GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה אביר: בית העלמין בגבעת ברנר, הוא פשוט מאוד ממקום ונותן שירותי קבורה לחסרי דת, לערים רחובות, ראשון, חולון, בת ים, רמלה.
אריה אביר: ולפעמים פונים אלינו גם מהערים האחרות ואנחנו נותנים מענה.
אריה אביר: זאת אומרת, גם אם מישהו יבוא מפתח תקווה, או מנתניה, גם הוא יקבל מענה בדיוק כמו שכל אחד אחר.
אריה אביר: הצמידות לבית העלמין, יש אדמות בור, זו אדמה שאין מה לעשות בה, היא מתחת לקווי המתח הארצי, ולפיכך אי אפשר לגדל שם, אי אפשר למעשה לגור שם, אי אפשר שום דבר, זו אדמת בור.
אריה אביר: אנחנו מקווים שיאפשרו לנו שם להתרחב, כי אנחנו די מגיעים לגבול היכולת הקליטה, למרות שהתב"ע מאפשרת את זה.
אריה אביר: יש בעיה, והבעיה היא עם המינהל, כי המינהל מסתמך כאן על הנושא שבית העלמין הוא למעשה רק לתושבי המקום, אנחנו קוברים גם מחוץ למקום - תב"ע מאושרת, המינהל לא חותם, ברגע שהמינהל לא חותם, אנחנו לא יכולים להמשיך בקבורה הזאת, למרות שהתב"ע מאושרת לביצוע.
אריה אביר: אתם רואים מספר תמונות על הטיפוח של בית העלמין בגבעת ברנר, והמיקום למי שלא יודע, אותו דבר בית העלמין ברבדים, בית העלמין ברבדים סובל ממצוקה, למעשה נותרו שם ארבעה מקומות קבורה היום, למרות שיש תב"ע מאושרת, יש היתר בנייה מהוועדה המקומית, יש צו מניעה של המינהל כעת מול בית העלמין ברבדים, שמעיין בתביעה משפטית נגדנו אם נקבור שם בשטח תושבים שהם לא תושבי רבדים.
אריה אביר: שם יש קרקע שתאפשר לפחות עוד סדר גודל של קרוב לאלף נפטרים.
אריה אביר: רבדים הוא קרוב מאוד, הוא נותן מענה לאזור היותר דרומי.
אריה אביר: תשובה יש, קרקע קיימת, אם רוויה או לא, אנחנו יודעים לתת את הדבר הזה.
אריה אביר: את הבעיה העליתי, למעשה הבעיה היא מחסור בקרקע פנויה, אבל היא קיימת, היא זמינה, צריכים לאשר אותה.
אריה אביר: צריכים להפריד ולתת לתרבויות השונות את הפרטיות שלהם.
אריה אביר: החסמים שאנחנו רואים, אלה החסמים של המינהל, ועדות התכנון השונות.
אריה אביר: מה שכן, כבוד השר, כן רואים כמגבלה, למשל בהקצאת שטחים כחברה פרטית אנחנו לא זכאים.
יעקב מרגי: גם חברות קדישא.
אריה אביר: אנחנו לא יכולים להתמודד על הקצאת שטחים.
אביגדור אוחנה: איך קיבלתם את הקרקע הזו?
אריה אביר: הקרקע שייכת לקיבוץ.
אריה אביר: הקיבוץ עשה איתנו הסכם, והוא נתן לנו להשתמש.
אריה אביר: יש הפרדה מלאה.
אריה אביר: יצרנו הפרדה, חיץ מלא, פיתחנו את זה, הקיבוץ מבחינה זו לא מקבל תמורה, זאת אומרת, אין תמורה כספית.
יעקב מרגי: מתמודד על החלקות בבתי העלמין האזוריים החדשים שמוקמים, תל רגב, ברקת.
אריה אביר: לא, אנחנו לא יכולים כי יש הסכמים.
אביגדור אוחנה: יורם, ההסכם בין הקיבוץ לבין החברה מוכר לכם?
אביגדור אוחנה: זה עומד בתנאי ההקצאה לקיבוץ עצמו?
יורם עבודי: במקרה לא מכיר את המקרה ספציפית.
ישי יצחקי: בטיוטת דוח מבקר המדינה ידענו, פורסמה, הולכים להעלות את כל הנושאים האלה.
ישי יצחקי: מבקר המדינה רואה לא בצורה ראוייה את הנושא הזה.
יעקב מרגי: הוא יפול עלינו שוב.
ישי יצחקי: בעצם, גם כשתפנו לקבל רשיון, גם מבקר המדינה אוסר על זה, הקרקע היא של הקיבוץ, והחלטת ממשלה אומרת שאי אפשר לקבור רק את תושבי המקום, אתם פועלים בקיבוץ ואין לכם אישור מהמינהל לקבור שם תושבים, יושב פה יורם עבודי, אז לא נוכל לתת רשיון, ואז תגידו לא מקבלים כסף כי אין רשיון.
אריה אביר: בית עלמין בגבעת ברנר הוא בית עלמין אזורי, בהגדרתו בית עלמין אזורי ואפשר.
נטלי אוסטרובסקי: אני מצטערת, בית העלמין בגבעת ברנר הוא לא אזורי.
נטלי אוסטרובסקי: זה בית עלמין מקומי.
נטלי אוסטרובסקי: עכשיו יש הצעה לעשות ליד גבעת ברנר בית עלמין אזורי.
נטלי אוסטרובסקי: אתם קיבלתם הרחבה של בית העלמין, אבל זה לא אזורי.
אריה אביר: הוא אזורי כי הוא מאפשר, לא אתווכח.
יעקב מרגי: תבדקו את זה, אדרבא, אתה נותן מענה.
יעקב מרגי: אבל תבדקו שלא תפלו, בהסכם שלכם עם המינהל, רשות התכנון וכל מה שצריך.
אריה אביר: אתם יודעים את התוצאה.
תמרה מאיר: אני רוצה להביע את תחושתי, ששוב אני מרגישה שמדינת ישראל היא בין חדרה לגדרה, אני לא שומעת שום דבר על מרחב הצפון.
תמרה מאיר: שמעתי הכי צפוני זה - תל רגב.
תמרה מאיר: הצעקה היא כצעקתה.
תמרה מאיר: אני עובדת במוניצפלי, לתושבים אין כתובת ולא איש כדי להידפק על דלתו של אדם.
תמרה מאיר: הם יכולים להגיע רק לעירייה, כדי לחפש פתרונות ובידינו אין.
תמרה מאיר: אני רוצה להסב את תשומת ליבם של הביטוח הלאומי וכל מה שקשור להסעת הגופה.
תמרה מאיר: דובר על קרקעות, אבל הגופה במרחב טריטוריאלי מובלת לבית חולים אזורי.
תמרה מאיר: ומשם, נניח שאנחנו מוצאים כתובת כמו בקיבוץ בוחן לקבור את המת, הרי שהמשפחה צריכה לשאת בהוצאות של הובלת המת מבית חולים האזורי לאותו מקום קבורה, שגם על זה צריך לחשוב על העלויות שלא דובר עד כה.
תמרה מאיר: לעצם העניין, התקיים דיון עם כבוד השר מרגי, בינך ובין מר שלמה בוחבוט, הוצגה הבעיה שבתרשיחא מבקשים כ-50 מקומות לקבורה אזרחית, כשאנחנו במשא ומתן מול קיבוץ געתון, אני אומרת שהבעיה היא חריפה ביותר במרחב הצפון, לא רק לקבורה אזרחית גם ליהודים.
תמרה מאיר: צריך להחיש את הטיפול.
יעקב מרגי: אמרתי כבר.
תמרה מאיר: רק מה אנחנו קיבלנו בתשובה.
תמרה מאיר: חיכינו לתקציב מדינה, דובר על עלות של 644 אלף, וקיבלנו תשובה שאנחנו צריכים להגיש בקשה ל"קול קורא", ב"קול קורא" אי אפשר לפתור את הבעיה הזאת, משום למשפחות שקורה אסון ואבידה בלילה, הם מתקשרים אלינו, אנחנו בלילה מתחילים לחפש את הכמרים כדי לדבר איתם.
תמרה מאיר: פשוט, הדעת לא סובלת את העניין.
תמרה מאיר: אז יכול להיות שכאן אתם יושבים ומדברים על מספרים וסטטיסטיקה, אבל אנחנו מכירים את האנשים שדופקים לנו בדלת בלילה, ולנו אין תשובות לתת להם.
תמרה מאיר: תודה רבה.
יעקב מרגי: הדברים נאמרו על ידי, מקרה אחד הוא זועק.
יעקב מרגי: כשיש מקרה אחד או מאה, אותי זה לא משנה.
יעקב מרגי: אחזור ואומר את זה, כשמקרה אחד לא מוצא מענה ישנה בעיה.
תמרה מאיר: בסדר, אבל אני לא חושבת שהתשובה היא קול קורא, צריך את משרד האוצר, אם זה חלקו להקצות כספים הוא צריך לשבת פה.
יעקב מרגי: גם בפגישה עם מר שלמה בוחבוט, אני הבאתי בפניו.
יעקב מרגי: ראשי רשויות לא יכולים להתנער גם מחלקם.
יעקב מרגי: הקצאות קרקע בתחום הרשות שלו, זה תחום סמכותו, הוא צריך לבקש קרקע לקבורה, אמרתי לו את זה בישיבה.
יעקב מרגי: הוא צריך גם לבקש מהמינהל קרקע לקבורה, יש לו קרקעות שהוא יודע מה שהוא יוכל לבקש, יבקש, ייעד אותה לקבורה, לאחר מכן סוגיית המימון תבוא על פתרונה, הן על ידי משאבים עצמיים, הן על ידי תמיכה מהמשרד לשירותי הדת, אבל יש מענה.
יעקב מרגי: גם ראשי רשויות גררו רגליים בעניין הזה.
תמרה מאיר: אני לא בטוחה, המינהל, אתם לא יודעים שאנחנו במשא ומתן עם געתון?
תמרה מאיר: נו, אז למה מחכים?
תמרה מאיר: לעוד 14 שנים.
לדומילה אויגנבליק: אנחנו מטפלים במקרים של חסרי דת ומשפחות מעורבות.
אביגדור לויתן: מה זה יוזמה עסקית, זה על בסיס ריווחי?
אריה אביר: אמרתי, אנחנו חברה שצריכה לקיים את עצמה.
אריה אביר: אנחנו חברה עסקית לכל דבר ודבר, מהכספים של הביטוח הלאומי.
אריה אביר: אגיד רק דבר שאתם רוצים, אנחנו חיים כי אנחנו יודעים איך לטפל.
יעקב מרגי: שהמבקר לא ישמע אותי על החריגות שיש להם מול המינהל.
יעקב מרגי: אני יכול לברך שיש יוזמה כזאת.
אריה אביר: ויתרה מזה, כחברה פרטית לבקשה של המשרד לשירותי דת, פתחנו את הספרים שלנו לרואי חשבון חיצוניים שנשלחו מטעמם.
אריה אביר: הם בדקו אותנו, וקיבלנו את האישור מטעמם, שלמעשה גם ניהול ספרים שלנו ששם יש דיווח על כל הדברים שמראים על הדבר הזה.
אריה אביר: זה מה שאני אומר, שלפעמים לא צריכים להזדקק, אפשר לעשות את זה בניהול נכון.
אריה אביר: יש לנו רשיון.
אביגדור אוחנה: ממתי?
אריה אביר: יש לנו רשיון בתוקף עד עוד שנתיים.
לודמילה אויגנבליק: יש לנו הרבה פניות לעמותה לגבי קבורה אזרחית וטענות שאין בית עלמין בשביל משפחה מעורבת.
יעקב מרגי: איפה?
לודמילה אויגנבליק: רק בבאר שבע, פתרו את הבעיה.
לודמילה אויגנבליק: הסניף שלנו בחיפה, זה אסון עכשיו בחיפה.
לודמילה אויגנבליק: למשל, פנה אלינו לפני חודש ליאוניד, יש לו הורים ממשפחה מעורבת.
לודמילה אויגנבליק: הוא רוצה לקבור בתוך בית עלמין, אבא מת, הוא לא יכול למצוא מקום שבועיים, בגלל שהוא אמר יש מקום בשביל חסרי דת, יש מקום בשביל יהודים, אין מקום משותף, אין בית עלמין למשפחה מעורבת, זו בעיה אחת.
לודמילה אויגנבליק: בעייה שנייה, אחרי שהאבא מת, הוא מצא בסופו של דבר מקום בכרמיאל, הוא שילם 15 אלף שקלים עבור קבורה, במקביל הוא שילם 4 אלף שקלים על הובלה.
לודמילה אויגנבליק: במקביל הוא שילם על קירור גופו של אבא, עוד 3 אלף שקלים.
לודמילה אויגנבליק: תגידו?
לודמילה אויגנבליק: הוא שילם על אמבולנס פרטי.
יעקב מרגי: הובלה 4,000 שקלים?
אריה אביר: שיגיש פרטי.
לודמילה אויגנבליק: הוא פנה לבקש שיהיה בחינם, אבל זה לא יקרה.
אביגדור אוחנה: עבור רכישת קבר בחיים הוא שילם.
אביגדור אוחנה: לפי מה שהיא מספרת כך אני מבין.
אביגדור אוחנה: שהוא שילם עבור רכישת קבר בחיים לחברה קדישא בכרמיאל, הובלה זה משהו מוזר לחלוטין, אמבולנס פרטי.
לודמילה אויגנבליק: הוא גר בחיפה, אנשים בחיפה מחפשים כדי לקבור קרובים שלהם במשך שבועיים.
לודמילה אויגנבליק: בגזענות הם אומרים - אנחנו לא קוברים גויים.
לודמילה אויגנבליק: מה זאת אומרת, אני לא מבינה.
לודמילה אויגנבליק: אנחנו אזרחים לכל דבר במדינה.
לודמילה אויגנבליק: אנחנו משלמים מסים, ולא יכולים לקבור את הקרובים שלנו.
לודמילה אויגנבליק: אחד אומר, אני לא פוחד למות, אני פוחד איך יקברו אותי.
לודמילה אויגנבליק: אבא יהודי, למה המדינה לא הכירה אותם כיהודים, אני לא מבינה, זה היה פותר את הבעיה לגמרי, נשארו עשרות אלפים בני זוג יהודים שלא יהודים בכלל מבחינה טכנית.
יעקב מרגי: אם היה תל רגב קבורה אזרחית, האזרח הזה מחיפה לא היתה לו בעיה היום ולא היה צריך לשלם הובלה כך.
לודמילה אויגנבליק: בתל רגב אנחנו בדקנו, שלחנו את הדוח שלנו, בתל רגב, בכפר מסריק, אין מקום בכל המקומות.
לודמילה אויגנבליק: אנחנו בדקנו.
יעקב מרגי: אם החלקה היתה מפותחת לא היתה בעיה היום.
לודמילה אויגנבליק: אני חיפשתי באינטרנט ולא מצאתי.
אברהם מיכאלי: יש שטח, לא פיתחו זה מה שהשר אומר.
לודמילה אויגנבליק: זה אותו דבר.
ליה שמטוב: בבקשה אדוני המנכ"ל לשירותי דת.
אביגדור אוחנה: רציתי לסכם את כל הדברים שנאמרו פה מנקודת מבט של המשרד.
אביגדור אוחנה: כל נושא הקצאת שטחים לבתי עלמין בכלל זה לבתי עלמין אזרחיים, ולא רק אלא לכלל צרכי הקבורה בארץ, מצוי בידיהם של מינהל מקרקעי ישראל, של רשויות התכנון והרשויות המקומיות.
אביגדור אוחנה: לאחרונה נכנסנו לזה יותר, אם עד לפני שנה בערך לא היה קשר בין המשרד לבין הגורמים האלה, לפני כשנה, נכנסנו יותר ויותר לסיפור הזה, אנחנו בהחלט דוחפים ומקדמים את כל מה שקשור להקצאת השטחים ולתכנון של הצורך הזה במדינת ישראל.
אביגדור אוחנה: יש הרבה מהאמת בכך שיש איזושהי מצוקה, וצריך להסתכל על זה בהיבט הכולל של מצוקת הקבורה בכלל במדינת ישראל.
אביגדור אוחנה: חברות קדישא שתחום הטיפול שלהן הוא בקבורת נפטרים יהודיים, ועל כך הם אמונים במשך עשרות שנים, לא ששות לשנות כיוון כשהם יודעים שזה בא על חשבון ליבת הפעילות שלהם, לכן הם ברוב המקרים לא מקצים את החלקות הנדרשות לקבורת אותם מסופקים, או אותם גויים, אם כי עיקר הבעיה, כפי שנאמר פה כל הזמן, נמצא בצפון הארץ, בדרום, במרכז, בפרט לאחר שחברה קדישא הרצליה, החברה הקדישא החדשה אמורה לפתוח חלקה גדולה לקבורה אזרחית, אמור להיות מענה מאוד גדול ונרחב לכל אזור גוש דן בברקת, שאמור להיפתח בטווח של השנים הקרובות.
אביגדור אוחנה: אנחנו מאמינים שלאזור המרכז ואזור הדרום יש מענה הולם לדברים האלה, אם אנחנו מדברים על כפר סבא, מודיעין שזה יותר דרומה, על פתח תקווה שאמור להתקדם - כל המקומות האלו יתנו את המענה באזור המרכז, באזור הצפון קיים רק את טבעון, ותל רגב כמו שהוזכר, והשטח בחיפה, שאני מקווה שיוסדר בזמן הקרוב ויאפשר את הקבורה הזאת.
אביגדור אוחנה: יש עניין של חוסר מידע בקרב הציבור לגבי הזכויות שלו והאפשרויות שעומדות בפניו.
אביגדור אוחנה: את חוסר המידע הזה מנצלים גורמים לא הוגנים.
אביגדור אוחנה: מנצלים את זה לרעה.
אביגדור אוחנה: אנחנו שומעים סיפור על 4,000 שקלים של הובלה או סיפורים כאלה שמגיעים אלינו, אין ספק שבגלל חוסר המידע שהציבור שנזקק לשירותי קבורה אזרחית לא יודע ולא מודע לפתרונות שעומדים בפניו על האפשרויות שעומדות בפניו, במקרים כאלה גורמים שרלטנים נכנסים לתחום הזה ומנצלים את המצוקה.
אביגדור אוחנה: אנחנו פועלים לפרסם חוברת מידע, שהיא חוברת מידע כללית, שחלקים רלבנטיים גם נתרגם אותם לשפות אחרות, רוסית ואמהרית.
אביגדור לוויתן: בוא נעשה את זה ביחד.
אביגדור אוחנה: בשמחה רבה.
אביגדור אוחנה: כדי שנביא את המידע המלא הזה לאותו ציבור ויוכלו לפנות.
אביגדור אוחנה: אני רוצה להגיד לכם שאנחנו מקבלים עשרות פניות בתחום הזה במשך שנה, לא מדבר על עשרות פניות ביום ובחודש, אבל מגיעות לא מעט פניות במשך שנה בתחום הזה.
אביגדור אוחנה: כל הפניות מטופלות.
אביגדור אוחנה: בכל הפניות אנחנו מוצאים מקומות קבורה בחינם לאותם אלה שמבקשים.
אביגדור אוחנה: נכון שצריך להתאמץ קצת כדי להשיג את זה.
אביגדור אוחנה: גם לנו זה קצת עולה במאמץ עד שהמצוקה תיפתר.
אביגדור אוחנה: אבל אנחנו עושים את זה ונותנים את המענה ומסייעים לכל אדם שפונה אלינו.
דנה גורדון: לגבי החוברת אמרת שאתם עומדים לפרסם.
אביגדור אוחנה: יש לנו חוברת מוכנה בעברית, בימים אלה מגישים אותה לפרסום והפצה, חלקים ממנה - - -
אברהם מיכאלי: יש לנו שותפים, משרד הקליטה מעוניינים בזה, תבוא עליכם הברכה.
אברהם מיכאלי: זה חשוב מאוד.
אביגדור אוחנה: בסך הכל, רוב הצרכים של אותה אוכלוסייה בשוטף מטופלים.
אביגדור אוחנה: מה שלא מטופל זה באמת מקרה שוליים שצריך לטפל בהם, צריך למצוא את הפתרון.
אביגדור אוחנה: אני מקווה שבזמן הקרוב הפתרונות יימצאו.
אביגדור אוחנה: אני חושב שהפנייה צריכה להיות איזושהי עבודה משותפת של ביטוח לאומי, של משרד הקליטה ואולי גם משרד הפנים בעניין הזה, של ביצוע הסקר לשנים הקרובות בדבר הצפי לשיטת קבורה זו, כי אנחנו רואים שיש מקומות, כפר סבא למשל, שבו הניצול הוא לא כפי שחשבנו מלכתחילה, שם הניצול הוא נמוך, ניצול השטח והקבורה באותו מקום.
אביגדור אוחנה: צריך לראות אולי במקום להקצות קרקעות באזורים מסויימים צריך להסיט אותם ודווקא לחפש במקומות אחרים.
אביגדור אוחנה: לנו את המידע הזה, אנחנו לא יודעים מה הצפי בדברים האלה, אין לנו מידע לגבי צפי הקבורה האזרחית באותם מקומות.
אביגדור אוחנה: לדעתי, צריך לעשות פה איזושהי עבודה שהיא עבודה של הביטוח הלאומי ואולי משרד הקליטה שיגידו לנו מה הצורך, וביחד נפנה למינהל התכנון כדי להקצות את המקומות המתאימים באזורים המתאימים בעיקר.
ריקי שפירא: הערה אחת שאמרת, שכל עוד אין פתרון אחר, ולעתים חברות קדישא כן צריכות לטפל בזה, למרות שזה מסיט אותם מהמטרה המרכזית שלהן, הם עדיין צריכות לראות שיש פה מטרה .
אביגדור אוחנה: לא צריכות לטפל בזה.
אביגדור אוחנה: חברות הקדישא לא אמורות לטפל בקבורת נפטרים שאינם יהודים.
ריקי שפירא: נכון.
ריקי שפירא: אבל כרגע אין - - - אז הן צריכות לעשות את זה כמו שצריך, לצערנו.
אביגדור אוחנה: אלא מה, כשהם בעצמם נתקלים בקשיים - הנפטרים העיקריים שלהם, הלקוחות העיקריים שלהם, אני יכול להבין שהן לא רוצות להכניס גורמים אחרים, בפרט כשמדובר ברוב המקרים הגורמים שמחוץ לעיר ולא מתחום אחריותם, להכניס אותם לתוך בית העלמין שהוא ממילא צפוף וסתום.
ריקי שפירא: כפי שאמרנו, כרגע המצב הוא שניתנים פתרונות זמניים פר מקרה.
ריקי שפירא: היות וגם היום, לצערנו, עוד לא ראינו את הפתרון הסופי של הבעיה הזאת שהולך לקרות מחר, אני חושבת שמאוד חשוב שהמשרד לשירותי דת כן ינחה את החברה קדישא לטפל במקרים האלה שהיא נאלצת לטפל בהם, כמו שצריך, כולל הבאת המת לקבורה, שלצערנו, אנחנו נתקלנו במקרים שבהם זה לא נעשה כפי שצריך.
אביגדור אוחנה: אחרי שהוחלט שהמת ייקבר במקום מסויים, הטיפול נעשה לא כדין.
ריקי שפירא: כן.
ריקי שפירא: היו תלונות, לנו יש הרבה תלונות כאלה.
אביגדור אוחנה: אנחנו לא נתקלנו בתלונות כאלה.
אביגדור אוחנה: נשמח אם תפנו אלינו.
אביגדור אוחנה: זה כבר נושא חדש.
ריקי שפירא: מאוד צרם לי ההערה שלך, מה שצריך לצאת מהדיון הזה, שכל עוד הבעיה הזאת - -
אביגדור אוחנה: לא דיברתי על הנושא הזה בכלל, את מעלה נושא חדש, פעם ראשונה אני שומע אותו.
ריקי שפירא: בסדר, אז זה לנושא לדיון אחר אולי.
ריקי שפירא: אבל כל עוד הבעיה הזאת אין לה פתרון מסודר, אז בוודאי שצריך לצפות מחברה קדישא למרות שזה לא המטרה העיקרית שלהם, לתת טיפול כראוי.
אביגדור אוחנה: אין שאלה בכלל.
אביגדור אוחנה: אני לא מבין על מה את מדברת, לא ידוע לי על מקרים כאלה, אבל תעבירו לנו את הדברים.
ליה שמטוב: את יכולה להעביר את זה למשרד והם יטפלו בזה.
מרים קונדה: צריך לקחת בחשבון שהבעיה היא לא רק לספק יהודים, אלא הבעיה היא קבורה אזרחית גם ליהודים.
ליה שמטוב: גם לודמילה דיברה על זה, גם את דיברת, הנושא כאוב, ראינו את זה.
ליה שמטוב: לסיום, אני רוצה לספר לכם בדיחה שהאווירה קצת יותר טובה.
ליה שמטוב: יהודייה עוד בחיים רצתה חלקה.
ליה שמטוב: היא הגיעה לבית קברות לחברת קדישא ממי קונים, מהמועצה.
ליה שמטוב: היא ביקשה לקנות את החלקה בחיים.
ליה שמטוב: שאלו אותה איזה את רוצה?
ליה שמטוב: היא אמרה אני רוצה על גבעה שיהיה לי נוף יפה.
ליה שמטוב: אמרו בסדר, תשלמי 20 אלף שקלים, אומרת, לא אין לי כסף.
ליה שמטוב: אמרו יותר למטה זה 15 אלף שקלים, הנוף לא כל כך יפה.
ליה שמטוב: אומרת, לא גם 15 אלף שקלים אין לי.
ליה שמטוב: אומרת, יותר למטה, אומרת, גם זה אין לי.
ליה שמטוב: אז בבקשה, חלקה רגילה, אבל פה יש רטיבות, תשלמי 5 אלפים שקלים, היא אומרת, לא, אני לא יכולה, יש לי דלקת פרקים.
אברהם מיכאלי: אומר מה שמענו בדיון הזה.
אברהם מיכאלי: הבעיה קיימת, חקיקה ישנה, החלטות ממשלה יש כבר מזמן.
אברהם מיכאלי: שמענו את השר, שבתחום הזה מאוד נמרץ כי הוא מבין שזה נושא כאוב וחשוב.
אברהם מיכאלי: כוועדה, גברתי היושבת ראש, חייבים לעשות מעקב נוסף בקרוב בעניין הזה, כי הבעיה שקיימת היום גורמת כאב להרבה מאוד, כל משפחה בודדת זה עולם ומלואו, שאותה משפחה לא מצליחה באותו לילה או באותו בוקר, לנהל טקס מכובד לקרוב משפחה, אני מתאר לעצמי מה עוגמת הנפש הנוספת שנגרמת להם מעבר לפטירה.
אברהם מיכאלי: לכן, ההצעות שהועלו פה, אני סומך גם השר, גם על מנכ"ל המשרד, בוודאי בצוות המצומצם המקצועי שלהם, יגבשו גם כללים איך לעשות מיידית משהו שניתן.
אברהם מיכאלי: השר אמרה ברמיזה, בלי אבל, אנחנו ניצור תחרות שהגופים שיתפעלו את זה יתפעלו את זה כדת וכדין, אין מה לעשות.
ליה שמטוב: החלטות הועדה.
ליה שמטוב: הועדה מודה לשר לשירותי דת על הדברים שנאמרו בוועדה, ומבקשת לחזק את השר ואת פעילות משרדו.
ליה שמטוב: עם זאת, הוועדה מבקשת מהשר לשירותי דת להיפגש כפי שציין בדבריו עם השרה לקליטת העלייה, עם שר הבינוי והשיכון, כדי למצוא פתרון מיידי למצוקה קיימת בשטחי הקבורה.
ליה שמטוב: הועדה מבקשת משר לשירותי דת לפתור את הבעיה מיידית של חלקה בתל רגב עוד ב-2010.
ליה שמטוב: הועדה דורשת מראש עיריית חיפה להפשיר לאלתר את המשך הפיתוח והכשרת שטח הקבורה יהודי ללא יהודים בעיר.
ליה שמטוב: במקביל, מבקשת הוועדה לקבל בתוך שבועיים תגובת ראש העיר חיפה מדוע הוחלט על הקפאת פיתוח השטח כאמור.
ליה שמטוב: הועדה מבקשת ממשרדי העלייה והקליטה וממשרד לשירותי דת ואולי ממשרד ביטוח לאומי לפרסם באתרי המשרדים ובכלי תקשורת מספרי הטלפון של מרכזי מידע בנושא הקבורה, רשימת הנחיות וכן פירוט התהליך.
ליה שמטוב: היום יש לנו יום מיוחד בכנסת שיזם סגן שר החוץ חבר הכנסת דני איילון והוא יגיע לוועדה שלנו יותר מאוחר.
ליה שמטוב: כל הוועדות המתכנסות כרגע מציינות את השגת הציונות לחיזוק הפריפריה, גם בוועדת החוקה, גם בוועדת הכלכלה ופנים.
ליה שמטוב: גם יהיה היום דיון באודיטוריום ובמליאת הכנסת.
ליה שמטוב: לכן אנחנו מציינים את זה גם בוועדה שלנו.
ליה שמטוב: אני בטוחה שמי שהגיע לפה יוכל לספר על הפרויקטים לצעירים בגליל ובנגב.
ליה שמטוב: לא מזמן הגיעו לפה צעירים עולים וקיימנו דיון על התוכניות שלהם כולל פרויקט בשיתוף צה"ל.
ליה שמטוב: היום הם כבר סיימנו את לימודיהם.
ליה שמטוב: חלקם רוצים להתיישב בגליל ובנגב.
ליה שמטוב: כנראה גם הם יספרו לנו מחוויותיהם.
ליה שמטוב: הישיבה שקיימנו אז היתה מבחינת מרגשת ביותר.
ליה שמטוב: כל המשרדים שהשתתפו לא התווכחו מרות ביניהם בדרך יוצאת דופן.
ליה שמטוב: כולם רצו לסייע בידיהם.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את מנכ"ל משרד הקליטה דימטרי אפרצ'ב ונתחיל.
דמיטרי אפרצ'ב: במשרד לקליטת עלייה הנושא של פריפריה תופס מקום מאוד נכבד בסדרי עדיפות של פעילות המשרד אם בתחומי הפרט אבל בעיקר בתחומים  של עידוד עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אם נרצה להעמיק בזאת נמצאת איתנו כאן מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים חנה קורן.
דמיטרי אפרצ'ב: במדיניות החדשה של משרד הקליטה הרשויות המקומיות מקבלות דגש מיוחד כיוון שבתחום קליטת העלייה רשויות מקומיות מהוות בעצם את הנדבך המרכזי שבו מתקיים התהליך.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה הוא משרד מקצועי.
דמיטרי אפרצ'ב: הוא נותן מעטפת, הוא רואה את הדברים גם ברמת מטה וגם ברמת שטח אבל עיקר המאמץ נעשה בתוך רשויות מקומיות וכמובן פונקציה שעדיין לא קיבלה הסדרה רשמית במשרד הפנים, פונקציה כמו מחזיקי תיק קליטה ברשות, אלה בעצם האנשים שמנהלים את התהליך ומהווים היום גם כתובת במשרד הקליטה בצורה יותר ממוקדת.
דמיטרי אפרצ'ב: סתם לעדכון הוועדה לפני בערך שבועיים משרד הקליטה יזם יום עיון למחזיקי תיקי קליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: קיימנו את זה בבית התפוצות.
דמיטרי אפרצ'ב: הגיעו קרוב למאה מחזיקי תיקי קליטה ברשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: זו רק התחלה.
דמיטרי אפרצ'ב: ירייה ראשונה להידוק קשרים בין משרד הקליטה לרשויות בתחום.
דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו יש בכוונתו של משרד הקליטה וזה בהנחיה של השרה לבנות תוכנית ב-2010 כאשר התוכנית תהדק קשר עם רשויות קולטות עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא רוצה להגיד חס וחלילה לנתק קשר אבל ככה בעדינות תצא או שתוריד היד מן הרשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של קליטת עלייה פחות מעניין ראשי רשויות או את ציבור הנבחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: יש תובנה שאומרת שבעת הזאת קליטת עלייה זו זכות ולא חובה.
דמיטרי אפרצ'ב: בהחלט מי שהכי מעורב בנושא של קליטת עלייה מן הסתם זה דווקא רשויות פריפריאליות.
דמיטרי אפרצ'ב: רואים את זה בנגב ובגליל.
דמיטרי אפרצ'ב: במהלך 20 השנה האחרונות הרשויות פשוט הכפילו את עצמן.
דמיטרי אפרצ'ב: חלקם לא נכנסות לא נכנסות להגדרה של נגב-גליל מבחינת פריפריה כמו יקנעם לדוגמה אבל רשות כמו יקנעם למעשה הכפילה את עצמה.
דמיטרי אפרצ'ב: לפני 20 שנה היא היתה מושבה קטנה, והיום מדובר על רשות ענקית.
דמיטרי אפרצ'ב: כנ"ל נצרת עילית, כרמיאל, דימונה, אשדוד, אשקלון, באר שבע, ערד.
דמיטרי אפרצ'ב: כשאנחנו עשינו בדיקה בשנה  שעברה הוצאנו "קול קורא" לרשויות ורצינו לראות איזה רשויות מעוניינות להשקיע בקליטת עולים, ראינו שהרשויות שגילו עניין היו דווקא הרשויות של הנגב והגליל.
דמיטרי אפרצ'ב: כשאני מדבר על רצון להשקיע זה לא רק ברמה של הכרזות.
דמיטרי אפרצ'ב: זה לא בא ברמה שבא ראש רשות ואומר אנחנו מעוניינים לקלוט עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: מי שקצת מכיר את המבנה של שלטון מוניציפאלי יודע שסדרי עדיפויות אפשר לראות בקלי קלות בתקציב המועצה המקומית.
דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה לדווח לוועדה שאתמול הייתי בוועדה לענייני שרים נגב והגליל.
דמיטרי אפרצ'ב: שם הוגשו שתי הצעות להחלטה והן אושרו על ידי שני שרים, סופה לנדבר וסילבן שלום.
דמיטרי אפרצ'ב: אחד זה תוכנית מיוחדת לעידוד עלייה לנגב והגליל בהיקף של 5.5 מיליון שקלים שזה מתחלק במשרד הקליטה לנגב, גליל.
דמיטרי אפרצ'ב: למעשה הצוותים מתחילים לשבת ולבנות תוכנית שתהווה תוספת משמעותית לקליטה מוצלחת בנגב גליל, כמובן בשיתוף עם ארגונים שונים, הסוכנות היהודית, נפש בנפש וכל ארגון עלייה אחר שירצה להירתם לנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל התמיכה הממשלתית הזאת תגיע ישירות לעולים ולא לארגונים.
דמיטרי אפרצ'ב: דבר נוסף זה הקמה וחיזוק והרחבה של מרכזי צעירים בנגב ובגליל כאשר כמובן המשרד לענייני הנגב והגליל מוביל את העניין הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה הוא פרטנר מרכזי גם ברמה תקציבית.
דמיטרי אפרצ'ב: מדובר על סדר גודל של כמעט 10 מיליון שקלים בפיתוח.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מקווה מאוד שתהיה אמירה ברורה בנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: צריך לחזק את הנגב והגליל במיוחד לאור העובדה וכולנו יודעים זאת שהראשונים שעוזבים את העיירות והיישובים בנגב ובגליל אלה הם הצעירים.
דמיטרי אפרצ'ב: הם עושים הגירה פנימית למדינת תל אביב.
דמיטרי אפרצ'ב: גם במדינת תל אביב יש מרכז צעירים להמשך כדי לשרת את אותם ילדי פריפריה כדי שלא יאבדו קשר.
דמיטרי אפרצ'ב: התוכנית הזאת רצה כבר 5 שנים.
דמיטרי אפרצ'ב: היא תולדה של מוסד קליטה משותף למשרד הקליטה ולג'וינט ישראל.
דמיטרי אפרצ'ב: אתמול דיווחנו על זה בועדת שרים.
דמיטרי אפרצ'ב: מאוד שמחנו ששיטות העבודה של משרד הקליטה הן טובות לקליטת עולים אבל גם לקליטת צברים.
דמיטרי אפרצ'ב: הדבר הנוסף והאחרון מבחינת דיווח זה ששרת הקליטה מיד עם כניסתה לתפקיד הוציאה הנחיה בנושא של דיור.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה יזמה מבצע אכלוס.
דמיטרי אפרצ'ב: המחלקה הבכירה אצלנו העוסקת בדיור התקשרה עם משרד הבינוי והשיכון ועמידר.
דמיטרי אפרצ'ב: אותרו 500 דירות באזור הפריפריה.
דמיטרי אפרצ'ב: הדירות נמצאות במקומות היכן שאנשים לא כל כך ששים להגיע אליהן.
דמיטרי אפרצ'ב: מבצע האכלוס התנהל במשך חודש.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו קיבלנו 12 אלף פניות.
דמיטרי אפרצ'ב: הרוב המוחלט של הדירות זה באזורי פריפריה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה באור עקיבא, קריית שמונה, שדרות, רמלה 2 דירות, טבריה, דימונה 11 דירות.
דמיטרי אפרצ'ב: קבוצה לא מבוטלת מצאה לעצמה פתרון.
דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין שלא מדובר על אוכלוסיות סעד.
דמיטרי אפרצ'ב: מדובר על אנשים שפשוט פיזית לא היו מסוגלים לקבל מענה מבחינת דיור במרכז הארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: כולנו יודעים שהנושא הדמוגרפי מחובר חזק מאוד לנושא הכלכלי.
דמיטרי אפרצ'ב: כל בן אדם שמצליח להישאר בפריפריה לפני הכול הוא צרכן.
דמיטרי אפרצ'ב: הפעילות שלנו בנושא הזה תקבל צביון נוסף.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אשמח עם היוזמה הברוכה הזאת לדון בפריפריה כאן בוועדה תקבל תקופתיות מסוימת והוועדה תוכל לעקוב אחר ההתפתחות בתחום שלנו.
דמיטרי אפרצ'ב: הנושא הזה מאוד מאוד קרוב לליבי באופן אישי כי אני איש רמת הגולן ולפני נושאים אידיאולוגיים אני איש פריפריה צפונית מתוך בחירה ולא מתוך אילוץ.
דמיטרי אפרצ'ב: גם היום כמנכ"ל ראש הקליטה אני ממשיך לגור בקצרין ואני עובד בירושלים.
דמיטרי אפרצ'ב: בסוף שבוע אני חוזר הביתה.
ליה שמטוב: גם אני רוצה להגיד שאני 30 שנה גרה בפריפריה.
ליה שמטוב: כחברת כנסת אני לנה בירושלים אבל בסופי שבוע אני חוזרת הביתה.
ליה שמטוב: אין כמו פריפריה במיוחד כאשר באים למרכז ואין איפה להחנות את האוטו.
ליה שמטוב: הכי טוב בגליל או הנגב עם הנופים המדהימים.
ליה שמטוב: איתנו נמצא חבר כנסת לשעבר יגאל יאסינוב שהיום הוא סגן יושב ראש קרן קיימת לישראל.
ליה שמטוב: יש לנו כמה פרויקטים משותפים.
ליה שמטוב: יש לו גם מה לומר לוועדה.
יגאל יאסינוב: אני גאה שכמה מהדברים שהחלו בוועדה הזאת, אמנם בחדר אחר, אני זכיתי להמשיך.
יגאל יאסינוב: הקשר נמשך גם עם ועדת העלייה וגם עם השותפים בפריפריה.
יגאל יאסינוב: כ-80% מהפרויקטים שלנו בקרן הקיימת מתבצעים בפריפריה.
יגאל יאסינוב: מטרת רוב הפרויקטים לעודד קליטת עליה בפריפריה, לעודד תיירות ועסקים.
יגאל יאסינוב: למשל יש פרויקט "מציל" פרויקט משותף בינינו ובין משרד הקליטה.
יגאל יאסינוב: אנחנו מקיימים אותה זו השנה הראשונה ב-9 ערים.
יגאל יאסינוב: הפרויקט הזה הוא  מרכזי ציונות לעולים.
יגאל יאסינוב: אנחנו מבצעים את הפרויקט רק בערים שקלטו מעל עשרת אלפים עולים.
יגאל יאסינוב: יש לנו פרויקט "מעוף".
יגאל יאסינוב: אנחנו מבצעים אותו ב-20 ערים.
יגאל יאסינוב: "מעוף" נותן עדיפות למרכזי עליה בפריפריה.
יגאל יאסינוב: השקענו בפרויקט הזה יותר מ-25 מיליון שקל.
יגאל יאסינוב: מטרת הפרויקט – תמיכה בתלמידי בתי ספר.
יגאל יאסינוב: כשאתה תומך בתלמידים אתה בעצם תומך במשפחות צעירות, וכך אתה משאיר עובדים יצרניים פוטנציאליים ומשלמי מיסים במקום מגוריהם.
יגאל יאסינוב: אנחנו גם מקדמים פרויקטים בפארקים קהילתיים.
יגאל יאסינוב: בעיקר העולים נהנים מהפארקים.
יגאל יאסינוב: יחד עם משרד הביטחון  אנחנו מקיימים את פרויקט קושילוק (על שם אחד התורמים אשר השאיר עיזבון) השקענו 80% מעלות הפרויקט.
יגאל יאסינוב: הבאנו 8 משפחות רופאים עולים מצרפת שהתחילו לשרת בצה"ל.