דוד שלי, משה זעפרני, שהרבה שנים לא ראיתי אותו.
דוד ג'מאל: אני בא מלבנון, יש לנו קהילה בארצות הברית.
דוד ג'מאל: נהניתי מכבוד היושבת ראש, מהיועצת המשפטית ומכולכם.
דוד ג'מאל: אני מברך אתכם.
דוד ג'מאל: פגשתי לבנוני יהודי לפני יומיים.
דוד ג'מאל: הוא אמר לי שבשנת 94' הוא נסע לבירות, הוא והבן שלו.
דוד ג'מאל: ראש הממשלה היה חרירי, זה שנרצח.
דוד ג'מאל: הוא נתן להם פיצויים על הבית שלהם בגובה של 10,000 דולר ואמר להם: תסכימו או לא תסכימו.
דוד ג'מאל: המשפחה הזאת אמרה: טוב, תן לנו.
דוד ג'מאל: זה יותר טוב מכלום.
דוד ג'מאל: הוא רכש הרבה רכוש של היהודים.
דוד ג'מאל: אני יודע שיש עוד הרבה כסף בלבנון, מבית הכנסת, מהקהילה היהודית, כי היו קונים הרבה רכוש.
דוד ג'מאל: יש בניינים שעל יד הפרלמנט שלהם.
דוד ג'מאל: יש לקהילה הרבה כסף.
דוד ג'מאל: מקווים, השם יברך אתכם, שתצליחו.
דוד ג'מאל: אמן כן יהי רצון.
ליה שמטוב: התכנסנו היום, לדון בהצעה לסדר היום של חברי הכנסת דוד רותם, שנמצא פה, חברת הכנסת רוחמה אברהם וחברת הכנסת ציפי חוטובלי, והנושא זה פרסום הדו"ח על גילויי אנטישמיות בעולם.
ליה שמטוב: בשנת 2009 התגברה האנטישמיות בצורה משמעותית, כפי שעולה מהדו"ח השנתי של פורום המאבק באנטישמיות.
ליה שמטוב: בדו"ח אחר שאנחנו נראה היום, שהשר יולי אדלטשיין, השר להסברה ולתפוצות, הציג לוועדה לעלייה, הקליטה והתפוצות, עולה כי רבע מהאירופאים חושבים שליהודים ישנה השפעה גדולה מדי על העולם.
ליה שמטוב: וגם 21.2% מהאירופאים חושבים שהיהודים מנסים לנצל את עברם בקרבנות המשטר הנאצי.
ליה שמטוב: בחודש שעבר, אני ועוד חברי כנסת ביחד עם 150 פרלמנטרים מארצות שונות השתתפנו בכנס בפולין לציון 65 שנה לשחרור מחנה ההשמדה באושוויץ.
ליה שמטוב: להגיד את האמת, לא רק מזג האוויר שהיה, 20 מעלות מתחת לאפס, אלא גם כשנמצאים שם ודורכים על האדמה, מרגישים מה סבלו כל האנשים האלה, מה עבר עליהם.
ליה שמטוב: ההשמדה, אלפי אנשים שהרגו, את הילדים, את הקשישים, הנכים והנשים.
ליה שמטוב: במה הם היו אשמים?
ליה שמטוב: בדבר אחד – שהם היו יהודים.
ליה שמטוב: זאת אומרת, כזו שנאה שהייתה, והעולם לא האמין בכלל ולא רצה להאמין.
ליה שמטוב: כל המשתתפים בכנס הזה מארצות שונות היו בדעה אחת, וכל הנאומים היו אותם נאומים – שחס וחלילה לא יקרה דבר זה שוב.
ליה שמטוב: בכל זאת אנחנו יודעים שהאנטישמיות קיימת ולא מאתמול, וכולם חשבו שיכול להיות שאחרי השואה היא תיעלם בכלל.
ליה שמטוב: אבל במציאות זה לא כך, אלא להיפך.
ליה שמטוב: שונאים את היהודים בכלל, ואת הישראלים בפרט.
ליה שמטוב: אנחנו היום התכנסנו כדי לראות מה אפשר לעשות, מה מדינת ישראל עושה, ואיך משרד ההסברה פועל בחו"ל?
ליה שמטוב: אפשר לחלק את האנטישמיות לכמה סוגים: יש אנטישמיות שהיא יום-יומית, היא בסיסית, היא מתבטאת בזה שעושים נזק ומציירים על קברי יהודים או מתבטאים: "אתה יהודון, לך מפה".
ליה שמטוב: זה למטה, בין האנשים.
ליה שמטוב: אבל יותר גרועה האנטישמיות שבאה מלמעלה.
ליה שמטוב: זאת אומרת, כאשר אנחנו רואים גם בטלוויזיה וגם קוראים בעיתונות, שאומרים שהיהודים תפסו את כל המשרדים, את כל הבנקים וכולי.
ליה שמטוב: כאשר השר יולי אדלשטיין דיווח בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות על הפעילות שלו, הוא הסביר שבחו"ל הם עובדים ומשתפים פעולה עם הקהילה הישראלית.
ליה שמטוב: דרכם מנסים להסביר ולהגיע לאנשים שאינם מכירים את ישראל.
ליה שמטוב: אני חושבת שזה לא מספיק.
ליה שמטוב: צריך לעבוד גם עם הקבוצות שאוהבות את ישראל, כמו קהילת הנוצרים האוונגליסטים שדרכם אפשר להעביר מסרים על היהודים.
ליה שמטוב: שר ההסברה גם דיווח לנו מה הם עושים באוניברסיטאות.
ליה שמטוב: במוסדות האקדמאים יש אנטישמיות רבה.
ליה שמטוב: לצערי גםו שמענו לאחרונה שבבריטניה פרופסור יהודי, חיים בראשית, ועוד כמה מרצים ביקשו מהזמר אלטון ג'ון לא להגיע לישראל עקב פעילות הצבא בעזה.
ליה שמטוב: אנחנו מנסים להסביר ולהגן על ישראל, והנה דווקא מרצה שהוא ישראלי.
ליה שמטוב: זה בכלל משהו יוצא מן הכלל.
ליה שמטוב: העובדה שהאנטישמיות בעולם עולה, זה סימן נוסף שאנו מפסידים במלחמת ההסברה.
ליה שמטוב: הגיע הזמן שלא רק אנחנו ננצח במלחמות עם נשק.
ליה שמטוב: זה טוב שאנחנו מנצחים, וזה טוב שהעולם יודע שאנחנו מדינה חזקה, אבל בכל זאת אנחנו מפסידים במלחמת ההסברה.
ליה שמטוב: את היהודים מאשימים בכל דבר.
ליה שמטוב: גם כשאין מים בברז אז גם אומרים שהיהודים אשמים.
ליה שמטוב: כשקורית רעידת אדמה ושיטפונות בעזה, גם אז יהודים אשמים.
ליה שמטוב: בכל זאת אנחנו צריכים לעשות הכול כדי לנצח במלחמת ההסברה.
ליה שמטוב: לפני שאנחנו נראה את המצגת, אני רוצה לתת את רשות הדיבור למי שיזם את הדיון, חבר הכנסת דוד רותם.
דוד רותם: תודה, גברתי היושבת-ראש.
דוד רותם: רבותיי, על החוברת היפה שהניחו בפנינו מופיע משפט, שיש אומרים שאמר אותו מרטין לותר קינג.
דוד רותם: יש כאלה שחולקים על השאלה הזו.
דוד רותם: הוא אמר שכאשר אנשים באים בטענות כלפי הציונות, הם מדברים על יהדות, אתם מדברים על אנטישמיות.
דוד רותם: אני חושב שהגיע הזמן שאנחנו נבחן את הדברים בעיניים אמיתיות.
דוד רותם: היום להיות אנטישמי זה דבר לא מקובל.
דוד רותם: העולם לא אוהב כאלה שהם נגד יהודים או נגד מיעוטים אחרים.
דוד רותם: האנטישמיות המודרנית הפכה להיות אנטי-ישראליות, אנטי-ציונות.
דוד רותם: מחביאים את זה בכל מיני שיטות.
דוד רותם: מסתובב עכשיו באינטרנט סרטון על קבוצה של פורעים צרפתים שנכנסים לסופרמרקט ומגיעים לכל מיני מוצרים ישראלים וזורקים אותם.
דוד רותם: איך הם יודעים מה הם מוצרים ישראלים?
דוד רותם: מסתבר שחברה בליגה לזכויות האדם בצרפת, גברת בשם אורנו, נכנסה לסופרמרקטים והדביקה על המוצרים הישראלים תווית: "אל תקנו מוצרי מישראל, מדינת האפרטהייד".
דוד רותם: רבותיי, זה זכויות אדם.
דוד רותם: אנחנו צריכים להיות ערים לכך.
דוד רותם: אפרטהייד זה זכויות אדם.
דוד רותם: אז מה שעושים, זה דבר נורא פשוט.
דוד רותם: לא מדברים נגד היהודים, מחברים את כל צרות העולם למדינת ישראל והופכים אותה לדבר שמותר להילחם נגדו.
דוד רותם: זה קרה בצרפת, והצרפתים יודעים בפני מה הם עומדים.
דוד רותם: כנגד הגברת אורנו הוגש כתב אישום.
דוד רותם: בואו נחשוב מה היה קורה במדינת ישראל במצב כזה?
דוד רותם: אני מניח שהיו מספר שרים שאם היו עושים דבר כזה היו קופצים ואומרים: "מקרתיזם! מה פירוש?
דוד רותם: חופש הביטוי!" מדינת ישראל מממנת פעולות תרבות, סרטים, סופרים, חוקרים שמפרסמים עבודות שהן אנטי-ישראליות במובהק.
דוד רותם: אם מישהו יעיר על כך, אז כמובן שהוא "מקרתיסט", משטרת מחשבות.
דוד רותם: צריך לפקח גם על חופש אומנותי וגם על חופש התרבות.
דוד רותם: דבר מעניין, בצרפת קבעו שהסרט על מוחמד אל-דורה הוא שקר וכזב.
דוד רותם: וזה בגלל שיש איזה בחור צרפתי בשם כרסנטי שהיה מוכן להיאבק על זה והוא זכה.
דוד רותם: זה בצרפת.
דוד רותם: כשבישראל שופט פוסק שהתחקיר שעשו בטלוויזיה הישראלית בערוץ ישראלי על ירי מכוון על ילדה ועל וידוא הריגה זה הוצאת דיבה, אז כל העולם הישראלי רועש.
דוד רותם: תקראו את התקשורת שלנו.
דוד רותם: תראו מה אמרו על פסק הדין הזה.
דוד רותם: אנחנו מוכנים לתקוף שופט בישראל גם בתקשורת כי הוא הופך להיות "מקרתיסט".
דוד רותם: בואו לא נתפלא שכשאנחנו מלקים את עצמנו, העולם מצטרף.
דוד רותם: הגיע הזמן שמדינת ישראל תבין ושהעולם יבין שכאשר היום מדברים נגד ישראל , מדברים אנטישמיות.
דוד רותם: אם היה מותר למרטין לותר קינג להגיד את הדברים האלה, בוודאי שמותר לנו להגיד דברים אלה, ואני חושב שיש צורך שכל הגופים הנמצאים כאן יעשו את הדברים האלה גם בישראל וגם בחו"ל.
דוד רותם: תודה רבה.
ליה שמטוב: תודה לחבר הכנסת דוד רותם.
ליה שמטוב: בצרפת קיימת חקיקה.
דוד רותם: גם בארץ קיימת חקיקה.
דוד רותם: השאלה היא מה תעשה התקשורת ומה יעשו הפרופסורים ומה יעשו כל שומרי זכויות האדם ואיך הם יילחמו במקרתיזם.
ליה שמטוב: חבר כנסת שלמה מולה, בבקשה.
שלמה מולה: תודה רבה גברתי היושבת ראש, תודה רבה לחבר הכנסת דוד רותם שהעלה את הנושא.
שלמה מולה: בנושא הזה עסקתי מעט, בתחום תפקידי הקודם, יחד עם עמוס מהסוכנות היהודית ולצידי ידידי הטוב, מנכ"ל המועצה הציונית , משה בן עטר.
שלמה מולה: אנשי משרד החוץ והרבה מאוד גופים עוסקים בעניין הזה של אנטישמיות.
שלמה מולה: אני לא בטוח שמיצינו את היכולות הישראליות שלנו למקסם במלחמה בתופעה הזו.
שלמה מולה: אני יודע שיש גוף שהוקם במשרד החוץ, גוף מתאם, ואני יודע שהשר יולי אדלשטיין עוסק בעניין.
שלמה מולה: אני חושב שהוא שר מצוין, מכיר את הנושא.
שלמה מולה: אבל אני חושב שאם אנחנו לא נגיע למיצוי היכולות שלנו בעיקר באירופה ובמדינות אחרות, שתהיה חקיקה שתילחם בתופעה הזו של אנטישמיות,לא רק שתהיה חקיקה, אלא שתהיה אכיפה של אותם חוקים שיחוקקו, לא נוכל להתקדם בעניין הזה.
שלמה מולה: לא רק זה.
שלמה מולה: גם חינוך לא פחות חשוב במקומות רבים בעולם.
שלמה מולה: כשאנחנו עושים את זה, גם אנחנו צריכים להגיע לשם בידיים נקיות.
שלמה מולה: ידיים נקיות על הפנים שלנו כחברה שקולטת עלייה, בהתייחסות שלה לזרים, לא שונים וכולי.
שלמה מולה: לכן אי אפשר רק להתייחס שידברו עלינו מבחוץ, שאנחנו נתקוף את האחרים.
שלמה מולה: גם אנחנו צריכים לחשוב קצת על עצמנו, איך אנחנו נראים בעיני האחרים, בעיני המתבוננים בנו מבחוץ.
שלמה מולה: לכן אני חושב שהסוגיה הזאת היא סוגיה שלגביה מפיקים כל שנח דו"ח ומדברים על זה ועוברים על זה לסדר היום.
שלמה מולה: אני יכול לומר לכם כעדות אישית.
שלמה מולה: הסיפור הזה התפרסם.
שלמה מולה: כמו שסיפרת שהייתם בפולין באושוויץ.
שלמה מולה: אני הייתי במועצת אירופה בדיון שנקבע במשלחת פרלמנטארית, ואנחנו הצלחנו בין היתר להעביר החלטה במועצת אירופה, שמועצת אירופה תציין את הנושא של היום הבינלאומי לאזכרה של השואה והגבורה והיא תאמץ ותקיים טקס.
שלמה מולה: היה ויכוח, תתפלאו, אני וחבר כנסת אמנון כהן וחבר כנסת יוחנן פלסנר וסגן השר דני איילון, ותראו מה שקרה, נשיא מועצת אירופה, דווקא הנשיא הנבחר הוא מתורכיה, אמר שמהשנה הזאת והלאה, במועצת אירופה יתקיים טקס אזכרה ממלכתי לציון השואה והגבורה, וזה אכן מתקיים.
שלמה מולה: פעם ראשונה בחסות מועצת אירופה, מתקיים אירוע כזה ומשתתפים בו עשרות אנשים, חברי מועצת אירופה.
שלמה מולה: ומי שהוביל את המהלך הזה דווקא נציגת משרד החוץ, סימונה פרנקל.
שלמה מולה: הנושא מגיע למיצויו.
שלמה מולה: מיד בסיום הטקס ניגש אלינו נציג הקהילה היהודית בשטרסבורג ואמר לנו: "תראו, השחיתו לנו את בית העלמין.
שלמה מולה: " הגענו לשם לאחר הטקס, וראינו את המראות וצילמתי.
שלמה מולה: זה היה מזוויע: כתובות "יהודים, תצאו מכאן", שברו את המצבות וכן הלאה.
שלמה מולה: התגובה של משרד החוץ, הייתה תגובה חיובית סביב הסיפור הזה.
שלמה מולה: אבל זה לא מספיק.
שלמה מולה: אני לא יודע.
שלמה מולה: אחר כך הנשיא סרקוזי התבטא ואחרים דיברו.
שלמה מולה: אני לא בטוח מי בממשלה או משרד החוץ.
שלמה מולה: אני בטוח שיש עבודה משותפת מערכתית הממצה את כל היכולות שלנו ולהביא זאת לידי ביטוי בצורה משמעותית.
שלמה מולה: מי שאומר אחרת אני חושב שהוא טועה.
שלמה מולה: ברגע שבקהילה האקדמית בבריטניה באים ואומרים: "בואו נחרים את ישראל" או שבאים ואומרים: "בואו נחרים את המוצרים שמיובאים מהשטחים הכבושים "(לטענתם), דעתי בעניין הזה ידועה.
שלמה מולה: אבל ברגע שבו עושים מה שמיוצר ביהודה ושומרון לא יכול להיות משווק באירופה ויש גופים שנותנים לזה גושפנקה מבחינתם, מבחינתי זה לא פחות אנטישמי מכל דבר אחר.
שלמה מולה: יכולים לערבב את זה, כן אנטישמי, לא אנטישמי.
שלמה מולה: אני מקווה שבעניין הזה של המאבק באנטישמיות שנפיק מספיק לקחים.
שלמה מולה: אנחנו יכולים להתנחם שבשנים האחרונות, ולפחות בשנה האחרונה, בממשלה הנוכחית, אני מקווה שיולי אדלשטיין, השר הממונה בנושא, יוכל לקחת את כל הגופים ליצור איזושהי תוכנית עבודה שיטתית, שכל אחד מאיתנו יוכל לתרום את חלקו.
שלמה מולה: אבל הסיפור האנטישמי הוא סיפור מאוד מדאיג.
ליה שמטוב: דרך אגב על פולין.
ליה שמטוב: עוד לפני 20 שנה אמרו שהשמידו אזרחים.
ליה שמטוב: לא דיברו על היהודים.
ליה שמטוב: אסור היה.
ליה שמטוב: היום כן מדברים שהרוב היו יהודים.
ליה שמטוב: אבל בכל זאת לפי הדו"ח 72% מהפולנים אומרים שהיהודים מנצלים את השואה.
ליה שמטוב: שנראה את המצגת?
אייל קציר: אני יועצו של שר ההסברה והתפוצות יולי אדלשטיין, אני אחראי תחום ההסברה, ונמצאת איתנו כאן גם פלורינה הלמן, היא מנהלת תחום תפוצות והיא גם מטפלת בנושא האנטישמיות במשרד.
אייל קציר: אנחנו מברכים על הדיון בוועדה.
אייל קציר: כשהמשרד הוקם בעצם חיברו שני דברים, שלכאורה הם שונים, אבל מהר מאוד גילינו שזה דבר אחד והמטרה היא משותפת.
אייל קציר: חיברו את תחום ההסברה עם התפוצות.
אייל קציר: לאור מה שקורה בשנים האחרונות המגמה של התחזקות האנטי-ישראליות בעולם היא בעצם אותה מגמה של התגברות האנטישמיות.
אייל קציר: בעצם זו אותה משימה.
אייל קציר: לכן אך טבעי הוא שחיברו את שתי המטרות האלה ביחד.
אייל קציר: גם המשרד בתוכנית שהתווה והציג לפני הוועדה, הוא הראה איך הוא משלב בין הדברים.
אייל קציר: לגבי מה שאמרה קודם היושבת-ראש, המשרד עומד לגייס אדם שיעסוק בעולם הנוצרי.
אייל קציר: בוודאי בתחום ההסברה בכלל, אך גם בתחום האנטישמיות.
אייל קציר: לגבי הדו"ח, קודם כל חשוב לציין שזה לא הדו"ח המלא שיוצא בסביבות אפריל, שבו מציינים ממש מספרים ומסכמים את כל האירועים של השנה החולפת.
אייל קציר: זהו דו"ח רקע כללי על נושא האנטישמיות.
אייל קציר: הדו"ח הזה הוכן והוצג לפני ממשלת ישראל בחודש שעבר.
אייל קציר: הדברים שהצגנו בדו"ח: בשנת 2009 התגלתה כשנת שיא בגילויי האנטישמיות בעולם.
אייל קציר: כמובן שאנחנו מדברים על שנת שיא ביחס לשנים שבהן הנושא נמצא בבדיקה של מכוני מחקר, ממשלות וגופים פרטיים שבוחנים ועושים סקירה של כל אירועי האנטישמיות בעולם.
אייל קציר: כל הגורמים שעוסקים בזה ניסו למצוא מספר סיבות.
אייל קציר: מה קרה בעצם ב-2009 ולמעשה המסקנה כמעט היחידה בינתיים היא מבצע "עופרת יצוקה" שהיה בסוף שנת 2008.
אייל קציר: המבצע גרם להתגברות גילויי האנטישמיות בעולם.
אייל קציר: המגמה שכבר קיימת שנים רבות של חיבור בין היהודים לבין מדינת ישראל הלכה והתחזקה.
אייל קציר: למעשה הוסרה ההבחנה שהייתה בין היהודים לבין מדינת ישראל.
אייל קציר: מדהים שגם יהודים שבאופן רשמי לא מזדהים עם מדינת ישראל, ושהם לאו דווקא יהודים דתיים או ששייכים לקהילות, גם הם התחילו להיפגע מאירועים אנטישמיים.
אייל קציר: תופעה נוספת, לאו דווקא חדשה, אך היא הלכה והתגברה ב-2009, היא השוואה של מדינת ישראל והמשטר הציוני למשטר הנאצי.
אייל קציר: בעצם המטרה שעומדת מאחורי המגמה הזו היא להתיר את דמה של ישראל.
אייל קציר: ברגע שמשווים אותה למשטר הנאצי, אין שום בעיה.
אייל קציר: כבר לא מדובר באנטישמיות, אלא להיפך, זו מלחמה למען זכויות האדם, והכול מותר במלחמה הזו.
אייל קציר: עוד דבר שראינו, שיש היפוך של קרבן ותוקפן.
אייל קציר: לא משנה שישראל המתינה כמעט שמונה שנים ולא הגיבה על ירי תלול מסלול מרצועת עזה, ולא פעלה באופן נחרץ נגד ירי הקסאמים.
אייל קציר: ברגע שמדינת ישראל יצאה למבצע כדי להגן על אזרחיה, מיד היא הפכה לתוקפן, וכל שמונה השנים של ירי על אזרחי ישראל פשוט נשכח.
אייל קציר: לגבי הפיזור של אירועי האנטישמיות בעולם, באופן עקרוני אנחנו ביחד עם גופים שאיתם בדקנו את הדברים, זיהינו התגברות משמעותית דווקא במדינות המערביות, ארצות הברית, בראש בריטניה וצרפת.
אייל קציר: יחד עם זאת, ואנחנו גם מציינים זאת בדו"ח, זה לא אומר בהכרח ששם יש הכי הרבה אירועים אנטישמיים, אלא שם פשוט הנושא של בדיקת האירועים האנטישמיים יותר מפותח.
אייל קציר: יש הרבה גופים פרטיים, גם גופים יהודים וגם לא יהודים, שבודקים את זה, וגם הממשלות במדינות האלו עוקבות אחרי זה.
אייל קציר: אגב, ציין חבר הכנסת דוד רותם את מה שקרה בצרפת.
אייל קציר: היהודי פיליפ כרסנטי באמת בחר "ללכת על זה" כמעט לבד, ללא הסתייעות לצערנו ממדינת ישראל, והצליח בין השאר בעקבות הערנות שיש בצרפת לגבי האנטישמיות.
אייל קציר: מקום שבו התגברה האנטישמיות בצורה משמעותית ביותר זה אמריקה הלטינית, כאשר השיא זה בוונצואלה.
אייל קציר: בוונצואלה הדבר הגיע לידי כך שיהודים רבים עזבו את המדינה.
אייל קציר: גם בגלל שיש שם ערעור של הביטחון האישי, אבל במיוחד לאור ההתבטאויות של הנשיא.
אייל קציר: באופן לא רשמי יש כאילו מתן היתר לאנטישמיות, לפגיעה ביהודים.
אייל קציר: הנשיא צ'בס גם התבטא בצורה חריפה מאוד נגד ישראל.
אייל קציר: אנחנו יודעים שיהודים רבים עזבו את ונצואלה לארצות הברית, חלקם לישראל.
אייל קציר: חלקם השאירו את הרכוש שלהם שמה בתקווה לחזור, אבל יש רבים שטוענים שלא יחזרו.
אייל קציר: שמה הייתה ממש פגיעה פיזית גם ברכוש של יהודים וגם ביהודים.
אייל קציר: במדינות מזרח אירופה גם הייתה התגברות של האנטישמיות במהלך השנה.
אייל קציר: הדבר בא לידי ביטוי הן בפגיעה בסמלים של יהודים, בבתי קברות, בבתי כנסת, באירועים בחנוכה, במולדובה שהפילו את החנוכייה של חב"ד.
אייל קציר: מה שקרה ומה שאנחנו מניחים ומציינים בדו"ח המלא באפריל, שהמבצע של "עופרת יצוקה" והקישור שעשו בין מדינת ישראל לבין הקהילות היהודיות וליהודים בכלל, בעצם התיר כל רסן.
אייל קציר: הרבה מאוד ביטויים של אנטישמיות קלסית שלא כל כך צצו, עכשיו התחילו להופיע.
אייל קציר: אנשים פחות חוששים וברגע שיש התגברות כלל עולמית של ביקורת נגד ישראל, למרות שגופים רשמיים וראשי מדינות מול המיקרופון לכאורה לא מתבטאים באופן אנטישמי, זה כבר מתיר את הרסן ומאפשר לכל מיני גורמים שוליים להתחיל להתבטא ולפעול בצורה אנטישמית.
דוד רותם: האם יש בדיקה או מחקר כמה מקורות לדברים האלה מגיעים מתוך מדינת ישראל?
דוד רותם: אנחנו יודעים שאת החרם באנגליה מובילים כמה ישראלים.
דוד רותם: אנחנו יודעים על כל מיני נושאים שבאים בעצם מישראל, המידע הוא ישראלי, הסרטים הם ישראלים, המחקרים הם ישראלים.
דוד רותם: האם מישהו בדק פעם כמה אנחנו שותפים לבעיה הזו?