GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום בן ישעיה: בנושא הזה – בדקנו בזמנו, במבצע של "חוזרים ב- 60", ואז גלשו כ- 250 גולשים מפינלנד, כאשר מתוכם 7 ישראלים נרשמו למבצע.
סיגל ליבוביץ: אז אם דיברתי על התשתית של בתים ישראלים – אז יש לנו עזרה בכל המעבר, בכל התשתית, דרך המערכת של משרד החוץ ובשיתוף פעולה יוצא דופן שמשרד החוץ משתף יחד עם משרד הקליטה.
סיגל ליבוביץ: לצד זה יש לנו את האתר בנתב"ג, אי אפשר בלעדיו.
סיגל ליבוביץ: הוא אחראי על המסלול הראשוני של אותם עולים כשהם מגיעים לארץ, משלב קליטת הזכאות שלהם ועד להפקת תעודת העולה, ובהמשך - - אנחנו מאד מקווים שגם יבוא הזמן ונוכל להפיק בעבורם את תעודות הזהות, וכל השירותים האחרים, המענק הכספי – האתר מהווה גם אתר חלופי שבמקרה של כשל מערכתי כזה או אחר, תמיד פה, במתקן המרכזי, נוכל לעבוד מנתב"ג ולהמשיך ולתת את השירות בלי, חלילה, לעשות איזה שהם -- במערכת.
סיגל ליבוביץ: יש פה רפליקציה מלאה בין מה שקיים פה ומה שקיים בנתב"ג.
סיגל ליבוביץ: לפניכם – קצת טופוגרפיה של הרשת שלנו, מחוזות וכל המאגרים של משרדי הממשלה.
סיגל ליבוביץ: אני מזמינה את הגב' שוש רוזנבליט, מנהלת תחום היישומים להסביר לכם.
שוש רוזנבליט: שלום, אני, כאמור, מנהלת את תחום היישומים.
שוש רוזנבליט: אני צריכה להתחיל בהתנצלות – יש לי כאב גרון ואני לא מדברת כמו שאני רגילה.
שוש רוזנבליט: דבר שני – אני אמהר, בגלל הזמן, ואם תרצו – תעצרו אותי.
שוש רוזנבליט: איך אנחנו עושים את כל מה שתואר כרגע?
שוש רוזנבליט: בגדול, זה סוג של ראיה על פעילות המחשוב, שכאמור- היא משקפת את הפעילות של המשרד אחד לאחד.
שוש רוזנבליט: זאת אומרת, יש התייחסות לסוגי אוכלוסייה מסוימים, אם זה לפי ארץ מוצא, אם זה לפי מאפיינים אחרים – כמו וטרנים, מדענים וכו'.
שוש רוזנבליט: כל נושא שהמשרד מטפל בו יש לנו מערכת בשבילו.
שוש רוזנבליט: כל נושא, כל סוג אוכלוסייה, כל תהליך, כאשר במרכז, מבחינת התפיסה, עומד העולה ומשפחתו.
קריאה: יש לכם גם מסורבי עליה?
שוש רוזנבליט: לא.
קריאה: אבל היה כתוב "אסירי ציון".
שוש רוזנבליט: אסירי ציון זה תחום סיוע ספציפי – אנחנו מבצעים את ההכרה ומעבירים את זה לביטוח הלאומי והם מעניקים את הסיוע.
שוש רוזנבליט: אנחנו עושים פעילויות מיוחדות אתם.
ליה שמטוב: איזה סיוע הם מקבלים?
שוש רוזנבליט: לא מאתנו.
שוש רוזנבליט: הם מקבלים מהביטוח הלאומי.
שוש רוזנבליט: אנחנו נותנים את ההכרה, את התעודה.
ליה שמטוב: כמה כאלה יש?
שוש רוזנבליט: אני ממש לא יודעת להגיד לך – משהו כמו 10,000.
שוש רוזנבליט: אבל יש מערכת ואנחנו לאחרונה התבקשנו למחשב גם את נושא העדים.
שוש רוזנבליט: כלומר, העיקרון כאן הוא שכל נושא שהמשרד עוסק בו, יש לו כיסוי במערכת מחשב שמאפשרת לו את העבודה.
שוש רוזנבליט: זו הארכיטקטורה, בגדול- על מה שסיגל דיברה.
שוש רוזנבליט: יש לנו במרכז מאגר עולים מרכזי, מה שחשוב מאד להבין זה שהמערכת שלנו היא מערכת אינטגרטיבית, הכל קשור להכל, כולם קשורים לכולם.
שוש רוזנבליט: אין כאן איי מיחשוב שלפעמים קיימים בכל מיני מקומות.
שוש רוזנבליט: זה מאפיין שאנחנו הקפדנו עליו מאד.
שוש רוזנבליט: יש לו הרבה בונוסים מעצם היותו כזה, שכל דבר קשור בדבר.
שוש רוזנבליט: אנחנו אוגרים את כל המידע על המערכות הספציפיות וזה רק חלק מהן, זה לא כולם –מה שמוצג פה.
שוש רוזנבליט: לתוך מה שאנחנו קוראים "תיק עולה ממוחשב, תיק עולה וירטואלי".
שוש רוזנבליט: לאחרונה, עקב הפרויקטים לעידוד עליה, יש לנו גם "תיק מועמד עליה" מה שאנחנו קוראים, בסלנג שלנו – "עולים צפויים".
שוש רוזנבליט: כשאנחנו אומרים "עולים" זה שם כללי, אבל האמת היא שזה כל מי שזכאי לסיוע ממשרד הקליטה – תושבים חוזרים, מעמדים אחרים כמו קטינים חוזרים, אזרחים עולים והכל, לפי חוק הכניסה.
שוש רוזנבליט: מאחר ואני לא אדבר על כל המערכות אחר כך, אני רק אתייחס לכמה מהן, אז נושא של הממשקים – כבר דובר עליו.
שוש רוזנבליט: רק כדי לסבר את האוזן – מערך התשלומים שלנו שהוא גם סל קליטה, מענקים – כל מה שנקרא "תשלום ישיר לעולה", כי יש כל מיני סוגי תשלומים, אז בשנה יש לנו משהו כמו 125 אלף בקשות לסיוע, שבאות לידי ביטוי בכ- 200 אלף תשלומים.
שוש רוזנבליט: נכון להיום יש במערכת 200 אלף תשלומים.
שוש רוזנבליט: סדר הגודל מבחינת כסף – רק לתשלומים ישירים לחשבון הבנק של העולה זה 370 מיליון.
שוש רוזנבליט: אז זה היקף הפעילות במערך התשלומים, שאני לא אדבר עליו.
שוש רוזנבליט: היקף הפעילות במה שפה – מה שאנחנו קוראים שע"ל, שהן ראשי תיבות ל: שולחן עבודה ליועץ, והכוונה היא לכל המערכות שמטפלות בקבלת קהל, שזה, בעצם, האינטראקציה על כל סוגיה – גם טלפונים, גם ביקורים של העולים בלשכות, בסניפים.
שוש רוזנבליט: יש לנו כ -250 אלף עולים שמבקרים בלשכות ובסניפים במהלך שנה, ורק 45% מהם הם בשנת העליה הראשונה שלהם.
שוש רוזנבליט: זאת אומרת, שאנחנו מטפלים ביותר מ- 50% בקבלת הקהל שלנו בעולים ותיקים יותר.
שוש רוזנבליט: כמובן שאת הנתונים האלה אנחנו יכולים לנתח, אבל זה נותן תמונה על סדר הגודל.
דימיטרי אפרציב: במסגרת אותה חבילת מידע שדיברנו – פה מערכות המידע בהחלט שותפים באותו סל שהעולה אמור לקבל ביום הראשון שהוא רק מגיע לארץ, בנתב"ג, חוץ מתעודות שצריך להנפיק לו, אדם גם ייצא עם שעה ויום קבועים אצלו ואצל יועץ קליטה שכבר מחכה לו, כך ששניהם כבר יידעו שזה הגיע וזה אמור להגיע, על מנת שבן אדם יידע שיש דמות במשרד הקליטה שכבר מחכה לו, הוא יידע איפה, הוא יידע באיזו שעה, ואם חס וחלילה הוא לא יגיע מאיזושהי סיבה, בצד הזה יחפשו אותו וייצרו אתו קשר.
ליה שמטוב: ואם הוא לא יודע.
השרה לקליטת עליה סופה לדנבר: אז יחפשו אותו וימצאו אותו.
שוש רוזנבליט: זו רק צורת הסתכלות נוספת על המאפיינים של המערכות, שהן גם תומכות בתהליכי עבודה, גם תומכות בתהליכי עבודה- אצלנו זה נקרא, למשל: קביעת זכאות, אבחון של העולה, רישום של כל מיני דברים.
שוש רוזנבליט: זה היבט אחד.
שוש רוזנבליט: היבט אחר זה מתן הסיוע עצמו, כמו שאמרתי – בהיקף כזה של תשלומים יש פה מערך תשלומים על כל סוגיו, לא רק לחשבון הבנק של העולה, אלא גם למוסדות, לרשויות ולעוד גורמים שנותנים סיוע עקיף לעולה.
שוש רוזנבליט: וכמובן- קבלת קהל ומאפיינים נוספים, אני לא אתעכב עליהם.
שוש רוזנבליט: זה, אתם לא רואים מה כתוב פה בפנים.
שוש רוזנבליט: אני לרגע חשבתי אבל אחר כך הבנתי שלא יהיה לנו זמן.
שוש רוזנבליט: רציתי לתת לכם הצצה לא למצגת אלא למערכת עצמה כדי להתרשם כי רק כשרואים את ההיקפים האלה יכולים להבין.
שוש רוזנבליט: פה מדובר רק על השאילתות וזה רק חלק, והדו"חות שישנם בתוך המערכת, מה שאנחנו קוראים – שאילתות ודו"חות תפעוליות למערך המסייע ולהנהלת השטח.
שוש רוזנבליט: פה, למשל, במרכז, יש לנו את מה שנקרא "תיק עולה".
שוש רוזנבליט: בתוך תיק העולה הזה ניסינו לעשות הדגמה, דווקא השרה בפעם הקודמת התנדבה, אבל מאחר והיא כבר עולה ותיקה אז התיק שלה לא היה כל כך מרשים, ולא היתה תמונה, למרות שאפשר להוסיף אותה.
שוש רוזנבליט: אנחנו, בעצם, יכולים לראות את כל המידע האגור מנקודת המבט של עולה, של - - ושל משפחה, וכמובן – מנקודות מבט נוספות, לפי הנושא.
שוש רוזנבליט: עד כאן זה היה כללי, עכשיו- נתב"ג.
שוש רוזנבליט: בלי להתייחס כרגע למה שאמר מנכ"ל המשרד, אני יודעת על מה הוא מדבר.
שוש רוזנבליט: מה שקיים היום – נתב"ג זה בעצם המפגש הראשון של העולה עם מערכת הקליטה, מייד עם ירידתו מהמטוס.
שוש רוזנבליט: התהליך שם, בגדול – זה מאד חשוב להבין כי עליו התבסס הכל, התהליך מתחלק כמו כל דבר אחר לשלושה חלקים.
שוש רוזנבליט: ישנו החלק של טרום עליה.
שוש רוזנבליט: אנחנו מקבלים מידע מוקדם, לא מספיק, אבל מקבלים, ורושמים שוב- כמו שאתם רואים פה, עולים צפויים.
שוש רוזנבליט: ברגע שהעולה יורד מהמטוס ומגיע לאתר הקליטה מתבצע תהליך מאד מאד חשוב, מאד מהיר ואלגנטי שכולו ממוחשב, וללא מחשוב בעצם הוא לא ניתן לביצוע.
שוש רוזנבליט: אנחנו רושמים אותו, קובעים את הזכאות שלו – הכל באמצעים, אני לא רוצה להגיד "אוטומטיים" כי זה לא נכון, כי יש אדם מאחורי המכונה, אבל הטכנולוגיה תומכת בכל הפעילות הזו, מגדירה דברים על פי הנוהל, וכו'.
שוש רוזנבליט: אנחנו קובעים את הזכאות שלו לסיוע כספי, לסל קליטה, אנחנו מצלמים אותו צילום דיגיטאלי, אנחנו מנפיקים תעודה, עדיין תעודה – ויש ערך רגשי לתעודה הזו.
שוש רוזנבליט: בזמנו שקלנו להפוך אותה לכרטיס חכם.
שוש רוזנבליט: אני מניחה שבסוף נגיע לזה.
שוש רוזנבליט: אבל זה פנקס, כמו דרכון - -
קריאה: תעודת עולה.
שוש רוזנבליט: היו כמה מהלכים של שיפור התעודה.
שוש רוזנבליט: יש הרבה ערך רגשי לתעודה הזו.
שוש רוזנבליט: לא כל כך רצו לבטל אותה.
שוש רוזנבליט: לא שהחלטנו, אבל כנראה שנגיע לזה.
שוש רוזנבליט: אני לא יודע מי מכם ביקר בנתב"ג.
שוש רוזנבליט: אנחנו מציעים לכם לבקר שם.
שוש רוזנבליט: וכמובן – מסיעים את העולה למחוז חפצו.
שוש רוזנבליט: החלק השלישי הוא לא פחות חשוב.
שוש רוזנבליט: אחרי שהעולים מתפזרים למעשה יש פעילות של הפצת המידע בצורה כמעט מיידית לכאן, למרשם האוכלוסין.
שוש רוזנבליט: אנחנו בונים את רשימות מרשם האוכלוסין, אנחנו מעניקים לעולה מספר זהות שם בשם משרד הפנים, אולי גם נגיש לו תעודת זהות.
שוש רוזנבליט: זאת אומרת, הפעילות בנתב"ג היא חשובה מאד.
שוש רוזנבליט: ככה נראה צילום – מצלמים שם צילום דיגיטאלי.
שוש רוזנבליט: היום יש לנו תמונות של העולים בתוך המאגר.
שוש רוזנבליט: כל יועץ רואה אחר כך את התמונה.
שוש רוזנבליט: זה נעשה באלגנטיות, בקלילות, לא רק בנתב"ג.
שוש רוזנבליט: גם בלשכות, לאותם תיירים שמשנים את מעמדם.
ליה שמטוב: כמה פקידים יושבים שם?
סיגל ליבוביץ: זה תלוי.
סיגל ליבוביץ: הם ערוכים עד ל- 15 עמדות.
סיגל ליבוביץ: אבל לא כל ה- 15 עמדות תמיד פעילות.
ליה שמטוב: אתם יודעים מראש כמה מגיעים?
סיגל ליבוביץ: בדרך כלל מנהל נתב"ג מקבל את המידע מהסוכנות כשבוע – שבוע וחצי לפני.
שוש רוזנבליט: יש לו גישה למערכת הטיסות של הסוכנות.
סיגל ליבוביץ: היום העולים הרבה יותר מתוחכמים.
סיגל ליבוביץ: הם מבררים הכל לפני שהם מגיעים לכאן.
סיגל ליבוביץ: הם גם לפעמים מלמדים את הרכז שלנו.
שוש רוזנבליט: הם נותנים כתובת ומסיעים אותם לכתובת.
שוש רוזנבליט: הם כבר מוכנים.
שוש רוזנבליט: כמו שכבר סיגל ליבוביץ אמרה- היוזמה של השרה, מייד עם כניסתה למשרד היתה באמת לחשוף את תור הממתינים לדיון.
שוש רוזנבליט: זה נושא כאוב, בעייתי, והפרויקט הוא במידה רבה מהפכני.
שוש רוזנבליט: באופן כללי המבנה שלו – יועץ הדיור שיושב כאן בצד מעניק את הטיפול בעולה כפי שהוא רגיל כלפי המערכת הפנימי.
שוש רוזנבליט: יש מערכת דיור, כמובן.
שוש רוזנבליט: הוא עושה את כל הפעילויות שכתובות כאן.
שוש רוזנבליט: ברגע שהוא מסיים אתו, על סמך הנתונים, על סמך המידע שנאגר כאן במהלך הביקור של העולה אנחנו פיתחנו אלוגריתם מורכב למדי שמתבסס גם על נהלי המשרד ועל כל ההנחיות ועל הנתונים, כמובן, של העולה, ואנחנו מחשבים את מקומו בתור.
שוש רוזנבליט: החישוב הזה, התור, גם מנקודת המבט של הפרט וגם מנקודת המבט של התור כולו- נחשף לעובדי המשרד עצמו, ולהם יש יכולת של תחקור מאיפה צמחה ההחלטה הזו.
שוש רוזנבליט: במקביל, העולה, לצערי – לא עם כרטיס מגנטי, מקיש סיסמה וקוד אישי, נכנס לתיק האישי שלו באינטרנט, כפי שתראו בהמשך – יש היום תיק אישי באינטרנט שמאפשר פעילויות מסוימות ומידע, ויש הקפדה גדולה מאד על חיסיון, על צנעת הפרט, אנחנו כפופים פה לסטנדרטים, ואז הוא רואה את מה שהוא רואה, למעשה- כל הפרטים שלו שנמצאים במערכת.
שוש רוזנבליט: זה די חדשני.
שוש רוזנבליט: הוא רואה את פרטי הבקשה שלו, הוא רואה את החלטת הוועדה בעניינו.
שוש רוזנבליט: הוא רואה את המיקום שלו בתור, ואם הוא ביקש יותר מאישור אחד, הוא רואה מה מקומו בכל אישור.
קריאה: סליחה, באיזו שפה הוא רואה את זה?
שוש רוזנבליט: בעברית.
קריאה: ומה קורה אם הוא לא מבין עברית?
דימיטרי אפרציב: באיזה שפה הוא קורא את כרטיס הבנק?
שוש רוזנבליט: את תראי בהמשך שהפרויקט של נתיב, שהזכרנו, אז האתר שפותח עבור מועמד לעליה מארצות חבר העמים הוא ברוסית.
שוש רוזנבליט: אבל לאזרח במדינה שנמצא כבר כמה שנים טובות במדינה, לא אחת, לא שתיים וגם לא חמש – לפעמים הרבה יותר מזה, כל השירותים שאנחנו נותנים הם בעברית.
סופה לנדבר: השאיפה שלנו היא שהוא ילמד.
סופה לנדבר: אנחנו מתכוונים לעשות רפורמה.
סופה לנדבר: אני אגיד על כך דברים תכף.
שוש רוזנבליט: הרפורמה בשירות לעולה שהתרחשה לפני מספר שנים למעשה מתמשכת הלאה, כאשר - - תחשבו על המספרים שאמרתי קודם, מה כמות מקבלי הפנים לקהל בלשכות ובסניפים.
שוש רוזנבליט: היועצת שלנו זו יועצת אמיתית.
שוש רוזנבליט: אנחנו נותנים שירותים ממוחשבים בצורת מעטפת שאנחנו קראנו לזה – שער, שולחן עבודה, ובאמצעות שולחן העבודה הזה יש גישה ליועץ כאשר העולה יושב מולו, זאת אומרת –בזמן אמת.
שוש רוזנבליט: יש לו גישה למידע שהוא צריך, הן למידע האישי, הן למידע שנמצא באינטרנט ובפורטל הפנימי.
שוש רוזנבליט: אל הנהלים של המשרד, הנחיות העבודה, כל מה שהוא זקוק לו.
שוש רוזנבליט: מה הוא עושה עם העולה?
שוש רוזנבליט: וכאן אני מדברת על הזימון.
סופה לנדבר: אם עולה לא הגיע אלינו הוא ימצא אותו בכל מקום, בכל עיר.
סופה לנדבר: הוא מקבל מספר עולים שהוא מטפל בהם ואז הוא מגיע אל העולה.
סופה לנדבר: זאת אומרת – אם הוא הלך לאיבוד, אנחנו נמצא אותו.
שוש רוזנבליט: כן.
שוש רוזנבליט: אם הוא השאיר כתובת וטלפון בנתב"ג, ובוודאי אם הוא כבר התייצב בלשכה והשאיר פרטים.
שוש רוזנבליט: כלומר, הרעיון כאן הוא one point of contact, שיבוץ ויועץ אישי שמייעץ את העולה בכל מה שהוא עושה.
שוש רוזנבליט: יש פה זימון תורים מראש.
שוש רוזנבליט: מה שדימיטרי אפרציב דיבר עליו זה זימון שמתרחש עוד בנתב"ג, שאנחנו נשאף לעשות אותו.
שוש רוזנבליט: כרגע הזימון מתקיים כמו בקופת חולים, סליחה על ההשוואה – על ידי זימון טלפוני.
שוש רוזנבליט: כאשר העולה מתייצב, היועץ בונה אתו ביחד תכנית קליטה אישית ועכשיו גם תכנית תעסוקתית שנדבר עליה אחר כך.
שוש רוזנבליט: הוא מתעד את הביקור ולכן אנחנו יכולים לראות בשאילתות, בתיק העולה, את כל השתלשלות הביקורים, כל האינטרקציה עם העולה, כולל תיעוד של טלפונים, מי אמר למי מה- מה אמרו לו, מה הוא צריך לעשות בשבוע הבא, בחודש הבא, וכו'.
שוש רוזנבליט: יש לנו גם התחלה של סריקת מסמכים.
שוש רוזנבליט: לאט לאט אנחנו מתחילים לסרוק מסמכים.
שוש רוזנבליט: זאת אומרת –המסמכים שהעולה צריך להציג כאסמכתא לסיוע בכל מיני נושאים, אנחנו מתחילים לסרוק אותם ולשמור אותם בתיק לעולה.
שוש רוזנבליט: כמובן שהיועץ נותן לו גם סיוע אישי, מפנה אותו לסיוע מקצועי, בתחומים השונים, לפי הצורך, מפנה אותו לגורמים חיצוניים ומנהל בקרה על כל התהליך הזה.
דימיטרי אפרציב: אני לא רוצה לקרוא לזה מהפכני, אבל זה בהחלט נושא מודרני.
דימיטרי אפרציב: כל מי שעלה לארץ לפחות לפני כמה שנים טובות יודע איזו טרחה ואיזה בלאגן זה כל פעם לרוץ עם הניירת, לראות איפה אפשר לשכפל ואיפה אי אפשר לשכפל.
דימיטרי אפרציב: אתה מגיע פה ליועץ קליטה, הכל נמצא, הכל בפנים, לפעמים, כשאתה צריך נייר, אתה יכול לפנות למשרד הקליטה, לבקש שיוציא לך את זה להדפסה.
דימיטרי אפרציב: זה חיסכון של זמן, חיסכון של עצבים.
דימיטרי אפרציב: זה מה שנקרא – משרד ממשלתי עם הפנים - -
סופה לנדבר: אנחנו מבטלים את הביורוקרטיה במשרד.
שוש רוזנבליט: פה אין תיקים.
שוש רוזנבליט: אנחנו ממוחשבים.
שוש רוזנבליט: תיק פיזי עדיין קיים ואני מניחה שעם הזמן לאט לאט ההיזקקות אליו תלך ותרד.
שוש רוזנבליט: הפעילות השוטפת של העולה לא זקוקה לתיק.
שוש רוזנבליט: לתיק נזקקים אם צריך איזשהו דיון משפטי, איזושהי פניה לוועדת ערעורים.
שוש רוזנבליט: גם שם – כמעט אין צורך היום בתיקים.
שוש רוזנבליט: מה שאנחנו קוראים – עליה קבוצתית או עליה קהילתית.
שוש רוזנבליט: אנחנו מדברים פה על מערכת ממוחשבת שכבר עובדת היום, כבר עברה הטמעה.
שוש רוזנבליט: היא כבר עובדת בשטח, אולי לא באופן מלא, והיא מטפלת בנושא של העליה הקבוצתית בשני היבטים: היבט של טרום עליה, אלה הגורמים השותפים בזה, ואני לא אחזור על הכל, זה תהליך מאד מורכב ומסועף, אבל העיקרון פה בנוי על זה שמכינים את העליה, מתכננים אותה מראש מול רשות מסוימת, עם מאפיינים מסוימים של קבוצת עולים.
שוש רוזנבליט: נניח- מארץ צרפת לאשדוד.
שוש רוזנבליט: נוצרת קבוצה, חותמים הסכם עם הרשות, בונים לה תכנית עבודה, והעולים מתחילים להירשם אליה דרך הסוכנות.
שוש רוזנבליט: לאחר העליה- והכל נתמך בצורה ממוחשבת, העולה מגיע לנתב"ג, אבל אנחנו יודעים שהוא שייך לקבוצה מסוימת, אז מסומן שהוא מגיע.
שוש רוזנבליט: הוא מקבל את כל הסיוע שמגיע לכל עולה, אבל בנוסף – יש לו ליווי אישי וסיוע מוגדל בתחומים מסוימים.
שוש רוזנבליט: שכחתי לומר שמחזור ו' שאוטוטו עומד להיסגר, יש לנו משהו כמו 100 אלף עולים ב- 28 קבוצות שונות.
שוש רוזנבליט: דובר פה על הקונספט של עידוד עליה.
שוש רוזנבליט: המבצע של חוזרים ב- 60 לישראל, מבצע של החזרת תושבים חוזרים היה מבצע מוצלח מאד, ודרכו התגבש מודל, שעכשיו אנחנו הולכים ליישם אותו בפרויקטים האחרים לעידוד עליה.
שוש רוזנבליט: המודל, בגדול, מדבר על טרום עליה, רישום באמצעות אתר האינטרנט, מה שמאפשר לכל מתעניין בעליה, לכל מועמד, להירשם בכל מקום בעולם.
שוש רוזנבליט: הנתונים האלה מועברים למערכות הפנימיות של המשרד, המשרד יכול לקבוע את זכאותו על סמך הנתונים האלה, על בסיס הנוהל הפנימי של המשרד, ובדרך כלל מתחיל כאן טיפול בתחום התעסוקה.
שוש רוזנבליט: זה לא טיפול של סיוע כספי, זה טיפול ראשוני של אבחון, של קורות חיים שהנרשם שולח, וכו'.
שוש רוזנבליט: לאחר העליה ישנו רצף טיפולי, כי כל האינפורמציה וכל האינטרקציות עם המועמד בהיותו בחו"ל – נשמרים במאגר המרכזי, אותו מאגר מרכזי שראינו בהתחלה.
שוש רוזנבליט: אנחנו יכולים להמשיך את הסיוע והטיפול בעולה על סמך כל הפעילות שנעשתה טרום עליה.
שוש רוזנבליט: התכנית הזו של חאמה – אני לא אחזור עליה, כבר כולם דיברו.
שוש רוזנבליט: אנחנו מדברים פה על מבצע קונקרטי שהתחיל ביולי 2009, שהיו לו הגדרות מסוימות לגבי מי זכאי להגיע, לפי משלח יד, לפי יישוב יעד.
שוש רוזנבליט: יש פה הגבלה של זמן והגבלה של מכסה.
שוש רוזנבליט: נכון להיום הגיעו כ- 723 בתי אב, מתוכם – 290 יחידים, ושוב, מערכת המחשב עושה את מה שהיא יודעת.
שוש רוזנבליט: יש כאן סיוע מוגדל בשכר דירה, על סרגל של זמן.
שוש רוזנבליט: אותה תכנית קליטה שדיברתי עליה קודם מייצרת משימה שבמועד מסוים העולה הזה צריך לקבל תשלום מס' 1, תשלום מס' 2, תשלום מס' 3 – היא מנחה, בעצם, את כל המערכת, איך לטפל בעולים, כולל מענק הסתגלות שהסוכנות צריכה לשלם.
שוש רוזנבליט: אנחנו בשלבים של ביצוע.
ליה שמטוב: אם יש אזרחות כפולה- -זה - -?
דימיטרי אפרציב: מבחינת מדינת ישראל זה לא משנה כמה אזרחויות יש.
דימיטרי אפרציב: מה שקובע, מבחינת אזרחות ישראלית זה הגדרות של חוק השבות.
דימיטרי אפרציב: מי שעונה על ההגדרות של חוק השבות מקבל אזרחות.
דימיטרי אפרציב: שאר הדברים הם לא רלבנטיים.
ליה שמטוב: קיבלתי פניה ממישהי שהיתה עולה חדשה ונסעה לאמריקה.
ליה שמטוב: היא חזרה עכשיו, אחרי 10 שנים.
ליה שמטוב: בעלה הוא מברית המועצות, הוא עולה חדש, ולה אמרו שהיא לא עולה חדשה.
דימיטרי אפרציב: היא לא עולה חדשה, בוודאי.
דימיטרי אפרציב: היא אזרחית ישראלית.
ליה שמטוב: היא לא תושבת, כמו שהוא.
דימיטרי אפרציב: הוא עולה חדש והיא אזרחית ישראלית.
דימיטרי אפרציב: היא תושבת חוזרת, שתקבל את מה שמגיע לה - -
קריאה: כעולה חדשה היא מיצתה את זכויותיה.
דימיטרי אפרציב: זו חתונה חד פעמית, זו לא חתונה מתמשכת.
שוש רוזנבליט: אחד המאפיינים במאגר שלנו הוא שאנחנו לא מוחקים היסטוריה.
שוש רוזנבליט: כולם פה משנת 72.
שוש רוזנבליט: אז יש הרבה עולים שעלו בשנה מסוימת, ירדו וחזרו.
שוש רוזנבליט: אז יש לנו מושגים כאלה, פנימיים, במשרד, של מה שנקרא "גרירת זכאות", אבל כל מקרה נבדק לגופו.
שוש רוזנבליט: אם החוזר בשנית לא מיצה את מלוא זכויותיו בפעם הקודמת, אז על פי הנוהל – הוא מקבל את מה שהוא עוד לא מיצה.
שוש רוזנבליט: אם הוא מיצה את הכל – אז לא.
ליה שמטוב: אבל לא משנה- הוא תושב חוזר.
שוש רוזנבליט: גם לתושב חוזר יש כללים לפי הנוהל.
שוש רוזנבליט: הוא צריך לשהות זמן מסוים, לא להיות בשליחות מוסד וכן הלאה- זאת אומרת, יש כללים, יש הגדרות.
דימיטרי אפרציב: לכל אחד, כזה או אחר יש רשימה שלמה של דרכים - - ישירות למשרד הקליטה, בפקס, באינטרנט, במכתב.
דימיטרי אפרציב: הוא יקבל מענה.
דימיטרי אפרציב: אגב, כל פניה, וזה נורא חשוב, אנחנו נמצאים במקום שמרכז מבחינה מחשובית את כל הנושא הזה.
דימיטרי אפרציב: כל פניה היום יש לה מעקב מאד ברור.
דימיטרי אפרציב: לכל פניה אפשר להיכנס לאינטרנט באמצעות מערכות מידע ולוודא מי האדם שקיבל את הפניה הזו לטיפול, מה הסטטוס של הפניה, מה טופל, איך טופל ועל ידי מי.
דימיטרי אפרציב: יש לנו מדיניות מאד ברורה של השרה בנושא.
שוש רוזנבליט: מפאת קוצר הזמן הראנו לכם תמונה של עשרות מערכות ואני מתייחסת לפסיק קטן מהן, לאחרונות, לחדשות יותר.
שוש רוזנבליט: אתה יודע שגלעד אברה
שוש רוזנבליט: מי קבע את המושג "נתיבי קליטה".
שוש רוזנבליט: אני לא יודעת אם זה תפס, אבל בעיניי זה מאד מצא חן.
שוש רוזנבליט: אז אם אנחנו מדברים על פרויקט נתיבי קליטה, כמו שאמרה סיגל ליבוביץ –"נתיב" הסכים סוף סוף לתת לנו ממשק והכוונה היא שהוא יעביר לנו את הנתונים של זכאי השבות שקיבלו אצלו אשרת עליה, רק אלה, אלה שקיבלו סירוב הוא לא מעביר.
שוש רוזנבליט: אז לגבי אלה שקיבלו אשרת עליה נקבל ממשק ממנו.
שוש רוזנבליט: במקביל, "נתיב" יציע לו, באמצעות מידע שהוא ייתן לו להירשם באתר ייחודי ייעודי שבנינו בשפה הרוסית עבור מי שקיבל אשרת עליה.
שוש רוזנבליט: באתר הזה הוא יתבקש לפרט את הפרופיל המקצועי שלו, את הנטיה שלו, את הרצון שלו להיות מטופל או ביזמות, או בקליטה במדע, או בתעסוקה כללית, וכל הנתונים האלה, כמובן, עוברים למערכת המרכזית, מוקד תעסוקתי בהתאם לכל אחד מהנושאים האלה – יש יזמות, יש - -
דימיטרי אפרציב: בשני משפטים – העולה הפוטנציאלי או זכאי חוק השבות ב "נתיב" אחרי שהוא יקבל את האסמכתא לזה שהוא זכאי עליה, יקבל קוד כניסה למערכת ממוחשבת של תעסוקה במשרד הקליטה ואת כל ההיערכות המקדימה הם יוכלו לעשות קודם.
שוש רוזנבליט: הוא מקבל קוד כניסה לאתר אינטרנט ומבצע את כל זה באתר אינטרנט.
רוברט טיבייב: האם פועל - -?
סופה לנדבר: אנחנו צריכים להגיד שהמשרד לקליטת עליה כמשרד ממשלתי לא יכול לפעול באף מדינה חוץ מאשר במדינת ישראל.
סופה לנדבר: בגלל זה אנחנו מחפשים פרטנרים שיתנו לנו את האפשרות לפעול ולעשות את הטיפול דרכם.
דימיטרי אפרציב: ויחידים שבודקים באוכלוסיה הזו את חוק השבות זה "נתיב".
דימיטרי אפרציב: הסוכנות לא - - במדינות מזרח אירופה את חוק השבות.
דימיטרי אפרציב: כשליח הסוכנות אומר לכם שכמות האנשים שאני טיפלתי בהם ובסופו של דבר מתוך הכמות הזו, שכספים הושקעו בטיפול – 15% במקרה הטוב היו זכאי חוק השבות.
דימיטרי אפרציב: אז כסף ממשלתי לא יכול ללכת לאוויר.
דימיטרי אפרציב: הוא מתמקד אך ורק איפה שנקבע חוק השבות, ואז אני יודע שזה הלקוח.
רוברט טיבייב: הוויכוח לגבי "נתיב" הוא לא פה, זה ברור.
רוברט טיבייב: אני רק שאלתי.
שוש רוזנבליט: אם כבר דיברנו על תעסוקה אז דווקא פרויקט שהוא לא עידוד עליה אלא קליטה – אנחנו סיימנו עכשיו וזה נמצא בתהליכי הטמעה בשטח, מערכת חדשה לתעסוקה, להעמקת ה - -התעסוקתי.
שוש רוזנבליט: היא כוללת פרופיל תעסוקתי של עולה בצורה מאד מפורטת, בנית תכנית תעסוקתית ואחר כך, הפעילות מתבססת על התכנית, בעיקר נושא הואוצ'רים, הכאוב קצת.
שוש רוזנבליט: המערכת הזו כוללת גם ממשק ממוחשב עם מרכזי הכוונה שהם גורם חיצוני למשרד, אבל הם מטפלים בעולים.
שוש רוזנבליט: אז כל המכרז שעומד עכשיו להסתיים.
רוברט טיבייב: מה הפרופיל התעסוקתי כולל?
שוש רוזנבליט: הוא כולל הרבה פרטים.
שוש רוזנבליט: הוא כולל הגדרה מאד מדויקת של משלח יד, של עיסוק, של השכלה, של שפות.
שוש רוזנבליט: כמו שאתה כותב בקורות חיים.
שוש רוזנבליט: זה נועד, בין היתר, אל"ף, כדי לדייק בהגדרה התעסוקתית של העולה, ועל מנת להיות מסוגלים להעביר למעסקים פוטנציאליים – בעצם כדי לעזור בהשמה בעבודה.
שוש רוזנבליט: אז מדובר ממש על פרופיל תעסוקתי, לא איזושהי הגדרה כללית של משלח יד, אלא כל הנתונים שצריך בהתאם לנושא.
אליעזר שוורץ: בשבוע שעבר, לדוגמה, היה דיון על זכויות פנסיוניות במדינת המוצא.
אליעזר שוורץ: השאלה היא האם גם דברים כאלה בודקים בפרופיל, כשהוא מגיע.
שוש רוזנבליט: לא זכורה לי התייחסות בהתייחס לזכויות פנסיוניות.
שוש רוזנבליט: שרת הקליטה סופה לנדבר: כיוון שאין חוק, אנחנו לא יכולים להכניס למערכת מידע שאנחנו לא צריכים.
שוש רוזנבליט: מידע שאנחנו מכניסים זה מידע שאחר כך לעובדים יש שימוש בו.
אליעזר שוורץ: כי לפעמים מכירים אחר כך בארץ בוותק בכל מיני מקומות העבודה.
אליעזר שוורץ: השאלה היא אם זה שלב של טרום הקליטה – זה יכול להיות יותר יעיל מאשר אחרי 10 שנים בארץ.
דימיטירי פארציב: כרגע אין לעובדים מה לעשות עם זה.
דימיטירי פארציב: יש כמויות של מידע חיוני – שיכול להיות, אבל אין מה לעשות עם זה.
שוש רוזנבליט: אני רוצה להגיד משהו.
שוש רוזנבליט: כשדיברנו על טיפול טרום עליה, אז חוץ מהרישום באתר – הוא גם יכול לשלוח – או היא יכולה לשלוח – קורות חיים, וזה גם נכנס לתוך התיק האישי.
שוש רוזנבליט: זה מצורף, אנחנו שומרים וניתן לראות את זה.
שוש רוזנבליט: אם יש פה טיפול בהשמה – חלק מהטיפול, מה שאנחנו קוראים "טיפול תעסוקתי" זה לבנות את קורות החיים יותר טוב, את כל הנושא הזה של להכין אותו.
שוש רוזנבליט: נותנים לו סיוע אבל מכינים אותו לכל השלבים שכאשר הוא בא לארץ כבר הכל מוכן וידוע, וקורות החיים הם לפי הסטנדרט פה.
שוש רוזנבליט: יש את הטיפול הזה, לגבי חו"ל.
שוש רוזנבליט: לגבי הארץ – אני לא מומחית בזה, אבל לכל תעודה יש מסלול רישוי והסמכה.
שוש רוזנבליט: לכל נושא יש את המסלול שלו, ודאי.
שוש רוזנבליט: מול משרד הבריאות, אם מדובר ברופא –
קריאה: מה שעניין אותי – האם הוא שולח את המסמכים שלו טרום עלייתו.
שוש רוזנבליט: לא ידוע לי.
סיגל ליבוביץ: הוא יכול, אבל אחרי זה הוא יצטרך בכל מקרה להציג אותם.
שוש רוזנבליט: הוא צריך תרגום נוטריוני - -
דימיטרי אפרציב: בתחום הסטודנטיאלי יש שירות לא של משרד הקליטה אלא שהסוכנות היהודי נותנת במקום, שאנשים יכולים להעביר מידע ותעודות על מנת לבדוק למה בדיוק הם זכאים כשהם חוזרים - - סליחה, את זה עושה מנהל הסטודנטים.
שוש רוזנבליט: ב- 2005 דיברנו על הפרויקט האוצרי שנקרא "מרכבה", כשבאו אנשי האוצר לעשות את האפיון, הם חשבו שיש להם עסק עם משרד קטן, קל, פשוט – ובחרו להתחיל בנו.
שוש רוזנבליט: ואז, התהליך הזה לקח יותר משנה, והם הגיעו למסקנה שאנחנו כמו הממשלה בזעיר אנפין.
שוש רוזנבליט: כל נושא שקיים במדינת ישראל בתחומי החיים ויש לו משרד ייעודי, יש לו איזשהו מופע כאן.
שוש רוזנבליט: כל מחלקה כאן עוסק במשהו שעוסק בזה משרד אחר במקום אחר.
שוש רוזנבליט: אז המערכת אצלנו היא מאד מגוונת, מעניינת, ומקיפה את כל תחומי החיים.
שוש רוזנבליט: תודה רבה.
סופה לנדבר: אני רוצה לסכם ולומר כמה דברים.
סופה לנדבר: יכול להיות שאני היום שותקת אבל אנחנו באמצעות האנשים המאד מאד מקצועיים של המשרד לקליטת עליה – אני חושבת שעשינו כמה צעדים קדימה.
סופה לנדבר: אנחנו בשלב שאנחנו מכינים אירועים של "קו פתוח" במשרד לקליטת עליה, אנחנו אמרנו על כך שאנחנו מכינים כרטיס מגנטי או כרטיס חכם, כמו שאני קוראת לו, שבעצם ייתן שקיפות מלאה למשרד לקליטת עליה.
סופה לנדבר: אנחנו רגילים לטפל בעולים בטרום עליה, אתם שמתם לב לזה ואני חוזרת רק כדי לסכם.
סופה לנדבר: אנחנו נותנים טיפול לעולה החדש מייד בשדה התעופה.
סופה לנדבר: הוא יוצא משדה התעופה עם אינפורמציה.
סופה לנדבר: אתם תקבלו תיק שכל עולה שיוצא משדה התעופה מקבל אותו.
סופה לנדבר: אנחנו לא מילאנו אותו – כי כל החומר נמצא.
סופה לנדבר: הוא מקבל את כל האינפורמציה.
סופה לנדבר: הוא מקבל דף מה הוא צריך לעשות בצעדים הראשונים, וכמו ששוש רוזנבליט אמרה, אם הוא לא מצא אותנו אנחנו נמצא אותו.
סופה לנדבר: אנחנו חושבים שהיום צריך לטפל בעולה החדשה שצורה אחרת, לא בגלל שהכמויות ירדו, אלא בגלל שחובה לטפל בצורה אחרת לגמרי.
סופה לנדבר: תקבלו את החומר.
סופה לנדבר: אנחנו פתחנו כאן מערכת, או – הגדלנו את המערכת שנקראת "פניות ציבור" בגלל העבר שלי בפניות ציבור, ובגלל שאני חושבת שחשוב מאד אם לאדם יש הרגשה שמאיזושהי סיבה הוא לא קיבל תשובה, בכל מקרה הוא מקבל.
סופה לנדבר: יכולה להיות תשובה שלילית, אבל – תשובה הוא חייב לקבל.
סופה לנדבר: והוא יכול לפנות אלינו בשפת אם.
סופה לנדבר: אנחנו נותנים את הטיפול בשפה שהוא מכיר ומסוגל להבין.
סופה לנדבר: אנחנו היום יצאנו בסיסמה – "בלי ביורוקרטיה", ואנחנו מתכוונים בכך לעקור את הביורוקרטיה לפחות במשרד לקליטת עליה.