GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30083: כל זמן שאין החלטה אין להם מה לעשות שם כי הבדיקה נגמרה.
30083: ברגע שתתחדש ההחלטה הם יחזרו.
יואל חסון: אם הם יחזרו אז בדיון עם השר ועם יושב ראש הסוכנות אנחנו נדון אם בכלל יש צורך לשלוח אותם פעם נוספת.
יואל חסון: אני בלי שום קשר מבקש שיובא לידיעתנו אם קצין הביטחון של השגרירות היה בכלל מעורב בשמירה על ביטחונם, האם היה מעורב בהחלטה איך לשכן אותם, לגבי כל העניין של השמירה עליהם כנציגי המדינה וכמי שישבו שם כנציגי משרד הפנים ושהו שם בשליחות.
אורי אריאל: ברשותך אני מבקש להציע שני תיקונים קלים.
אורי אריאל: האחד אני מציע לא להחזיר אותם.
אורי אריאל: יש נוהל שלא להחזיר.
אורי אריאל: אם הם חוזרים אז צריך להתחיל שוב בתאום.
מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אם אתה מחזיר אותם אז יעברו חודשים ארוכים.
אורי אריאל: אני מציע לא להחזיר אותם ואחרי הדיון שיתקיים כאן בעוד שבועיים שלושה, אם נגיע למסקנה שצריך להחזיר אותם, אז נחזיר אותם.
אורי אריאל: כשתהייה ישיבת ביקורת בעוד שבועיים שלושה והם יהיו שם ואז אם יוחלט להחזיר שיחזרו.
שלמה מולה: אני מצטרף לדעתך.
קריאה: ראשית הבדיקה לגבי ה- 3,000 לא הסתיימה, רק 2,500 נבדקו ויש עוד 500 שממתינים לבדיקה.
30083: באמת חבל על הכסף.
30083: הם יבואו לכאן לחופשה, אם הדיון יתקיים עד סוף חודש דצמבר ויוחלט שהם צריכים להמשיך, אני אומר לכם שהם יצאו מיידית, אין שום מניעה שהם יצאו מתי שהוועדה תחליט ולא תהייה בעיה עם זה.
יואל חסון: אתה מסכים עם זה?
עמוס ארבל: היה ויסוכם כך לא תהייה שום בעיה שהם יחזרו חזרה.
עמוס ארבל: אני חושב שנכון להחזיר אותם גם כתקופת ביניים וגם כדי להתעדכן במה שקורה וגם כדי להתקדם קדימה גם בתשובות.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, ההתרשמות שלנו ועל פי הדיונים שמקיימים בממשלה, לממשלה יהיה הרבה מאוד זמן.
שלמה מולה: אני חושש שאותה המדיניות שהייתה לא לבדוק את ה- ,3,000 גם לגבי אלה שיש להם החלטה בחילופי שלטון, בעיות תקציביות וכדומה, גם בעניין הזה אחרי שתהייה החלטה תהייה גרירת רגלים.
שלמה מולה: אני חושש.
שלמה מולה: אני אומר לך שיש מספיק עבודה לשני הפקידים האלה ואני מציע לפחות להאריך להם עד חודש ימים כדי שיסיימו את ה- 500 הנוספים.
שלמה מולה: בתקופה של חודש הימים תהייה החלטת ממשלה - - -
יואל חסון: אפשר להסכים על הארכת השהות שלהם לחודש ימים נוספים?
עמוס ארבל: לדעתי לא צריך כי כרגע הם מתבטלים שם, הם נסעו לאדיס כדי לבדוק זכאי חוק השבות אבל באופן עקרוני.
30083: אני מבקש לתת קצת אמון, אם הם גמרו את ה- 3,000, ואם הם לא סיימו שסיימו את בדיקת ה- 3,000 האלה.
30083: אמר כאן ידידי שהשניים יכולים לשרת בתקופה הזו עד שתתקבל ההחלטה ולעשות את הבדיקות כאן שאתם כל כך רוצים.
30083: הם מכירים את האנשים ויהיה להם יותר קל לעשות - - -
יואל חסון: אתם אומרים לי שאין מצב שהם חוזרים אם הם לא סיימו את ה- 3,000.
30083: בוודאי.
עמוס ארבל: כל מי שהגיש בקשה אז הבקשה - - -
יואל חסון: הם לא חוזרים אם יש מישהו שהגיש בקשה ולא נבדק.
עמוס ארבל: אין מצב.
עמוס ארבל: אבל אני רוצה לומר לוועדה שיכול להיות שיש מישהו מתוך ה- 3,000 שלא רצה להגיש בקשה, הוא לא ניגש להגיש בקשה והם לא יפנו מיוזמתם לומר לו להגיש בקשה.
יואל חסון: זה בסדר.
יואל חסון: אתם אמרתם לוועדה שהם חוזרים רק כשהם סיימו את המשימה.
יואל חסון: אני אקבל את עמדתכם כרגע למרות שחברי הכנסת לא מקבלים.
יואל חסון: אני מציע לכם לרשום לפניכם גם את הערת המבקר שאומר שלהערכתו שכדאי שזה יהיה עוד חודש, גם חברי הכנסת, וגם יושבת הראש מצטרפת לזה, קחו את מה שאתם אומרים ותתייעצו ביניכם, אני לא יכול לכפות עליכם את העניין הזה ספציפית, אבל קחו בחשבון את ההתייחסויות של האנשים וגם של המבקר שבקי בנושא, גם היושבת ראש וגם חברי הכנסת שהיו שם, אני מציע שתשקלו את זה.
30083: אין לנו שום עניין להציע הצעה מקצועית בניגוד לדעתכם, אני אומר לך את זה כמי ששותף לשליחות הזאת.
30083: אני לא חושב שזה נכון לציין את זה כאן.
30083: אני אומר שכרגע הייתה משימה לגבי 3,000 והיא הושלמה.
30083: עד שיושלמו ה- 3,000 רק אז הם יחזרו, הם יגיעו לכאן ויסייעו לעמוס ארבל לטפל בנושאים האחרים.
30083: ברגע שתתקבל החלטה להאריך את הרשימות הם יצאו מיידית.
30083: אם יש פחות מ- 3,000 איש - - -
יואל חסון: סיכמנו את הנקודה כך: נאמר כאן בצורה ברורה, לכם פה ולפרוטוקול שהם לא חוזרים עד שהם לא מסיימים את ה- 3,000.
יואל חסון: זה נאמר לוועדה בצורה ברורה ואין על כך ויכוח.
יואל חסון: ברגע שתתקבל החלטה אחרת - יצאתם תהייה מיידית ללא עיכוב.
יואל חסון: אגב כמו שעשיתם את זה בפעם הקודמת ועשיתם את מהר אז ללא עיכוב.
יואל חסון: הם יצאו מיידית.
יואל חסון: אתה מסכים?
יואל חסון: אני חוזר ואומר שאת מה שלא קיבלנו בפעם הקודמת, את הדיווח המסכם של פעילותם אני מבקש לקבל לוועדה, למבקר וליושבת ראש הוועדה לקליטה, עלייה ותפוצות.
בעז ענר: מה לגבי המקרים הפרטניים.
יואל חסון: הערה חשובה של בעז ענר, אני ראיתי אותך מדבר עם החייל שם - - -
ברוך דדון: אני הייתי אחראי על בדיקת הזכאות של זכאי העלייה במשך למעלה משנתיים.
ברוך דדון: זה מאוד נגע לי אישית ואני אבדוק את זה אישית, אני אקח את החומר ודוד שירכז את הפרטים.
ברוך דדון: בניירות, היום היה איזה בלבול ברישום עצמו וזה מה שקרה לגבי התשובות השליליות - - -
שלמה מולה: נוכל לקבל תשובה לגבי שלושת המקרים האלה, גם מדוע זה יתעכב ומה היא תשובתכם?
יואל חסון: תעדכנו אותנו בנושא הזה.
יואל חסון: לפעמים טעות רישום - - -
ברוך דדון: טעות רישום של המשפחה, לא חשוב כרגע של מי.
יואל חסון: בדיקת רקמות פשוטה אולי הייתה פותרת את העניין.
ליה שמטוב: אדוני היושב ראש, המקרים ששמענו עליהם עכשיו, זה טיפה בים.
ליה שמטוב: אלו אותם מקרים, אצל כל אחד זו האחות, האמא, אח, כל המשפחה נמצאת כאן ושם יש מישהו אחד.
ליה שמטוב: כאן שמענו דוגמאות והאנשים פה יבדקו את המקרים ספציפית, אני אומרת לך שמי ששבע לא מבין את הרעב.
ליה שמטוב: אני ממליצה לכל המשרדים הרלוונטיים לבקר במרכזי הקליטה ולשמוע את האנשים ואז תאמין לי למחרת כל ה- 3,000 האיש יהיו בארץ.
יואל חסון: יש לך מה להוסיף לסיכום שלי.
יואל חסון: אנחנו עושים את הכל יחד.
שלמה מולה: לי יש הצעה נוספת ואני מתכוון על הדיון המהיר.
יואל חסון: אני אמסור את זה למנהלת הוועדה וזה יכנס לסיכום.
יואל חסון: אנחנו מוסיפים כאן תוספת שתוכנס כחלק מההחלטות של הוועדה המשותפת.
יואל חסון: הוועדה קוראת לשר הפנים לבצע את החלטת הממשלה ולחדש את העלייה באופן מיידי.
יואל חסון: שלמה (נגוסה) מולה, תקריא את התוספת.
שלמה מולה: הוועדה קוראת לשר להביא הצעת המחליטים לממשלה שמאפשרת בדיקת זכאותם של 8,700 איש שנמצאים בגונדר.
שלמה מולה: הוועדה קוראת להנהלת הסוכנות לשקול קבלת אחריות לטיפול באנשים באתיופיה, בגונדר.
שלמה מולה: הוועדה מבקשת שכל גופי העלייה יעבדו על בסיס רשימת 8,700 ואין בלתה.
יואל חסון: זה מתווסף לסיכום.
יואל חסון: וכעת אני אגיד את משפט הסיום שבכוונה רציתי לומר אותו בסוף אחרי כל הסיכומים.
יואל חסון: מכיוון שנושא הפלשמורה הוא נושא שנמשך תקופה ארוכה מאוד ולא הגיע לסיכום, ויש גם ספיקות לגבי דרך הניהול בקבלת החלטות גם בדרג מקבלי ההחלטות וגם בדרג הפקידותי, אני אומר שאם אני אחוש שבשבועות הקרובים/בחודשיים הקרובים אין שינוי אמיתי שמחולל שינוי מציאות בשטח, אני בהתייעצות עם מבקר המדינה וגורמים נוספים אשקול ללכת למסלול של וועדת חקירה ממלכתית שתחקור את נושא הטיפול ביהודי הפלשמורה.
יואל חסון: זה צעד קיצוני, זה צעד שאני לא ממהר לעשות אותו, צעד שדרכו אולי נגלה מי כשל אבל לא בטוח שבזכותו נזרז את הבאתם ארצה.
יואל חסון: אני אומר לכם שאם לא תהייה בררה אני כיושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה אפעל יחד עם חבריי ללכת למסלול הזה.
יואל חסון: אני לא רוצה להגיע לזה ואני חושב שגם המבקר לא רוצה להגיע למסלול הזה, אבל אם לא תהייה בררה וכשנראה שזה לא מגיע לכלל סיום, ובשטח המציאות לא משתנה נאלץ להשתמש בכלי הדרמטי הזה ללא בררה.
יואל חסון: אני מקווה שלא נגיע לזה.
יואל חסון: אני מודה לכולם על ההשתתפות.
ליה שמטוב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
ליה שמטוב: כינסתי היום את ישיבת הוועדה, כי הנושא שאנחנו נדבר היום, לא כל כך אופייני לוועדת העלייה והקליטה, אבל הוא חשוב ודורש התערבות באופן מיידי.
ליה שמטוב: הנושא היום של הדיון: העלאת המודעות להתרמת מח עצם בקרב עולים.
ליה שמטוב: פנו אליי החברים של איליה טובבין.
ליה שמטוב: אני ממש מודה לכם שפניתם אלינו, וגם אני רוצה להגיד לכם בשם הוועדה וכל המשתתפים, מה שאתם עושים, זה דבר שפשוט סתם תודה לא אומר כלום, כי להציל חיים של הבן-אדם, זה לא רק בן אדם אחד, זה הרבה שדורשים עזרה ועזרה מיידית.
ליה שמטוב: מצד שני, בקרב העולים החדשים, ולא משנה שהיום הרפואה המודרנית התקדמה בשנים האחרונות, בכל זאת, עקב המנטליות, התרבות, יכול להיות שגם אצל הישראלים, אבל גם אצל עולים חדשים, רואים שלא באים ותורמים את תרומת הדם כי חושבים על כל מיני תופעות לוואי, חושבים שזה מסוכן מאוד.
ליה שמטוב: עקב זה שאולי לא מקבלים את ההסבר הנכון, אולי לא מפרסמים את זה נכון, כמו שמפרסמים למשל תרומת דם.
ליה שמטוב: תרומת דם – כל ילד צעיר וגם עד גיל 50 הם יודעים שהם צריכים לתרום דם, ואת זה עושים בכל רחבי הארץ, ואלפים תורמים דם.
ליה שמטוב: במקרה הזה, יכול להיות שעקב זה שגם הבדיקה עולה סכום מסויים.
ליה שמטוב: בן אדם צריך לתרום וגם עוד לשלם על זה שהוא תורם.
עופרה קוניקוף: זה לא מותנה, במבצעים גדולים זה לא מותנה.
עופרה קוניקוף: במבצע ארצי עכשיו שיהיה זה לא מותנה.
ליה שמטוב: הבעיה נמצאת בקהילת דוברי רוסית, ואם חס וחלילה מישהו מהקהילה צריך את התורם, ובסביבה הקרובה הוא לא יכול למצוא, לא אצל הורים, ולא אחים וקרובי משפחה, כשמבקשים אחר כך ופונים לקהילה, ישנה בעיה.
ליה שמטוב: כינסנו היום את הישיבה, המקרה הוא מקרה של בחור שקוראים אלי טובבין, דחוף הוא דורש את ההשתלה של מח עצם.
ליה שמטוב: ננסה היום קודם כל להבין מהמומחים בנושא.
ליה שמטוב: הם יסבירו לנו כן מסוכן, זה לא מסוכן, איך זה בכלל התהליך.
ליה שמטוב: נראה איך אנחנו נוכל לעזור, וב-8 לחודש דצמבר להרים את הקמפיין של התרומה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי להתייחס למה שאת אומרת, שהתרומה עולה כסף.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לדעת מי המומחים שנמצאים כאן?
ליה שמטוב: הם יציגו את עצמם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לדעת אל מי לבוא בטענות או לא....
ליה שמטוב: נמצאים פה עמותת "עזר מציון".
ליה שמטוב: גם האגודה למלחמה בסרטן.
ליה שמטוב: נציגים מבתי החולים.
יצחק יניב: אני מנהל המחלקה האונקולוגית ילדים מבית חולים שניידר.
יצחק יניב: לשים את הדיון הזה קצת בפרספקטיבה.
יצחק יניב: אולי זה לא שייך לוועדה הזאת, אבל הבעיה היא מעבר לאוכלוסייה של העולים מרוסיה.
יצחק יניב: הבעיה היא יותר רחבה, היא בעיה שמתייחסת לקבוצות האתניות, למיעוטים האתניים שמיוצגים בצורה בלתי מספקת במאגרי תורמי מח עצם.
יצחק יניב: מאגר תורמי מח עצם של "עזר מציון" מכיל היום כחצי מליון בני אדם שדמם נבדק, סיווג הרקמות שלהם נבדק, והם התנדבו להיות תורמי מח עצם ביום פקודה.
יצחק יניב: בתוך המאגר הזה ישנם היום ייצוג של 9% בלבד לאנשים שמגדירים את עצמם.
מרינה סולודקין: את ההגדרה של "מיעוטים האתניים", אנחנו לא מקבלים.
מרינה סולודקין: יהדות רוסיה אף פעם לא היינו - - -
יצחק יניב: סליחה, קבוצות אתניות שונות, אני חושב שזה כולל את כולנו.
יצחק יניב: אני מהקבוצה האתנית של יוצאי פולין.
יצחק יניב: בתוך המאגר של חצי מליון פוטנציאליים, ישנם בסך הכל 9% אנשים שמגדירים את עצמם, או שהם עלו מברית המועצות, או שהוריהם שניהם ממוצא דומה.
יצחק יניב: זאת אומרת, זה פשוט מאשר הייצוג באוכלוסייה הכללית.
יצחק יניב: אם מדברים על קבוצות יותר קטנות, כמו אנשים שהגיעו מגיאורגיה, או בוכרים, זה עוד הרבה פחות.
יצחק יניב: זה הופך את המצב, מכיוון שהקטע של התאמה מבחינת סיווג רקמות, הוא קשור למוצא האתני, במידה רבה, זה הופך את המצב כאשר יש חולה מאחת מהקבוצות האלה, למצב שבו הסיכוי למצוא תורם הוא מאוד קטן.
יצחק יניב: מה עוד שבעולם כולו, האנשים האלה גם בארצות מוצאם, אין מאגרי תורמי מח גדולים.
יצחק יניב: זאת אומרת, אם בשביל היהודים האשכנזים רובם, אנחנו יכולים להסתמך גם על מאגרים אחרים בעולם, בארצות הברית לדוגמה.
יצחק יניב: פה הסיכוי שמשם תבוא הישועה הוא יחסית קטן.
יצחק יניב: לכן אני חושב שחשוב מאוד לעשות מעשה.
יצחק יניב: נכון לעשות מעשה בשביל להציל את האדם הספציפי שעליו מדובר, אבל בהחלט נכון לעשות מעשה לכלל האוכלוסייה.
יצחק יניב: אני יכול לומר, שרוב אותם 9% שעליהם דיברתי, מגיעים לא מהמבצעים, הם דווקא מגיעים מהחברה הצעירים שמתגייסים, וכפי שאתם יודעים היום בשרשרת החיול יש אופציה למתגייסים להצטרף למאגר.
יצחק יניב: שם יש היענות, הדור הצעיר מתגייס, אבל זה לא מספיק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זאת אומרת 9%, לא הבנתי?
יצחק יניב: 9% מחצי מליון מגדירים את עצמם כיוצאי ברית המועצות לשעבר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, זה בערך כמעט 20% מהתורמים.
יצחק יניב: אני חושב שזה פחות מאחוז באוכלוסייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה עדיין 9% מהתורמים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא שאני אומרת שלא צריך לעשות מעשה כמו שאתה אומר, בשביל זה אני פה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אני הבנתי שזה אחוז אחד מקרב העולים התורמים בסך הכל.
יצחק יניב: תלוי על איזה אוכלוסייה מדובר.
יצחק יניב: אם מדובר כפי שאמרתי על אנשים שהגיעו מגיאורגיה, או מבוכרה, או מאזורים כאלה, האחוז הוא אפסי, הוא פחות מאחוז אחד, הוא שבריר אחוז, הם כמעט לא מיוצגים שם.
יצחק יניב: אני מוכן לענות על שאלות אם תהיינה, אבל יש הצעה אולי, אני חושב שאם ביום שלישי הבא ראשי הציבור הזה באופן דמונסטרטיבי מול המצלמות שכרגע נכנסו הצטרפו למאגר, יהיה לזה אימפקט מאוד גדול - כאיזשהו צעד ראשוני מיידי, כי אין הרבה זמן לעשות הרבה פעילויות הסברה, אולי אפשר להתארגן עוד ולהוציא חומרים גם בשפה הרוסית ולנסות להסביר.
ליה שמטוב: הוועדה תוציא לכל הרשויות, היכן שאחוז גבוה של אוכלוסייה דוברי רוסית, נוציא מכתבים היום, ונבקש להתארגן.
יצחק יניב: זה מצויין.
יצחק יניב: לכם בטח יש נגישות לראשי ציבור, לאנשים המשפיעים, לאנשים שנחשבים בדעת הקהל, ואם הם מול המצלמות יצטרפו למאגר, אין לי ספק שזה יעודד חלק מהאנשים.
עפרה קוניקוף: מחזקת את דבריו של ד"ר יניב.
עפרה קוניקוף: אולי רק כדי לחדד את מה שנאמר, אי נוכחות, או נוכחות מואטת בתוך המאגר, מהווה סכנת חיים לחולים מהמוצא הזה.
עפרה קוניקוף: אין דרך לקרוא או להגדיר את זה אחרת.
עפרה קוניקוף: נוכחות יותר גבוהה, פירושה -הצלת חיים.
עפרה קוניקוף: או בגלל – את הזכרת שזו מנטליות אחרת, אולי הם באים בקבוצה של חוסר אמון במערכות, או בממסד.
מרינה סולודקין: לא קשור בכלל.
מרינה סולודקין: אם יש 9% יש, אז לדבר על מנטליות אחרת, אני חושבת שלא - -
ליה שמטוב: איך שזה היה פעם.
עפרה קוניקוף: רק רציתי לציין שמציאת תורם מח עצם קשה מאוד, והיא דורשת מספר גדול מאוד של אנשים בתוך המאגר כדי להעלות את האחוזים.
עפרה קוניקוף: כך כשאנחנו מדברים על 9%, תדעו לכם שזה אפסי מבחינת סיכויי מציאת התורם.
יבגני ניימר: אחוז אפסי לא נובע מאי אמון במערכות האלה, אלא פשוט אי מודעות לבעיה, וזה נושא הישיבה הזאת.
יבגני ניימר: בעבר, לדעתי, גם היום עדיין, ברוסיה הדגימה למח עצם וגם התרומה עצמה מתבצעת דרך העצם, פשוט חדירה לתוך העצם.
יבגני ניימר: זו פעולה שהיא כואבת ומסוכנת, ודורשת אישפוז.
יצחק יניב: הפעולה לא מסוכנת בכלל.
יהודית חסין: מדובר על רוסיה.
יצחק יניב: גם השאיבה מתוך העצם אינה מסוכנת.
יצחק יניב: היא נעשית בהרדמה מקומית.
יצחק יניב: בואו נשים את הדברים בפרופורציה.
יצחק יניב: באופן היסטורי מח העצם נשאב מתוך עצמות האגן האחוריות בהרדמה מקומית, באמצעות מחטים שואבים את מח העצם.
יצחק יניב: אין בזה שום סכנה.
יצחק יניב: יש בזה כאב, יש בזה אי נוחות שמסתדר עם אקמול ואופטלגין.
יצחק יניב: לפני כעשרים שנה הסתבר שאפשר לאסוף את התאים גם מתוך הדם ההיקפי, בפרוצדורה שהיא יחסית פשוטה, נמשכת 4 שעות, מחייבת הזרקה של איזשהו חומר מספר ימים קודם בכדי להוציא את התאים האלה ממח העם אל הדם.
יצחק יניב: כך רוב איסופי תאי הגזע שהם התאים שלהם א נחנו זקוקים, מתבצעים ברוב המקומות.
יצחק יניב: כיום יש איזושהי נטייה לחזור במידה מסויימת למח העצם כמקור מכל מיני סיבות, גם מסיבות שקשורות בתורם, וגם מסיבות שקשורות בחולה.
יצחק יניב: אדם שמצטרף למאגר, חשוב שיידע שהוא יכול להתבקש, אף אחד לא יחייב אותו, אבל יכול להתבקש לתרום באחת משתי הדרכים האלה, ושתי הדרכים אינן מסוכנות.
יצחק יניב: יש בהם אי נוחות שונה.
יצחק יניב: האיסוף מהדם דורש 4 ימים קודם, לקבל זריקה פעם ביום, ולשבת 4 או 5 שעות יומיים רצופים מחובר למכשיר.
ליה שמטוב: תסבירו לנו עוד פעם, מי שרוצה היום לתרום מה קורה?
יצחק יניב: יכול לבחור.
ליה שמטוב: נניח שהוא בוחר לעשות בדיקות דם.
ליה שמטוב: הוא צריך במשך ארבעה ימים לעשות את זה?
יצחק יניב: לא.
יצחק יניב: לוקחים ממנו דגימת דם כמו בדיקת דם פשוטה.
יצחק יניב: רק אין שום טעם שהוא יעשה את זה, אם הוא לא יהיה מוכן ביום פקודה לקבל את הזריקות האלה ולשבת 4 שעות.
יצחק יניב: התרומה עצמה לא מתבצעת במבצע.
יצחק יניב: במבצע מתבצעת רק דגימת שמסווגת את סוג הרקמות שלו, התרומה רק באחוז קטן מאוד.
יצחק יניב: ישבתי במאגר הרבה מאוד שנים ואף פעם לא דפקו לי בדלת ואמרו שאני מתאים.
יצחק יניב: היום כבר הוציאו אותי מסיבות של גיל לצערי.
עפרה קוניקוף: עד גיל 50 אנחנו מצרפים למאגר.
עפרה קוניקוף: אם אתה נמצא ועברת את גיל ה-50, בבדיקות שערכנו נמצאת מתאים, לאחר שנמצאת מתאים אתה בריא, אז אנחנו אוספים את התאים עד גיל 60.
ליה שמטוב: אבל נניח שכן, התורם הוא מתאים, מה איתו אחר כך.
יצחק יניב: עושים לו מספר בדיקות.
יצחק יניב: מוודאים שהוא בריא, שהוא לא מסכן את עצמו או את החולה.
יצחק יניב: ואז יש שתי דרכים.
יצחק יניב: דרך אחת קובעים לו תור בחדר ניתוח, ושואבים ממנו מתוך העצם את מח העצם, כפי שאמרתי, פרוצדורה באי נוחות בכאב של יום יומיים, אבל אין בה סכנה.
יצחק יניב: האפשרות השנייה שהיא היום יותר רווחת, שהוא יקבל 4 ימים זריקה בביתו, וביום החמישי והשישי הוא מגיע למרכז רפואי, מחברים אותו באמצעות הוריד למכשיר שמעביר את הדם שלו למשך 3-4 שעות.
יצחק יניב: זה לא כואב, זה לא מלווה בתופעות לוואי.
יצחק יניב: את התאים האלה משתמשים בהם לצורך ההשתלה, אלה שתי האופציות.
ליה שמטוב: זאת אומרת, הוא יוצא אחר וכאילו שום דבר לא קרה.
מרינה סולודקין: אבל רק במקרה שהוא יכול להציל נפשות.
יצחק יניב: בהחלט.
יצחק יניב: מתוך מפגש עם הרבה תורמים.
יצחק יניב: מי שהגיע לרגע הזה, יש לו הרגשת התעלות מאוד גדולה.
יצחק יניב: לא נפגשתי עם אנשים שהיתה בעיה להסביר להם, כי באמת אתה זוכה להציל חיים של מישהו, בלי שמשהו ייגרע ממך, ולא ייגרם שום סיכון.
יהודית חסין: אנחנו חברים של אלי שמחפש בדחיפות מח עצם בדחיפות.
יהודית חסין: בגלל שיש הרבה אנשים רלבנטיים לנושא, אנחנו מארגנים עם עזר מציון מבצע ביום שלישי הבא.
יהודית חסין: מאוד צריכים עזרה מבחינת אנשים שהתנדבו למבצע הזה.
יהודית חסין: אנחנו בייחוד צריכים אנשים שיהיו מוכנים לבוא ולקחת דמים, אנשים מורשים אחיות ורופאים.
יהודית חסין: אנחנו צריכים אנשים שמוכנים לעשות הסברה.
יהודית חסין: כמו כן, אנחנו מאוד נשמח אם תוכלו לעזור לנו לפרסם, בעצם לעשות הסברה בין אנשים למשל בקופות חולים, אפשר לשים עלון הסברה שהכנו ברוסית על כל התהליך ועל איך זה קורה בארץ ועל איך זה מאורגן או דברים כאלה.
יהודית חסין: זה לא עלון הסברה דווקא למבצע הזה, זה עלון הסברה שמבחינתנו יכול להישאר בהמשך.
יהודית חסין: אנחנו רוצים להראות לכם סרטון שעזר מציון הכין בשביל ההתרמה.
עפרה קוניקוף: הייתי רוצה להוסיף לזה.
עפרה קוניקוף: ההתכנסות שלנו היום צריכה להיות מאוד פרקטית, כמתאמת ההשתלות, הייתי רוצה שמהוועדה ייצא קול קורא.
עפרה קוניקוף: אתם ראשי הקהילה, אליכם העיניים נשואות, אנחנו כעמותה, ואנחנו רק עמותה, ללא מטרת רווח, משקיעים הרבה מאוד בהסברה, אבל כמובן הפוקוס שלנו הוא בסיווג סיווג הרקמות של הבדיקות.
עפרה קוניקוף: לכל בדיקה יש פוטנציאל של הצלת חיים.
עפרה קוניקוף: אנחנו לא יכולים מעבר למה שאנחנו עושים, ויעידו פה חבריו של אלי שאנחנו עושים המון.
עפרה קוניקוף: אנחנו בהחלט זקוקים לעזרה שלכם בפרסום, במתן דוגמה כמו שד"ר יניב אמר.
עפרה קוניקוף: בהחלט קול קורא – הפעלה של אנשים שלכם בשטח.
עפרה קוניקוף: קריאה לאותו יום פקודה שהוזכר כאן.
עפרה קוניקוף: כי ללא זה, שוב יעבור עוד יום נוסף של מבצע כמו של קודמים לפניו, שהנוכחות של הקבוצה הזאת כמעט לא מורגשת.
עפרה קוניקוף: כמו שאמרתי קודם, זה לרעת העניין.
עפרה קוניקוף: צריכים להחליט עם מה אנחנו יוצאים היום, מה האג'נדה שלנו, מה אנחנו עושים היום, כדי לשנות את מה שכרגע נמצא בשטח.
אופיר פינס-פז: פרסמתם בכל אמצעי התקשורת?
עפרה קוניקוף: פירסמנו, ואנחנו מפרסמים, בטלוויזיה, ברדיו, ברדיו הרוסי, בעיתונות, אפילו בפלז'מות, באינטרנטים, יש לנו אתרים.
עפרה קוניקוף: כל האתרים ברוסית.
עפרה קוניקוף: אנחנו באמת יוצאים מגדרנו, כי הצלת חיים בשבילנו זו מטרה.
ליה שמטוב: כמו שאמרתי, הוועדה תפנה לכל הרשויות.
ליה שמטוב: יש לנו עמותות.
ליה שמטוב: עמותה לעזרה לעולים, שהיא עובדת הרבה שנים בנצרת עלית, הם בשמחה יעזרו לנו בנצרת עלית.
ליה שמטוב: מצידנו, נעשה הכל.
ליה שמטוב: הפרסום שלנו - זה פנייה.
ליה שמטוב: הפרסום שלכם - טלוויזיה ורדיו ועיתונים ברוסית.
ליה שמטוב: היום ראיתי ב"ידיעות אחרונות", אם פונים לקהילה רוסית, לגילאי 18-50 הם קוראים את עיתון "ידיעות אחרונות".
עפרה קוניקוף: אני חושבת שחשוב להדגיש, אנחנו לא מדברים פה במתן צדקה.
עפרה קוניקוף: אנחנו יוצרים לעצמנו איזו רשת ביטחון.
עפרה קוניקוף: כולם צריכים להבין את זה.
עפרה קוניקוף: ככל שהמאגר יהיה גדול יותר, אנחנו נהיה בטוחים יותר.
עפרה קוניקוף: אנחנו לא דואגים פה רק לאלי, אנחנו דואגים גם לעצמנו, ולמשפחה שלנו, ואף אחד לא חסין.
ליה שמטוב: חשוב להדגיש, מי שבמאגר וזה קורה אצלנו במשפחה, הוא יהיה בין הראשונים שיקבל את התרומה.
עפרה קוניקוף: אם יהיה מהקבוצה האתנית שלו נוכחים בתוך המאגר, סיכוייו להינצל גדולים יותר.
אופיר פינס-פז: במודעות שפרסמתם, יש פנייה מיוחדת לציבור חבר העמים?
עפרה קוניקוף: גם עשינו פנייה מיוחדת וגם עשינו איסופים ממש ספציפיים בתוך מקומות כאלה של נוכחות אתנית זו.
עפרה קוניקוף: אבל בפנייה שלנו ביום האיסוף שלנו, אנחנו חייבים לייצג את כל המיעוטים ואת כל האזרחים.
עפרה קוניקוף: אם אתם תעשו את עבודת שטח ותשלחו אותם לתחנות האיסוף, מטבע הדברים הנוכחות שלהם תעלה.
יהודית חסין: תרגמו את הפליירים ואת חומר ההסברה לרוסית, לא תרגמו אותו לקראת המבצע הקרב, לא תרגמו אותו לכל השפות.
אופיר פינס-פז: בעיתונים ברוסית, אם היה ברור לציבור שתרומה שלהם יכולה באמת להיות קריטית למקרה הזה - - -
יבגני ניימר: אתמול בעיתון "ווסטי" במוסף בריאות יצאה כתבת הסברה בנושא.
יבגני ניימר: ההבדל בין המבצע הזה ספציפי למבצעים הקודמים, שכרגע "עזר מציון", ואנחנו פונים במיוחד – ההסברה ברחוב הרוסי הרבה יותר מאסיבי, הרבה יותר חזק.
יבגני ניימר: ביום רביעי, בשידור ישיר בערוץ 9 בערוץ הרוסי, תהיה תכנית שגם אלי יהיה נוכח שם.
יבגני ניימר: ננסה להסביר את זה שוב.
יבגני ניימר: כרגע עובדים רק על ההסברה, נקרא לאנשים לבוא ביום המבצע לתרום.
יבגני ניימר: הסרטון שהכינו הם אנשי "עזר מציון".
איזבל בקר: כל התורמים שאנחנו מצרפים, נשמח שהם יבינו גם שהם מצטרפים לבנק עולמי.
איזבל בקר: אנחנו מאגר עולמי.
איזבל בקר: והיה והם ייצאו מתאימים, זה לאו דווקא לחולה רוסי.
איזבל בקר: אנחנו רוצים להפנים את הנקודה הזאת, כי באמת הם חושבים שכרגע הם מצטרפים רק לאלי, ומצילים רק את אלי.
איזבל בקר: מדובר בחולים שזקוקים בכל העולם, לבנק.
איזבל בקר: מכיוון שהם כרגע מצטרפים למאגר, לבנק, זה ממש בנק תורמי מח עצם.
ליה שמטוב: ובכל העולם לא מצאו את התורם.
איזבל בקר: מן הסתם.
עפרה קוניקוף: זו הבעייתיות שלנו.
עפרה קוניקוף: הבעייתיות של העם שלנו, נובעת מזה שאנחנו לאורך הדורות נישאנו בינינו לבין עצמנו, יצרנו מעין צרוף גנטי שאופייני רק לנו, לכן אנחנו היום לא יכולים להיעזר בבנק העולמי, למרות שאנחנו חברים בו.
עפרה קוניקוף: אנחנו לא יכולים להיעזר בו מפני שהנוכחות היהודית היא בטלה בשישים.
עפרה קוניקוף: לכן בכלל היה הצורך הזה להקים את המאגר שלנו לטובת כולנו.
מרינה סולודקין: אני מברכת את היושבת ראש, שיש לנו ישיבה של הצלת חיים.
מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב לועדות הכנסת, וכולם שיושבים כאן.
מרינה סולודקין: הקרובים של אלי פנו אליי.
מרינה סולודקין: עניתי מפני שאני בת 57, מוכנה לתרום כסף, אבל לא שלחו לי את החשבון כדי שאוכל לשלם – אתם חייבים כסף, נכון.
מרינה סולודקין: דבר שני, לדבר על יהדות רוסיה, ולומר שזה משהו אחר לגמרי מיהדות פולין, זה לא.
מרינה סולודקין: סבתה שלי, בשם קריסיה, היו כל קרובי המשפחה שנספו בשואה באוקראינה.
מרינה סולודקין: מאוד נכון שזה גם עיתונות רוסית וישראלית, גם האינטרנט ברוסית, זה מאוד חשוב.
מרינה סולודקין: אולי נגייס גם כן, לכל מפלגה שיושבת כאן יש גם דוברות, יש בקדימה אנשים שמאוד מבינים, תפנו אליהם.
מרינה סולודקין: רומן בורביץ, ואירנה אלה שני אנשים שיכולים לעזור לכם.
מרינה סולודקין: אני בטוחה שלחבריי בביתנו גם יש מחלקת פרסומים שגם יכולים לעזור, אולי בעתונות המקומית, שזה מאוד חשוב.
ליה שמטוב: יש גם חברי כנסת צעירים עדיין והם דוברי רוסית ויכולים לתרום.
יבגני ניימר: רק להדגיש מה שעזר מציון עושה מבחינת הבנק הזה.
יבגני ניימר: אז הבנק שהם אספו באורך השנים, הוא בנק השלישי בגודלו בעולם.
יבגני ניימר: אנחנו 7 מליון אנשים בארץ, יהודים 5 מליון, ו-500 אלף תורמים פוטנציאליים, שזה בנק השלישי בגודלו אחרי ארה"ב וגרמניה.
יבגני ניימר: לדוגמה, אנגליה שיש להם 60 מליון תושבים, יש להם בנק של 300 אלף סך הכל.
יהודית חסין: אני רוצה להסביר על מצב ההסברה בכלי התקשורת, מה שהצלחנו להשיג, ובזה אני גם רוצה להגיד תודה לחברת הכנסת יוליה שהיא היתה הראשונה מבין חברי הכנסת שנענתה ומאוד נרתמה לנושא ועזרה לנו להשיג כיסוי מסויים גם בערוץ 9 וגם בעיתון "וסטי".
יהודית חסין: לדוגמה, אחד הדברים שאנחנו חשבנו ורצינו זה אולי אפילו בעיתונים של סוף שבוע הזה, לחלק את עלון ההסברה יחד עם העיתון, שיהיה מוכנס לעיתון ודברים כאלה.
יהודית חסין: אנחנו צריכים מתנדבים ממפלגות שונות, אם יש לכם מטה שמסוגל ללכת ולחלק לתיבות דואר פליירים.
יהודית חסין: אנשים שמסוגלים להביא את זה לציבור כמה שיותר רחב.
מרינה סולודקין: דרך יוליה מאוד נכון לפחות בנושא הסברה, יש לנו גם מחלקה רוסית, לפנות לאלכסיי.
מרינה סולודקין: אולי הפעילים שלנו יוכלו לעשות את זה, כי זה מבצע הצלת נפש.
יהודית חסין: לא רק הצלת נפש אחת.
עפרה קוניקוף: אנחנו מתכוונים מצפון עד דרום, אם זה יהיה 60, או 70 או 80 תחנות, אני עוד לא יודעת בדיוק.
עפרה קוניקוף: אבל זאת הדרך להתפרסמות שלנו בכל מבצע.
יבגני ניימר: כרגע ביקשנו להוסיף נקודות ספציפיות שבדרך כלל לא נפתחות שם תחנות, נקודות עם ריכוז אוכלוסייה דוברי רוסית, בני עייש ונראה לי עוד נקודה.
ליה שמטוב: האוכלוסייה היא בסך הכל 5,000, אבל יותר מ-50% הם דוברי רוסית.
עפרה קוניקוף: אם לא תהיה נציגות, הדור הבא שלנו, האמא דוברת הרוסית והאבא התימני יהיה בצרות, כי לא תהיה נציגות.
עפרה קוניקוף: אם חס וחלילה הוא יחלה - - -
יצחק יניב: צריך נציגות של השניים, כי יש הרבה נישואין בארץ בין קבוצות אתניות שונות.
יצחק יניב: הילדים הם כבר הרבה הילדים תוצר של מיזוג - - -
עפרה קוניקוף: מצבם קשה, לא כשהם חלילה נעשים חולים, אם חלילה הם חולים מצבם קשה מאוד.
עפרה קוניקוף: כל היופי שאנחנו כל כך הטרוגניים, יש לנו בעיה כשאנחנו מחפשים לחולים שלנו תורם מח עצם.
אופיר פינס-פז: גם זו בעיה.
מרינה סולודקין: מבחינת הקוד הגנטי, מצאו שהכי קרובים אלינו שהם תורכים ויוונים.
אופיר פינס-פז: תודה ל"עזר מציון", שבאמת זו עמותה מרגשת, שעושה עבודת קודש, לא מכיר אתכם מקרוב, אבל אני עוקב אחריכם, וזה באמת מרגש.
עפרה קוניקוף: אנחנו מזמינים אותך להכיר אותנו מקרוב.
עפרה קוניקוף: (הקרנת סרטון)
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לדבר על כמה נקודות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדבר על בעיה שמצד אחד התחלנו את הכל בזכות, ומקווה מאוד שנמצא לו תורם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח שתבהירי לנו, מה זאת אומרת שלא תמיד בן אדם משלם את ה-180 שקל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה נכון שברגע שאתה רוצה לתרום ולהציל חיים, אז אתה גם מוכן לתת כבר 180 שקלים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל עם זאת, אין לי ספק שזה מרתיע חלק לא קטן של הציבור לתרום.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח אם תבהירי, ואם לא, אנחנו צריכים לחשוב מה עושים למען הנושא הזה.