GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלל דולב: אנחנו לומדים פה מהניסיון שהג'וינט צבר בתכנית פאקט, אנחנו לומדים מניסיונות שנצברו בתכניות כוללניות ליוצאי קווקז, שהופעלו בהרבה מאוד רשויות מקומיות וחלקן פועלות עד היום וחלק הרשויות האלה גם נמצאות פה.
טלל דולב: הדבר השני זה הילדים במרכז.
טלל דולב: אמרנו שיש לנו חמישה משרדי ממשלה, אבל יש לנו סעיף תקציבי אחד.
טלל דולב: גם ברשויות הכסף מגיע כסעיף תקציבי אחד.
טלל דולב: הרעיון הוא להסתכל על ילדים ולא על תקציבים.
טלל דולב: הרי אנחנו רוצים להסתכל על הילדים ולראות איך אנחנו יכולים בצורה הטובה ביותר, על בסיס המשאבים שיש לנו ברשות המקומית, לחלק את המשאבים האלה בין כלל מצבי הסיכון וכלל תחומי הסיכון.
טלל דולב: לכן אנחנו לא מגבילים את הרשויות במה שהן יכולות לעשות והתקציב הוא גמיש ומאפשר להן להתאים את המענים לצרכים, ומתן סמכות ואחריות לרמה המקומית.
טלל דולב: כמו שאמרתי, כל התקציב הוקצה לרשויות מראש, באופן רב שנתי.
טלל דולב: הרשויות יודעות בדיוק כמה כסף עומד לרשותן, כמה הן יכולות לנצל בכל שנה ולפי זה הרשויות עשו תהליך של תכנון שמבוסס על מיפוי של נתונים, על מידע, על שקיפות של הנתונים לכל האנשים שנמצאים ברשות המקומית.
טלל דולב: אני רוצה להגיד כמה מלים על מקומם של ארגוני המגזר השלישי בתכנית, כי אני יודעת שיש פה לא מעט כאלה ושהם יזמו את הדיון.
טלל דולב: אני רוצה קודם כל להניח את הבסיס של הסיפור הזה.
טלל דולב: התכנית היא תכנית שמובילה אותה הממשלה, ואם אנחנו מדברים על חלק מהחידושים מהתכנית, אני חושבת שזאת הפעם הראשונה שממשלה מובילה תכנית בין משרדית כזאת בסדר גודל כזה ובסדר גודל תקציבי כזה, שאיננה עובדת רק דרך המסגרות הרגילות של המשרדים.
טלל דולב: האנשים בעלי זכות ההחלטה בתכנית הם נציגי משרדי הממשלה השותפים.
טלל דולב: האופן שבו התכנית פועלת, ויש לנו תיכף שקף של המבנה הארגוני, שאני לא אפרט אותו, זה שבכל אחת מרמות השלטון, ברמת היישוב, ברמת המחוז וברמה הארצית, נמצאים נציגים של חמישה משרדים ששותפים לתכנית, אני חוזרת עוד פעם; רווחה, בריאות, חינוך, קליטת עלייה וביטחון פנים.
טלל דולב: ממה שאנחנו יודעים, רוב הוועדות ברוב היישובים מתכנסות עם נציגות מלאה.
טלל דולב: יש פה כמה יישובים שיכולים להעיד על זה שנציגי המשרדים השונים הם בעלי ההחלטה בוועדות, ברמה היישובית יש גם שני נציגי רשות; יושב ראש הוועדה, שהוא ראש הרשות, או המנהל הכללי של הרשות או מישהו מטעמה, ונציג ציבור.
טלל דולב: ארגוני המגזר השלישי נתפסים על ידינו כגורם מקצועי מאוד מאוד מרכזי בייעוץ לתכנית ותרומה מקצועית, ולכן אנחנו בעצם עוסקים איתם בשתי רמות.
טלל דולב: קודם כל יש לנו פורום ארצי של ארגוני מגזר שלישי שמתכנס כשלוש או ארבע פעמים בשנה, שבו אנחנו גם דנים באיך הארגונים ישתלבו בתכנית וגם בסוגיות שונות שנוגעות למדיניות.
טלל דולב: משתמשים בהם כפורום שמייעץ לתכנית.
טלל דולב: בנוסף לזה, ארגוני מגזר שלישי מוזמנים להשתתף ביישובים בוועדות התכנון.
טלל דולב: בכל יישוב פועלות שלוש ועדות מקצועיות, שארגוני מגזר שלישי, כקבוצה, או כבודדים שפועלים ביישוב, שיש להם מה לתרום, מוזמנים להשתתף בוועדות התכנון.
טלל דולב: אנחנו עדיין מנסים לאזן בין השתתפות שמכוונת למכור את השירות שלי -יש ארגון מגזר שלישי, הוא מפעיל משהו מסוים ביישוב, אנחנו רוצים להרחיב אותו, להגדיל אותו, לקבל מימון נוסף, כי הוועדות האלה מקצות כספים, הוועדות לא מדברות, הוועדות צריכות להקצות כספים, לקבל החלטות על סדרי עדיפויות- לבין האופן שבו הארגונים ישתלבו, ואני חושבת שארגונים לומדים לאט לאט להשתלב כמשאב לקהילה, גם למכור את השירות שלי, אבל גם לעזור לכם לעשות דברים אחרים.
טלל דולב: בתחום של העולים, אנחנו חשבנו שצריך תשומת לב מיוחדת ולכן, ביחד עם ארגון שתי"ל, וגב' אילנה שפייזמן יושבת פה ונציגת משרד הקליטה בוועדה הארצית, גב' שרה כהן, יושבת פה, והיא גם ראש ועדת ההכשרה שלנו, אנחנו ארגנו איזה שהוא פורום מקביל של ארגוני עולים שעובד יחד עם הפורום הארצי.
טלל דולב: פה אנחנו מנסים לאגד ארגונים קטנים יותר, מקומיים יותר, גם לדבר ברמה הארצית על קליטה של עולים, ובחלק מהקבוצה גם התחלנו דיונים לסייע לנו לפתח איזה שהיא הכשרה רגישת תרבות, וגם עשינו פעולה מיוחדת ביישובים לעידוד ההשתתפות של ארגוני עולים בוועדות היישוביות.
טלל דולב: ההשתתפות הזאת עדיין לא מלאה, אבל מהיישובים שאנחנו בדקנו ומהדיווחים שקיבלנו, במחצית היישובים שבהם פועלים ארגוני עולים, הארגונים ישבו בוועדות.
טלל דולב: ביישובים נוספים נערכו דיונים של מנהלי התכניות עם ארגוני העולים, גם כקבוצה וגם כיחידים, במהלך תהליך התכנון, ובסך הכל זה דבר חדש, אבל אנחנו לאט לאט רואים איך זה יותר ויותר מחלחל לשטח.
טלל דולב: אני יודעת שיש גם יישובים שלגביהם יש טענות ואני חושבת שאפשר יהיה להשמיע אותן אחר כך.
טלל דולב: המדיניות שלנו היא, ויעיד על כך נסים, מנהל התכנית, ומר גדי טרקיי, שהוא מנהל התכנית באשדוד, שאנחנו מנחים לשתף כמה שיותר.
טלל דולב: המטרה שלנו כמה שיותר אנשים, עולים ולא עולים, בתוך הוועדות המקצועיות, כך המגוון רחב יותר של דעות, מגוון רחב יותר של רעיונות.
טלל דולב: הבחירה קשה יותר אחר כך כשמגיעים להצביע, כי בסופו של דבר יש תקציב מוגבל, יש סדר עדיפות יישובי וצריך להכניס את הדברים לתוך קונטקסט של פעולה.
טלל דולב: ביקשתם לדעת איפה עובד, איפה לא עובד, מה קורה.
טלל דולב: הנה אנחנו בעדכון של הסטטוס.
טלל דולב: 54 יישובים סיימו לבצע מיפויים, במסגרת התכנית, ואני אעבור קצת, נעשה מיפוי שיטתי בכל אחד מהיישובים, כל אחד מאנשי המקצוע שפועל ביישוב, מהשירותים הפורמליים, מיפו ילדים.
טלל דולב: יש לנו מיפויים שכוללים את שירותי הרווחה, קידום נוער, ביקור סדיר, מערכת החינוך הנורמטיבית, כל מורה, כל גננת מיפתה ילדים, אחיות טיפת חלב, כל אחות טיפת חלב מיפתה ילדים, ואם אתם רוצים לראות את הנתונים הכלליים, הם גם קצת התפרסמו בידיעות אחרונות, ואנחנו גם נעלה אותם עוד מעט לאתר.
טלל דולב: יש נתונים יותר מפורטים, אבל בסך הכל איתרנו באותם 54 יישובים שבהם מסתיים המיפוי כמעט 151,000 ילדים, מתוכם 15,000 עולים, שמהווים 18% מכלל הילדים היהודים שאותרו---
דנה גורדון: בכל מקום כתוב נתון אחר.
טלל דולב: מחצית הילדים שהוכרו הם ערבים, 18% מכלל היהודים הם עולים ואנחנו רואים הבדלים מאוד גדולים בהיקפי האיתור בגילים השונים.
טלל דולב: יש גם הבדלים בהיקפי העולים, אבל יש גם הבדלים בהיקפי האיתור.
טלל דולב: בגיל הרך, 12%, בגיל 6 - 11, 18%, ובקרב בני הנוער, כרבע מהילדים שאותרו היו עולים או בני עולים.
טלל דולב: ההגדרה היא עולה חדש הוא מי שהוא או הוריו עלו ארצה מאז 1990, אז זה גם חתוך באיזה שהוא מקום.
טלל דולב: אנחנו מודים שבבתי הספר היסודיים יכול להיות שלא תמיד הילדים זוהו כבני עולים ואולי נמצא יותר כשנתחיל להפעיל את התכניות.
טלל דולב: בסך הכל, אם אנחנו מסתכלים על העולים, זאת ההתפלגות שלהם בקבוצות.
טלל דולב: אני יודעת שזה לא פוליטיקלי קורקט, אבל שמתי רוסיה בנפרד מקווקז, גרוזיה ובוכרה, פשוט כדי להבחין בין סוגי הקבוצות של העולים.
טלל דולב: 21% הם יוצאי ברית המועצות לשעבר, שהם לא הרפובליקות האסיאתיות, עוד 24% מקווקז, גרוזיה ובוכרה, 47% יוצאי אתיופיה ו-8% אחרים.
טלל דולב: למשל העולים מאמריקה הלטינית שנמצאים ברמלה, עולים צרפתים שנמצאים בערים אחרות.
טלל דולב: זה 8% מסך העולים שאותרו.
טלל דולב: אנחנו רואים את המספרים בכל אחת מקבוצות הגיל.
טלל דולב: אנחנו יכולים להגיד הרבה על הנתונים בסך הכל של הילדים ובני הנוער, אבל אנחנו הכרנו ילדים ונוער בסיכון והסתכלנו, וגם גב' שרה הסתכלה איתי, בעצם מה ההבדל בין העולים לבין האחרים?
טלל דולב: בתכל'ס אין הבדל גדול במצבי הסיכון שהם סובלים מהם, יש הבדל בהיקפים, יש הבדל בתרבות, יש הבדל אולי במקומות שבהם הם גרים, אבל אחד הדברים שמאוד חשוב לנו לזכור זה שילד בסיכון הוא ילד בסיכון.
טלל דולב: ילד בסיכון יכול להיות מוזנח, הוא יכול להיות עולה מוזנח והוא יכול להיות לא עולה מוזנח, הוא יכול להיות ערבי מוזנח והוא יכול להיות חרדי מוזנח.
טלל דולב: ילד בסיכון הוא ילד בודד, הוא יכול להיות עולה בודד, הוא יכול להיות לא עולה בודד.
טלל דולב: ילד בסיכון הוא ילד שיש להורים שלו קושי לתת לו העשרה.
טלל דולב: פה אנחנו רואים אחוזים יותר גדולים בקרב העולים.
טלל דולב: מה שאנחנו רואים זה באמת שהורים מתקשים לעזור לילדים שלהם, בגיל הרך לשחק איתם ואחר כך לעזור בשיעורי בית.
טלל דולב: אנחנו רואים קצת יותר סימנים של שימוש באלכוהול או בסמים בקרב בני הנוער העולים.
טלל דולב: זה לא הדבר הכי דרמטי שהייתי שמה.
טלל דולב: בסך הכל אני חושבת שממה שאנחנו לומדים מהנתונים, אנחנו צריכים לזכור; מצד אחד יש כאן אוכלוסייה משמעותית, 20%, חמישית מהילדים, לא מעט, קבוצה משמעותית שצריך להתייחס אליה, ותיכף אנחנו נראה איך, אבל הילדים האלה הם ילדים בסיכון כמו כל הילדים האחרים בסיכון, כך שצריך לחבר בעצם שני סוגי מומחיות.
טלל דולב: מומחיות של טיפול בעולים עם מומחיות של טיפול בילדים בסיכון.
טלל דולב: אני חושבת שבתכל'ס זה מה שנעשה ביישובים.
טלל דולב: ב-40 יישובים בערך כבר הגישו תכניות לוועדות מחוזיות.
טלל דולב: אני חושבת שהשבוע זה כבר 43, כאשר ברגע שוועדה מחוזית דנה בתכנית היא יכולה לאשר את התכנית ולפעמים היא נותנת גם הערות על התכנית ואז צריך לחזור ולתקן.
ליה שמטוב: כמה מתוך 40 יישובים הם יישובים של עולים חדשים?
אלי זרחין: זה מעל 25%.
טלל דולב: יישובים שיש בהם הרבה עולים?
אלי זרחין: מעל 25% זה הסטטוס של הוועדה.
אלי זרחין: יישובים שנכנסו לתכנית---
טלל דולב: לא.
טלל דולב: היישובים נכנסו לתכנית משתי סיבות.
טלל דולב: קודם כל נכנסו יישובים מאשכולות סוציו אקונומיים 1 עד 4, שיש בהם מעל ל-20,000 תושבים, לא משנה כמה עולים היו בהם.
טלל דולב: זה היה הבסיס של הכניסה לתכנית.
טלל דולב: למשל, באר שבע, שיש בה ריכוז מאוד גבוה של עולים, לא נכנסה בגין עולים, נכנסה בגין אשכול סוציו אקונומי 4.
טלל דולב: אשקלון, קרית גת, קרית מלאכי, דימונה, כל היישובים האלה נכנסו לתכנית בגלל שהם באשכול סוציו אקונומי 1 עד 4.
טלל דולב: לא בדקנו אם יש בהן עולים.
טלל דולב: אחרי שגמרנו להכניס את כל היישובים, ואשר וגב' שרה כהן היו איתנו בתהליך, של ה-1 עד 4, בדקנו כמה עולים היו.
טלל דולב: ראינו שאין מספיק ואנחנו חייבים להגיע ל-12% כי זו החלטת הממשלה, ואז אמרנו שנוסיף יישובים לפי המספר המוחלט הגדול ביותר של עולים שנמצאים בעיר.
ליה שמטוב: על היישובים האלה אני מדברת.
טלל דולב: זה רק ארבעה יישובים; נצרת עלית, חדרה, נתניה ואשדוד.
טלל דולב: אלה רק ארבעה יישובים שנכנסו לא כדי לטפל בהם בעולים, אלא כדי להגיע לייצוג של עולים כפי שנקבע מבחינת סדרי עדיפויות בהחלטות הממשלה.
טלל דולב: זו הדרך שבה נבחרו היישובים.
טלל דולב: התכנית עשתה הרבה מאוד מאמצים כדי לייצג.
טלל דולב: הלכנו פשוט וספרנו, איפה היו יותר.
טלל דולב: זה לא משנה אם יש בהם 20% או 30%, יכולים להיות יישובים של 30% עולים שנכנסו בגל הראשון, יכול להיות יישוב עם 30% עולים שלא נכנס בכלל.
טלל דולב: למשל רחובות זו עיר עם הרבה מאוד עולים והיא לא נכנסה לתכנית, בגלל שהיא באשכול סוציו אקונומי 7 ולא הגענו למספר העולים בו.
ליה שמטוב: נהריה?
טלל דולב: בנהריה יש הרבה מאוד עולים, אשכול סוציו אקונומי 7, לא נכנסה לתכנית.
טלל דולב: הרעיון היה ללכת לסוציו אקונומי הנמוך ולעלות למעלה ולייצג.
טלל דולב: אם אתם אומרים מי נכנס במיוחד בגלל, זה באמת מספר מאוד קטן של יישובים.
טלל דולב: יש הרבה יותר יישובים בתכנית שיש בהם עולים.
טלל דולב: שליש מהיישובים בתכנית הם ערבים, אין בהם עולים ומחצית מהילדים שאותרו בסיכון הם ערבים, אז גם שם אין עולים.
טלל דולב: לכן אני חושבת שצריך להתייחס לאוכלוסיות האלה בנפרד.
טלל דולב: 28 יישובים קיבלו אישור תקציבי ונערכים לפעולה, רובם יישובים ערבים ולא יישובים עתירי עולים, כך שכל הנתונים שאני אציג לכם מעכשיו על יישום, הם לא מלאים.
טלל דולב: הם לא לא נכונים, אבל הם לא מלאים מהבחינה הזאת.
טלל דולב: אותם יישובים, ביניהם רמלה, התחילו ביישום.
טלל דולב: יש עוד יישובים שאפילו לא אישרו תכנית ואנחנו מייצגים פה בעצם את שני הקצוות, אחד היישובים הראשונים זה רמלה, ואחד היישובים שבאמת התחילו יחסית מאוחר ורק עכשיו מאשרים תכנית, זה אשדוד.
טלל דולב: זה איפה שאנחנו נמצאים מבחינת רצף היישום.
טלל דולב: בחלק קטן מהיישובים כבר מפעילים שירותים, בעיקר של משרד הרווחה ושל משרד החינוך שבהם התחילו כבר לזרום תקציבים.
טלל דולב: יכול להיות שאחר כך תרצו לשאול שאלות גם את הרשויות המקומיות, כי הרשויות עשו תהליכים מאוד מאוד רציניים של מיפוי.
טלל דולב: עולים יכולים לקבל סיוע מהתכנית הלאומית בשתי דרכים עיקריות.
טלל דולב: אחת, יש שירותים גם של משרד הקליטה, אבל גם של משרדים אחרים, שירות של משרד הרווחה, שירותים של משרד החינוך, לא מעט, שמתמקדים בעולים.
טלל דולב: למשל משרד החינוך הכשיר את כל היועצות לעבוד עם עולים ועם הורים עולים.
טלל דולב: יש תכניות כאלה, תכניות של משרד החינוך שנכנסו לספר, תכניות של משרד הרווחה שמיועדות לעולים, תכניות משותפות של משרד הקליטה ומשרד הרווחה שמיועדות לעולים, כמו למשל בתים חמים לנערות וכולי.
טלל דולב: אבל עולים יכולים לקבל שירות, ויגידו לכם את זה ברשויות המקומיות, גם בתכניות לכלל הילדים, שבהם ידאגו להתאמה לצרכי העולים.
טלל דולב: בעיקרון, אם אנחנו מסתכלים על האסטרטגיה של היישובים שבינתיים סיכמנו בהם את הנתונים וקיבלו אישור תקציבי, ועוד פעם אני אומרת לכם, רוב היישובים עתירי העולים אינם בתוך התמונה הזאת, נתניה לא בתמונה הזאת כי בשבוע שעבר הם היו בוועדה המחוזית ואחת הסיבות שהחזירו להם הערות זה להתייחס לילדים ובני נוער עולים, אז הם עכשיו חושבים על הנושא הזה מחדש, יש בחדרה---
מרינה סולודקין: אז אולי התקצוב לא היה נכון לגבי העולים?
טלל דולב: יכול להיות, ויכול להיות שלא, אנחנו נראה מיד.
טלל דולב: יכול להיות, ולכן החזירו להם.
טלל דולב: זאת אומרת יש בתוך התהליך בקרות שמנסות להחזיר את זה ולבחון מחדש.
טלל דולב: זה לא אומר שיהפכו עכשיו את כל התכנית, אבל מה שהם עושים זה הם יושבים עוד פעם וחושבים על זה.
טלל דולב: הם יושבים עם נציגי משרד הקליטה, הם יושבים עם אנשי השירותים לעולים וחושבים האם מה שהם בחרו, והם כן בחרו תכניות, זה מה שבאמת הכי מתאים לצרכי אוכלוסיית העולים.
טלל דולב: הדרך השנייה היא בתכניות לכלל הילדים שבהם צריכים לדאוג להתאמה לצרכי העולים.
טלל דולב: הרבה מאוד מקרים, בעיקר בתכניות לילדים בגיל הרך, שהן תכניות יותר מניעתיות, מתקיימות בגני ילדים.
טלל דולב: אין תכניות מיוחדות לעולים, יש תכניות לאיתור, יש תכניות לטיפול בהורים, בגני הילדים, בטיפות חלב.
טלל דולב: השאלה הגדולה איך אנחנו יודעים להתאים מבחינה תרבותית את התכניות האלה, מה אנחנו עושים בשביל שאחיות טיפות חלב תדענה להביא את ההורים העולים.
טלל דולב: למשל בחיפה, אחד הדברים שהיו מודאגים מהם במרכזי הגיל הרך שלהם, זה שההורים העולים לא יגיעו.
טלל דולב: זו לא תכנית של משרד הקליטה, לא תכנית של משרד החינוך, לא תכנית מיוחדת של עולים בכלל, הם לקחו עובדת מקצועית שתלך לבתים של העולים בשכונה שהיא עתירת עולים בחיפה ותוכל להביא את ההורים לתכניות.
טלל דולב: כששאלו אותם בוועדה המחוזית איפה התכניות שלכם לעולים, את זה הם הסבירו.
טלל דולב: עיריית רמלה נמצאים פה בעצמם, אז אני אתן להם להסביר בעצמם, אבל בעיריית עכו, למשל, שפתחו ארבעה מרכזי נוער, לא תכנית של משרד הקליטה, לא תכנית שמיועדת לעולים אלא דווקא תכנית של אגף שחר במשרד החינוך---
ליה שמטוב: מי החליט בעכו, למשל?
טלל דולב: ועדה יישובית.
ליה שמטוב: מי יושב בוועדה יישובית?
טלל דולב: בוועדה יישובית עצמה יושבים שבעה נציגים, נקודה.
טלל דולב: לא יותר משבעה נציגים, נציג מחלקת חינוך, מחלקת רווחה, מנהל כללי של העירייה, נציג ציבור שאני לא זוכרת מי הוא היה בעכו, נציג משרד הקליטה, נציגת משרד הקליטה היתה שם, נציגת משרד הבריאות ונציג המשרד לביטחון פנים.
טלל דולב: זה מי שיושב בוועדה יישובית.
אלי זרחין: מחלקת קליטה לא מוזמנת.
ליה שמטוב: גב' דולב, מחינוך ומרווחה, לא בשמות, זה מהעירייה עצמה?
ליה שמטוב: מהקליטה מי ישב?
שרה כהן: מנהל הלשכה של משרד הקליטה, או נציג מטעמו.
ליה שמטוב: זאת אומרת בעירייה מי שמנהל הקליטה אין לו זכות והוא לא יודע בכלל מה קורה שם.
מרינה סולודקין: בגלל זה ההישגים---
שרה כהן: מה שאנחנו אמרנו, וזה גם נקבע בתחילת כל התהליך, כשישבנו במשרד ראש הממשלה, עם מר אודי ברוור, מכיוון שמדובר כאן בתכנית שהיא תכנית ממשלתית, הנציגות בוועדה הקובעת היא הנציגות בהתאם למבנה המיניסטריאלי של המשרדים השונים.
שרה כהן: משרד הקליטה הוא האחראי מיניסטריאלית על העולים ולכן הנציג הפורמלי בנושא של העולים הוא נציג משרד הקליטה.
ליה שמטוב: בסדר, אז נציג משרד הקליטה יודע יותר טוב מה קורה בעכו ממה שהקליטה שנמצאת בעירייה?
טלל דולב: הוא יכין שיעורי בית, מה קרה?
מרינה סולודקין: גב' שרה כהן, שאלה כללית.
מרינה סולודקין: בגלל שמשרד הקליטה החליט אחרי הרבה שנים שעולים זה אלה שהם עשר שנים בארץ, אז רוב ילדי העולים, הדור הראשון וחצי ודור שני, כמו שאומרים בפסיכולוגיה, הם מחוץ למשרד הקליטה, בגלל זה אתם מפקחים על חלק מהעולים ואני מקווה שאתם עושים את זה טוב, אבל הבעיה שלנו היא דור שני ודור ראשון וחצי, שזה סיפור אחר.
מרינה סולודקין: אני קיבלתי תלונות רבות שתכנית שמיד לא מיושמת בכלל בהרבה ערים שהן מרכזיות בקליטת עלייה ולדור השני ולדור ראשון וחצי, הרבה עיריות שהן אחראיות חושבות שהכל בסדר עם העולים, אני קיבלתי מכתבים שבעיריות אומרים 'אצלנו הכל בסדר עם העולים'.
אלי זרחין: הנה, אשדוד.
מרינה סולודקין: אני לא רציתי לומר את השם, בגלל שקיבלתי מכתב על מה שאני אומרת.
מרינה סולודקין: גם אני חשבתי שזה היה מאוד נכון.
מרינה סולודקין: קודם כל אני מודה לך, היושבת ראש, בגלל שהנושא של יישום תכנית שמיד מאוד מאוד חשוב לעלייה.
מרינה סולודקין: אנחנו ניסינו לעשות ישיבה משותפת של ועדת החינוך וועדת הקליטה, לא הצלחנו, מהסיבה שאנחנו לא יודעים על יישום תכנית שמיד, טוב מאוד שאנחנו עכשיו בוועדת הקליטה.
מרינה סולודקין: בגלל שהעניין של יישום תכנית שמיד נמשך, אף אחד לא רצה לדבר על זה, פניתי למבקר המדינה, נתתי לו חלק מהפניות אליי בנושא שהמצב של עולים בבתי ספר, הם נוער בסיכון שאף אחד לא מטפל וחושבים שהם מוזנחים על ידי המשפחות, כמו ששמעתי, המשפחות שלכם מוזנחות על ידי המדינה והילדים מוזנחים על ידי המדינה בגלל שאין מימון לצרכים של שילוב, ויש לנו קטסטרופה חברתית.
מרינה סולודקין: העלייה של שנות ה-90, שבאו 67% יותר מ-15 שנים של השכלה, חלק מהילדים, אולי יגידו לי, 20% או 30% מהילדים, לא מגיעים לבגרות.
מרינה סולודקין: לנו זה אסון חברתי, נפילה בסטטוס, והמקומות הגבוהים של חמישה משרדים לא רואים את זה בכלל, לא לוקחים בחשבון, לא יודעים מה זה ניכור, לא יודעים מה זה קשיי שפה בדור השני, ולא נותנים שיעורים של עברית.
מרינה סולודקין: דיברתי על זה עם השר, אתמול העליתי שאילתה לשר בנושא של אולפני המשך למבוגרים, בגלל שלמשפחות יש בעיה עם עברית.
מרינה סולודקין: בטח שיש בעיה כזו, ובגלל זה אני חושבת שטוב מאוד שאנחנו יושבים, אנחנו נפקח על היישום של תכנית שמיד.
מרינה סולודקין: אני גם רוצה לשמוע למה בערים אין תכנית שמיד לעולים בכלל.
מרינה סולודקין: זה לא הגיוני.
טלל דולב: אני רוצה להגיד לך שני דברים ואני חושבת שעוד אנשים יכולים להגיב.
טלל דולב: קודם כל זה לא נכון.
טלל דולב: אני לא יודעת מה שמעת ממי, הרבה מאוד יישובים כן בחרו תכניות לעולים, הרבה תכניות לעולים הן לבני נוער, ביישובים שכבר קלטנו תקציבית 81% מבני הנוער העולים שאותרו, אמורים להשתתף בתכניות, התכניות עוד לא התחילו, אבל בסך הכל בתחום של בני נוער בדרך כלל בוחרים תכניות נפרדות וזה לא כולל, עוד פעם, את המועדון בעכו שהוא בשכונה של יוצאי קווקז ומיועד ליוצאי קווקז, יהיו שם אנשים דוברי שפה והוא לא כתוב תחת התכניות של הקליטה.
טלל דולב: אז בסך הכל אני חושבת שיש התייחסות לעולים.
טלל דולב: אני רוצה להתייחס גם לנקודה שדיברת על בתי ספר.
טלל דולב: לא התכוונתי להתייחס אליה פה, כי היא שייכת לעולם אחר, אבל אני חושבת שהיא כן חשובה.
טלל דולב: בהרבה רשויות שמהן באמת גם היו טענות שאין מספיק תכניות לעולים, ואני רוצה לדבר אפילו על נתניה שהחזרנו אותם, אבל בסך הכל רוב התכנית שלהם אושרה, אחד הדברים שיישובים בחרו לעשות, אחת האסטרטגיות, זה תכניות בתוך בתי הספר, בעיקר בבתי הספר היסודיים.
טלל דולב: לא כתוב על התכניות האלה 'תכניות לעולים', אבל היישובים בוחרים, וגם אומרים שהם בוחרים, בתי ספר שיש בהם הרבה עולים.
טלל דולב: אני אחזור לעכו.
טלל דולב: למשל בעכו נבחר בית ספר בשכונה שיש בה הרבה מאוד עולים חדשים, בתי ספר יסודיים, כשהתכניות האלה מיועדות להתמודד בדיוק עם הבעיה שאת מדברת עליה, לתת לילד טיפול בבית הספר, לעזור לו בלימודים, וגם להתמודד עם הנושא---
מרינה סולודקין: חוץ משעות עברית.
מרינה סולודקין: יש לכם רציונל ש---
טלל דולב: יש דברים שהם לא בתחום אחריותנו.
טלל דולב: אנחנו לא נותנים חיסונים לתינוקות, אנחנו לא מלמדים עברית לעולים חדשים, אנחנו לא מלמדים חשבון.
טלל דולב: יש דברים שהם בתחום של העיסוק---
מרינה סולודקין: אז הדברים הכי חשובים.
מרינה סולודקין: אתם לא עושים דברים הכי חשובים.
טלל דולב: אנחנו מטפלים בילדים ובני נוער בסיכון.
ליה שמטוב: גב' טלל דולב, את, בתחילת דברייך, אמרת שבוועדת התכנון יושבים ארגונים של עולים, ארגונים עירוניים לא של עולים, כל מיני ארגונים יושבים בוועדת התכנון ומתכננים, ואני לוקחת עוד פעם את עכו, לא אני אמרתי, את התחלת עם עכו---
מרינה סולודקין: אנחנו יכולים לומר אשדוד וגם ערים אחרות.
טלל דולב: באשדוד עוד אין תכנית, אז תנו להם לגמור לתכנן קודם.
אלי זרחין: הם לא הסכימו להזמין אף ארגון עולים שדובר רוסית.
ליה שמטוב: מר זרחין, עוד מלה אחת ואתה בחוץ.
ליה שמטוב: פה הדברים רציניים, אז בבקשה לא להיכנס באמצע.
ליה שמטוב: גב' דולב, בעכו את אמרת שבחרו בית ספר ששם רוב התלמידים הם עולים.
טלל דולב: אני לא יודעת אם רוב, אבל אחוז גבוה.
ליה שמטוב: אחוז גבוה הם עולים.
ליה שמטוב: ישב נציג החינוך, שהוא עובד במועצה, ישב נציג של הרווחה וישב נציג של הקליטה, שמשרד הקליטה החליט שזה יהיה הנציג של המשרד.
ליה שמטוב: שיהיה, בסדר, כך החלטתם, טוב מאוד.
ליה שמטוב: תשאלו את מחלקת הקליטה בעירייה, היא יודעת על איזה בית ספר בכלל מדובר?
ליה שמטוב: הם בכלל יודעים משהו?
ליה שמטוב: הם לא שייכים בכלל?
ליה שמטוב: אני לא מבינה את זה.
ליה שמטוב: שיישב שם לא יודעת מי, נתניהו שיישב שם, אבל שכולם יידעו על זה.
ליה שמטוב: כששואלים את מחלקת הקליטה בעכו, 'אתם בכלל יודעים על התכנית?
ליה שמטוב: ' 'מה, למי זה שייך?' 'אף אחד לא אמר לנו', 'אף אחד לא הזמין אותנו', מה?
ליה שמטוב: הם מחוץ לעסק?
מרינה סולודקין: לא, זה האח הגדול שיודע טוב יותר.
ליה שמטוב: אז נציג הקליטה ממשרד הקליטה יודע יותר טוב מה קורה בעיר עכו ממה שסגן ראש העיר עכו, שהוא אחראי על המחלקה השלמה שם?
טלל דולב: אני רוצה להבין איפה.
טלל דולב: אנחנו יכולים לבדוק כל רשות.
טלל דולב: בגדול, רוב הרשויות פרסמו את התכנית בצורה די רחבה ואני לא מאמינה שיש אנשים שלא יודעים.
טלל דולב: אני כבר שמעתי על 'כן יודעים' ו'לא יודעים', ובעצם יודעים ואולי יודעים.
טלל דולב: בעכו יושב ראש הוועדה העירונית----
רות דיין: מדובר על תכנון התכניות, אנחנו מדברים על השלב שלפני, לא על הביצוע, או על הידיעה.
רות דיין: שמרכז יישב ויהיה שותף לבניית התכנית ויצביע על הצרכים שיש.
רות דיין: טלל דולב: אני רוצה לחזור חזרה למקום שבו יש את המבנה הארגוני של התכנית.
רות דיין: המבנה הארגוני של התכנית בו בעצם כל אחד ממשרדי הממשלה, וזאת היתה ההחלטה, כמו שגב' שרה כהן הסבירה, הוא ממנה את נציגו.
רות דיין: יש גם רשויות שיש בהן מחלקת בריאות, מי שיושב הוא עדיין נציג משרד הבריאות.
רות דיין: כאשר עלה מהרשות המקומית, למשל בעיריית ירושלים, הרצון והצורך שנציג מחלקת הקליטה יישב בוועדת התכנון, נוהל משא ומתן, הוא היה לא קצר, אבל בסופו של דבר הגיעו---
ליה שמטוב: איך זה הוחלט בירושלים, ובעכו לא?
ליה שמטוב: יכול להיות שבירושלים יושב בן אדם שיש לו ניסיון בעבודה ושהוא לבד, אף אחד לא הגיע אליו, הגיע לשם.
ליה שמטוב: הוא נלחם בדרך לשם.
טלל דולב: קודם כל, לא נכון.
ליה שמטוב: אנחנו מכירים אותו.
טלל דולב: המנהלת שלו נלחמה יותר חזק ממנו.
ליה שמטוב: ומי המנהלת שלו?
ליה שמטוב: טלל דולב: מנהלת אגף הרווחה בירושלים.
ליה שמטוב: לכן מה אני אומרת לגבי עכו--- מרינה סולודקין אז התכנון לא נכון.
ליה שמטוב: טלל דולב התכנון הוא מצוין, אני יכולה להראות לכם תכניות, הן עונות לצרכים.
ליה שמטוב: התכנון לא עונה על כל הצרכים, כי אין מספיק כסף.
ליה שמטוב: מרינה סולודקין צרכים לעצמם לא עושים.
ליה שמטוב: זה ידוע, יש תכונה ישראלית שאי אפשר לסבול, כל הזמן הם משבחים את עצמם.
ליה שמטוב: טלל דולב אני רוצה לענות עניינית.
ליה שמטוב: בעכו יושב ראש הוועדה הוא ראש העיר.
ליה שמטוב: יש לו סגן, אני חושבת שהסגן שלו יודע מה קורה.
ליה שמטוב: אני לא---
ליה שמטוב: לא, הסגן שלו ידע ממני מה קורה.
ליה שמטוב: טלל דולב אבל זו אחריות שנמצאת ומיושמת ברשויות המקומיות.
ליה שמטוב: מרינה סולודקין אז אולי טעיתם, עשיתם עוד מאבק כדי להילחם בדרך לתכנית שמיד.
ליה שמטוב: טלל דולב מה?
ליה שמטוב: מרינה סולודקין עשיתם עוד טעות, בגלל שזה תלוי במפה הפוליטית של העירייה.
ליה שמטוב: יש עיריות שהאינטרסים של עולים לא מעניינים אותם.
ליה שמטוב: כמו שהם אומרים, שסגנית ראש העיר ירושלים, שהיא מטעם ישראל ביתנו, לא מטעם קדימה, לא היתה בתוך העניינים והיא ביקשה.
טלל דולב: תראו, עוד פעם, אנחנו לא נכנסים---
מרינה סולודקין: אתם תמיד צודקים.
מרינה סולודקין: נכון, תמיד צודקים.
טלל דולב: לא, אנחנו לא תמיד צודקים.
טלל דולב: את יודעת מה?
טלל דולב: יכול להיות שאנחנו טועים, אנחנו חושבים שהעובדה שרשויות מקומיות, ויש פה רשויות מקומיות שיושבות וגם אנשים, הן אחראיות לתושבים, הן צריכות להחליט, זה עיקרון מרכזי של התכנית ואנחנו חושבים שהוא מאוד חשוב.
טלל דולב: אנחנו חושבים שרשות מקומית צריכה לשקול את כל הצרכים, לכן הכרחנו אותם לעשות מיפוי, לכן הכרחנו אותם להסתכל על כל הילדים, לכן כשהם מגישים תכניות הם צריכים להגיד איך הם יתייחסו לילדים עולים ולכן נציגי משרד הקליטה יושבים בוועדות.
ליה שמטוב: גב' דולב, באיזה עיר את אמרת שביקשו ממישהו והוא עבר בשכונות העולים ועשה את המיפוי?
טלל דולב: בחיפה.
טלל דולב: הוא לא עשה את המיפוי, היא תעבוד עכשיו כדי להביא את העולים לשירות, למרכז לגיל הרך.
ליה שמטוב: תגידי בבקשה, במחלקת הקליטה בחיפה, מה את חושבת?
ליה שמטוב: הם לא יודעים מה קורה בעיר?
ליה שמטוב: צריך להביא מישהי, לשלם לה משכורת, אולי שם כבר הכל מוכן ויש כבר את הנתונים?
מרינה סולודקין: בטוח שמוכן.
ליה שמטוב: את מגלה לי עכשיו עוד יותר דברים ממה שבכלל לא צריכים לעשות.
ליה שמטוב: אולי הכל שם כבר מוכן?
ליה שמטוב: מישהו שאל אותם?
ליה שמטוב: מישהו הגיע לסגנית ראש העיר חיפה?
ליה שמטוב: מישהו הגיע למחלקת קליטה בעיר?
ליה שמטוב: אולי אין להם כלום, אז בבקשה, תיקחו בן אדם חיצוני והוא עכשיו יבדוק הכל.
טלל דולב: למה בן אדם חיצוני?
טלל דולב: עובד רשות מקומית, זה תושב השכונה, עובד מחלקת הרווחה של הרשות המקומית.
ליה שמטוב: כי ראש העיר החליט כך?
טלל דולב: לא, כי זה מה שהחליטה ועדה יישובית שיש בה שבעה נציגים.
ליה שמטוב: יפה.
ליה שמטוב: בוועדה היישובית שבעה נציגים בחיפה, מי ישב?
טלל דולב: מי שאמרתי קודם.
טלל דולב: בכל הוועדות היישוביות, יושבים כמה---
ליה שמטוב: זאת אומרת חינוך שעובד בתוך העיר, בריאות או רווחה שעובדים בתוך העיר, קליטה?
ליה שמטוב: לא יודעת מי, שהוא אחראי על חיפה, על הקריות, הוא יודע מה קורה בחיפה?
טלל דולב: ממה שאני שמעתי, גם בוועדה העירונית וגם בוועדה המחוזית, כן.
טלל דולב: יכול להיות שאת אומרת שלא, ממה שאני ראיתי, חיפה ידעו, היו להם נתונים על ה---
ליה שמטוב: חיפה לא ידעו.
טלל דולב: הם עשו סדרי עדיפויות.
ליה שמטוב: בחיפה יכול להיות שראש העיר כן יודע, החינוך כן יודעים, קליטה לא ידעו.
טלל דולב: יש פה גם עניין ש'בואו נעקוב ונראה'.
טלל דולב: אתם אומרים שהעולים לא משורתים, בואו נעקוב ונראה אם בסופו של דבר הם יהיו משורתים או לא.
טלל דולב: אנחנו עכשיו מתחילים לעשות תכניות, אנחנו בודקים את כל היישובים.
רות דיין: יש בעיה שמנהל מחלקת קליטה ייקח חלק בבניית התכניות?
רות דיין: מה הבעיה?
טלל דולב: אין שום בעיה.
טלל דולב: ועדות התכנון פתוחות.
טלל דולב: אנחנו בממשלה לא מזמנים אנשים לוועדות תכנון.