GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עתניאל שנלר: אם היועץ המשפטי יורה בצורה ברורה שפסילת תעודת המרה זה נגד החוק, ממילא לא צריך לחוקק חוק.
עתניאל שנלר: אלא מהי?
עתניאל שנלר: למה הויכוח?
עתניאל שנלר: כי לפעמים התעודה נקנתה או התקבלה בדרך רמייה, אבל זה בדיוק כמו תעודת זהות.
עתניאל שנלר: אם קיבלת תעודת זהות בדרך רמייה, אז החוק מעמיד כלים לזה.
עתניאל שנלר: לא צריך להמציא את הגלגל.
עתניאל שנלר: כל מה שצריך עכשיו, זה לקבל חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה, לייצר תקדים של סנקציה אחת ויחידה.
עתניאל שנלר: להוציא אדם מתפקידו, אם הוא חורג מסמכויותיו.
עתניאל שנלר: אני פונה אליך נציג משרד המשפטים.
עתניאל שנלר: אתה צודק, התהליך היום הוא תהליך מורכב של ועדות, בירורים לרבנים ודיינים.
עתניאל שנלר: לא, לא צריך תהליך מורכב.
עתניאל שנלר: מי שעובר על החוק על פי החוק הקיים היום, רב או דיין על פי החוק, העובר על החוק, יש נגדו כתב אישום, לא יכול לשמש בתפקידו.
עתניאל שנלר: זה החוק כפי שאני למדתי הבוקר, ניסיתי ללמוד את החוק.
עתניאל שנלר: בשביל זה יש יועץ משפטי לממשלה.
עתניאל שנלר: מה שצריך לעשות עכשיו דבר אחד נורא פשוט.
עתניאל שנלר: אם רב או דיין ואני אומר את זה על בודדים בודדים, כי רובם – "הוי דן כל אדם לכף זכות", ודאי את הרבנים.
שלמה מולה: הרב שרמן למשל, מה אתה עושה איתו?
עתניאל שנלר: אני לא אדבר על אף אדם.
עתניאל שנלר: קטונתי, אני לא מדבר על רבנים בשמות.
עתניאל שנלר: אומר דבר פשוט, אם יש רב שלקח את החוק לידיו, הוא צריך עד שייגמר משפטו וערעורו לא לשמש ברבנות ולא כדיין, גם לא דיין בבית הדין הגדול, אף לא אחד.
עתניאל שנלר: אם נעשה את הדברים האלה, נדמה לי שאנחנו נהיה במקום אחר.
שאול פרבר: חבר הכנסת שנלר, פשוט לא שמת לב, שהוא אמר שכיום בחוק מה שקבוע, זה אם מישהו עובר עבירה פלילית, זה עבירה מינהלית – מקסימום.
עתניאל שנלר: אני לא בטוח.
עתניאל שנלר: נדמה לי שאם היום יבוא מישהו ויקח תעודת זהות, ויגיד, אני מבטל את תעודת הזהות לכן אין לך זכות הצבעה לכנסת, אני לא חושב שזו עבירה מינהלית.
30807: הערה אחת עקרונית ושתי הצעות מעשיות שאני מקווה שייכנסו לסיכום הוועדה.
30807: אני רוצה להמשיך את דבריו של חבר הכנסת שנלר, שהדיון פה הוא באמת לא על עניינם של עשרה זוגות או עשרים זוגות בשנה, שכל אחד מהם הוא עולם ומלואו, וכל אחד מהם חשוב מאוד ויקר מאוד.
30807: הדיון כאן הוא הרבה יותר מהותי, והוא הדיון מי מעצב את אופייה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.
30807: והאם אנחנו מוכנים להמשיך ולהפקיד את המשימה הזו, בידי קבוצה שבהגדרה לא מעוניינת שמדינת ישראל תהיה מדינתם של כל היהודים.
30807: קבוצה שבהגדרה לא מעוניינת להיות שותפה למפעל ההיסטורי של הקמת מדינת היהודים, קבוצה שלא נושאת בהגדרה בנטל השרות ובנטל ההגנה על אותה מדינה.
30807: חייבים להבין שזו עוד חתיכה אחת בפאזל של תמונה עגומה מאוד בשעה שאנחנו יושבים כאן בחדר, בפעם הראשונה בתולדות מדינת ישראל נעצרה אשה על ידי המשטרה ברחבת הכותל המערבי, כי העזה להוציא טלית מתיק הטלית.
30807: אני יודע שכאן הדעות חלוקות על מנהגי התפילה בכותל, אבל הנה עוד דוגמה לתהליכי התחרדות מטרידים של המרחב הציבורי של מדינת ישראל.
30807: בהקשר הזה, לצערי, כאן איני יכול להסכים עם חבר הכנסת שנלר, צריך להלין על אדישותה של החברה הישראלית על כל מגזריה, אבל במיוחד צריך להלין על רפיון הידיים של הציונות הדתית, והעובדה שחבר הכנסת שנלר, הוא חבר כנסת היחיד מהמגזר הזה שיושב כאן, סליחה שניים.
קריאות: גם אורבך נמצא פה.
מרינה סולודקין: מה עם הרב אמסלם שיושב איתנו?
30807: חברים אני עדיין עומד ולא אומר את זה כדי להתריס.
30807: אנחנו בעיצומם של ימים שבהם ראשי הציונות הדתית, רבניה, מתראיינים מעל כל במה תקשורתית בסוגייה אחרת.
30807: אלה מחייבים שלטים כאלה, אלה מתנגדים.
30807: מתי יקומו המנהיגים הרבניים של הציבור הציוני דתי ויקראו קריאה על מה שקורא בישראל בתחום הגיור?
30807: ועד שלא זה לא יקרה, כל הדיבורים על תפקידה של הציונות הדתית, לצערי הרב, אני אומר את זה בכאב, הן כמעט מלים פורחות באוויר.
30807: אני נדהם מהתגובה של משרד המשפטים, ומגלגול האחריות לפיתחה של הרבנות הראשית.
30807: אני לא אחזור בי ואומר מדוע.
30807: מזה שלוש שנים, הסמכות החוקית על פי החלטת הכנסת להגשת תלונות משמעתיות כנגד רבני ערים מופקדת בידיו של שר המשפטים.
הראל גולדברג: מי שדן את הרבנים זה הרבנים עצמם, על מה אתה מדבר?
הראל גולדברג: רב שלא יחתום על נישואין אתה רואה בית דין משמעתי של רבנים שאוכף עליו את הדין?
30807: תן לי לסיים.
30807: הרבנות הראשית אינה רשאית להקים בית דין משמעתי לרבני ערים אם אין תלונה.
30807: הגורם המרכזי שצריך להגיש את התלונה הוא שר המשפטים.
30807: שר המשפטים הוא היום יעקב נאמן, אביר המאמץ המשפטי והחקיקתי בתחום הגיור.
30807: אני מציע לא למקד את כל הביקורת ברבנות הראשית, אני לא ידוע כאחד מחובבי המוסד.
30807: עדיין אני מציע, שבהצעת ההחלטה של הוועדה, הוועדה תקרא לשר המשפטים פרופ' יעקב נאמן, להגיש היום תלונה משמעתית כנגד כל רב עיר שלגביו יש דיווח שנוהג במתגיירים באופן לא ראוי.
שלמה מולה: - - - הרבנות הראשית אמר שכן הוא עושה את זה, צריך לברך על זה.
30807: זה לא סמכותו.
שלמה מולה: אבל אני מניח הוא יעבוד בהתייעצות עם משרד המשפטים.
30807: חבר הכנסת מולה, העובדה שעד הרגע הזה שר המשפטים יעקב נאמן לא הגיש תלונה משמעתית כנגד הרב, היא תעודת עניות למשרד המשפטים.
30807: עם כל הכבוד, הסיפור צריך להתחיל במשרדי הממשלה, ברשות המבצעת.
30807: יואיל שר המשפטים להגיש תלונה משמעתית כנגד רב העיר אשקלון, ויואילו חברי מועצת הרבנות הראשית להקים לאלתר את בית הדין המשמעתי ולשפוט את אותו אדם.
30807: זה צעד ראשון מעשי, לא הכל לפתחה של הרבנות הראשית.
30807: שר המשפטים בצורה תמוהה רוחץ כאן באיזשהו נקיון כפיים, משרד המשפטים הוא הזרוע הממשלתית שמופקדת על אכיפת החוק, ובאופן ספציפי על הדין המשמעתי על רבני העיר, והנה המבחן של שר המשפטים.
30807: האם בימים הקרובים שר המשפטים יודיע שהוא מתכוון להגיש תלונה משמעתית כנגד כל רב עיר שינהג במנהג הזה.
30807: אני מציע ליו"ר לא להסתפק בדיון הזה, ולקבוע היום דיון המשך לעוד שבועיים שבו משרד המשפטים מתבקש להודיע האם בכוונתו להגיש תלונה משמעתית כנגד רב העיר אשקלון.
30807: בואו וניפגש בעוד שבועיים ונראה מה תשובתו של פרופסור יעקב נאמן.
30807: הצעה שנייה, מכיוון שלצערי מערכות הצדק בדין המשמעתי טוחנות לאט, כפי שאמר חברי, אני רוצה להצהיר כאן הצהרה, שאנחנו בכוונתנו לפעול להגשת תביעות נזיקין כנגד אותם רבני ערים.
30807: אנחנו נציע לארגון עתי"ם שהוביל את המאבק להיות, להוביל גם את המאבק הזה.
30807: אבל אם ארגון עתי"ם לא ירים את הכפפה, אנחנו נחל מהיום הזה, להגיש תביעות נזיקין כנגד רבני ערים, ורושמי נישואין שנוהגים במנהג שהם נהגו כנגד הזוג הזה, ואני מזמין את הזוג הנכבד, אם ארגון עתי"ם לא יהיה מעוניין לעשות את זה, להגיש את התביעה.
30807: יש בפקודת הנזיקין הוראה או עילה לתובענה על הפרת חובה חקוקה, ואנחנו פשוט נתחיל להגיש תביעות נזיקין.
30807: כאשר אותם רבני ערים יחוייבו בנזיקין אם על פי פקודת הנזיקין, או על פי חוק איסור אפלייה במוצרים ושירותים ציבוריים שחל גם על פקידי הממשלה, אז נתחיל לראות שינוי בפועל.
30807: אני מאוד מקווה שלא נצטרך לעשות את זה כשר המשפטים מתעורר מתרדמתו, כלא מספיק לדבר מבוקר עד ערב על הגיור.
30807: ולא מספיק בלהתהדר בוועדת נאמן שהיא לא יעילה, לא עשתה דבר, לא תעשה דבר, עשר שנים היא אות מתה.
30807: לא מספיק להגיע לוועדה לאחדות העם היהודי וכל חבר נאמנים בסוכנות ולהצהיר הצהרות מכאן עד הודעה חדשה.
30807: השר היחיד בממשלת ישראל שמחזיק בידו היום סמכות ישירה לפעולה, הוא פרופסור יעקב נאמן.
30807: יגיש תלונה משמעתית, או לא יגיש תלונה משמעתית.
30807: זו השאלה היחידה שצריכה לעניין את בית המחוקקים בביקורת שלו על הרשות המבצעת.
רוברט טיבייב: אם לא מה נעשה.
30807: אם לא, בואו נוציא את המרצע מהשק.
30807: אם שר המשפטים לא יגיש עכשיו תלונה משמעתית כנגד הרבנים האלה, צריכה לצאת הודעה רשמית מוועדת העלייה והקליטה שהשר יעקב נאמן לא משתף פעולה עם הוועדה בטיפול בכשלים בתחום הגיור.
30807: עד היום השר יעקב נאמן בכל דיון פה זוכה לכותרת של מגן הגרים.
30807: אז יכול להיות שבאמת הוא מגן הגרים בנפשו, במעשיו כשר משפטים כרגע הוא לא עושה דבר.
30807: התגלגלה לידו הזכות בחודשים האחרונים שיגיש את התלונה המשמעית – בוא נראה – הנה המבחן האמיתי, המבחן האמיתי של שר המשפטים.
הראל גולדברג: גברתי היושבת ראש, אני רוצה רק להשלים משפט אחד מכיוון שדיברו כאן על שר המשפטים.
הראל גולדברג: אני לא רוצה שדבריי יובנו לא נכון.
הראל גולדברג: אנחנו בעד טיפול משמעתי באותם רבנים שלא מכבדים ופועלים מזרוע אחת של מועצת הרבנות הראשית כשהם פועלים.
הראל גולדברג: אנחנו מסכימים לזה לחלוטין, בהחלט הטיפול המשמעתי הוא טיפול נכון, טיפול ראוי.
הראל גולדברג: במקרים שכאלה, כמובן תוך בחינת כל מקרה לגופו, על כך אין לנו שום ויכוח.
קריאה: תמליץ לשר?
הראל גולדברג: ככל היותר אני יכול להמליץ לשר.
הראל גולדברג: במקרים האלה אני בהחלט מסכים, הטיפול המשמעתי ראוי ונכון.
הראל גולדברג: אנחנו בהחלט לאחר שנבחן את המקרה, אנחנו נמליץ לשר נאמן להעמיד לדין משמעתי במקרים המתאימים רבני עיר שפועלים בצורה דומה כפי מה שמתואר במקרה שלנו.
הראל גולדברג: עדיין הטיפול שנאמר מקודם הוא בנסיון לתת טיפול פרקטי שיתן מענה לאזרחים שעניינם נדון ושסובלים מהעניין הזה.
ליה שמטוב: גם הוועדה תמליץ לשר המשפטים, אדוני.
מקסים סרדיוקוב: תודה רבה שהתכנסתם פה בשבילנו, כך אני מרגיש.
שלמה מולה: אתם כדוגמה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רוצים לבוא לחתונה שלכם.
מקסים סרדיוקוב: אני האזרח הפשוט, החייל ששירת במדינה, שהגן על הבית שלכם, נתן הכל, מה קורה ב-14 בינואר, כאשר אני מתחתן, מה קורה איתי?
מקסים סרדיוקוב: מה קורה איתנו?
מקסים סרדיוקוב: איפה אנחנו עומדים, פותחים תיק לא פותחים תיק.
מקסים סרדיוקוב: מגישים תביעה, מפטרים את הרב?
מקסים סרדיוקוב: אנחנו רוצים תשובות.
ליה שמטוב: אני חושבת שעד ה-14....
שלמה מולה: בשאלה הזאת יתן תשובה נציג הרבנות הראשית ומשרד המשפטים יתנו תשובה, כי כרגע הסמכות בידם.
שלמה מולה: אנחנו רק יכולים לדרוש מהם לקיים את הסמכות שלהם.
עתניאל שנלר: השאלה שלכם הגיעה לבית הדין הגדול?
מקסים סרדיוקוב: וגם לבג"צ.
שמואל יסלזון: לזוג הזה יש החלטה מבית הדין הרבני, שמאשר את יהדותה.
שמואל יסלזון: בית הדין קבע, כבר עברו מסכת יסורים שהרשם אמר תלך לבית דין רבני, בית דין רבני אישר, בכל זאת רשם נישואין לא מוכן.
שמואל יסלזון: אפשר ללכת לבג"צ, זה לא יקרה עד ה-14 בינואר.
ליה שמטוב: אנחנו חייבים לסיים, יש לנו החלטות של הוועדה.
ליה שמטוב: גלעד, באמת אני אחזור על זה 10 פעמים.
ליה שמטוב: אנחנו משלמים את מחיר היחלשותה של הציונות הדתית.
ליה שמטוב: יש כאלה שרוצים אפילו להוציא לה תעודת פטירה, אבל אני לא מאלה.
ליה שמטוב: אני חושב שאני אתנגד בכל תוקף, הסמכה של רבני ערים לחניכי גיור שהם יהיו המגיירים, בעוד מספר שנים ניפגש, אחד לא יגיע להתגייר.
ליה שמטוב: מי ששולט היום ברבני ערים, במועצות הדתיות, אנחנו יודעים לא הציונות הדתית, מזמן לא, ואנחנו נפקיע גם את בתי הדין המיוחדים לגיור שקמו, שבעצם בראייה ארצית שיתנו פתרון יותר הולם, גם את ה-800 בצבא, וגם את האלפים שיש היום, נבוא ונגיד, חברים, גם זה לא התקיים.
ליה שמטוב: זאת אומרת, אנחנו הולכים לשפוך את הילד, להטביע אותו, ולבוא ולהגיד – מה שקיים נפרק.
ליה שמטוב: צריך לפתור את הבעיות של אלה שכבר התגיירו, לקחת את הצעדים המשמעתיים המשמעותיים מאוד, ולנסות לתת יותר חיזוק לבתי הדין המיוחדים לגיור.
ליה שמטוב: כי עד היום רבני הערים לא מתייחסים, אבל אחרי הגיור כשבאים להתחתן, הם לא רוצים אותם, אחר כך יגיירו אותם?
ליה שמטוב: זאת שאלה שצריך לדון בה.
ליה שמטוב: הועדה שמעה בדאגה על כך שישנם רבני ערים הבוחרים לא להכיר בגיורים הנערכים בצה"ל, ואזרחים רבים שיהיו בתחושה שהתקבלו לקהל ישראל מוצאים את עצמם זרוקים ומושפלים.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבני הערים, רשמי נישואין שאינם מקבלים את הגיור בצה"ל שנעשה על פי חוקי המדינה, להתפטר לאלתר.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבנות הראשית לפטרם או להעמידם לדין.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהרבנות הראשית להשיב לה תוך 30 יום מהם ההליכים בהם היא נקטה נגד אותם רבני הערים.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבני העיר, לכבד את הגרים ולפתוח לגרים שבאים עם תעודת ההמרה תיק נישואין.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למועצת הרבנות הראשית להסמיך רבנים אחרים כרושמי נישואין ברשויות המקומיות בהן רבני העיר מסרבים לרשום מתגיירים לנישואין.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לשר המשפטים להגיש מיידית תלונה משמעתית נגד כל רבני העיר שאינו רושם לנישואין ומתגיירים.
ליה שמטוב: בוקר טוב לכל המשתתפים.
ליה שמטוב: אני רוצה לברך את שרת הקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר, גם את חברי הכנסת וכל המשתתפים.
ליה שמטוב: היום הכנסת מציינת את יום העוני ואני - -
מרינה סולודקין: יום המאבק בעוני.
ליה שמטוב: אני החלטתי להתמקד יותר בתעסוקת העולים פה, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: הנושא היום זה תת-תעסוקה בקרב העולים.
ליה שמטוב: רציתי לספר סיפור, לפני שנתחיל, על כך שביקרתי לא מזמן במפעל במגדל העמק, מפעל מזון.
ליה שמטוב: במפעל מועסקים 100 עובדים.
ליה שמטוב: כששאלתי על המפעל הזה, התברר שבעל המפעל הוא קיבוצניק לשעבר שפתח את המפעל לפני עשרות שנים והיום הוא גאה בזה שמי שעובד אצלו זה עולים חדשים שהגיעו בשנות ה-90, ומ-100 עובדים אפשר להגיד ש-70% עולים חדשים ו-30% ותיקים וצברים.
ליה שמטוב: כששאלתי במה מועסקים העובדים, התברר שמהנדס המזון הוא עולה חדש שהגיע בשנות ה-90 ועבד במקצוע הזה בברית המועצות לשעבר.
ליה שמטוב: מנהלת החשבונות היא עולה חדשה, שעשתה הכשרה והמזכירה, בחורה צעירה, שהגיעה לישראל בגיל צעיר וגם מנהלת משמרת, גם היא אישה שהגיעה כעולה חדשה לישראל.
ליה שמטוב: כל שאר העובדים הבכירים הם צברים, וגם עובדי הייצור הם עולים חדשים.
ליה שמטוב: למה אני מספרת לכם את הסיפור?
ליה שמטוב: כשקראתי את הדוח של עמותת שתי"ל וגם את הדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ראיתי שהנתונים האלה היו במפעל הזה ולקחו את כל הסטטיסטיקה ממפעל המזון שנמצא במגדל העמק.
ליה שמטוב: מהמספרים הסטטיסטיים רואים שאחוז התעסוקה אצל עולים מברית המועצות הוא די גבוה או שווה למה שאצל כלל האוכלוסייה.
ליה שמטוב: כמו כן, האבטלה הנתון שווה כמו לכלל האוכלוסייה.
ליה שמטוב: אני לא יכולה להגיד את זה על העלייה מאתיופיה.
ליה שמטוב: הנתונים שם הפוכים לחלוטין.
ליה שמטוב: האבטלה היא באחוזים גבוהים וגם אחוז המועסקים נמוך במיוחד.
מרינה סולודקין: זה רק אומר שאנחנו לא משקיעים בהם.
ליה שמטוב: יחד עם זאת, אם אנחנו בודקים במה מועסקים העובדים ומסתכלים על העובדים במפעל הזה, מי עובד בייצור, רואים שעובדות חד-הוריות, שבגלל המצב שלהן לא יכלו ללמוד את השפה או ללמוד את המקצוע והיום הן עובדות בייצור.
ליה שמטוב: אנחנו גם רואים את האנשים שמעל גיל 45.
ליה שמטוב: הם הגיעו לארץ והיו מהנדסים ורופאים עם השכלה גבוהה אבל בגלל הגיל וגם בגלל השפה הם לא מצאו את העבודה במקצוע.
ליה שמטוב: יכול להיות שהמדינה, רואים שהיא לא עשתה מספיק, כדי לנצל לטובה את מאגר המוחות האדיר שקיים בישראל.
ליה שמטוב: יכול להיות שאין מספיק מקומות עבודה ואנחנו מאשימים ואומרים שבגלל המשבר הכלכלי הלאומי זה קורה.
ליה שמטוב: אבל אני יודעת טוב מאוד שנושא התעסוקה עומד בראש סדר העדיפויות של משרד הקליטה.
ליה שמטוב: יש פה מישהו מהאוצר?
דנה גורדון: הוא צריך להגיע בכל רגע.
ליה שמטוב: שרת הקליטה עושה את כל המאמצים ואנחנו, כחברי כנסת, עושים את כל המאמצים אבל לא תמיד אנחנו יכולים כי לא תמיד יש תקציבים, ורציתי לשאול את אנשי האוצר מה קורה עם התקציבים.
ליה שמטוב: בכל זאת, אני נותנת את זכות הדיבור לשרת הקליטה, לחברת הכנסת סופה לנדבר, ואחר כך נשאל את האוצר מה קורה עם התקציבים.
סופה לנדבר: גברתי היושבת ראש, ועדת העלייה והקליטה, חברתי ליה שמטוב, חברי הכנסת, אורחים, נציגי עמותות, הסוכנות, משרד הקליטה וכל האורחים של ועדת העלייה והקליטה, בוקר טוב.
סופה לנדבר: אנחנו החלטנו, במשרד לקליטת עלייה, להציג את הדברים שקורים במשרד הקליטה, את התמיכה המאסיבית שאנחנו נותנים לעולים בתחילת הדרך במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני חושבת שאתם תתרשמו מכך.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, החלטנו שגלעד אברהמי, שהוא מנהל האגף יציג את הדברים ואתם תתרשמו ממה שנעשה ומה עושים במשרד לקליטת העלייה.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, נעשה סקירה לגבי תעסוקה במשרד הקליטה לגבי הפרוייקטים שנתמכים על ידי המשרד לקליטת עלייה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאני רואה במשרד הזה משרד כלכלי מפני שמה שמשקיעים היום במשרד לקליטת עלייה ימצאו מחר באוצר, ככסף שנכנס דרך כל מיני דרכים, מסים והשקעות שעולים שמגיעים למדינת ישראל נותנים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, אנחנו, במשרד הכלכלי הזה נותנים וואוצ'רים, מרכזי הכוון, פתיחת עסקים, תמיכה בפתיחת עסקים.
סופה לנדבר: עם הכנסה מזערית במשרד הקליטה של משרד האוצר, אנחנו, כמדינת ישראל מקבלים פי כמה מאשר נותנים בהתחלה.
סופה לנדבר: אני חושבת שכולנו יודעים שהגירה זו טראומה קשה ביותר.
סופה לנדבר: האחריות על האדם הקטן צריכה להיות של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: המדינה חייבת להשקיע בעולים מפני שאם היום לא משקיעים בעלייה ובעולים, מחר יכולים למצוא אותם כעניים של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שההשקעה של היום לא נותנת אפשרות לאנשים האלה להידחף מהמרכז של החברה הישראלית לשוליים של החברה הישראלית.
סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שהשקעה צריכה להיות בזה שאנחנו נותנים לעולה חכה כדי שידוג לבד.
סופה לנדבר: אתם תתרשמו עכשיו ממה שנעשה במשרד לקליטת עלייה וגם תדעו שאתמול נוצרה סיטואציה של משבר בקואליציה.
סופה לנדבר: אתמול ראש הממשלה הבטיח לשר החוץ, יו"ר הקבינת לקליטת עלייה, אביגדור ליברמן, יו"ר מפלגת ישראל ביתנו, לתמוך ולפתור את הבעיה.
סופה לנדבר: אני מאוד מקווה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד ש-4500 איש ממתינים לוואוצ'רים.
סופה לנדבר: 4500 איש שמחר יכולים לצאת לעבודה אחרי לימודים ממתינים לוואוצ'רים.
סופה לנדבר: כשרה לקליטת עלייה זה מאוד מאוד מדאיג אותי.
סופה לנדבר: אנשים ממתינים לקורסים, אנשים ממתינים לפתיחה של עסקים ואנחנו צריכים לקחת בחשבון שכל עסק שנפתח במדינה על ידי עולים, הוא עסק שמעסיק את העולים החדשים.
סופה לנדבר: אני מסתובבת בארץ הרבה, אני רואה איך השתנתה מדינת ישראל אחרי 20 שנה של עלייה מאסיבית, אבל אני אומרת שבמרכז העניינים של משרד הקליטה עומד האדם הקטן ולא מאסה ולכן אני מודאגת.
סופה לנדבר: אני רוצה לקוות שתמשיכו לעזור לנו ואנחנו נמשיך לעזור לעולים כולנו יחד.
סופה לנדבר: גלעד, תציג את הדברים שאנחנו עושים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו מנסים ומשתדלים לתת לכל העולים ולתושבים החוזרים את החכה, רק עכשיו, כשנציג משרד האוצר הגיע לכאן, צריכים לשאול אותו למה סדרי העדיפויות של האוצר הולכים לאיבוד?
סופה לנדבר: זה מה שרציתי להגיד בהתחלה ואנחנו נציג את הדברים על ידי מנהל האגף.
גלעד אברהמי: כבוד השרה סופה לנדבר, יושבת ראש הוועדה ליה שמטוב, חברי כנסת, אורחים נכבדים, ראשית, אפתח ואומר ואחזק את דברי השרה.
גלעד אברהמי: המשרד ממצב את עצמו כמשרד חברתי-כלכלי, ואנחנו רואים את זה לאורך כל הדרך בכך שכל משאב מתקציב המדינה שאנחנו משקיעים בעולה, מדובר על סכומים יחסית קטנים פר אדם, פר עולה.
גלעד אברהמי: אנחנו חוסכים באופן מיידי וישיר דמי אבטלה ואבטחת הכנסה שהם בשיעור של בין 25 ל-50 אלף שקלים, בהנחה שהוא מנצל את דמי האבטלה שלו כי הוא לא מקבל סיוע.
גלעד אברהמי: במידה והוא מקבל סיוע הוא חוסך את הכסף הזה, והוא נכנס לשוק העבודה בסיוע משרד הקליטה.
גלעד אברהמי: עוד מעט אפרט את הכלים שבאמצעותם, כלי הליבה, הכלים הישירים שבאים לסייע לו על מנת לזכות בתעסוקה במדינת ישראל כעולה חדש, וכולנו מבינים את הבעייתיות שקיימת ב"נט וורקינג" שלו, במציאת מקומות תעסוקה וכמובן, ברגע שהוא משתלב בשוק העבודה, הוא תורם לתוצר הלאומי ומפריש מסים.
גלעד אברהמי: המדינה נהנית ממנו פעמיים: פעם מזה שהוא לא נופל על כתפי הרווחה ופעם שניה, שהוא נכנס למעגל כוח העבודה ומשלם מסים ותורם לתוצר.
גלעד אברהמי: אם מסתכלים על הנתון הראשון, מספר העולים הזכאים במשרד הקליטה לקבל סיוע מהמשרד, הם עולים עד 10 שנים מיום העלייה, למעט אתיופים עד 15 שנים מיום העלייה.
גלעד אברהמי: מספר הזכאים לקבל סיוע תעסוקתי שהם בוגרים שיכולים לתרום לשוק העבודה מגיל 18 עד גיל 67, פוטנציאל העולים זה 264 אלף עולים, שהיום יכולים לדפוק על דלתות משרד הקליטה ולהגיד "מגיע לי, אני מבקש לקבל סיוע.
גלעד אברהמי: " אנחנו ציינו כאן 92 אלף עולים שהם אקדמאים מכיוון שהדוח של פורום תעסוקה שפנה אלינו וגם לוועדה, נתן קצת יותר דגש לגבי אקדמאים שהם אוכלוסייה שנפגעת מנושא תת-התעסוקה, ועוד מעט ניגע בהגדרה של מה היא תת-תעסוקה.
גלעד אברהמי: על פי נתוני הלמ"ס, 8% מובטלים בכלל אוכלוסיית ישראל, 7.4% מובטלים מקרב העולים, קצת יותר נמוך, וזה בזכות הסיוע של משרד הקליטה והמאמצים שהוא עושה לאורך כל השנים על מנת לעודד את האוכלוסייה הזאת להגיע לשוק העבודה באופן המיידי ביותר.
שלמה מולה: אתה יכול להגיד בסוף מה רמת ההשתכרות של ה-7.4%?
שלמה מולה: נגיד, רופא ש - -
קלאודיה כץ: 7.4 זה המובטלים.
שלמה מולה: אני מדבר על המשתכרים.
שלמה מולה: לא דיברת על המובטלים.
שלמה מולה: על המשתכרים אתה יכול להגיד שממוצע ההשתכרות של העולים ביחס לאוכלוסייה.
גלעד אברהמי: אגע בזה.
גלעד אברהמי: אם מסתכלים על המשפך, בחלק התחתון שלו אפשר לראות שב-2007,2008,2009, כשב-2009 אנחנו מדברים על תחזית, המשרד טיפל בתעסוקה ביזמות ומדע כמעט ב-92 אלף עולים, וזה מראה שיש דרישה של העולים לקבלת סיוע, ומדובר פה על כל סיוע שהוא, במסגרת הטיפול התעסוקתי.
גלעד אברהמי: אם דיברנו על תת-תעסוקה, אז מבחינת ההגדרה של תת-תעסוקה, שזה מצב שבו העולה מועסק בעבודה שאינה הולמת את השכלתו והכשרתו או ניסיונו.
גלעד אברהמי: כמו שאמרתי, זה בא הרבה יותר לידי ביטוי בשכבה של אוכלוסיית האקדמאים, למרות שאנחנו שיש מקצועות שהם לא אקדמאים ועדין מוצאים את עצמם כמו גרפיקאיות וכל מיני מקצועות אחרים, שהן עובדות בשופר-סל ולא מצליחות להגיע לתחום שהן למדו אותו.
גלעד אברהמי: אנחנו מטפלים בכלל האוכלוסייה ולאו דווקא באקדמאים.
גלעד אברהמי: אם נסקור את הכלים שהמשרד מעמיד לצורך העולים, אלה כלי הליבה.
גלעד אברהמי: יש עוד כלים שהם כלים משלימים ואנחנו לא מציגים אותם כאן, אבל אלה הכלים העיקריים שתורמים למזעור תת-התעסוקה או למזעור האבטלה.
גלעד אברהמי: אם נסקור בתחום התעסוקה – אגף התעסוקה, יש את מרכזי ההכוונה.
גלעד אברהמי: במרכזי ההכוונה העולה מקבל ייעוץ והכוונה.
גלעד אברהמי: הוא מקבל סדנאות לגישור פערים בין-תרבותיים, הוא מקבל סדנאות לכתיבת קורות חיים, הוא מקבל סדנאות לראיון עבודה, הוא מקבל השמה.
גלעד אברהמי: העולים רואים במרכזי ההכוונה בית כי לפעמים העולים מגיעים אליהם בכמה מחזורים.
גלעד אברהמי: לפעמים העולה מוצא את עצמו בשוק העבודה ולאחר כמה שנים הוא מפוטר, והוא עדין בתחום הזכאות שלו, הוא חוזר למרכז ההכוונה.
גלעד אברהמי: התנועה בשנה בתוך מרכז ההכוונה של עולים היא כ-4000 עולים בשנה.
גלעד אברהמי: זה המון.
גלעד אברהמי: אפשר יותר, אגב, אם היה תקציב אבל במשאבים שקיימים לנו היום, אנחנו מסוגלים לתת היום ל-4000 איש מענה.
גלעד אברהמי: מרכזי ההכוונה הם בפריסה ארצית, ויש 6 מרכזים בכל הארץ.
גלעד אברהמי: וואוצ'רים או שוברים – העולים מקבלים אפשרות לוואוצ'ר עד 10,000 שקלים על מנת לרכוש מקצוע שיקדם אותו בשוק העבודה לתעסוקה.
גלעד אברהמי: אנחנו יודעים שיש פה, בתחום הוואוצ'רים, מבחינת מי שמסיים את הקורסים של 77% הצלחה וזה מגובה במחקרים.
גלעד אברהמי: זה כלי יעיל ביותר.
גלעד אברהמי: יש כאן כמובן מכללות שמשתתפות בתוך ההכשרה, מכללות שהתמ"ת מאשר אותם ואנחנו מאשרים את הסילבוס, ועל סמך זה העולה מקבל את הסיוע.
גלעד אברהמי: יש כאן 20% השתתפות של העולה על מנת שיהיה רציני.
גלעד אברהמי: המדינה מאפשרת לו ללמוד את המקצוע שהוא בוחר בו על מנת שישתלב בשוק העבודה - -
הינדה קריקסונוב: אפשר לשאול שאלה לגבי ההצלחה?
הינדה קריקסונוב: ראשית, האם גם במרכזי ההכוונה יש הצלחה של שבעים ומשהו אחוז וכן, האם אתם עושים מעקב גם לאורך זמן?
הינדה קריקסונוב: אני יודעת שבהרבה מקרים הם שמים בעבודה ואחר כך הם נפלטים.
הינדה קריקסונוב: זאת אומרת, האם יש בדיקה גם אחרי שנה, שנתיים?
גלעד אברהמי: יש מעקב עד שנה, ואנחנו בודקים תלושי שכר.
גלעד אברהמי: יש לנו מגבלה עד כמה אפשר לבצע מעקב אחרי בן אדם, אנחנו גם צריכים לתת לו אפשרות להיות חופשי, אנחנו לא מדינה שאמורה לעשות עליו מעקבים כל חייו, אבל בהחלט עד שנה.
גלעד אברהמי: המעקבים שאנחנו מבצעים מעבר לשנה ומעבר לתלושי השכר הם מעקבים מחקריים.
גלעד אברהמי: במחקרים אנחנו רואים שיש השמה ארוכת טווח מוצלחת.
גלעד אברהמי: כלי נוסף הוא סיוע לקבלת רישיון עבודה במקצועות רישוי – כל מקצועות הרישוי שיש בישראל שהמדינה מחייבת לקבל רישיון על מנת לעסוק בו כמו רואה חשבון, עורכי דין, רופאים או כל מקצוע אחר שצריך לקבל רישוי.
גלעד אברהמי: המשרד מסייע לעולה אם זה למי שזקוק, ויש כאן כמובן דיפרנציאציה באגרות בחינה.
גלעד אברהמי: אנחנו מסייעים בקורסים והכנה לבחינות הרישוי, ואנחנו מנסים גם לקדם אותם מול המוסדות שמכשירים ומעבירים את מבחני הרישוי, עד כמה שניתן.
גלעד אברהמי: אנחנו ה,שופר" של העולים בכל נושא הרישוי.
גלעד אברהמי: אני יודע שיש בעיות בנושא הרישוי ואגע בהן במסגרת החסמים.
גלעד אברהמי: קידומי העסקה – אנחנו מאוד ממוקדים במענה בקידומי העסקה, במיוחד באותם מקצועות שזה משלים למקצועות הרישוי.
גלעד אברהמי: למשל, רואה חשבון או עורך דין או אותו מקצוע שצריך לעבוד סטאז'.
גלעד אברהמי: אם הוא לא יעשה סטאז' בישראל אותו עולה, הוא לא יקבל את הרישיון שלו בסוף, ולפעמים צריך סטאז' של חצי שנה עד שנה.
גלעד אברהמי: עולים לא מכירים מספיק את המשרדים שאמורים לקחת אותם לסטאז', ויש להם קושי.
גלעד אברהמי: דרך קידומי העסקה אנחנו מצליחים "להשחיל" אותם ולהעביר אותם את תקופת הסטאז', ושיהיה להם רישיון מקצועי ביד, שאתו הם יוכלו אחר כך לעסוק באופן עצמאי.
גלעד אברהמי: ביזמות עסקית - יש לנו את אוכלוסיית היזמים.
גלעד אברהמי: מול אוכלוסיית היזמים אנחנו מעניקים הלוואות עד 100 אלף שקלים לקידום היזמות בישראל.
גלעד אברהמי: אנחנו מסייעים בשנה ל-400 יזמים.
גלעד אברהמי: יש דרישה לעד 1000.
גלעד אברהמי: התקציב שלנו הוא אפילו לא ל-400, הוא תקציב מזערי ביותר.
גלעד אברהמי: עם תוספות תקציביות במהלך השנה אנחנו מצליחים איך שהוא לגרד, ולתת רק ל-400 יזמים סיוע בהלוואה.
גלעד אברהמי: צריך לומר בנושא ההלוואות שהדי-פולט שלנו על פי החשב הכללי הוא בסביבות אחוז אחד.
גלעד אברהמי: אם מסתכלים על הלוואות בהיקף של 20 מיליון שקל בשנה ל-400 יזמים עולים, אנחנו מדברים פה על 200 אלף שקל הפסד למדינה.
גלעד אברהמי: אם תחלקו 200 אלף שקל ל-400 איש שקיבלו הלוואות, אנחנו מדברים פה על סביבות 500 שקל השקעה בפתיחת עסק.
גלעד אברהמי: אני חושב שזה סכום אפסי לפתיחת עסקים בישראל, וככל שיהיה פה יותר תקציב, יפתחו פה יותר עולים עסקים ואני אומר שוב, רואים על פי החשב הכללי שהדי-פולט, אותם עולים שלא מחזירים את ההלוואות האלה, עומד על 200 אלף שקל בשנה מתוך 20 מיליון, שזה לא הרבה כסף בכלל.
גלעד אברהמי: זה סיכון שהמדינה יכולה לקחת.
גלעד אברהמי: יצירת מקומות תעסוקה באמצעות פתיחת אותם עסקים שדיברתי עליהם – אנחנו נותנים, אמנם, ייעוץ וליווי פרטני לאותם עולים שמקבלים הלוואות לאותם עסקים וסדנאות, אבל כל עסק כזה שנפתח בישראל, שעולה פותח אותו, אנחנו יודעים את זה בבירור, הוא פותח עוד 2.5 מקומות תעסוקה.
גלעד אברהמי: הוא מעסיק את אשתו, את הבת שלו, את השכן, וזה מנוף להגדלת התעסוקה של העולים.
קריאה: ב-90% זה עולים.
גלעד אברהמי: בוודאי, הוא מעסיק בדרך כלל עולים בעסק שלו, כעולה.
גלעד אברהמי: בדרך כלל, לא תמיד.
גלעד אברהמי: הכשרות מקצועיות בתחום היזמות לבעלי עסקים – אנחנו נותנים לבעלי עסקים כלים ניהוליים על מנת שיצליחו בעסקים שהם פותחים.
גלעד אברהמי: אנחנו מלווים אותם.
גלעד אברהמי: לשאלתך לגבי רכזי הכוונה, גם כאן יש ליווי דרך מרכזי הטיפוח והיזמות – מט"י, שנקראים: מעלו"ת – מרכז עסקי לעולים ותושבים חוזרים של משרד הקליטה.
גלעד אברהמי: יש ליווי עסקי, יש הדרכות וקורסים ויש הכשרות על מנת שיצליח בעסק שהוא פתח.
גלעד אברהמי: יש ליווי של יועץ עסקי.
גלעד אברהמי: במסגרת הקליטה במדע – העסקה ארוכת טווח במסגרת קמ"ע מבטיחה העסקה של מדענים חוקרים.