GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד אברהמי: כמו שאתם יודעים, באוניברסיטאות ומכוני המחקר הממשלתיים אין תקנים לחוקרים, יש תקנים למרצים וחוקרים.
גלעד אברהמי: כאן מדובר במסלול אך ורק למחקר, כך שאותו חוקר שנכנס לאותו מסלול קמ"ע תורם למדינה במסגרת ההון האנושי שלו וגם במסגרת הידע שהוא צובר באותו תחום מחקר לאורך השנים.
גלעד אברהמי: צוותים ישראלים של מחקר מתחלפים, הוא נשאר, הידע נשמר אצלו והוא מעביר אותו הלאה, לחוקרים הבאים שנכנסים, ויש כאן שימור ידע שתורם בבירור למדינת ישראל.
גלעד אברהמי: אני רוצה לומר לכם שבמסגרת המשבר שיש כרגע בקמ"ע, משרד הקליטה מול משרד האוצר לתקצוב הפרוייקט, אנחנו כבר שומעים רחש מכיוון ברית המועצות, שקוראת לעולים האלה ומשדרת להם בשקט, תבואו אלינו - -
אלי זרחין: לא בשקט, הוא צורח...
שלמה מולה: מה גודל הקיצוץ?
גלעד אברהמי: יש חוסר תקצוב, חוסר השקעה.
שלמה מולה: למה?
שלמה מולה: ראיתי בתכנית הקיצוץ של שבוע שעבר בוועדת הכספים מיליון ו-700 אלף שקל קיצוץ, ואני יודע שעל זה הצבעתי נגד.
גלעד אברהמי: התכנית הזאת, שאושרה בשנת 1998 עומדת על 90 מיליון שקל ומתוקצבת בבסיס ל-2010 על 55 מיליון, ואת ההפרש אתה כבר מבין לבד.
גלעד אברהמי: זה אומר מבחינתנו פיטורים והפסד של ידע למדינת ישראל של קבוצה איכותית.
גלעד אברהמי: קידום העסקה במחקר ופיתוח – השמה של מדענים, שידועה בשם "תכנית שפירא", שמעניקה סיוע בתעסוקה ל-3 שנים, שלב אותם במוסדות מחקר באוניברסיטאות ובתעשייה.
גלעד אברהמי: לאחר 3 שנים, במסגרת אותם מעקבים, רובם נשארים במוסדות שאנחנו השמנו אותם.
גלעד אברהמי: יש תכנית למלגות לדוקטורנטים, זאת תכנית שמשלימה את הסיוע של המשרד במינהל הסטודנטים.
גלעד אברהמי: כאן אנחנו מעודדים מלגות לדוקטורנטים שיישארו בישראל וילמדו דוקטורט על מנת שההון הזה לא יברח למדינות אחרות, בהנחה שהם ימשיכו ויישארו כאן, בישראל.
קריאה: איך אפשר להיכנס לתכנית הזאת?
קריאה: איפה יש מידע על התכניות שלכם?
סופה לנדבר: במשרד הקליטה יש מידע על כל מה שקורה.
סופה לנדבר: אפשר להיכנס לאתר ולדעת הכל.
קריאה: אני מדבר על חינוך ועל תואר שלישי.
ליה שמטוב: כל השאלות אחר כך.
גלעד אברהמי: אז כמו שאמרו לך, באתר משרד הקליטה, ואני אתייחס לזה בהמשך.
גלעד אברהמי: אם אנחנו נתייחס לחסמים שקיימים היום למזעור תת-התעסוקה או למזעור האבטלה של העולים, אנחנו כבר בפתח שנה תקציבית חדשה, ולמרות שאנחנו מבינים שעבר פה תקציב דו-שנתי, אנחנו מבינים שאנחנו בפתחו של משבר מבחינת הסיוע התעסוקתי, והעולים כבר הרגישו את זה ב-2009 והם ירגישו את זה ביתר שאת, אם לא יהיה כאן איזה שהוא פתרון אמיתי מול משרד האוצר.
גלעד אברהמי: אני יודע שהשרה פועלת ללא לאות בנושא הזה מול האוצר ואני מקווה שיימצא פתרון.
גלעד אברהמי: יש פגיעה בכל התכניות שמניתי.
גלעד אברהמי: אנחנו מדברים על קיצוץ או פגיעה תקציבית לאורך 2007,2008 ו-2009 שהוא בהיקף של כ-130 מיליון שקל.
גלעד אברהמי: זה לא מעט כסף וזה הרבה כסף לכל עולה.
גלעד אברהמי: כל עולה מסתכל על עצמו, על משפחתו ועל היכולת שלו להישאר במדינת ישראל ותרום למדינת ישראל.
גלעד אברהמי: כמו שאתם יודעים, זה מאוד קשה לעשות עלייה, להחליף מקום מגורים, לשנות מיקום ולהתחיל חיים חדשים.
גלעד אברהמי: כל אחד צריך לזכור את זה, גם באגף התקציבים צריכים לזכור את זה.
גלעד אברהמי: בעיות נוספות, מעבר לתקציב, הן בעיות בירוקרטיות.
גלעד אברהמי: בעיה בירוקרטית שאנחנו מזהים אותה שהיא לאורך תקופה ארוכה היא בעיית רישוי.
גלעד אברהמי: במיוחד אנחנו רואים את הבעיה מול משרד הבריאות.
גלעד אברהמי: משרד הבריאות, מעבר לזה שהוא יודע לתת רישיון לרופאים לאותן קבוצות שמגיעות מצפון אמריקה במיוחד ועוד כמה כאלה שדומים מבחינת האוניברסיטאות שהם סיימו שמקובלות עליו, בעצם שאר העולים מדרום אמריקה, מדרום אפריקה ואפילו מאירופה, בעצם משרד הבריאות אומר: הם צריכים לעשות הכל מחדש ושיעשו רי-סטארט מבחינתו.
גלעד אברהמי: זה מקשה מאוד על העולים, והרבה עולים מוצאים את עצמם במסגרת תת-התעסוקה במקצוע שאינו הולם את המקצוע שלהם, וזה יכול להיות מנתח שעבד 20 שנה כרופא ובא לישראל ואומרים לו: לך תתחיל מחדש, תעבור את הרישיון ברפואה, את ההתמחות ובעצם ניסיון של שנים יורד לטמיון.
גלעד אברהמי: מכאן אנחנו קוראים, ואני יודע שהשרה מתכננת לשבת עם משרד הבריאות ולפתור את הבעיה, ולצמצם את הבעיה.
ליה שמטוב: גם אנחנו מתכננים לעשות ישיבה.
ליה שמטוב: יש עוד בעיה, כי עולה חדש שהוא רופא במקצוע, נותנים לו לבחור באיזו שפה לעשות את המבחן.
ליה שמטוב: הוא אומר: בעברית.
ליה שמטוב: בכל זאת, אני בארץ ישראל ואני רוצה לעשות אותו בעברית.
ליה שמטוב: הוא מנסה פעם אחת ושניה ושלישית ולא עובר, ואז הוא אומר: בסדר, אני רוצה לעשות את המבחן בשפת האם שלי.
ליה שמטוב: לא נותנים לו.
סופה לנדבר: אנחנו השגנו עכשיו, באחד הפרויקטים של "אסף הרופא", אישור לכך שאם מבחן ראשון לא עוברים בעברית, הם יכולים בפרויקט של עידוד עליה לעשות את המבחן השני בשפת האם שלהם.
שלמה מולה: למה אין בחירה מהתחלה?
אלי זרחין: יש בחירה מהתחלה, - -
סופה לנדבר: העולים רוצים להרגיש חלק מהמדינה.
סופה לנדבר: הם הגיעו למדינת ישראל, שהשפה שלנו היא העברית, ומעדיפים לעשות מבחן בשפה שהם יצטרכו לעבוד בה.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, נותנים להם אפשרות להיבחן בשפת האם.
קלאודיה כץ: אם יש 8 אנשים שנבחנים באותה שפה, על פי החוק במדינת ישראל אנחנו משלמים והקיצוץ 60% נחשב.
קלאודיה כץ: המבחן לרפואה, מזל שזה המקצוע האחרון שנשאר ויש שם הרבה קשיים אחרים, מתקיים בשפת אמם.
קלאודיה כץ: צריך להגיד שאנחנו, כניסוי, עושים קורס, וזה הקורס הראשון שהוא קורס הכנה בשפה הרוסית ב"אסף הרופא".
קלאודיה כץ: זה קורס הכנה למבחני רישוי לרופאים, ואם הוא יצליח, אנחנו נרחיב את זה גם לשפות נוספות.
קלאודיה כץ: בסך הכל, ההכנה היא של ידע, ואנשים נבחנים על ידע ולא על ידיעת העברית.
קלאודיה כץ: בעברית הם עוברים עוד קורסים אצלנו ועובדים בעברית.
גלעד אברהמי: אם התחלת כבר, תגידי את הבעיה השנייה של שקילת תארים והכרה בתארים, שהיא בעיה נוספת מבחינת החסמים.
קלאודיה כץ: אני אענה על אחיות בסוף.
קלאודיה כץ: לגבי החסמים ישנה בעיה נוספת – תהליך שקילת תארים.
קלאודיה כץ: ברוב המקצועות, תת-התעסוקה נוצרת כאשר אדם מועסק שלא במקצועו.
קלאודיה כץ: אבל כדי להיות מועסק במקצועך, ואתה הגעת עם מקצוע רישוי, כדי לעבוד על פי החוק אתה חייב לקבל רישיון עבודה במדינת ישראל.
קלאודיה כץ: מדובר על מהנדסים, מורים, אחיות, רוקחים, רופאים וטרינרים ורופאי שיניים, רשימה של 38 מקצועות, וכל פעם התנאים מוחמרים.
קלאודיה כץ: משרד החינוך במשך שנים כמעט ולא האריך תעודות.
קלאודיה כץ: הרבה מאוד תעודות שמגיעות מאוניברסיטאות שאינן מוכרות בישראל כביכול, לא נשקלות כראוי ואנשים עם תואר שני ושלישי מקבלים במקרה הטוב בקושי תואר ראשון.
קלאודיה כץ: לפעמים לפסיכולוגים מדרום אמריקה, זה שולל לעשות התמחות כי על פי החוק בארץ ישראל, הפסיכולוג חייב להיות בעל תואר שני ואז לעשות התמחות.
קלאודיה כץ: אם אנחנו מדברים על מהנדסים שעכשיו הכניסו להם את המבחנים, שלא היו וזאת גם הכנסת סכין בגב, הם חייבים לבוא ולהגיד שיש להם תואר שני, ועל פי זה הם יכולים להירשם בלשכת המהנדסים והאדריכלים ואם אין לו תואר שני, הוא לא יכול.
קלאודיה כץ: הדבר הזה הופרט כרגע, ועובד לאט אבל הבעיה העיקרית היא שלא מכירים בהרבה תארים של אוניברסיטאות כביכול לא מוכרות, וכאן זו הבעיה הגדולה ביותר.
גלעד אברהמי: תודה קלאודיה.
גלעד אברהמי: אני מסכם – כפי שציינתי, אנחנו כרגע ציינו את כלי הליבה.
גלעד אברהמי: אלה הכלים שהמשרד פיתח אותם לאורך השנים, כלים מצוינים, שאם יתנו לנו עוד משאבים נדע לטפל ביותר אוכלוסיות.
גלעד אברהמי: כמובן שלצד הפתרון והמענה לעולים, אנחנו גם פועלים ללא לאות לפתור את החסמים שקיימים.
גלעד אברהמי: קיימים עוד חסמים, כמובן, כרגע פירטנו את החסמים העיקריים שמכבידים על נושא התעסוקה והם האקוטיים ביותר.
גלעד אברהמי: כמובן שאם נפתור את הבעיה התקציבית נוכל להגדיל את המענה וזה ימזער את נושא האבטלה ותת-התעסוקה בקרב העולים.
גלעד אברהמי: עד כאן לגבי הסקירה שנתבקשנו לתת.
דובר: מדובר כאן על 130 מיליון ולא מדובר איך מפצלים - -
ליה שמטוב: רבותי, אתם בוועדה ולא בשוק, ולא קיבלתם רשות לדבר.
ליה שמטוב: נציג האוצר ברח שוב.
ליה שמטוב: .. נשמע את חברי כנסת ולאחר מכן, נשמע את השאלות שלכם.
ליה שמטוב: בבקשה, חברת הכנסת מרינה סולודקין.
מרינה סולודקין: אני רציתי לשמוע את חברי הטוב ממשרד האוצר.
ליה שמטוב: טוב, חבר הכנסת שלמה מולה שצריך לצאת, יש לו עוד ועדות.
שלמה מולה: אני רוצה לשבח אותך וגם את שרת הקליטה על עצם ההיענות לקיים את הדיון בנושא המאבק בעוני.
שלמה מולה: אני רוצה להגיד שאנחנו קיבלנו פניה, אני ודניאל בן סימון וזבולון אורלב לפני מספר חודשים באמצעות ארגונים חברתיים, שישראל היא אחת המדינות שחברה באו"ם, שלא מציינת את יום המלחמה בעוני.
אלי זרחין: יש פה כנס היום.
שלמה מולה: רק רגע.
שלמה מולה: באיחור של חודש כי זה בגלל בעיות טכניות.
שלמה מולה: פנינו ליו"ר הכנסת ובאמת במסגרת העלאת הנושא של המלחמה בעוני, גם הדיון הזה מתקיים.
שלמה מולה: אני יודע שהפניה הגיעה באיחור.
שלמה מולה: אני רוצה להודות ליושבת ראש הוועדה שמקיימת את הדיון.
שלמה מולה: האמת היא שכשמדובר בנושא של עולים, ואני רוצה להגיד לשרת הקליטה שהמאבק שלך בנושא התקציב הוא מאבק צודק ומאבק אמיתי.
שלמה מולה: אתם יודעים שכשאנחנו מנתחים את מעגל העוני, ואפילו בנתונים שהיו כאן, יכולנו לראות שהעולים לא מבקשים להמשיך להיות עניים לדורות.
שלמה מולה: כל מה שהם מבקשים זה לשפר את מצבם, לסייע להם ולצאת מהמצוקה ההתחלתית שבה הם נמצאים בכל מיני תכניות וכולי - -
סופה לנדבר: הם גם לא מגיעים למדינת ישראל כעניים.
סופה לנדבר: הם לא מגיעים כאוליגרכים אבל גם לא כעניים.
סופה לנדבר: כאשר הם משנים את הסטטוס כאן, זה גרוע ביותר.
שלמה מולה: לכן, אני חושב שאם אפשר להשתמש במושגים פוליטיים, אני חושב שעשה נכון אתמול שר החוץ, אביגדור ליברמן, כשאמר מה שאמר בתקשורת.
שלמה מולה: אני זוכר לפני שבוע, כשקיצוצי התקציב באו ואני, באופן אישי, התמקדתי רק בקיצוצים של משרד הקליטה, יש לזה השפעה לאורך ולרוחב.
שלמה מולה: אני שמח שישראל ביתנו שמה את האולטימטום אתמול, כי בסופו של דבר זה משרת את האינטרס של העולים, וזה נכון שאין ברירה במקום שבו מפלגות מסוימות מצליחות "לכופף" את הממשלה ולקבל את מה שהם מקבלות.
שלמה מולה: גם אנחנו, כשליחי ציבור העולים, מותר לנו להשתמש בכוח הפוליטי שלנו כדי להגן על העוני.
שלמה מולה: זו לא בושה, אסור להיות נחמדים.
שלמה מולה: אני זוכר שלפני כחודש ויותר, כשהייתי במועצת אירופה יחד עם חברת הכנסת פאינה קירשנבוים, היא קיבלה את הטלפון על הקיצוץ ואמרתי לה: תדעי לך, בסופו של דבר יקצצו בתקציבי העולים והחרדים לא יפגעו.
שלמה מולה: היא אמרה לי: יכול להיות שאתה לא צודק.
שלמה מולה: מותר לי להגיד שצדקתי.
שלמה מולה: לעצם הדיון - אני חושב שלמדינת ישראל אין תכניות לטווח הארוך.
שלמה מולה: אין בה חשיבה מעמיקה של תכנון חברתי נכון, וסדר העדיפויות שלה אינו נכון.
שלמה מולה: בסופו של דבר, מי שנפגע דווקא הן האוכלוסיות היותר חלשות.
שלמה מולה: הנתונים מדברים בעד עצמם.
שלמה מולה: הפערים החברתיים בין העשירים והעניים הולך וגדל, וכשאנחנו מדברים על תכנית קמ"ע, לפגוע בתכנית כזאת, מבחינתי, זו האיוולת החברתית הכלכלית הכי גדולה שיכולה להיות.
שלמה מולה: אין מושג אחר.
שלמה מולה: אתה ממשיך להזרים תקציבים אדירים לאלה שהתרומה החברתית שלהם שואפת לאפס, ודווקא אלה שהולכים להיות מדענים ומפתחים של מחקר ופיתוח, בהם אתה פוגע.
שלמה מולה: אני מסתכל עליך, אדוני נציג האוצר, אני לא מבין אתכם.
שלמה מולה: אני לא יודע מה מסתתר מאחורי זה.
שלמה מולה: בכל זאת, בסופו של דבר, אני יודע שזה נמצא בדיוני התקציב שלכם.
שלמה מולה: הייתי רוצה לבקש משרת הקליטה לא להזניח את הנושא של תכנית חומש לקליטת עולי אתיופיה.
שלמה מולה: גם שם אמרו ותקעו בשופר ואמרו: יש תכנית ל-5 שנים, אמרו שיש תקציב ובסופו של דבר, אנחנו יודעים שאין תקציב.
אלי זרחין: לא, אמרו שיהיה תקציב.
שלמה מולה: רגע, אמרו.
שלמה מולה: התחילו קצת ובסוף גם לפני שבוע, הביאו קיצוצים בתקציב.
שלמה מולה: לכן, אני חושב שבנושא הזה, של הקליטה, אני אומר לכם שאנחנו לא הולכים לשחק את המשחק של קואליציה ואופוזיציה.
ליה שמטוב: הנושא התעסוקה במשרד הקליטה זה הדגל של משרד הקליטה.
ליה שמטוב: רצינו לשמוע מה יש לך להגיד.
יובל יעקב: האמת שההתייחסות שלי היא התייחסות כללית.
יובל יעקב: את מסגרת התקציב של משרד הקליטה הממשלה מחליטה בעת בניית התקציב.
יובל יעקב: משרד הקליטה ומשרד האוצר בערב של החלטה על תקציב המדינה החליטו על תוספת תקציב של 200 מיליון שקל בשנים 2009, 2010, מתוכו לא בבסיסי התקציב אלא יינתן בעל שינוייו.
יובל יעקב: במהלך 2009 כבר סיכמנו עם משרד הקליטה על תקצוב של 100 מיליון שקל מתוכו.
יובל יעקב: זה בנוסף לתקציבים שיש בבסיס לאגף שבאחריות גלעד, שהתעסק עם תעסוקה, יזמות ומדענים.
מרינה סולודקין: מה אתמול החזירו?
מרינה סולודקין: כמה?
יובל יעקב: אין לי את הסכום המדויק אבל הסיכום בין השרים היה אחרי פגישה בין שרת הקליטה לשר האוצר, ותוך כדי דיונים בינינו לבין מנכ"ל משרד האוצר על איזה שהם פתרונות תקציביים, שהתעסוקה שם היא במוקד הדיונים, אנחנו היינו באמצע, בהידברות טובה עם מנכ"ל ושרת הקליטה.
יובל יעקב: עכשיו אנחנו גם נפעל ליישם את מה שסוכם בין השרים.
שלמה מולה: אתה יכול להגיד לנו מה סוכם?
סופה לנדבר: חסרים לנו 20 מיליון לשנה הזאת, לאגף של גלעד אברהמי, כדי לתת את הוואוצ'רים לאנשים לממש את התכנית.
סופה לנדבר: חסרים לנו 180 מיליון לשנה הבאה כדי ליישם את הפרויקטים שעליהם דיברנו, ועליהם לא דיברנו כאן, בוועדה, אבל זה הפרויקטים של המשרד לקליטת עליה.
סופה לנדבר: זה מה שחסר לנו, ומשרד האוצר יודע שבפעם הראשונה בעשור האחרון יש גידול של עליה ותושבים חוזרים למדינת ישראל.
יובל יעקב: בעיקר בגלל התושבים החוזרים.
יובל יעקב: נכון, יש גידול במספר התושבים החוזרים.
סופה לנדבר: ועולים חדשים?
יובל יעקב: לא לפי המספרים שאני מכיר, אבל לא נתווכח עם שרת הקליטה.
יובל יעקב: אני לא חושב שיש גידול משמעותי.
יובל יעקב: אני מכיר מספרים אחרי לגבי עולים וזה לא משנה, משרד הקליטה נותן מענה גם לתושבים חוזרים.
יובל יעקב: בתושבים חוזרים בהחלט יש גידול, גם כתוצאה מתקצוב מתכנית משותפת של משרדי הקליטה והאוצר, שנתנה תוספת תקציב בעיקר בענין של שנת ה-60 למדינת ישראל, מבצע שהוארך, שהממשלה מממנת את תשלום ביטוח הבריאות לתושבים העולים, זה יחד עם כל התכניות של פטור ממסים לתושבים חוזרים.
יובל יעקב: בכל אופן, באמת יש התעוררות בענין הזה.
יובל יעקב: אנחנו מנסים.
יובל יעקב: כמו שאתם יודעים, המציאות התקציבית שלנו לא פשוטה.
יובל יעקב: אנחנו כבר בפריצה של מסגרות התקציב, אין הרבה תקציב אבל שר האוצר ושרת הקליטה ואחרי אתמול גם ראש הממשלה ושר החוץ סיכמו על תוספות תקציב.
יובל יעקב: אנחנו יושבים עם משרד הקליטה, אנחנו נראה איך אנחנו צולחים על 2009 ו-2010, אולי לא לתת את כל המענים אבל לפחות לדברים המרכזיים, בין השאר לפרויקט הוואוצ'רים ולנושאי תעסוקה אחרים, אנחנו בהחלט דנים ונראה איך אנחנו פותרים את זה.
ליה שמטוב: למה תושבים חוזרים התחילו עכשיו, בשנה האחרונה ובשנתיים האחרונות, התחילו להגיע לישראל?
ליה שמטוב: לא רק בגלל המשבר הכלכלי אלא גם מדינת ישראל החליטה להשקיע בזה.
ליה שמטוב: אם היינו משקיעים יותר בעולים חדשים, גם היתה עליה.
ליה שמטוב: אני לא אומרת כמו בשנות ה-90 אבל בכל זאת, היו מספרים יותר גדולים.
מרינה סולודקין: אבל במשרד האוצר לא חושבים על העולים, הם חושבים על אריתמטיקה.
יובל יעקב: בהקשר הזה אזכיר תכנית שיש לנו לעידוד העלייה מחבר מדינות העמים.
יובל יעקב: זאת תכנית שכבר תוקצבה - -
מרינה סולודקין: אחרי שנים רבות של מאבק.
יובל יעקב: - - בשיתוף הסוכנות, שהמטרה שלה זה באמת לנצל את המשבר הכלכלי במדינות חבר העמים לשעבר, ולנסות להגדיל את העלייה משם.
שלמה מולה: אתה יכול להגיד משפט אחד על תכנית החומש?
שלמה מולה: אני יודע שאתה מעורב בזה.
יובל יעקב: גם פה אני מפנה להחלטת הממשלה מ-12 במאי, שהחליטה שממשיכים עם תכנית החומש אבל בתקציב קצת יותר נמוך.
שלמה מולה: בקיצור, החליטה הממשלה להמשיך אבל אין תקציב.
שלמה מולה: אני אומר לך שאם מישהו מבין מה שאתה אומר, אני מוכן לחזור בי.
שלמה מולה: המשמעות של החלטת הממשלה הזאת אומרת שתעשו סידור עבודה אצלכם בבית.
שלמה מולה: זה לא היה החזון של התכנית.
שלמה מולה: החזון היה שאתם מעבירים תוספת תקציב, מעבירים את התקציב למשרד הקליטה, משרד הקליטה עושה סדר עבודה, הוא שולט בתכנים.
שלמה מולה: אז מה כל המשחקים האלה?
מרינה סולודקין: תראה, הם מוסיפים כסף אבל לא לקמע.
שלמה מולה: זה אותו תרגיל ידוע.
שלמה מולה: סליחה, אנחנו לא מתנפלים עליך, יש לך שר שגם לו אנחנו אומרים, אבל זה מרגיז.
מרינה סולודקין: אנחנו עוקבים אחרי המשחקים עם הכסף.
יובל יעקב: בענין תכנית החומש אני מבין את הטענות.
יובל יעקב: אני רק רוצה - -
שלמה מולה: אמרנו לכם שהתכנית צריכה להיות לא בבסיס התקציב הקיים של המשרדים.
שלמה מולה: אמרנו לכם: תנו "אקסטרה" כסף, אמרנו לכם: תנו למשרד הקליטה לשלוט בתקציב.
שלמה מולה: את היודע שאני רוצה לראות עכשיו את משרד העבודה והרווחה, את משרד החינוך.
שלמה מולה: שמשרד החינוך יקצץ מתקציבי החרדים וייתן לאתיופים.
מרינה סולודקין: זה חלום.
יובל יעקב: יש פה גם חצי כוס מלאה, יש דברים שקורים בגלל תכנית החומש.
רוברט טיבייב: איזה?
ליה שמטוב: רגע, הנושא חשוב אבל נדבר על זה ב-7 בדצמבר.
רוברט טיבייב: אז אנחנו לא מקבלים תשובות ממשרד האוצר.
ליה שמטוב: תאמינו לי שב-7 לדצמבר הם יבואו עם הארנק.
קריאה: אם בכלל הם יבואו.
ליה שמטוב: איך אני יכולה לא לתת את זכות הדיבור לידידי הוותיק, מנכ"ל משרד התעסוקה יוסי פרחי, בבקשה.
יוסי פרחי: גברתי השרה, הייתי מבקש לפתוח באמירה, שלא צריך להתבייש בזה שמדינת ישראל, בשנים האחרונות, קלטה טוב במיוחד את העולים מחבר העמים ויש תוצאות טובות.
יוסי פרחי: כשאתה משווה את הקליטה של העולים מחבר העמים ואת שיעור התעסוקה שלהם, ואת החדירה שלהם כמעט לכל מוסד אקדמי במדינת ישראל, מותר להגיד לעצמנו מילה טובה, ואני חושב שמשרד הקליטה עושה עבודה מצוינת בענין הזה.
יוסי פרחי: יש שיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם האגף של גלעד.
יוסי פרחי: קלאודיה, שיאריכו ימיה ושנותיה, שעושה עבודה מדהימה.
יוסי פרחי: אני כל פעם חושב שהיא הסגן שלי...
יוסי פרחי: האגף הזה עושה עבודה טובה מאוד בנושא העולים.
יוסי פרחי: אני מבקש לכוון לנקודה אחת: ראשית, שיעור התעסוקה בקרב העולים או במרביתם, ואם אני מבודד גילאים בעייתיים בנושא העלייה, עדין המרכז הוא בסדר.
יוסי פרחי: אנחנו כן מאתרים בעיה, חבר הכנסת מולה, דווקא אצל האתיופים.
יוסי פרחי: אם הוצג קודם ששיעור האבטלה הוא 7.4 בממוצע אצל כלל העולים, אני חושב שהשיעור אצל האתיופים הרבה יותר גבוה.
יוסי פרחי: נכון להיום, אני לא יכול לומר את הנתון אבל אני הצעתי לאגף המחקר שלנו לנסות לבודד מתוך הסטטיסטיקות שלנו את נושא האתיופים, ונפרסם את הנתון בנפרד.
יוסי פרחי: אינטואיטיבית, אני חושב ששם זה הרבה יותר גבוה - -
שלמה מולה: יש לי חדשות בשבילך, זה יותר רע.
שלמה מולה: אם חשבת שהאקדמאים יוצאי אתיופיה משתלבים בשירות התעסוקה, אתה טועה.
שלמה מולה: גם הם לא מתקבלים למקומות העבודה.
שלמה מולה: יש לנו בעיה חברתית קשה לא רק בגלל העולים האתיופים.
יוסי פרחי: זה בדיוק מה שאני אומר.
יוסי פרחי: ההשתלבות של האתיופים לא מקבילה להשתלבות של העולים מחבר העמים, ושם צריך להיות ממוקד במאמץ לאומי גדול מאוד, גם שלנו, כשירות תעסוקה, גם של משרד הקליטה.
יוסי פרחי: אני חושב שככל שנקדים לטפל בענין הזה, ולתפוס את האנשים האלה בסמוך להגעה שלהם, יהיה טוב.
יוסי פרחי: אני מכוון גם לנושא שלא שייך אלי, לשירות התעסוקה.
יוסי פרחי: אנחנו מאתרים אצל הצעירים האתיופים בעייתיות קשה מאוד.
יוסי פרחי: אנחנו יודעים זאת דרך חיילים משוחררים שמגיעים אלינו או דרך כאלה שלא מתגייסים ומגיעים אלינו.
יוסי פרחי: גברתי, שרת הקליטה, אני חושב ששם צריך לעשות "פוקוס לאומי" חזק מאוד בנושא האתיופים, כי זה מחיר שנשלם אותו בעתיד.
יוסי פרחי: דבר נוסף, ואני אומר את זה גם ליובל: כל סוגיית הוואוצ'רים, גם מההיבט של משרד הקליטה וקם מההיבט של שירות התעסוקה, זה כלי מצוין, זה כלי שהוכיח את עצמו.
יוסי פרחי: יש אותם שיעורי השמה גם דרך משרד הקליטה וגם דרכנו.
יוסי פרחי: זה מעל 75% אצלנו בשיעורי ההשמה.
יוסי פרחי: זה כלי מצוין שהוכיח את עצמו.
יוסי פרחי: אני חושב שכל שקל שמושקע בוואוצ'רים זה נכון, זה ממוקד וזה תורם הרבה מאוד להשמה.
יוסי פרחי: אנחנו, כשירות תעסוקה, נמשיך לשתף פעולה עם המשרד וההיפך.
יוסי פרחי: אני חושב שהמשרד ואנחנו זה אותו כלי עבודה.
יוסי פרחי: אנחנו נהיה מוכנים לתת כתף לכל פרויקט חדש שתובילו בנושא האתיופים.
יוסי פרחי: אני חושב שזה נכון, זה נושא חשוב מאוד ואנחנו עומדים לרשותכם.
מרינה סולודקין: יוסי, יש לי שאלה: חדשות מוויסקונסין.
מרינה סולודקין: אתה יודע למה אני שואלת.
יוסי פרחי: לא פה.
ז'נט ויינברג: יש לי שאלה: המהנדסים היו צריכים קודם לקבל רישום בפנקס מהנדסים והאדריכלים, ואחר כך הם יכולים להגיש מסמכים לקבלת רישיון.
ז'נט ויינברג: מה שהוצאתי עכשיו מהאינטרנט זה שיש צורך ל-3 שנים הסמכה, ניסיון בעבודה במקצוע, לא כמשרטט בתחום הבנין, שמתוכם יש 19 מקצועות.
ז'נט ויינברג: למרות שלמהנדס יש ניסיון רב מארץ המוצא, הוא צריך לעבור את ה-3 שנים כמהנדס עם ניסיון ועכשיו, אחרי ספטמבר, הוא צריך לעבור את הבחינות.
ז'נט ויינברג: אנחנו רואים שלמהנדסים זה כמו תקרת זכוכית, קשה מאוד להגיע עם 3 שנים ניסיון במקצוע וגם לעבור את הבחינות בכל הנושאים שמופיעים.
קריאה: זאת החמרה מאוד רצינית.
מרינה סולודקין: ממתי זה?
ז'נט ויינברג: מספטמבר.
מרינה סולודקין: של מי ההחלטה האומללה הזאת?
אלי זרחין: התמ"ת.
אלי זרחין: זה לא היה קודם.
ז'נט ויינברג: למהנדסים לא נותנים לעבוד, מורידים אותם לתת-תעסוקה בכוונה.
רוברט טיבייב: יש בעיה נוספת דווקא עם החשמלאים, ואני מכיר את הנושא טוב.
ז'נט ויינברג: לחשמלאים זה מזמן.
ז'נט ויינברג: הם נותנים את ההכרה כמהנדס והוא צריך להיות חשמלאי מוסמך.
קריאה: אני מצטער, אבל אני מהנדס חשמל ויש לי אישור לעבוד כחשמלאי.
יוסי פרחי: מאחר ושהשאלה הופנתה אלי אני רוצה לומר שהסוגיה נכונה אבל היא לא בתחום טיפולי.
מרינה סולודקין: ראשית, אני מברכת את יושבת ראש הוועדה ושרת הקליטה וחברנו יוסי פרחי, חברי למאבק בוויסקונסין מזה כמה שנים.
מרינה סולודקין: ביום של המאבק נגד העוני, אנחנו מתעסקים בתעסוקה.
מרינה סולודקין: זה מאוד נכון לעבוד, ולעבוד במקצוע כדי למנוע עוני.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שאני מאוד שמחה לראות את בכירי משרד הקליטה, שאחראים על המסלולים של התעסוקה המקצועית וגם על היזמות העסקית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמה שעושה משרד הקליטה במשך שנים, החל מהשר יאיר צבן ועד השרה הנוכחית, זה רק דברים לשבח.
מרינה סולודקין: דבר שני, זה היחסים בין הממשלה, משרד האוצר ומשרד הקליטה - כאן זה לא בסדר בגלל שמשרד האוצר רואה במשרד הקליטה טרף קל איפה שאפשר לקצץ.
מרינה סולודקין: שמחתי אתמול, שבאיחור של חצי שנה, שר החוץ עשה משבר קואליציוני כי ככה זה לא יכול להמשיך.
מרינה סולודקין: אם עליה זה עדיפות לאומית, אי אפשר לקצץ בכל מה שזז.
מרינה סולודקין: מה שאנחנו גילינו היום בנושא של תעסוקת המהנדסים, חבר'ה, זה עוד מאבק, ואני מכריזה על מלחמה כוללת.
מרינה סולודקין: אנחנו נעשה גיוס כי זה אומר ששוב רוצים לסגור את הדלתות של המקצוע.
מרינה סולודקין: רצו לעשות את זה למדע, ולא נתנו.
מרינה סולודקין: תכנית קמ"ע ותכנית גלעד עם כל הקשיים, זו תכנית שמביאה כבוד רב למדינת ישראל.
מרינה סולודקין: רק היום ב"ג'רוזלם פוסט" ראיתי שמדינת ישראל היא הרביעית בעולם במדעי האדם לפי הפרסומים.
מרינה סולודקין: אתם יודעים אנשים הגיעו והצטרפו למדעי האדם דרך תכנית קמ"ע ודרך תכניות אחרות.
מרינה סולודקין: לגבי המהנדסים, אני מבקשת מיושבת ראש הוועדה, זה ענייננו נטו לעשות את ישיבת החירום.
מרינה סולודקין: להזמין את כל המומחים ולדעת גם את השמות שעומדים מאחורי ההחלטה האומללה הזאת, לסגור את הדלתות לאנשים לעבוד כמהנדסים.
מרינה סולודקין: אני לא ידעתי, אני אומרת לכם שבמדינה, אחרי שהדור שלנו ילך לפנסיה, לא יהיו עובדים בתעשייה.
מרינה סולודקין: יש משבר אחר לגמרי.
מרינה סולודקין: אין עובדים בתעשייה, אין מהנדסים.
מרינה סולודקין: עכשיו משרד הקליטה עשה יחד עם משרד התמ"ת תכנית מאוד חשובה, שיש הישגים בשטח.
מרינה סולודקין: לימדו את האתיופים להיות עובדי תעשיה.
מרינה סולודקין: עכשיו, באשקלון, עובדת קבוצה כל כך איכותית, כל כך טובה.
מרינה סולודקין: ילידי הארץ לא רוצים ללכת לתעשייה, לא כעובדים ולא כמהנדסים.
מרינה סולודקין: בגלל זה, הצעד הזה של משרד התמ"ת, אני חושבת שזאת עוינות שלא יודעת גבולות, ואנחנו חייבים להילחם.
מרינה סולודקין: אני אכתוב מכתב ואבקש לקיים את הישיבה בנושא של המהנדסים.
מרינה סולודקין: דבר שני, יש עוד כמה עניינים.
סופה לנדבר: מרינה, את נגעת בענין מאוד חשוב בגלל שדווקא בגל האחרון של 20 השנים האחרונות הגיעו יותר מ-100 אלף מהנדסים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: זאת אומרת, לסגור את הדלת מול המהנדסים זה פשוט - -
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת זה לא חכם, זה טיפשי ואידיוטי וזה ראוי למשבר הבא, הקואליציוני ולא קואליציוני.
מרינה סולודקין: דבר שני, מאוד מפריע לשטח שכולנו מייצגים, חבריי חברי הכנסת, זה מיומנויות בשפה, אולפני המשך.
מרינה סולודקין: כאן אני שלחתי שאילתה לשר החינוך גדעון סער, בגלל שהדור של המורים באולפן יצא לפנסיה ועכשיו כמעט אין מקומות.
סופה לנדבר: מרינה, אנחנו מכינים רפורמה, נכנס מדען ראשי למשרד הקליטה והעלייה ונתתי לו הוראה לחקור ולהכין את הדברים שקשורים ללימוד שפה.
מרינה סולודקין: אבל לא ניתן גם לשר החינוך לישון בשקט אם אין אולפני המשך.
רוברט טיבייב: אני רוצה להצטרף לבקשה של מרינה לגבי המהנדסים, כי הנושא קצת קרוב אלי.
רוברט טיבייב: יש לי תואר שני בהנדסת חשמל ואני חוויתי את כל הבעיות של המהנדסים בארץ.
רוברט טיבייב: בזמנו, צדקת שאמרת שבמקרה של מהנדסי חשמל הם מקבלים במקרה הטוב רישיון מוסמך, וכדי להמשיך עם זה, זה ממש סיפור אהבה.
ז'נט ויינברג: כל אחד יכול לעבור קורס.
רוברט טיבייב: לעשות קורס מתח גבוה ועוד קורס ומבחנים, זה ממש סיפור אהבה.
רוברט טיבייב: לגבי מהנדסים אני יודע שיש בעיה.
רוברט טיבייב: אני רוצה להעלות את הנושא, זה מאוד חשוב.
רוברט טיבייב: אני מוכן גם לרכז את הנושא באופן אישי מול כל הגורמים.
רוברט טיבייב: תודה ליושבת הראש ולשרת הקליטה על הנושא.
ניקול מור: אני נציגה של האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת.
ניקול מור: אנחנו מפעילים ומקדמים פרוייקטים שונים ומגוונים, המיועדים לאוכלוסיית העולים.
ניקול מור: עולי חבר העמים, עולי אתיופיה, בני מנשה, כל אוכלוסיית העולים יכולה למצוא - -
יהודה דוידוב: תדברו קצת גם על עולי קווקז.
יהודה דוידוב: אף אחד לא מדבר עליהם כי יש אחוז מובטלים מאוד גבוה.
קריאה: יש גם עולים מדרום אמריקה - -
ליה שמטוב: אנחנו מדברים על עולים ללא אבחנה.
ניקול מור: הם יכולים למצוא פתרון אצלנו, במסגרת הקורסים להכשרה מקצועית.
ניקול מור: אני רוצה לציין שהקורסים שלנו מתייחסים לרמה השכלתית, שהיא מהנמוכה עד הגבוהה.
ניקול מור: הזכרנו פעילות שנעשית במרכז להכשרה ממשלתית של אשקלון.
ניקול מור: לאחרונה נכנסה קבוצה של כ-60 עולי אתיופיה, צעירים אחרי אולפן, שהוכשרו במכינות בשפה העברית, בחשבון, והשתלבו בקורסים בתחום המתכת, שהיא עבודה נדרשת, בתחום השרברבות, בתחום מכונאות הרכב.
ניקול מור: אנחנו גם מפעילים קורסים ברמות השכלתיות גבוהות יותר, ואני רוצה להזכיר בהזדמנות זאת את הפרויקט של קיבוץ נחשון עבור הצעירים עולי אתיופיה, בתחום המחשוב ותכנות מחשבים, דוט נט, עם הצלחה גבוהה למדי.
ניקול מור: מעבר לפעילויות היזומות שמיועדות לקבוצות עולים, אנחנו גם רואים על פי הנתונים שלנו, שהעולים משתלבים כבודדים בכל התחומים והמקצועות שהאגף להכשרה מפעיל.
רוברט טיבייב: בגלל זה עשיתם תקופת צינון להיכנס להירשם לפנקס מהנדסים, נכון?
ניקול מור: זה נושא אחר.
ניקול מור: לא באתי לכאן לדבר על הנושא הזה.
ליה שמטוב: את לא מתמצאת בזה?
ניקול מור: לא מספיק כדי לענות על השאלה שלך אבל - -
ליה שמטוב: אז אנחנו נעשה דיון מיוחד לגבי הנושא הזה.
ניקול מור: בכל מקרה, אני רוצה לסיים ולומר שבכל בקשה שתידרש להכשרה מקצועית, והזכרתם את נושא הוואוצ'רים, אני רוצה לומר שמעבר לוואוצ'רים אפשר למצוא פתרון במסגרת הפעילות השוטפת שהאגף מפעיל.
ניקול מור: זה יכול לחסוך דווקא חלוקת וואוצ'רים, ולמצוא פתרונות במסגרת הפעילות השוטפת.