GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי זרחין: בראשון היא חלק מהפרויקט, אבל מרגע שהפרויקט התחיל לפני שנתיים כמעט, הם איתרו כמעט 1,700 בני נוער שלגילה לא היה מושג עליהם, כי מדובר על בני נוער שמסיבות שונות מתגודד בקבוצות מוצא, ועובדים שבאים לכלל בני נוער מסיבות אולי נכונות, לא באים במיוחד לקבוצה הזו.
אלי זרחין: לכן כשאני אומר שהמדינה לא נמצאת, היא לא נמצאת אצל אותו נוער מתגודד.
אלי זרחין: במשרד הרווחה, למשל, לא שמעתי על עובדי נוער עולה שנמצאים בשטח, ברחובות, ויכול להיות שיש מקום לזה.
ליה שמטוב: המשרד לביטחון פנים, בבקשה.
גלית זיו: אנו מברכים על הפרויקט, הוא עונה על צרכים של אוכלוסייה שהחבר'ה שלנו, בלשי הנוער וחוקרי הנוער, נפגשים אתם בשטח בשעות הלילה.
גלית זיו: זה קורה בכל מקום, בכל ישוב, לא מדובר רק בנוער עולה.
גלית זיו: גם נוער ותיק משוטט בשעות הלילה, ואז הפיתויים הם גדולים.
גלית זיו: לגבי מעורבות בני הנוער העולה בפשיעת הנוער, הם די שומרים על יציבות לאורך שנים, כי חלקם בפשיעה גבוה יחסית לחלקם באוכלוסייה, וכמעט בכל העברות.
גלית זיו: אלי ציין שעובדים גם עם המשטרה, אך זה כנראה משהו נקודתי ופרטני ולא ממוסד ברמה הארצית.
אלי זרחין: יש לנו בשבוע הבא ישיבה אצלכם.
גלית זיו: נכון.
גלית זיו: יש חשיבות מאוד גדולה לאדם שמסתובב עם הנערים האלה ברחובות.
גלית זיו: לנו זה מאוד חשוב, כי אם המדריך שומע שהנער הזה עכשיו שותה אלכוהול אבל לפני יומיים הוא הסתובב עם סכין או מישהו פגע בו, אותו מדריך צריך לדעת מה לעשות.
גלית זיו: אנשים שאין להם הכשרה או לא מכירים את הצד החוקי, מספיק המידע הזה, הוא לא צריך לראות בעין עברה, אבל המידע שהוא מקבל הוא עצום, והוא חייב לתת את המענה הנכון והמהיר.
גלית זיו: במקרים מסוימים – מאוד מהיר.
גלית זיו: יש לנו קשר עם אנשי קידום נוער, זה קצת יותר ממוסד מאשר הפעילויות המקומיות שעושות עמותות שהן חשובות לאין ערוך, כי יש צורך.
גלית זיו: אנשי השטח של אלי שעובדים ברשויות המקומיות אומרים שיש צורך וביקוש, אז אין ספק.
גלית זיו: כן חשוב לנו, לא אחת מבוצעת עברה, ואני זורקת את זה לאוויר, כדי שלא יקרה מצב שאנו כמשטרה נזמין את המדריך שלכם על זה שידע על עברה פלילית ולא ידע מה לעשות אתה, כי לו עלול להיפתח תיק על אי דיווח.
גלית זיו: לכן, גם כדי להגן עליהם מבחינת הכשרה, אותם אנשים שמסתובבים עם הנערים האלה לא צריכים להיות רק אנשי בר שיח.
גלית זיו: אם הכנסתם אותם לפרויקט, תנו להם את ההכשרה והידע המקצועי שהם זקוקים לו.
אברהם מיכאלי: איך תוכלו לסייע למדריכים האלה לקבל את ההדרכה הנכונה?
גלית זיו: כמו שאנו מסייעים במסגרות אחרות לא אחת, שכשמקיימים הכשרות מקצועיות לפורומים כאלה, הם מלוות באיש שלנו שמרצה ומלמד.
גלית זיו: יש לנו נוהל שנכתב גם עם המדריכים של עמותת על"ם וגם עם החבר'ה של קידום נוער שמסדיר מה מותר לאותו איש רחוב לדעת, כי מצד אחד המדריך מתערה עם הנערים ורוכש את אמונם, ומצד שני הוא צריך לדווח על משהו שהם עשו.
גלית זיו: כדי לשמור על זה, גם יש נוהל משטרתי שמנחה את יחידות הנוער, את השוטרים, מה עושים במצבים האלה, וגם בעניין ההכשרות אנו מסבירים להם מה מותר ומה אסור.
גלית זיו: לכן זה צריך להיות ברמה הארצית ולא להישמר ברמה הנקודתית.
גלית זיו: לא מוסדר.
אברהם מיכאלי: קודם כל, אני מברך אותך על שיזמת את הדיון הזה, כי זה סוג הדיונים שאנו בארץ לא כל כך מורגלים לו, לצערנו, כי אצלנו עד שלא מגיעים לצרות, לא מקיימים דיונים.
אברהם מיכאלי: אם הזכרת את האלכוהול והאלימות שבחודשים האחרונים עלתה לשטח, כולם צועקים, איך פותרים?
אברהם מיכאלי: ואי אפשר תמיד לפתור אחרי שהבעיה כבר התפרצה.
אברהם מיכאלי: הרבה יותר קשה לפתור מאשר עושים הכנות או מניעה.
אברהם מיכאלי: ואני רואה במודל הזה שמוצג פה לפנינו, הקשבנו לזה גם בשנה שעברה בדיווח לוועדה, זה מודל חיובי ביותר שמטפל גם באוכלוסייה מאוד רגישה, הנוער, גם באוכלוסייה פוטנציאלית, הם עדיין נקראים שקופים, אבל הם בהחלט בסיכון גבוה להידרדרות, ואם אנו מציגים פה מודל – תמיד אפשר לשפר אותו, אבל אם לא נשים אותו בפנינו כמניעה, אנו עלולים לראות את הילדים האלה במשטרה, בביטחון פנים, ושם העלות הרבה יותר גדולה והצרות הרבה יותר גדולות.
אברהם מיכאלי: שעות הפנאי והבילוי של הנוער היום, אתה לא יכול לנתק אותם מהשעות האלה, וצריך למצוא להם המסגרות, כמה שיותר.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה שרק העמותה תיקח את זה על עצמה.
אברהם מיכאלי: העמותה צריכה לקבל גיבוי מלא גם מהרשות וגם ממשרדי ממשלה שנוגעים בדבר, ולא רק לדון בזה דיון תיאורטי אלא לשים אצבע, איפה יש לכם בעיה מול הרשויות, כמו הרבה שגם עוזרים בשטח.
אברהם מיכאלי: אני לא אומר שאתם הבלעדיים, אבל להצביע איפה יש בעיה תקציבית, ואת היציבות התקציבית צריך ליצור לכם.
אברהם מיכאלי: אחרת אפשר להישבר – עוד שנה ועוד שנה מושכים, ואז אין כסף, מפסיקים לעבוד.
שמואל סטיפן ביסק: אני מאוד שמח לשמוע מה ששמעתי.
שמואל סטיפן ביסק: שמעתי שכולם מודעים לבעיה ומכירים בכך שיש הידרדרות.
שמואל סטיפן ביסק: יש ילדים בגיל 14 שהולכים ברחוב חמש פעמים בלילה באמצע השבוע – ילד עד שיהיה בן 17, 18, הוא יהיה בבעיה.
שמואל סטיפן ביסק: אז מצאנו את ציר הבעיה – ילדים בני 14, 15 שמסתובבים כל לילה שצריכים מבוגר שיהיה אתם.
שמואל סטיפן ביסק: זה שיש מספר עמותות שמטפלות בזה, זה צריכים לייחד.
שמואל סטיפן ביסק: עכשיו יש מחקר שמראה, יש ניסיון של כל אחד וההיגיון, שהנה יש הידרדרות.
שמואל סטיפן ביסק: מניעה יותר טובה מטיפול אחר כך.
שמואל סטיפן ביסק: אנו מנסים לגייס כמה שאנו יכולים כסף לתמוך בפרויקט.
שמואל סטיפן ביסק: הפרויקט הזה צריך להגיע לכל עיר ועיר.
שמואל סטיפן ביסק: אנו צריכים לדאוג שכל עיר ועיר, שצריך להיות חמש פעמים בלילה באמצע השבוע לפחות, שיהיה מבוגר בכל אזור שילדים מתרכזים בלילה.
שמואל סטיפן ביסק: או דובר רוסית או עברית, לא משנה, שתהיה ההכשרה שצריכים, שכל האגודות שעובדות בעניין וכל אנשי הצוות המקצועיים שיש להם מה לעשות, לתת את ההכשרה, לבנות את התוכנית בינינו.
30746: אני מרכז נושא חבר העמים במשרד לביטחון פנים.
30746: המקום של המדינה קיים בעבודת רחוב.
30746: בעמותת על"ם משרד הקליטה, למשל, מממן שני רכזים בכל מקום, שהם גם בנושא חבר העמים וגם בנושא עולי אתיופיה.
30746: יכול להיות שלא ישירות, אבל בדרך עקיפה המדינה שם.
30746: עמותת על"ם, למשל, בגלל שהם כאן, יש לה מערך הכשרות מעולה שנעשה שנים רבות גם בתחום מניעה בתוכניות לעולים.
30746: זה חשוב, ולדעתי, זה יכול לתת לכם המון.
30746: תוכנית שמיד, נכון להיום, שקיימת, חשוב שתכניסו לספר הפרויקטים את הפרויקט שלכם.
30746: או דיברת, למשל, על אגף קליטה ברשות העירונית.
30746: בספר רשום בפירוש שאגף קליטה יכול לתת כספים לפרויקטים דומים לאלו למניעה בקרב בני נוער עולה.
30746: חשוב שתבדקו את העניין.
30746: בספר הכללים, נוהל של קליטה אגף בקהילה- -
רומן פרס: אתה מודע לקיצוץ של 200 מיליון שקל במשרד הקליטה?
רומן פרס: מאיפה ניתן כסף?
רומן פרס: קיבלנו 15 אלף שקל לשנתיים לחינוך הלא פורמלי.
רומן פרס: מאיפה נממן את זה?
30746: מתוך העיר שהייתי שם וקצת קראתי בספרים, כן ראיתי מאיפה אפשר להשיג.
30746: צריכים לדבר גם עם אגפים נוספים, שיש אפשרות לעבוד בשטח.
30746: ועוד פן חשוב עבורי – של רב-תרבותי.
30746: בנוער חמה יש המון קהילות, ואם הצעירים שהולכים לעבוד עם הנערים האלה לא מכירים בנקודות החשובות, אלא אפילו להפך, גדלו לדעות קדומות שקיימות בארץ, זה יכול להיות לא עזרה אלא בעצם בעייתיות.
30746: תודה.
דימה טרשצ'נקו: קוראים לי דימה, אני נציג מועצת התלמידים והנוער הארצית.
דימה טרשצ'נקו: אני תושב נתניה.
דימה טרשצ'נקו: התבקשתי ובאתי לפה כדי להביע את קולי כאותו נער - כל הוועדה מדברת על נערים בגיל שלי, ואני באתי כדי לומר לכם איך אני רואה את המצב.
דימה טרשצ'נקו: אני עליתי ארצה בגיל 7.
דימה טרשצ'נקו: כמו כל משפחה של עולים, גם במשפחה שלי היו וקיימות בעיות כאלה ואחרות, בעיות קליטה, אבל אני חושב שהבעיה הרבה יותר עמוקה וחמורה מזה, כי אני יודע מה החברים שלי לומדים.
דימה טרשצ'נקו: אני הרבה פעמים שומע משפטים כמו: מה זה המדינה הזו?
דימה טרשצ'נקו: אני לא מרגיש שייך, וזה לא בעיה של שפה.
דימה טרשצ'נקו: הם יודעים את השפה מעולה, אך לא מרגישים שייכים.
דימה טרשצ'נקו: לכן זה מוביל למקרי אלימות ולשימוש באלכוהול ובסמים.
דימה טרשצ'נקו: האנשים שפה יודעים מה הולך ברחוב.
דימה טרשצ'נקו: אני חייב לספר איך אני יצאתי מהעניין הזה.
דימה טרשצ'נקו: אני מתנדב.
דימה טרשצ'נקו: אני עדיין עולה חדש, והרבה פעמים חושבים שאולי אני כן אמור להרגיש לא שייך.
דימה טרשצ'נקו: אני מרגיש שייך למדינה, כי אני מתנדב.
דימה טרשצ'נקו: אני מרגיש מעורב.
דימה טרשצ'נקו: במסגרת הפרויקטים שאנו עושים, שאתם עושים, צריך לא רק לתת לאותם בני נוער, אלא לתת להם לתת.
דימה טרשצ'נקו: כלומר אם בני נוער בגילי יתנדבו, הם ירגישו מעורבות למדינה.
דימה טרשצ'נקו: זה ירחיק אותם מאלימות ומשימוש באלכוהול.
דימה טרשצ'נקו: בנוסף, יצא נתון שהזדעז
דימה טרשצ'נקו: עתי ממנו: 20 אחוז מתלמידי כיתה ו' אמרו שהשתכרו לפחות פעם אחת בחיים שלהם, והם שותים פעם בשבוע באופן קבוע.
דימה טרשצ'נקו: אני חושב שהנתון הזה אומר שצריך לטפל בבעיה של האלכוהול ולחנך את הילדים נגד האלכוהול כבר מכיתה א', כלומר לומר לבני נוער בגילי : זה עושה מחלות לב, מחלות כבד - זה לא עוזר.
דימה טרשצ'נקו: אם נבוא לתלמידים בכיתות א', ב', ג' ונגיד למה גורם אלכוהול, אז הם אולי לא ישתמשו בזה.
ליה שמטוב: זה סיום מדהים ונהדר, ואנו מאוד מודים לדימה שהגעת לפה.
ליה שמטוב: אנו מסיימים.
ליה שמטוב: הוועדה מברכת את הפרויקט "ציפורי הלילה" ושמחה לשמוע עליו, המטפל בנוער העולה המשוטט ברחוב.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרדי הרווחה, חינוך, הקליטה, בשיתוף עם הסוכנות היהודית לעשות חשיבה מחודשת כדי להקצות תקציב לפרויקט הזה בכל רחבי הארץ.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרדי החינוך, רווחה, למשרד לביטחון פנים עם עמותת על"ם, שיש להם ניסיון רב, להכשיר את מדריכי פרויקט "ציפורי לילה".
ליה שמטוב: הוועדה ממתינה לעדכון על הקצאת תקציב משותף לפרויקט הזה בתוך חודשיים.
ליה שמטוב: אני מתכבדת את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: היום אנחנו מדברים על חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה.
ליה שמטוב: עשינו כמה תיקונים בישיבה הקודמת והיועצת המשפטית תקריא את התיקונים ואנחנו נמשיך לקרוא את הסעיפים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מה שמונח בפניכם היום הועלה גם לאתר האינטרנט ולחלק מכם גם נשלח ישירות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה נוסח שכולל בתוכו הצעות לניסוח בעקבות הדיון הקודם, בעקבות חומרים אחרים מהעבר, כולל הבג"צ, שאני רעננתי את זיכרוני לגבי הפרטים שלו.
שלמה אקלה: עורך הדין שהגיש את העתירה נמצא כאן, פרופ' קורינאלדי.
שלמה אקלה: אני אשמח אם נוכל לתת לו להגיד את המלים, אבל זה בהמשך.
ליה שמטוב: כן, אנחנו נאפשר לו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: גם במסמכים שאתה כתבת, נתקלתי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, יש כאן דברים שאני לא בטוחה לגבי ההתאמה שלהם לניסוח היום ולכן אני אשמח לקבל הערות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: באופן עקרוני, מה שמופיע בצבע קצת שונה ובסימון, זה מה שאני שיניתי על גבי הנוסח הקיים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה שנתחיל לקרוא את המקומות שבהם היה איזה שהוא שינוי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן מדובר בסעיף 3, לגבי הקמת המרכז.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הסעיף שאני מציעה כרגע: '(א) יוקם מרכז לחקר ושימור מורשת יהדות אתיופיה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) המרכז יכלול את המכון והארכיון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ג) המרכז יערוך איסוף ומיפוי של חומרי המחקר הקיימים בתחום מורשת וחקר יהדות אתיופיה, בנוסף לפעילותו לחקר ושימור מורשת זו'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן הוספתי 'לרבות תיעוד לגבי יוחסין'.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה משהו שראיתי באחד הדיונים של הבג"צ.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת, יש בכל זאת שינוי של נסיבות, אני חושבת, מתקופת הבג"צ שהיה בסוף שנות השמונים ועד ימינו ומה שקרה בינתיים, בוודאי לגבי רישום הנישואין והצורך ל---
שלמה אקלה: לצערי הרב, לא חלו הרבה שינויים, לכן דווקא התוספת הזאת היא מאוד משמעותית לאלה שיהדותם מוטלת בספק, לאלה שלא מצליחים להגיע לרישום נישואין ככל אזרח בישראל.
שלמה אקלה: לכן אני דווקא חושב שזו תוספת חשובה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני עוברת לסעיף 5, כי בסעיף 4 לא היו הערות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 5 מדבר על המועצה, הרכבה ומספר חבריה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: דיברנו בסוף הדיון הקודם על הצורך אולי לצמצם מעט את מספר חברי המועצה, ולו כדי לייעל את עבודת המרכז.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מצאתי שני מקומות שהיו, לדעתי, מיידיים לצמצום, ואלה הנציגים שבסעיפים קטנים (8) ו-(9), ראש הרשות ונציג המרכז השלטון המקומי; אני חושבת שהיתה פה שאילה מחוקים אחרים שהיא לאו דווקא רלוונטית לחוק הזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוקים אחרים שקשורים להנצחת מורשת יש איזה שהיא משמעות למקום שהמרכז יהיה בו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן אני חושבת שזה לא משנה איפה יהיה המרכז, אני חושבת שלנציגים של השלטון המקומי יש, יחסית, פחות קשר מהותי ולכן אלה השניים הראשונים שאני מציעה להוריד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו יורדים בזה מ-21 ל-19.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה לפתוח את זה לדיון, מכיוון שזה היה נושא מרכזי יחסית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: משרד המשפטים העלה טענה שאני חושבת שיש בה ממש, שבמספר חברים גדול כל כך, כאשר אין ועד מנהל, ולמעשה המועצה מנהלת כמעט באופן שוטף את המרכז הזה, זה יהיה קצת מסורבל.
מיסאא אבו אלהיג'א: לגבי הנושא הזה, אני חוזרת על הדברים של עורכת דין לאמעי, שכן צריך לעשות כמה שיותר צמצום כדי לייעל ולמקצע את העבודה של הוועדה ושל המועצה, לכן אנחנו מציעים גם עוד צמצום.
מיסאא אבו אלהיג'א: אני לא חושבת שזה יפגע בתפקוד של המועצה, משבעה נציגי ציבור שיהיו חמישה נציגי ציבור, שמהם כן יהיו שלושה חברים מקרב החברה האתיופית.
מיסאא אבו אלהיג'א: יש עוד הערה מאוד חשובה לעניין זה.
מיסאא אבו אלהיג'א: הנושא של הנציגים מהארגונים היציגים של החברה האתיופית.
מיסאא אבו אלהיג'א: ההצעה שלנו זה שצריכים להיות אנשים מהחברה או פעילים בחברה האתיופית, או אנשים חברתיים ולא נציגים של הארגונים.
מיסאא אבו אלהיג'א: הרי הנציגות של הארגונים נותנת עוד שכבה של אינטרסים ועוד שכבה---
נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אלה ארגונים שבדרך כלל מייצגים, הם באינטר-פייס בין הציבור לבין הממסד.
נירה לאמעי-רכלבסקי: להציג אנשים פרטיים זה קצת יותר קשה.
שלמה אקלה: להיפך, ברגע שאת משאירה פתח שבו את אומרת 'פעילים', את פותחת דווקא פתח לפעילים פוליטיים, אז למה לך את זה?
שלמה אקלה: כל שר שירצה למנות את האיש הפוליטי שלו, ימנה.
שלמה אקלה: אבל אם את באה ומדברת על ngo's, ארגונים וולונטריים, או נציגים שיש להם זיקה לפעילות של מרכז מורשת יהדות אתיופיה, יכול להיות שזה הרבה יותר מקצועי, לאו דווקא.
מיסאא אבו אלהיג'א: אני מבינה את העניין הזה, אבל לדעתי ולדעתנו, אני חושבת שהניתוק של האנשים.
מיסאא אבו אלהיג'א: ..
מיסאא אבו אלהיג'א: אפילו בעמותות או ב- ngo'sיש אינטרסים והשפעות פוליטיות גם על האנשים האלה.
מיסאא אבו אלהיג'א: כדי לנתק את הנושא הזה וכדי לא לקצר את היריעה ושיהיה אפשר לבחור באמת מקשת רחבה יותר של אנשים ושל פעילים ושל אנשים שתורמים לקהילה, אני חושבת שזה מה שצריך להיות.
מיסאא אבו אלהיג'א: בדרך כלל בנוסף לזה שאין בחיקוקים נוספים הכנסה של ארגונים יציגים במובן הזה, כי קשה מאוד לקבוע מי הארגונים היציגים---
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן המנגנון שאני הצעתי, בדומה לייצוג ארגונים בתחום איכות הסביבה, זה שתהיה בתוספת רשימה, השר יוכל כמובן לעדכן אותה מדי פעם, של ארגונים שרשומים כרגע בזמן נתון כארגונים שמייצגים את האינטרסים של העדה האתיופית באופן כזה או אחר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מתוך הרשימה הזאת בתוספת, השר יוכל לבחור את מי שלדעתו באותה עת מתאים.
משה באטה: מי יבחר את הארגונים?
משה באטה: כי יש הרבה ארגונים יוצאי אתיופיה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון, לכן אנחנו כרגע נכתוב בתוספת את כל הארגונים המוכרים כרגע.
שלמה אקלה: בהצעת החוק המקורית לא כתוב שום ארגון, לא מוזכר שום ארגון.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הסיבה שאני העליתי את זה כרגע, כי היתה שאלה כזאת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בנוסף, שוב, אני חוזרת לבג"צ ולכוונה המקורית, אני יודעת שהשתנו הנסיבות, אבל היתה בפירוש כוונה שיהיו נציגים ישירים של הארגונים בתוך המועצה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יכול להיות שהנסיבות השתנו עד כדי כך שזה לא רלוונטי, אבל אני רואה את זה כרגע עדיין כרלוונטי.
ליה שמטוב: אני גם חושבת שזה רלוונטי, כי ראינו בדוגמה של אתמול שכל אחד.
ליה שמטוב: אז ככה יודעים מראש מי ומה ויכול להיות שאחר כך בעתיד זה ישתנה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השר יוכל לשנות את התוספת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר ברגע שארגון, מסיבה כזאת או אחרת, נסגר, הפסיק לפעול, ויש ארגון חדש שמתהווה והוא מהווה ארגון שמייצג את העדה האתיופית בפן כזה או אחר, יוכלו לגשת ולשנות את התוספת.
משה באטה: את מודעת למספר הגדול של ארגונים?
משה באטה: יש עשרות ארגונים.
ליה שמטוב: יש עשרות ארגונים, זה נכון, שר, הוא אומר ארגון זה או אחר, אחר כך באים לוועדה.
ליה שמטוב: .. זה קרה אתמול.
ליה שמטוב: פה היו ארגונים והיו להם טענות שלא מזמינים אותם, שמשרד הקליטה לא מזמין אותם, ובמשרד הקליטה אומרים שכן מזמינים, אתה היית אצלנו בוועדה, הוא אומר 'אבל הוא לא מייצג אותנו', הוא לא זה, ומתחילים לריב ביניהם.
ליה שמטוב: אז אולי יותר טוב להגיד 'אלה, אלה ואלה' וזה מה שיהיה.
מיסאא אבו אלהיג'א: אני רוצה להוסיף עוד משהו ברשותכם.
מיסאא אבו אלהיג'א: הנושא של פיקוח, הרי אם את שמה נציגים מהארגונים, הארגונים האלה לא מפוקחים על ידי המדינה, הם גופים פרטיים.
מיסאא אבו אלהיג'א: אפילו---
נירה לאמעי-רכלבסקי: את מציעה אדם פרטי, את מציעה שהשר יילך ויבחר אדם פרטי לחלוטין כנציג ציבור.
מיסאא אבו אלהיג'א: לא, פעילים חברתיים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מה זה פעיל חברתי?
נירה לאמעי-רכלבסקי: פעיל חברתי הוא אדם---
מיסאא אבו אלהיג'א: הוא יכול להיות פעיל בעמותה מסוימת, אבל שלא יהיה חייב להיות מארגון.
משה באטה: אני מציע, אם אפשר, שהארגונים יישבו ויבחרו אנשי מקצוע---
שלמה אקלה: לא, לא, לא.
שלמה אקלה: קודם כל אנחנו רוצים היום להצביע.
שלמה אקלה: אני מבקש שנצביע, אני פונה עם זה ליושבת ראש.
שלמה אקלה: עם החוק הזה אנחנו, סליחה על הביטוי, טוחנים מים.
שלמה אקלה: אני לא רוצה לחזור בחזרה לשינויים מהותיים מכוונת החוק.
שלמה אקלה: אני ביקשתי שפרופ' קורינאלדי יבוא גם היום מהסיבה שגם היתה הוראת בג"צ להקים מרכז מורשת, המרכז הזה לא הוקם, לכן---
שושנה בן דור: מה זה בהלצ'ין?
שלמה אקלה: אני לא חושב שהמדינה לא הקימה את בהלצ'ין.
שלמה אקלה: זו עמותה---
שושנה בן דור: זה על פי חוק.
ליה שמטוב: לא, ככה זה לא יילך.
ליה שמטוב: אם כל אחד ידבר, אז אנחנו לא שומעים אחד את השני.
שלמה אקלה: בסך הכל מה שאנחנו רוצים לעשות בתהליך החקיקה, שכל נושא מרכז מורשת יהדות אתיופיה יתאגד במקום אחד, הנושאים שכרוכים בהקמת מרכז מורשת יהדות אתיופיה יהיה.
שלמה אקלה: אנחנו לא באים לבטל את הפעילויות של עמותות, של ארגונים שעוסקים בעניין.
שלמה אקלה: להיפך, הכוונה שלנו שבסופו של דבר הכל יתאחד ביחד, לכולם יהיה מקום.
שלמה אקלה: אני חושב שהדברים היותר אופרטיביים צריכים להיות כתובים בתקנות שהשר יתקין.
שלמה אקלה: צריך להשאיר שיקול דעת לשר הממונה במהלך התקנת תקנות ולכן אני רוצה שנתקדם בהקמת השלד של החוק.
שלמה אקלה: כל העניין של הארגונים, לא היה ייצוג של ארגונים כארגון בחוק, לא התכוונו להכניס את זה לחוק, אבל מאחר שביקשנו שתהיה התייחסות לפסיקת בג"צ שהיתה, רצינו לשמוע דעות.
שלמה אקלה: אני, לפחות, ממשיך להתנגד להכניס נציגים של ארגונים בפלטפורמה של החוק, לכן אני רוצה לשמוע את פרופ' קורינאלדי, מה היתה הכוונה בפסיקת בג"צ בהתייחס לנציגי ארגון, ומשם אנחנו נמשיך.
שלמה אקלה: השאלה אם הנסיבות השתנו או לא השתנו.
מיכאל קורינאלדי: חנוכה שמח.
מיכאל קורינאלדי: קודם כל, היום חנוכה ויש לנו חג כפול, כי הצעת החוק הזאת מונחת על שולחן הכנסת.
מיכאל קורינאלדי: זה דבר מאוד יפה ומועיל לקליטה של יהודי אתיופיה ולמבנה החברתי הכללי של מדינת ישראל.
מיכאל קורינאלדי: אני שמח להיות שותף למעמד הזה, פה אנחנו מכינים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
מיכאל קורינאלדי: לכן הייתי מבקש, עד כמה שאפשר, בגלל המעמד החשוב הזה, בגלל שבמאמצים עילאיים של חברי הכנסת ששותפים, שלמה מולה ויושבת ראש הוועדה ואחרים, הגענו למקום הזה, להשתדל שלא יהיו חיכוכים וחילוקי דעות בנושאים שוליים ולהעביר את העניין כדי שהנושא יקבל את התנופה שלו.
מיכאל קורינאלדי: צריך לזכור שתחילתו של העניין בהפגנה הגדולה של יהודי אתיופיה מול היכל שלמה, בשנת 85', ואז שמעון פרס -דרך אגב, כדאי ליידע את נשיא המדינה, מר שמעון פרס, בנושא- בזמנו, שהוא כיום נשיא המדינה, חתם על מסמך מטעם המדינה שיוקם מכון למורשת יהודי אתיופיה והשביתה התפזרה.
מיכאל קורינאלדי: לאחר מכן בגלל כסף ובעיות שונות, שלא כדאי להיכנס כרגע אליהן, המדינה לא ביצעה את מה שהיתה חייבת.
מיכאל קורינאלדי: היתה שרשרת בג"צים בעניין הזה ובשנת 88' אמר בית המשפט העליון למדינה, ללא קשר לנושאים אחרים, 'תואילו, בהתאם להתחייבות, להקים את המכון הזה של מורשת יהדות אתיופיה', והכוונה היתה גם לתת לקייסים של יהודי אתיופיה מעמד מכובד בתוך המכון הזה, זקני העדה, מנהיגי הדת שלה.
מיכאל קורינאלדי: בסופו של דבר, אחרי עוד עתירה אחת לבג"צ, שר הקליטה בכבודו ובעצמו הקים את העמותה.
מיכאל קורינאלדי: הוא הקים עמותה שנקראת היום 'בהלצ'ין'.
מיכאל קורינאלדי: העמותה הוקמה מטעם המדינה.
מיכאל קורינאלדי: הוא קבע את המייסדים, הוא קבע את המבנה, את התקציב וכולי.
מיכאל קורינאלדי: העמותה הזאת, קיימת עד היום הזה ופעילה, אני חבר הוועד של העמותה, הייתי יושב ראש של העמותה, בשלב מסוים כמה שנים, אבל העמותה הזאת תשמח להתמזג ולהעביר את כל הפעילות שלה לתוך המרכז הזה.
מיכאל קורינאלדי: לי עצמי יש ארכיון של עשרה קלסרים של המאבק על העלייה ועל הקליטה הדתית והקליטה החברתית מאז שנות ה-70.
מיכאל קורינאלדי: אני מחכה להזדמנות להעביר את כל החומר הזה לידי המרכז.
מיכאל קורינאלדי: המרכז יצטרך לקרוא גם לאנשים אחרים המעורבים, להעביר את החומרים האישיים שלהם לארכיון של המרכז.
מיכאל קורינאלדי: זו פעולה נפלאה שעדיין לא מתקיימת.
מיכאל קורינאלדי: לכן אני הייתי חושב שלהתחיל היום עם נושא הארגונים, זה מאוד מכביד ועלול ליצור חיכוכים מסוימים.
מיכאל קורינאלדי: צריך בצורה כלשהי לזכור את העמותה הקיימת, שיש לה כבר תשתית מסוימת ואפשר להתחיל לפעול מהתשתית שכבר היא הקימה.
מיכאל קורינאלדי: העמותה הזאת לא מתכוונת לומר 'אנחנו נשלוט במרכז', אלא המרכז הוא חדש.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן הוספתי בסעיף 3, הסעיף המכונן, שמקים את המרכז, שחייבים לאגם גם את כל החומר הקיים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא מקובל בדרך כלל, אבל ציינתי את זה, בגלל החשש הזה.
מיכאל קורינאלדי: כן.
מיכאל קורינאלדי: החומר הקיים, והייתי אומר גם הפעילות שכבר בוצעה בחסות המדינה.
מיכאל קורינאלדי: יש תקציב של המדינה שמועבר מדי שנה בשנה לבהלצ'ין, לכן העמותה הזאת תשמח.
מיכאל קורינאלדי: יש פה נציגים, יש פה יושב ראש העמותה והמנכ"ל, מר שלמה אקלה, שעובד שנים רבות.
מיכאל קורינאלדי: כמובן איש לא יזכיר שמות כאלה ואחרים בחוק, אבל אני אומר שצריך לקלוט את העמותה הזאת ואת הפעילות שלה לתוך המרכז ושיהיה אזכור כזה של הנושא הזה, והעמותה תשמח לקחת.
מיכאל קורינאלדי: עוד דבר אחד.
מיכאל קורינאלדי: לא הייתי מציע לצמצם את מספר נציגי הציבור, דווקא מהסיבה הזאת, שאם לא יוזכרו הארגונים, שיהיו נציגים ושתהיה נציגות ראויה של יהודי אתיופיה.
מיכאל קורינאלדי: בסך הכל הכוונה היא להעביר את זה במידה רבה להנהגת העדה.
מיכאל קורינאלדי: כולנו אחים, כולנו חברים, אבל בכל אופן אנחנו צריכים דווקא, אם מותר לי, במרכז הזה לתת ליהדות אתיופיה יותר מקום, שממש תונהג על ידם.
מיכאל קורינאלדי: לא ייתכן שפרנג'י ינהל אותו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שים לב ששליש מחברי המועצה חייבים להיות יוצאי אתיופיה.
מיכאל קרינאלדי: לא, אמרו לצמצם את המספר של חברי המועצה הציבורית, אני לא חושב שזה יהיה ראוי.
מיכאל קרינאלדי: כדי שבכל זאת אפשר יהיה לבחור אנשים שונים.
מיכאל קרינאלדי: יכול להיות שחסר פה ועד מנהל.
מיכאל קרינאלדי: זאת אומרת, המעבר הזה מן המועצה אל מנהל המרכז, יכול להיות שצריך להיות ועד מנהל של שלושה אנשים.
מיסאא אבו אלהיג'א: זאת בדיוק הטענה למה צריך לצמצם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: החוקים באמת בנויים או על מועצה גדולה, ועד מנהל וראש מרכז, או מועצה שהיא קצת יותר מצומצמת והיא כן מנהלת את המקום, יחד עם ראש מרכז.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה היא מה יהיה הכי פחות מסורבל וייתן לאנשים באמת להביע את דעתם בניהול השוטף של המקום.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן הצעתי היתה שבנוסף לשניים שאני כבר מחקתי, לנסות אולי לצמצם אפילו, לחשוב ביחד על לצמצם עוד קצת, כדי שאפשר יהיה גם לנהל את המקום וגם שלכולם יהיה ביטוי.
מיכאל קורינאלדי: זה לא יעזור, כי זה גוף רחב.
מיכאל קורינאלדי: אני חושב שמוכרח להיות ועד מנהל של שלושה.
מיכאל קורינאלדי: שהמועצה תבחר ועד מנהל של שלושה, כי קשה מאוד במועצה---
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה מעט מאוד שלושה.
מיכאל קורינאלדי: או חמישה.
מיכאל קורינאלדי: קשה במועצה של 21 לנהל.
מיכאל קורינאלדי: עוד דבר אחד, גברתי.
מיכאל קורינאלדי: בסעיף 20, בו כתוב על המכון, 'המכון יפעל להעמקת הידע ולהעשרתו בכל הקשור לתחומי ההיסטוריה, דברי הימים והתרבות של יהדות אתיופיה'.
מיכאל קורינאלדי: הייתי מציע להוסיף כאן גם את המלים הדת, או המנהגים הדתיים והמשפט.
מיכאל קורינאלדי: אני אסביר גם למה.
מיכאל קורינאלדי: מכיוון שיש שני גוונים באקדמיה, יש גוון אחד באקדמיה, וצריך להגיד את הדברים בגלוי, שסובר שיהדות אתיופיה צמחה מהנצרות.
מיכאל קורינאלדי: יש גוון אחר באקדמיה, כולל רבנים, ובעיקר רבנים, שאומרים שיהודי אתיופיה הם יהודים לכל דבר ועניין, וזה לא רק רב אחד, אלא זו שורה ארוכה של רבנים.
מיכאל קורינאלדי: לכן אני אומר 'הדת' ו'המשפט', או היהדות, כדי שיהיה מגוון שכולל אנשי אקדמיה ואנשי מחקר, לא רק מהסוג של האתיופיסטים, אלא גם מהסוג של ההלכה הרבנית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אתה מדבר על המשפט הנוהג?
מיכאל קרינאלדי: האמת היא שגם משפט מדינת ישראל קשור בזה.
מיכאל קרינאלדי: גם במדינת ישראל זה לא היה פשוט, העלייה של יהודי אתיופיה היתה כרוכה במאבק.
מיכאל קרינאלדי: צריך לדעת את זה.
מיכאל קרינאלדי: היה שלב שהיה צריך לעשות הפגנות על מנת להעלות את יהודי אתיופיה והבג"צ היה צריך להתערב והחוקים, ויש עדיין בעיות ברישום הנישואין.
מיכאל קרינאלדי: לכן המשפט כולל גם את המשפט של מדינת ישראל.
מיכאל קרינאלדי: משפט באופן כללי, בלי לפרט.
שלמה אקלה: השר איתן, אני חושב שהתוספת הזאת היא תוספת מאוד מאוד מאוד חשובה.
שלמה אקלה: אנחנו עוד לא הגענו, לצערי הרב, לנחלה ולהצלחה שיהודי אתיופיה מוכרים, מתחתנים בכל מקום וכן הלאה וכן הלאה, לכן חלק מהטיעונים של הרבנים הם שליהודי אתיופיה אין דברים כתובים.
שלמה אקלה: אין דברים כתובים, הכל היה בעל פה.
שלמה אקלה: לכן אני חושב שההערה הזאת.
שלמה אקלה: המרכז שבין היתר יפרסם פרסומים, יעסיק ויסייע באמת לקירוב לבבות, שכשאנחנו לא נחיה בעולם הזה, הדורות הבאים שלנו לא יהיו חשודים כנוצרים.
שלמה אקלה: לכן אני חושב שהתוספת הזאת חשובה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת היתה גם כוונת הבג"צ.
מיכאל איתן: יש כל כך הרבה יהודים, אפילו רבנים, שהם צאצאים של נוצרים.
מיכאל איתן: אתם לא צריכים לחשוב שאומרים את זה רק על יהודי אתיופיה.
מיכאל איתן: מי כל צאצאי הכוזרים?
מיכאל קרינאלדי: הכוזרים כנראה לא היו, זו אגדה.
ליה שמטוב: אני רוצה להודות לשר מיכאל איתן שהגיע.
ליה שמטוב: הוא מגיע לכל ישיבה הקשורה לזה.
ליה שמטוב: הוא יוזם של החוק הזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: פרופ' קורינאלדי, לגבי התוספת שלי על תיעוד לגבי יוחסין, אני אשמח לשמוע את דעתך.
מיכאל קורינאלדי: האמת היא שמבחינת התפקיד שהוטל על העמותה הזאת, הטילו עליה גם את התפקיד הזה, אני חושב שכן ראוי, כי אחת הטענות הנשמעות בציבור הישראלי היא 'אתם הולכים כאן להביא לנו את כל מי שרוצה באתיופיה לעלות לישראל', כי הרי בהיסטוריה של אתיופיה יש אגדות כאלה שהאתיופים גם כן היו, הדברים ידועים, ממלכת שבא ושלמה המלך וכולי.
מיכאל קורינאלדי: צריך לדעת שמדובר על עדה יהודית מסוימת ומוגדרת ולכן באמת ראוי גם הנושא הזה של היוחסין, כדי שלא יהיו ניסיונות של חדירת גורמים זרים לתוך החברה היהודית.
מיכאל קורינאלדי: אנחנו רוצים כל יהודי, גם יהודים שמסיבה כזאת או אחרת נאלצו ל...