GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליה שמטוב: קודם כל רצינו לדעת איפה ה 5 מליון שקלים, והסבירו לנו איפה הם.
ליה שמטוב: פשוט פה טוענים שכן דיברו עם משיהו שזה כולל גם את האחזקה.
ליה שמטוב: אבל באמת שאף אחד לא דיבר על זה ואני ראיתי את כל הפרוטוקולים של כל הועדות, גם ועדת הכספים.
רוברט טיבייב: דבר מאד מעניין.
רוברט טיבייב: אתם "בישלתם" את הכול ואנחנו צריכים לשמוע את כל הדברים האלה.
רוברט טיבייב: אתם כבר בצד אתם לא פה ו"קדימה" צריכה לשמוע את כל הדברים האלה?
רוברט טיבייב: כל אחד בישראל ביתנו איש מקצועי טכנאי, מהנדס חשמל ולא עלי מדובר.
ליה שמטוב: טוב, אני ברצינות, לא ראיתי באף פרוטוקול וגם קראתי את הדברים של אביגדור ליברמן בועדת הכספים, הוא במיוחד הגיע לישיבה והסביר שאנחנו אז העברנו בסך הכול על פי ההסכם הקואליציוני 8 מיליון שקל .
מוטי שקלאר: אני רק חייב להגיד משהו לחברת הכנסת יוליה שמאלוב, היא שאלה אותנו אך העזנו לקבל את הכסף.
מוטי שקלאר: אני לפחות ארגיע אותך בהיבט הזה.
מוטי שקלאר: אנחנו לא עובדים מול מפלגה באשר היא, אנחנו עובדים מול האוצר.
מוטי שקלאר: אם האוצר במסגרת הסכם קואליציוני כזה או אחר מחליט להעביר את תקציב לרשות השידור עבור משהו כזה או אחר מבחינתנו זה תקף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא משפיע על תוכן, מוטי, שיודע תודעתית, רדיו רק"ע, שמי שעזר זה ישראל ביתנו ולכן אנחנו צריכים להתייחס לישראל ביתנו בדיווחים שלנו, בצורה קצת יותר נעימה ויפה מדיווחים אחרים .
מוטי שקלאר: לא.
מוטי שקלאר: תמיד אמרתי שיש לך שאלות מצוינות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הבעיה שלי שאת התשובות אני לא מקבלת טוב.
מוטי שקלאר: יש תשובות שהם לא במגרש שלי
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה כן במגרש שלך.
שמואל בן צבי: שמואל בן צבי, מנהל רק"ע בכל השפות.
שמואל בן צבי: יש לי שאלה כזו: זה נכון שהרבה אנשים שנותנים כסף, חושבים שהם קנו את הדבר שלשמו נותנים את הכסף.
רוברט טיבייב: כמו במקרה הזה?
שמואל בן צבי: לא, אני אומר שזה נכון בכלל.
שמואל בן צבי: אני רוצה לשאול אתכם דוברי רוסית, אלה שיושבים עכשיו פה, וזה טוב שגם המנכ"ל וגם מנהל הרדיו ישמעו את זה וידעו.
שמואל בן צבי: האם אתם מרגישים בהאזנה שלכם .
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה רוצה שנצא ונדבר על זה או אתה רוצה שנדבר על זה פה?
שמואל בן צבי: עכשיו נדבר על זה
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שמרינה תענה על זה יותר טוב .
שמואל בן צבי: התשובה פשוטה מאד, האיזון נשמר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה טוב שאתה אומר את זה לפרוטוקול, אבל יש לי ויכוח איתך, אבל לא על זה אנחנו מדברים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לפעמים אני שמחה שלא קולטים את רדיו רק"ע בכל מקום כי יש פחות השפעה על דעת קהל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל לא על זה באנו לדבר אנחנו עדיין לוקחים את הסיכון הפוליטי, שיש השפעה על דעת קהל כי בהסכמים קואליציוניים מפלגת ישראל ביתנו ביקשה להעביר את הכסף ומדברים עכשיו מעבר לפוליטיקה.
מרינה סולודקין: ראשית, תודה ליושבת הראש.
מרינה סולודקין: אני פניתי לישיבה מיוחדת רשת קליטת עליה בארץ.
מרינה סולודקין: אני קיבלתי מאות פניות של אנשים מאזורים שונים, בקיץ, שכמעט לא שומעים.
מרינה סולודקין: ואני חושבת שאנחנו בישיבה שלישית שקצת מבינים יותר את מה שקרה, אני רוצה לומר לכם שכואב לי מאד לראות בצבע סגול את האזורים שאנשים לא קולטים רשת קליטת עליה, בגלל שאני ממשיכה לקבל ואני רוצה לסגור את הפרק הזה בפניות ציבור.
מרינה סולודקין: המדינה קטנטונת ואנחנו מברית המועצות ששם לא הייתה בעיה לשמוע את הרדיו.
מרינה סולודקין: כשאני רואה שחבריי בקרן שלום ובאב שלום, לא שומעים את רק"ע, הם גרים ליד גבול מיצריים.
מרינה סולודקין: קשה לי לשמוע את זה.
מרינה סולודקין: ואני יודעת באיזה תנאים הם חיים, אני מכירה את כל האזורים.
מרינה סולודקין: ממה שאני שמעתי אני לא מופתעת.
מרינה סולודקין: גברת יוליה, את קדנציה ראשונה ואת לא מבינה דבר אחד, במדינה יש דברים שלא מתפקדים בלי התערבות פוליטית.
רוברט טיבייב: בלי ישראל ביתנו.
מרינה סולודקין: לא, קודם כל זה לא נכון.
מרינה סולודקין: דבר שני אני חייבת לומר שברשת קליטת עלייה יש איזון.
מרינה סולודקין: יש רדיו ראשון, פרטי שאין איזון ברדיו הזה, ואתם צריכים לשמוע את זה.
קריאה: אנחנו יודעים מרינה.
מרינה סולודקין: את ההסברים אני לא קיבלתי.
מרינה סולודקין: קיבלתם במתנה בהסכמים קואליציוניים את הכסף למשדרים.
מרינה סולודקין: את ההסברים שאנחנו שומעים שגם מפלגות חייבים לשלם לכם את מחיר התחזוקה זה לא רק מוזר, זה מאד לא מקצועי.
מרינה סולודקין: וגם אני חושבת אולי לפעמים לי יותר קל לפנות לשלטונות מוסקבה ולקבל מהם את הדבר שאני לא יכולה לקבל כאן.
מרינה סולודקין: אולי אנחנו נחליף את העבודה שלכם.
מרינה סולודקין: אם אתם מדברים על תחזוקה לי יש הרבה סימני שאלה כי אתם עברתם את הגבול.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו חייבים במסקנות הועדה לאחר שהשר יאמר את דבריו לכתוב שאנחנו מתנגדים מאד, שאת ההוצאות של התחזוקה להפעיל על הסכמים קואליציוניים.
מרינה סולודקין: לא בגלל שאני לא מישראל ביתנו, אני עושה במפלגות אחרות, ישראל בעלייה, קדימה, את מה שהבוחר מבקש ממני.
ליה שמטוב: קודם כל יש גבול.
ליה שמטוב: ושנית, אנחנו העברנו את הכסף לקניית המשדרים.
ליה שמטוב: קנייה שזה גם התקנה וכל הדברים האלה.
מרינה סולודקין: מהרבה פרטים שאני קיבלתי כאן, אני שמחה שקיבלתי את כל המפות, זה דבר מאד חשוב לדעת אם אני אקבל מכתבים אני אוכל לראות באיזה אזור מדובר.
מרינה סולודקין: אבל עשיתם את זה בצורה לא טובה אז אל תעשו את זה כי אנחנו כאן הרבה שנים במאבקים ואנחנו מבינים.
מרינה סולודקין: מה שאני מציעה שאנחנו חייבים לחשוב למה, אחרי כל כך הרבה שנים שזה כמעט 20 שנה לתפקוד של רשת קליטת עליה, אנחנו שוליים.
מרינה סולודקין: המאזינים שלנו שוליים של החברה שאפשר להמשיך את העבודה לא מקצועית.
ליה שמטוב: לחבר הכנסת רוברט טיבייב, אני רוצה לסיים לגבי ההסכמים הקואליציוניים.
ליה שמטוב: אנחנו גם כמפלגת ישראל ביתנו העברנו דרך האוצר כסף לבתי חולים, זה לא אומרים שכולם מישראל ביתנו חולים.
קובי שמש: כמה דברים, צריך לקחת בחשבון שרדיו רק"ע הוא פונה לא רק למגזר הרוסי
קריאה: תגיד מה אתה עושה עכשיו?
קובי שמש: אני יועץ שר התקשורת, אבל אני מדבר פה בתור סמנכ"ל טכנולוגיה הקודם של רשות השידור.
קובי שמש: רדיו רק"ע משרת לא רק את האוכלוסייה הרוסית אלא גם את האמהרית.
קובי שמש: צריך לקחת בחשבון שהממשלה מעודדת לנסות ולצמצם פה פערים, בנושא של שר החינוך שניסה לקחת תלמידים אתיופים ולעשות אינטגרציה.
קובי שמש: ונוצר פה מצב שבאזור אחד של רשות השידור במקום לפנות לאתו קהל ולנסות לצמצם את הפערים, היא מגדילה אותם.
קובי שמש: אני מדבר על האוכלוסייה האמהרית במיוחד, מכיוון שסדר גודל של מאות אלפים שהכלי היחיד שלהם לצערנו, זה הרדיו, והם לא שומעים רדיו.
קובי שמש: יכול להיות שגם האוכלוסייה הרוסית נפגעת, אבל להם יש ערוץ 9 ויש להם אלטרנטיבה בעוד לאוכלוסייה האחרת אין דבר.
קובי שמש: רק מבחינת מספרים, אחוז קטן מהאוכלוסייה האמהרית מחוברת לכבלים וללויאן כדי לראות את ערוץ האתיופי, זהו סדר גודל של עשרות אלפים, כאשר מרבית האוכלוסייה בכלל לא שומעת ולא רואה.
קובי שמש: נוצר מצב שבמקום שהמדינה תצמצם פערים היא מרחיבה אותם, כי ברגע שהיא לא משקיעה ולאנשים אין תקשורת לעולם החיצון הפערים גדלים.
קובי שמש: בנושא של המשדרים, צריך לקחת בחשבון שלמרות שמופיע פה 9 משדרים, המשדרים הקטנים של החצי קילו וואט, הם משדרים שבפועל הם לא שווים הרבה.
קובי שמש: אז מיתוך ה-9 משדרים זה רק 7 משדרים שהם גדולים.
קובי שמש: כדי להגיע לפריסה כלל ארצית צריך סדר גודל של 15 -16 משדרים זאת אמרת הפער בין 7 ל 16 הוא סדר גודל של 8 משדרים.
קובי שמש: דבר שצריך לקחת בחשבון, שבחלוקת המשדרים של רדיו רק"ע שנעשתה לפני כ שנה וחצי במעמד של שר החוץ, אביגדור ליברמן, שהיה אז חבר כנסת, הוא הופתע מאד שהכסף של המשדרים נלקחו לתחזוקה.
קובי שמש: משיחות איתו ועם כל הגורמים, הכסף לא יועד לתחזוקה, זה שרשות השידור לקחה את זה והחליטה להעביר את זה לתחזוקה, זה החלטה שלהם.
קובי שמש: אני מידיעה, אני יודע, זה לא רוח הדברים שנאמרה, שסוכמו.
קובי שמש: זה לא מדויק.
קובי שמש: אני מציע: רשות השידור קיבלה 5 מיליון שקל, מתוך ה - 5 מיליון שקל סדר גודל של 3 מיליון שקל לתחזוקה.
קובי שמש: לקחת את הכסף של התחזוקה כי הרי הכסף הזה מסומן באיזשהו מקום, הכסף הזה צבוע, ולהשלים את כל 15 המשדרים שחסרים, ולסגור את זה, בגלל שזה נראה כל כך גרוע.
מוטי שקלאר: אני רוצה רגע להתייחס.
מוטי שקלאר: משהו תמוהה לשמוע מאחד שהיה סמנכ"ל הטכנולוגיה והיה ער ומודע לכל מה שקרה.
קובי שמש: טרם זמני סוכם.
מוטי שקלאר: אני לא חושב שזה נכון וזה לא הוגן.
מוטי שקלאר: משהו שהיה ברשות השידור ולא משנה למה הוא לא נמצא ברשות השידור, אני במקום שעזבתי לא מתייחס למה שהיה, זהו כלל אתי ברור.
מוטי שקלאר: אתה עזבת את מקום העבודה אתה לא מתייחס אליו לאחר עזיבתך.
ליה שמטוב: אתמול בוועדת הרווחה היה מנכ"ל של ביטוח לאומי לשעבר והוא דיבר נגד.
מוטי שקלאר: לעצם העניין.
מוטי שקלאר: אני עומד מאחורי הדברים שיובהר היטב.
מוטי שקלאר: בואו נשים כנקודת הנחה שקובי חושב אחת, הוא מבין אחרת.
מוטי שקלאר: חד משמעית מדובר פה בתחזוקה ואמרנו שזה לא הגיוני ,אתה בונה בית מנדיב כזה או אחר, אתה לא מקבל את זה אם אין אפשרות להחזיק את זה.
מוטי שקלאר: אנחנו לא יכולים בתקציב של רשות השידור להחזיק את התוספת של רק"ע.
מוטי שקלאר: נכון שצריך להשקיע ברק"ע וזה נושא חשוב ומשמעותי, וזה נכון שחשוב להגיע לאוכלוסייה הרוסית.
מוטי שקלאר: אבל רשות השידור יש עליה בלי סוף מטלות חשובות.
מוטי שקלאר: אם אני אעשה איתך סיבוב בועדות, כל ועדה רואה רק את האינטרס הציבורי האמיתי שנוגע לוועדה המסוימת שבה אני נמצא.
מוטי שקלאר: ועדת החינוך תגיד איך יכול להיות שלציבור הדתי אין תדר אפילו?
מוטי שקלאר: , למרות שנקבע בהחלטה שיהיה רדיו מורשת, אין להם תדר.
מוטי שקלאר: יש להם חצי תדר שמשעה מסוימת יש תוכניות מסוימות לציבור הדתי.
מוטי שקלאר: ועדה אחרת תדון איתי על כך שלאוכלוסייה הערבית יש אינטרס חשוב מאין כמוהו, שהאוכלוסייה הערבית תשמע את הרדיו בערבית, את רשת ד' והפריסה היא הרבה יותר גרועה מאשר לרק"ע.
מוטי שקלאר: הם שומעים תחנות רדיו אחרות.
ליה שמטוב: אבל הם לא משלמים אגרה.
מוטי שקלאר: בסדר.
מוטי שקלאר: אנחנו בתקציב המוגבל שלנו לא יכולים לרצות את כל האינטרסים הציבוריים, שכל אינטרס הוא חשוב מאין כמוהו.
ליה שמטוב: אתה יודע שאני בדקתי כמה משלמים יהודים ולא יהודים את האגרה?
רוברט טיבייב: אני רוצה להבין לגבי תחזוקה.
רוברט טיבייב: אני איתך ואני מבין על מה מדובר, ויכול להיות שאני גם מקבל את זה.
רוברט טיבייב: הכסף שהועבר לפי ההסכם הקואליציוני, היה מיועד לקניה ולתחזוקה ביחד?
רוברט טיבייב: הייתה פה איזושהי אי הבנה ?
רוברט טיבייב: אני רוצה להבין.
מוטי שקלאר: לא פרטו כלום.
מוטי שקלאר: אנחנו בזמנו כשקיבלנו את ה- 5 מיליון שקל זה היה בדיוק כשנכנסתי לתפקיד.
מוטי שקלאר: אם אני זוכר נכון, כבר בתחילת הדרך גם על ידי , קיבלנו את התקציב ואמרנו שיהיה ברור שאנחנו לא נוכל להקדיש את הכסף רק למשדרים, זה יהיה כולל בתוכו תחזוקה.
מוטי שקלאר: הם לא אהבו לשמוע את זה והיה ויכוח על כך, אבל זה היה התנאי שלנו, ואמרנו את זה לאורך כל הדרך.
מוטי שקלאר: ועובדה שנקבע שהרי אם זה לא נאמר בכלל אז למה יש התחיבות שמ2000 ותחילת 2012 התחזוקה תהיה עלינו, מה הרעיון?
מוטי שקלאר: כי אם מלכתחילה כל התחזוקה עלינו אז מה פתאום שמה-2012 התחזוקה עלינו ?
רוברט טיבייב: לי ברור כאיש טכני, שקונים איזשהו דבר צריך לתחזק אותו.
מוטי שקלאר: וודאי, לכן נקבע שמה- 2012 התחזוקה עלינו.
ליה שמטוב: ואיך זה שמשנת 2012 כן יהיה לכם כסף?
מוטי שקלאר: כי ההנחה שיש רפורמה ואז יהיה תקציב.
מוטי שקלאר: הרי אם התחזוקה עלינו אז לא היה צריך לקבוע שמשנת 2012 התחזוקה עלינו.
קריאה: בהסכם דובר על רכש לא דובר על התחזוקה.
אריה שקד: בהסכם הקואליציוני החדש, של הממשלה הנוכחית, יש עוד 5 מיליון שהוקצו לטובת שיפור הקליטה של רק"ע.
אריה שקד: הם לא מנוצלים בגלל הויכוח בנושא התחזוקה.
אריה שקד: מה שמוכיח בדיוק את העמדה בעניין הזה משום ההקצאה מחייבת עוד כשניים וחצי עד שלושה מיליון שקלים של תחזוקה והיה פירוט בזמנו שגומבוש הכין מה עלויות התחזוקה השוטפת של המשדרים הללו, שהיא עצומה.
אריה שקד: ובמצב הגירעוני שבו הרשות נמצאת, אי אפשר לקחת את ההתחייבות הזו.
שמואל בן צבי: כדי להימנע מאי הבנה , זה מאד חשוב.
רוברט טיבייב: דרך אגב, שלשום הייתי ברשת רק"ע והיו המון פניות מאשדוד .
ליה שמטוב: מרינה סולודקין גרה באשקלון, בגלל זה היא שומעת.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: תודה גברתי יושבת הראש.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: קודם כל דבר אחד, אני שמח שהגענו למצב הזה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: לפני מספר שבועות הופיעו כותרות ובעקבות זה גם מפניות על סגירה כמעט מידית של רדיו רק"ע.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני שמח שמה שאמרנו אז נכון גם לעכשיו וגם להבא.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: לא הייתה כוונה כזאת ואין כוונה כזאת.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: יחד עם זה אני לא רוצה לצייר את הכול בורוד.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: עצם קיום הדיון הזה מראה שהמצב לא פשוט.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אם נאמר זאת ברמה אחרת, יש סכנה כללית שרדיו רק"ע הוא חלק מהסכנה הזאת, ללא כל הבדל בין ספינת הדגל, בלי לחלק ציונים, כמו רשת ב', קול המוסיקה , 88 או כל רשת אחרת.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: מה שקורה כאן אני מאד מקווה שלא יקרה, וגם זה נאמר דרך הגב לאחר הרפורמה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אנחנו כרגע צריכים לעבור את התקופה המאוד לא פשוטה, וכתוצאה מהתקופה הלא פשוטה מתקיים דיון כזה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: זה נכון, אני מסכים עם כל החברי כנסת שאמרו שבכלל המצב לא ראוי שבהסכמים קואליציוניים צריכים להביא כסף למשדרים.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: ודאי שזה מצב מההתחלה לא ראוי, אבל זה מצב שקיים ואני אפילו בשם המאזינים אני שמח שבדרך זו או אחרת יש אפשרות להגביר ולתחזק ולשפר.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: לגבי נושא החלוקה של ה5 מיליון שקל הנוספים.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני מניח שנגיע לעמק השווה, אני חשוב שעיקרון המנחה, אני חושב שגם את במהלך הדיון ניהלת את זה בצורה כזאת שהעיקרון המנחה זה לא לומר משפט יפה ואפילו לצאת מכאן ולהתראיין לאותה רשת רק"ע ולומר הינה עשינו את הדיון והכול עכשיו בסדר.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: הפתרונות צריכים להיות פתרונות אמיתיים.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: וצריכים לתת לפרק זמן מוגבל איזשהו פיתרון למעבר ואני מקווה שכפי שאמרתי, הנוסחאות ימצאו.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: מילה אחת אני כן הייתי רוצה לומר, היא לא פותרת אותנו היא לא מורידה כהוא זה מכל תלונה שהגיע מאדם זה או אחר לחברת הכנסת או חבר כנסת זה או אחר, אבל צריך לזכור שיש עוד אמצעי שלא הוזכר כאן, לי בבית אין מקלט רדיו.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני שומע רדיו לפחות במהלך כל הבוקר, כי באחד מערוצי יס אפשר לקלוט רשת רק"ע ובערוץ אחר אפשר לקלוט רשת ב' ובאחר גלי צה"ל, כלומר יש עוד מאות אלפי בתים במדינת ישראל שגם אם יש שם קשי קליטה , בלי כל קשר לאזור, וגם אם אין להם בכלל מקלט רדיו הם חשופים במידה ורוצים, לכל ערוץ רדיו.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: שלא ישתמע שהכול בסדר ולא צריך לדאוג, אבל אני אומר שיש עוד אמצעי נוסף.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: לגבי המצב ביניים הזה, אני חושב שאנחנו נעקוב בינתיים יחד עם הועדה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני לא מסתיר שבכוונתי שסוף סוף תסתיים הסגה של מינוי מליאה חדשה, בכוונתי כן להציע למי שיעמוד בראש הועדה להקים איזושהי ועדה במליאה, שתעקוב אחרי כל נושא השידורים בשפות השונות ניקרא לזה קליטת העלייה, מה שזה לא יהיה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: ואני מניח שאותם אנשי ציבור, חלקם אפשר לומר גם אנשי מקצוע בתחומים אלו, יעקבו בשוטף אחרי מה שקורה .
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני מניח שאם יעשו פעילות נכונה זה גן ישפר את עצם השידורים במובן של קליטת השידורים ופריסת השידורים וכן הלאה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: וגם אולי ייתן חלק למענה שאני מבין את ההערה של חברת הכנסת סולודקין.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני מניח שאזרח ישראלי, כשיש קשי קליטה של רשת זו או אחרת או יש כמו שעכשיו פרצה שמועה שמקביל לרק"ע רשת קול המוסיקה, אז פונים למנכ"ל רשות השידור או לאלישע שפיגלמן או אליי ומביעים תרעומת על מה שקורה או על מה שנאמר, או מה שלא נשמע.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: במקרה של רדיו רק"ע לצערי, אנשים מרגישים שהדרך היחידה להגיע ולהשפיע זה לפנות לחברי כנסת שמיצגים את האוכלוסייה הזאת בכנסת.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: וזה גם במידה מסוימת מצב שאני חשוב שהוא טעון טיפול, כמו שהעניין הכספי, גם כאן צריך להתרגל שרשות השידור מהווה כתובת לפניות האלה, מהווה גם אלה שאמורים לתת טיפול, וגם נותנת כשצריך ואפשר לתת מענה.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני מקווה שגם הסוגיה הזו תטופל במהלך השבועות הקרובים.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: עד כאן, אני מברך אותך על קיום הדיון.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: אני מציע שבפרק זמן סביר את תקיימי כאן דיון מעקב, ונראה אם ביצענו את הדברים שאתם דיברתם עליהם ושאנחנו דיברנו עליהם.
שר ההסברה והתפוצות יולי-יואל אדלשטיין: תודה.
ליה שמטוב: קודם כל אני רוצה לברך את רק"ע וגם את רשת ב' על שיתוף פעולה.
ליה שמטוב: זה אנחנו שמענו גם בדיון בועדת הקליטה בשבוע שעבר, כשדיברנו על דה לגיטימציה ציבורית תקשורתית.
ליה שמטוב: הועדה גם תבקר שם, ברשת ב'.
ליה שמטוב: הועדה גם רשמה לפניה את הנתונים של פריסת משדרי רק"ע.
ליה שמטוב: הועדה רואה בדאגה את המצב של פריסת הקליטה וארצית ופונה לכל הנוגעים בדבר לפעול לשם שדרוג ושיפור הקליטה.
ליה שמטוב: וכמו שאמר השר, הועדה תמשיך ביחד עם השר יולי אדלשטיין, לעקוב אחר הנושא.
ליה שמטוב: בוקר טוב גם לצופי ערוץ הכנסת.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את קצין חינוך ראשי תת אלוף אלי שמרמייסטר, אם את נציגי משרד מבקר המדינה וגם את חברי הכנסת ואת כל המוזמנים שהגיעו לוועדה.
ליה שמטוב: כינסתי היום את הוועדה לדון בממצאי דוח מבקר המדינה שמתייחס לעובדה כי שליש מהאסירים בכלא הצבאי הם עולים.
ליה שמטוב: הנתון הזה בטח שהוא לא משמח וכשאנחנו רואים את האחוזים של חיילים יוצאי אתיופיה ויוצאי חבר העמים נוכחים שהמצב הוא לא רק לא פשוט, הואט חמור ביותר.
ליה שמטוב: כ-8% מחיילים יוצאי אתיופיה נכלאו בכלא צבאים כאשר שיעורם בקרב החיילים הוא רק 2.9%.
ליה שמטוב: ו-27% מהאסירים בכלא צבאי הם עולים מחבר העמים.
ליה שמטוב: חוץ מזה 80% מהחיילים יוצאי אתיופיה שהיו כבר בכלא ב-2007 חזרו לכלא פעם נוספת.
ליה שמטוב: אלה נתונים מאוד מדאיגים.
ליה שמטוב: 16% נשלחו לכלא מעל 4 פעמים.
ליה שמטוב: 6% לכלא מעל 5 פעמים.
ליה שמטוב: 3% מעל 6 פעמים.
ליה שמטוב: דוח מבקר המדינה מסביר מונה את הסיבות למה חיילים יוצאי אתיופיה ומחבר המדינות נכלאו בכלא.
ליה שמטוב: סיבה אחת זה מצב סוציו-אקונומי במשפחה.
ליה שמטוב: שיבוץ לא מתאים.
ליה שמטוב: קשיים בהשתלבות חברתית.
ליה שמטוב: כל המתחים האלה בנוסף למתחים מהבית מקבלים חייל עם פוטנציאל לשבת בכלא.
ליה שמטוב: אנחנו נבקש היום לשמוע גם ממשרד מבקר המדינה וגם מצה"ל את הנתונים.
ליה שמטוב: מה הם עשו לאחר שקיבלו את הדוח?
ליה שמטוב: איזה פעילויות יש בצה"ל כדי למנוע תופעות אלה?
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת לשבח את צה"ל קצינת עליה מקרב העדה האתיופית בכלא 4 ובכלא 6.
ליה שמטוב: זה החל ב-2009.
ליה שמטוב: יותר טוב מאוחר מאשר אף פעם לא.
ליה שמטוב: אנחנו גם רוצים לשמוע על פעילות של "גחלת".
ליה שמטוב: תת אלוף אלי שרמייסטר יתחיל.
אלי שרמייסטר: אני מברך על זה שראש הוועדה והוועדה מקדישה את הזמן לעסוק בהשתתפותם של העולים בשירות הצבאי וזה גם מה שעומד מאחורי שיעורי כליאה וגם הצלחות שיש בשירות, ביטוי לכך שאנחנו שותפים לאתגרים וגם לדאגות.
אלי שרמייסטר: נמצאים איתנו כאן נציגים מכל הגופים שמטפלים בעליה בצה"ל, סגן אלוף כרמית נפתלי, ראש ענף כליאה שמופקד על בתי הכלא הצבאיים ועל הטיפול באסירים, סגן אלוף קרן מחטיבת תכנון כוח אדם שאחראי גם על הפקת הנתונים וניתוח המשמעויות.
אלי שרמייסטר: אני ברשותך אפתח בסקירה כללית קצרה על קליטת העלייה בצה"ל ואחרי זה אתייחס באופן ממוקד לכליאה.
אלי שרמייסטר: כל חייל חמישי בצה"ל הוא עולה.
אלי שרמייסטר: את הנתונים אנחנו מכירים.
אלי שרמייסטר: 22% מהגברים הם עולים חדשים או ותיקים.
אלי שרמייסטר: שני שליש מתוכם הם יוצאי חבר העמים ועבור רבים מהעולים החדשים המגיעים לצה"ל זו הזדמנות אולטימטיבית להשתלב בחברה דרך הפלוגה, דרך היחידה, דרך המשימה הצבאית, דרך הרעות, דרך החברה, דרך התמיכה הכלכלית, דרך השלמת השכלה שאנחנו מקנים בצה"ל.
אלי שרמייסטר: בראייתנו זוהי משימה ראשונה במעלה של המפקדים בצבא ושל מערכת הטיפול במשאבי האנוש בצבא בעיקר עבודת אגף כוח אדם.
אלי שרמייסטר: והצבא בניגוד אולי למה שהיה בשנים הראשונות אחרי קום המדינה הצבא משלב את תפישת כור ההיתוך עם רב תרבותיות.
אלי שרמייסטר: אנחנו אפילו מעודדים לשמור על מאפייני התרבות ודואגים שמי שלא מכיר אותם גם עבור יוצאי חבר המדינות וגם אתיופים וגם עולים מארצות מוצא אחרות שאנחנו נכיר להם את מאפייני התרבות כדי שלא אלה יהיו החסמים ולא אלה יהיו המכשולים בפני השתלבות מרבית.
אלי שרמייסטר: באופן כללי צה"ל פועל במישורים הבאים.
אלי שרמייסטר: אחד, מיצוי מיטבי ושירות משמעותי לפרט.
אלי שרמייסטר: אני אתן פה איזשהו נתון כדוגמה לכך.
אלי שרמייסטר: בקרב בני העדה האתיופית מ-2007 ל-2008 עלינו ב-10% במיצוי ללחימה.
אלי שרמייסטר: זה מתקרב לממוצע של בני הארץ.
אלי שרמייסטר: אנחנו יודעים שבני העדה מתגייסים בשיעורי גיוס מאוד גבוהים.
אלי שרמייסטר: היתה לנו חולשה במיצוי ללחימה.
אלי שרמייסטר: אנחנו ב-2008-2009 עומדים על 40% מיצוי ללחימה בקרב בני העדה לעומת 30% ב-2007, שזה נתון משמעותי שהוא תוצאה של ההשקעה בשירות, בהסברה, בחינוך, בשיבוץ הנכון לבני העדה ועוד.
שלמה מולה: בעשור הקודם היה לכם שירות קרבי הרבה יותר גבוה ממה שעכשיו.
שלמה מולה: לפחות מהידע האישי שלי.
אלי שרמייסטר: הנתון קיים.
אלי שרמייסטר: המעגל הבא הוא הטיפול בפרט.
אלי שרמייסטר: אני פה כן אגע בכלואים.
אלי שרמייסטר: הנתונים מוכרים.
אלי שרמייסטר: הם פורסמו בדוח של מבקר המדינה ואנחנו יודעים שיש שיפור קל ב-2009 באחוזים בודדים.
אלי שרמייסטר: אבל באופן כללי הנתון הוא עדיין גבוה מהשיעור באוכלוסייה.
אלי שרמייסטר: 91% מהכלואים מקרב בני העדה האתיופית הם עריקים.
אלי שרמייסטר: 77% מקרב יוצאי חבר העמים זה שוב תוצאה של עריקות.
אלי שרמייסטר: עכשיו עריקות וכתב את זה גם מבקר המדינה, בדרך כלל, ואין לנו פה את הנתון המדויק, אבל עשינו איזשהו מדגם בהכנה לוועדה.
אלי שרמייסטר: מרבית הכלואים ביצעו עריקות כתוצאה מבעיות כלכליות מבית.
אלי שרמייסטר: לא כתוצאה מעבירות צבאיות.
אלי שרמייסטר: צרות בבית.
אלי שרמייסטר: אנחנו יודעים ש-52% מבני העדה האתיופית שמשרתים בצה"ל הם כאלה שזכאים להטבות כלכליות.
אלי שרמייסטר: זאת אומרת שהם מגיעים מרקע סוציו אקונומי נמוך.
אלי שרמייסטר: זו סיבה מרכזית לביצוע עריקות, להיעדרות מהשירות, וכתוצאה מכך בסוף לכליאה.
ליה שמטוב: מה השיעור של עריקות בציבור הכללי הישראלי?
אלי שרמייסטר: הוא גם גבוה מסיבות שונות.
אלי שרמייסטר: בקרב בני יוצאי חבר העמים זה 77%.
אלי שרמייסטר: נתון גבוה.
אלי שרמייסטר: זה לא אומר שבני הארץ לא מבצעים עריקות מאותן סיבות.
אלי שרמייסטר: הרבה מהעריקים זה כיוון שיש להם מצוקות מבית שהם צריכים לטפל בהן.
אלי שרמייסטר: לא כולם.
אלי שרמייסטר: אבל הרבה מהם.
אלי שרמייסטר: אנחנו במספרים וכמויות בשיעורים הולכים וגוברים משקיעים כמאה מיליון שקלים הטבות בחיילים בודדים ועולים חדשים.
אלי שרמייסטר: הטבות מכל הסוגים.
אלי שרמייסטר: מהטבות דיור, דרך מענקים, תוספות כאלה ואחרות, הטבות בתלושים, כרטיסי חיוג לחו"ל, תווי חג, מענקים, כל אלה כדי לחזק את כושר העמידה הכלכלי וכדי לפתור חלק מהבעיות שמביאים איתם העולים מבית.
אלי שרמייסטר: הנתון הזה הוא רק עבור חיילים בודדים.
אלי שרמייסטר: לא התמיכה הכללית בכלל חיילי צה"ל שזה ודאי הרבה יותר.
אלי שרמייסטר: הכנה לשחרור.
אלי שרמייסטר: לקראת השחרור אנחנו מבצעים סדרה של פעולות מול חיילים בודדים, מול עולים מחבר העמים, מאתיופיה ומכל הארצות כך שישתלבו יותר טוב בחיים האזרחיים.
אלי שרמייסטר: זה סדנאות לחיילים בודדים לקראת שחרור, זה קורסי העשרה שנותנים גם מקצוע, קורסים פסיכומטריים, מלגות לימודים לחיילים בודדים משוחררים, הטבות כספיות ייחודיות מהקרן לחיילים משוחררים כדי לתת את אותה דחיפה לחיילים הבודדים שאין להם תמיכה מבית נדרשים לה כדי להשתלב יותר טוב בחברה האזרחית.
אלי שרמייסטר: ואולי המעגל האחרון שנותן את ההשלמה לטיפול בפרט זה מעגל ההסברה למפקדים.
אלי שרמייסטר: אנחנו מבינים שכדי מפקד יטפל טוב בחייליו שמגיעים מתרבות אחרת הוא צריך להכיר אותה כדי שיוכל להבין את הסיבות להתנהגות כזו או אחרת.
אלי שרמייסטר: בכל הכשרות הצבא אנחנו נותנים הסברה ממוקדת.
אלי שרמייסטר: זה דרך אגב אחד השינויים של התקופה האחרונה.
אלי שרמייסטר: נותנים הסברה רחבה ממוקדת על תרבויות בעיקר על בני העדה אבל גם על עולים מתרבויות שונות.
אלי שרמייסטר: אנחנו הפקנו לאחרונה ערכה מארז למפקדים שכל תכליתה זו השתלבות חברתית.
אלי שרמייסטר: מערכי שיעור מידע על תרבויות שונות, דרכים לטיפול, סרטים, והכול לטובת חיזוק כשירותם של המפקדים להתמודד ולייצר קשר טוב יותר ולשלב, וליצור אינטגרציה טובה יותר ביחידה שלהם של עולים חדשים.
אלי שרמייסטר: אני אתמקד עכשיו בבני העדה.
אלי שרמייסטר: אנחנו מריצים השנה השלישית תוכנית חומש, תוכנית משותפת למשרד לקליטת עלייה, לצה"ל ולגורמים נוספים.
אלי שרמייסטר: תוכנית שתכליתה לחזק את ההשתלבות של בני העדה בצה"ל.
אלי שרמייסטר: מכילה את המרכיבים הבאים: הכנה לצה"ל, צמצום כליאה בשלב המניעה, טיפול תנאי שירות, הרחבת תנאי השירות של בני העדה, הכשרות מפקדים וקידום אישי ומקצועי של בני העדה.
אלי שרמייסטר: בתוך התהליך הזה מצויות פעולות כמו הרחבת קורס "אמיר" שבראייתנו זאת הנוסחה האולטימטיבית של השתלבותם של בני העדה האתיופית בצה"ל.
אלי שרמייסטר: יש לנו הצלחה יוצאת דופן.
אלי שרמייסטר: מי שבוגר קורס אמיר שזה קורס בתחילת שירות, קורס אינסטרומנטאלי שמטרתו לחזק את ההשתלבות ביחידה.
אלי שרמייסטר: בוגר קורס בדרך כלל לא נכנס לכלא.
אלי שרמייסטר: מתגייסים ומתחילים את הקורס כדי שיוכלו לצאת ליחידות למקצועות מתקדמים.
אלי שרמייסטר: הקורס הזה מאפשר גם לחזק את הפרט בהתמודדות שלו וגם אנחנו אחרי זה משבצים אותם לאו דווקא על פי התוצאות שהם השיגו במבחנים שלהם.
שלמה מולה: מה אחוז יוצאי אתיופיה בוגרי הקורס הזה?
אלי שרמייסטר: כשליש בשנה.
אלי שרמייסטר: כאן הבשורה.
אלי שרמייסטר: עד עכשיו כל מי שהלך ללחימה מכיוון שמראש הוא בא עם נתוני פתיחה טובים יותר הלך ללחימה ללא קורס אמיר.
אלי שרמייסטר: השנה אנחנו מתחילים לעשות הכנה ליחידות שדה, ללחימה, כך שכל ההולכים ללחימה שלא מעט מהם מגיעים לשערי הכלא או לא שורדים בשירות גם הם יעברו את הקורס ואנחנו צופים שזה ישפר משמעותית ויקטין את שיעורי הכליאה.
אלי שרמייסטר: אני חוזר לעניין הסיפור הכלכלי.
אלי שרמייסטר: אנחנו שינינו כמה מהכללים והחוקים שלנו בצבא שמאפשרים כדי למנוע כליאה חוזרת למשל, שמאפשרים לאסירים בבתי הכלא שבעבר לא היו זכאים להטבות שלהם, לתוספות, לקבל אותם גם כשהם בבתי הכלא.
אלי שרמייסטר: עיקר המאמץ שלנו זה בחיים שלפני הכלא.
אלי שרמייסטר: אנחנו רוצים להעמיד את החייל על הרגליים באופן כזה שלא יבחר בעריקות ולא יבחר בעבירה אחרת שסופה בבתי הכלא הצבאיים.
אלי שרמייסטר: בתוך מערך הכלא, יש לנו מערך שלם שעובד כמה שנים שמטרתו שיקום והחזרה לשירות תקין ומניעה של כליאה חוזרת.
אלי שרמייסטר: גם שם שינינו חלק מהכללים וכל המערך הזה נבחן שוב מתוך כוונה לחזק אותו ולמנוע את הכליאה החוזרת שכואבת לנו בוודאי.
ליה שמטוב: לגבי הצעירים העולים שלפני גיוס, בכל זאת יודעים מאיזה משפחות הם באים.
ליה שמטוב: יש אפשרות לקיים קורסים לפני הגיוס?
אלי שרמייסטר: כל דבר שניתן לעשות אותו מוקדם יותר בוודאי לפני הגיוס הוא טוב יותר.
אלי שרמייסטר: לפני הגיוס אנחנו עושים 3 דברים.