GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דמיטרי אפרצ'ב: מתברר שאין להם הכרות עמוקה והם גם מתחלפים הרי פעם בחמש שנים עם פעילות המשרד.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מדבר על עבודה יותר ביורוקרטית.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מתכוונים במהלך חודש נובמבר לקיים סמינר למחזיקי תיקי קליטה, שבסמינר הזה הם יקבלו המלצות ותדרוכים והנחיות וניירת וטופסולוגיה בכל דבר, וגם יכירו שלעבודה מול אגפים הרלבנטיים לרשות מול משרד הקליטה, תהיה להם גם הזדמנות לכל אלה שעדיין עוד לא היתה להם הזדמנות גם להכיר את הפקידים הרלבנטיים במשרד הקליטה, על מנת ליצור קשר אישי ומקצועי וכך ימשיכו לפעול.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נתנו סיוע לכ-120 רשויות והורחב היקף של תמיכה בארגוני עולים ועמותות, חלקן יתחילו להרגיש את זה עם חלוקת התקציב וחלקן בהמשך.
דמיטרי אפרצ'ב: נושא של יזמות עסקית, ואגף לכלכלה ויזמות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לכם רבותיי, שמשרד הקליטה, והדבר הזה ידוע, זה משרד חברתי יחיד שמייצר כסף למדינת ישראל.
דמיטרי אפרצ'ב: יש כאלה שטוענים שזה משרד כלכלי לכל דבר.
דמיטרי אפרצ'ב: 18 אלף תושבים חוזרים יצרו לתל"ג המדינה כ-2 מיליארד שקלים, אני מאוד אוהב להגיד את זה כי זו האמת.
דמיטרי אפרצ'ב: תושב חוזר, במחקרים שעשינו, מייצר הכנסה למדינה קרוב ל-100 אלף שקלים, רק הכנסות של מס הכנסה.
נגה מליניאק: יש גם נתון כזה לגבי עולים?
דמיטרי אפרצ'ב: העולים מכניסים לקופת המדינה לא באמצעות מס הכנסה, כי בשנה הראשונה הם פטורים מזה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל בראייה ארוכת טווח, ההוצאה הזאת מאוד משתלמת.
דמיטרי אפרצ'ב: המדען הראשי – אחד הדברים הראשונים שהוא הולך לעשות, הוא הולך לטפל בנושא של מחקר רציני שיראה עד כמה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל כל אחד מהנוכחים מהנוכחים מוזמן לפנות למועצה כלכלית של משרד ראש הממשלה, לפרופסור וג'ין, הוא יוכל לתת לכם הסבר מאוד מפורט וברור עד כמה העלייה תורמת לנושא הכלכלי.
סופה לנדבר: אנחנו יכולים להגיד שזה לא רק הון אנושי, אלא הון כלכלי למדינה, זה ברור.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לומר לכם דבר פשוט, אני לא רוצה לחתום כרגע על זה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל בגדול, ההשקעה נכון לעכשיו למשרד הקליטה רשומים 24 אלף תושבים חוזרים פוטנציאליים שרוצים להגיע לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: אגב, לוועדה הזאת היתה השקעה מאוד משמעותית בנושא של רפורמה במיסוי, כי מי שהוביל את הרפורמה, עשה את זה בשיתוף פעולה עם הוועדה.
דמיטרי אפרצ'ב: היום זה נושא בחקיקה, וזה מה שתרם תרומה עצומה לכך שהייתי בביקור בלונדון, פגשתי עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: לעתים רחוקות פגשתי עולים עשירים מבוססים שקיבלו החלטה לעלות לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ניגע בנושא של רפורמה במסים, אבל אתם יכולים להיות גאים, וגם לדעת שלוועדה יש השפעה משמעותית ומוחשית בכל מיני תהליכים מהסוג הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושא של תעסוקה, צריך להבין.
דמיטרי אפרצ'ב: עסק שנפתח בעזרה של קרן הלוואות של משרד הקליטה, ובייעוץ של משרד הקליטה, הוא באופן מיידי מייצר מקומות עבודה בהשקעה של 100 אלף שקלים שמשתלמת למדינה.
דמיטרי אפרצ'ב: כי באמצעות השקעה כזאת אתה מייצר משכורות לעובדים, ובמקום להשקיע בדמי אבטלה או בהבטחת הכנסה, זה מאוד משתלם.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן ההגדלה של קרן ההלוואות, ויכולת לתת הלוואה לעולים, זה מאפשר.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו היינו בביקור מאוד מעניין ביקנעם, בעין זיוון, יחד עם הנציגים של אגף תקציבים, כרגע יובל יצא והוא ראה את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: עסק ביוקנ
דמיטרי אפרצ'ב: עם של עולה חדש מסרביה, שקיבל תמיכה של משרד הקליטה אז באותה תקופה, אם אני לא טועה 35 אלף שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: זה התפתח למפעל שהיקף המכירות שלו במהלך השנה הוא 10 מליון דולר, ועובדים שם קרוב ל-50 עובדים, שרובם כמובן עולים זה פשוט מדהים לראות.
דמיטרי אפרצ'ב: זה הישג מאוד משמעותי שהיקף מתן ההלואות יכול להגיע עד 100 אלף שקלים, כמובן שלא כולם זקוקים למאה אלף שקלים, אבל זה בהחלט מאפשר לעולים לקבל מענה במישור של משרד הקליטה ולא במישור הפתוח שמשרד הקליטה הצליח פה לתת מענה, בערב אחד ובתנאים יותר גמישים.
דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים להיות גאים רבותיי, שההיקף של אי החזרת הלוואה הזאת עומד על 2% בלבד.
דמיטרי אפרצ'ב: מי שמתעסק בכלכלה, יודע שזה זניח ביותר.
דמיטרי אפרצ'ב: מכיוון שיש ריבית על ההלוואה, המדינה רק מרוויחה מכל הכיוונים.
דמיטרי אפרצ'ב: דיברנו על רפורמה במיסוי.
דמיטרי אפרצ'ב: עיקרי הדברים של הרפורמה, שעולים שעולים או תושבים חוזרים שחוזרים לארץ, במשך 10 שנים לא חייבים לדווח על ההכנסות שלהם בחו"ל ולא משלמים על זה מס.
מרינה סולודקין: תשמרו את ההישגים שלנו, בגלל עכשיו הממשלה יודעת לאן להסתכל.
מרינה סולודקין: אנחנו ביטלנו את ועדת רבינונוביץ שדווקא היה מיסוי.
דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט לאגף תעסוקה.
דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט מרכזי הכוון ותכנית ה"וואוצ'רים".
דמיטרי אפרצ'ב: אין שום ספק, וזה פרוייקט שרץ הרבה זמן וכל פעם משתדרג.
דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של מרכזי הכוון, זה בהחלט פרוייקט טוב.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רוצים להביא, וכרגע יזמנו וזה מתבצע, שינוי מסויים במרכזי הכוון על מנת לתת מענה של מרכזי הכוון בפריפריה.
דמיטרי אפרצ'ב: אתם יודעים שלהגיע ולקבל ייעוץ ועזרה מאוד קשה מדרום ומצפון, כי שם הפריסה של הרשויות גדולה, וריכוז עולים גבוה, אנחנו רוצים להצטמצם מבחינה פאסיבית, מבחינת גודל של המרכז, כדי ליצור מספר על גלגלים שיגיעו לעולים עצמם.
דמיטרי אפרצ'ב: המגמה במשרד הקליטה לפי הנחייה במדיניות השרה, שמשרד הקליטה צריך לקום ולהגיע לעולים, לא לחכות שהעולים יגיעו למשרד הקליטה, אלא משרד הקליטה תגיע לעולים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו בונים תכנית איך לעשות את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: תכנית ה"וואוצ'רים".
דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית טובה, דורשת התייעלות, נעשה התייעלות.
דמיטרי אפרצ'ב: יש כבר הנחייה לעשות את זה, אבל זאת תכנית טובה.
דמיטרי אפרצ'ב: היא מאפשרת לעולה לבחור לעצמו דרך קליטתו.
דמיטרי אפרצ'ב: בעידן המודרני העולים לא צריכים להיות רק מה שנקרא תהליך של "שתיקת הכבשים".
דמיטרי אפרצ'ב: הם יודעים לפעמים יתר טוב מאיתנו מה הם צריכים.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שאנחנו שומרים על כך שחאפרים למיניהם לא השתלטו על הנושא, אבל תכנית ה"וואוצ'רים" הוכיחה את עצמה, היא עולה למדינה כסף, אבל זה הרבה יותר זול מאשר לשלם דמי אבטלה והבטחת הכנסה, הרבה יותר זול.
דמיטרי אפרצ'ב: 76% מהבוגרים של תכנית ה"וואוצ'רים" עובדים במקצועות נדרשות, 46% מדווחים על עלייה במשכורת.
דמיטרי אפרצ'ב: א נחנו לא חילקנו "וואוצ'רים" בגלל היעדר תקציב.
דמיטרי אפרצ'ב: התחלנו לעשות את זה עכשיו אחרי 16 ביוני, הדרישה היא עצומה.
דמיטרי אפרצ'ב: הרבה מאוד מהתקציב יילך לסגירת הפער הזה, כי הפער הזה נוצר ומשרד האוצר חייב לתת לזה מענה.
דמיטרי אפרצ'ב: מרכז אמנים עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: הסיטואציה דומה.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו תחזית של 1,000 השמות השנה.
דמיטרי אפרצ'ב: עד ספטמבר לא חולק שום דבר.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נחדש עכשיו ועדות ארבע וכו' והעולים יקבלו מענה.
דמיטרי אפרצ'ב: מקצועות רישוי.
דמיטרי אפרצ'ב: עד ספטמבר נפתחו 12 קורסים להכנה לרישוי עד 290 משתתפים.
דמיטרי אפרצ'ב: התחזית עד סוף השנה – פתיחה של עוד 17 קורסים עבור 420 משתתפים.
דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה לדווח לוועדה שיש לנו הישג מאוד יפה בתחום של רישוי רופאים, כי הגענו להסכם עם משרד הבריאות שהעולים שנכשלים במבחן בשלב הראשון, יכולים לגשת אחר כך לעוד שלב, וגם אני מבין שזה בשפה שלהם.
דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט מרכז קליטה במדע, הנושא של תכנית קמ"ע.
דמיטרי אפרצ'ב: אין לי מה להוסיף על הדברים שהשרה אמרה, הדברים היו מה שנקרא מלים כדורבנות.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד רואה בפרוייקט הזה פרוייקט חשוב ביותר.
דמיטרי אפרצ'ב: הפתרון לפרוייקט הזה לא נמצא בכותלי המשרד, אלא נמצא במשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נשמח לסייע.
דמיטרי אפרצ'ב: הוועדה להשבת המוחות.
דמיטרי אפרצ'ב: הוטל על משרד הקליטה בקדנציה הקודמת, ארז חלפון הוביל את זה, ואני המשכתי לתת המלצות לממשלה בנושא של השבת המוחות הישראליים מחוץ לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: הוועדה למעשה סיימה את עבודתה.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מגבשים עכשיו את ההצעה הסופית, ונגיש אותה לקראת סוף חודש אוקטובר לממשלת ישראל.
דמיטרי אפרצ'ב: השתתפו בהמלצות של התכנית טובי האוניברסיטאות.
דמיטרי אפרצ'ב: הועדה היתה מאוד ציבורית, מאוד חשובה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אישית כבר הגעתי לשלבים של הסיכום, אבל בהחלט מאוד נהניתי מההתנהלות של הוועדה.
דמיטרי אפרצ'ב: כרגע מנסים להעביר את המסקנות של הוועדה למישור הביצועי, למישור המציאות.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושא הזה אני חייב לציין יש שיתוף פעולה מאוד פורה גם עם משרד האוצר, וגם עם משרד ראש הממשלה.
דמיטרי אפרצ'ב: תכנית "חומש".
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא הולך לפרטי הפרטים של תכנית "חומש".
דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית חשובה, זאת תכנית שצריכה לקבל מענה.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה הגדירה את התכנית הזאת בסדר עדיפות מאוד גבוה במשרד.
דמיטרי אפרצ'ב: זה מתבטא בתקציבים גם בעת הקשה שאנחנו עוברים כרגע.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מאוד מצפים שמשרד החינוך מתוך 35 מליון שקלים, תיקצב רק 6 מליון שקלים, מתקצב את התכנית במלואה, כנ"ל גם משרד השיכון.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שהפעילות שלנו היא מתמקדת גם במרכזי קליטה, ובמוקדים של 22 יישובים.
דמיטרי אפרצ'ב: תקציב המוקדים עומד על 12 מליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לכם, שאנחנו מתמודדים עם תופעה מאוד לא סימפטית של רשויות כאלה ואחרות שמבקשות לסגור אותן מקליטת עולי אתיופיה, המשרד בתוקף מתנגד.
דמיטרי אפרצ'ב: ואיפה שצריך לעשות שיפורים כאלה ואחרים, בהחלט אנחנו עושים את זה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שאם תכנית חומש תופעל לפי המתוכנן, יהיה אפשר לתת באמת מענים גם לעולים עצמם וגם לדור שני שנולד כבר בארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: מבצע אכלוס.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד גם בתור מנכ"ל שרק צובר נסיון, גם אני הייתי מאוד מופתע, כי השרה מהרגע הראשון שנכנסה למשרד, אמרה שלא מעניין אותה לא כסף ולא תקציב, המשרד הוכיח, וזה מבחינתי היתה הפתעה, היכולת הארגונית המאוד גבוהה.
דמיטרי אפרצ'ב: פשוט הצליחו לגרד מכל פינה 400 דירות.
סופה לנדבר: 500 דירות, אבל 100 דירות החזרנו בגלל שבדימונה ובמצפה רמון לא רצו לקבל עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: המבצע הזה עבד כמו שעון וכמו צבא קטן.
דמיטרי אפרצ'ב: כל משרד הקליטה התגייס לנושא.
דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין שהעולה, זאת אומרת, המנגנון עבד בצורה כזאת, שהיתה לשכה משגרת ולשכה קולטת.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת, זאת אומרת, אם בבת ים היה נושא הדיור היה מאוד חריף, והיה צריך למצוא מענה אמיתי, לא מענה של לוקסוס.
דמיטרי אפרצ'ב: אלא מענה שהיה בן אדם שלא היתה לו דירה, לא היה לו מקום מגורים והציעו לו דירה במגדל העמק, קריית שמונה או בבאר שבע, או במקום דרומי יותר.
דמיטרי אפרצ'ב: היתה לשכה שהיתה שולחת את העולה, ובלשכה הקולטת היו אוספים אותו, ומלווים אותו, וזה עבד מאוד טוב, עד שבעצם המבצע הסתיים.
דמיטרי אפרצ'ב: 12 אלף איש, אבל זה רק סימן שמצוקת דיור סוציאלי, זאת בעייה קשה ביותר, וזה בטח לא ביכולת של משרד הקליטה למצוא פתרון.
דמיטרי אפרצ'ב: זה פתרון מערכתי, גדול, שצריך לתת עליו את הדעת.
דמיטרי אפרצ'ב: שכירות ארוכת טווח, צויין בסקירת השרה.
דמיטרי אפרצ'ב: במסגרת השינויים שאנחנו מציעים לעשות, ואנחנו עושים אותם, זה ביטול המצאת חוזה לתקופה של חמש שנים, רשימת יישובים אנחנו הולכים לעדכן.
דמיטרי אפרצ'ב: רמת סיוע נוסף תגדל, התכנית המעודכנת אמורה להתפרסם במהלך חודש נובמבר 2009.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה דיבר על שיתוף פעולה עם הרשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: יש רשויות שהנושא של קליטת עלייה זו לא טובה לאף אחד, הם רוצים ומחפשים פתרונות, הם מוכנים להיות שותפים גם להקמה של דיור סוציאלי בתוך הרשות עצמה.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה כאן מופיע כמין סוג של מתווך ומייתר קרנות, וכמובן שהשתתפות של משרד הקליטה בהחלט עוזר הרבה מאוד בנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: נושא של שקיפות המשרד.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה דרשה ואנחנו מבצעים.
דמיטרי אפרצ'ב: בנייה של מערכת ממוחשבת שתאפשר לעולה חדש לבדוק בכל עת ובכל שלב מה מקומו בתור, איפה נמצאת הדירה, מה מצבה וכו'.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מאוד מקווה שבאמצעות קוד האישי הזה, נוכל לתת אפשרות לפחות בהרגשה של עולים שאף אחד לא עובד עליהם, אלה אלו התהליכים וכך זה עובד.
דמיטרי אפרצ'ב: נושא של הרווחה.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד נמצא בשותפויות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לציין, שבאגף הזה מובילים דגם עבודה שילובי.
דמיטרי אפרצ'ב: זה דווקא אגף שאין לנו תקציב גבוה כי רוב הפעילות נעשית מתוקצבת במשרדים אחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: בתחום הזה משרד הקליטה הוא משרד יוזם הרבה מאוד תכניות, מקדם הרבה מאוד תכניות, ומצליח לגייס תקציבים ממשרדים אחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים לראות על המצגת עצמה.
דמיטרי אפרצ'ב: אלה נושאים של אלימות במשפחה, נושאים של נוער, כל הנושאים הידועים לכם.
דמיטרי אפרצ'ב: התמודדות עם מצבי סיכון ומצוקה בעיקר בקרב בני הנוער.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו נתונים מדאיגים מאוד על כך שהנושא של אובדנות בקרב נוער עולה הוא הרבה יותר גבוה.
דמיטרי אפרצ'ב: אם יהיו שאלות, יש לנו אנשי מקצוע שיתנו תשובות לנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: נושאים שנמצאים בטיפול וחוסרים תקציביים.
דמיטרי אפרצ'ב: בלי להיכנס יותר מדי לפרטים.
דמיטרי אפרצ'ב: אין לנו פתרון מעבר לפתרונות שאנחנו משתדלים לייצר לנושא של דיור ציבורי למשפחות עולים חלשות.
דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של קמ"ע חייב לקבל מענה בתקציבי משרד הקליטה בשנת 2010.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מוכנים וערוכים, לקלוט תושבים חוזרים, במיוחד שפוזרו הבטחות, במיוחד שהמבצע מאוד הצליח, במיוחד שהתושבים החוזרים באופן מיידי באותה שנה מכניסים כסף למדינה ומחזקים את העם היושב בציון.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ניכנס לדיונים עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה.
דמיטרי אפרצ'ב: ראש הממשלה בלשון המעטה להוט על הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: הוא רוצה עשרות אלפים, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו יכולים לעשות את זה באמצעות תקציב שאין לנו אותו.
דמיטרי אפרצ'ב: מינהל הסטודנטים.
דמיטרי אפרצ'ב: זה נושא מאוד כואב למשרד הקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מתנצל מנציגי הסוכנות שאני חוזר על זה.
דמיטרי אפרצ'ב: בשנה הזאת השלמנו תקציב - אתם צריכים להבין, רבותיי, אנחנו נמצאים על מיטה של 4 מטר מרובע, התקציב כרגע מכסה 1 מטר מרובע.
דמיטרי אפרצ'ב: לכן כשאנחנו מזיזים את השמיכה הזאת של מטר מרובע, אנחנו נאלצים לבחור, לא למי לעזור, אלא במי לפגוע כמה שפחות.
דמיטרי אפרצ'ב: כאן במקרה הזה, ה-19 מליון שקלים - השרה אמרה לי, יש נושאים שהם טאבו.
דמיטרי אפרצ'ב: היו 3 נושאים שאחד מהם זה קמ"ע, בנושא של מינהל הסטודנטים ונושא של תכנית חומש.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושאים האלה לקחנו מאיפה שלא היה לנו.
דמיטרי אפרצ'ב: בשנה הבאה לא יהיה לנו פתרון.
דמיטרי אפרצ'ב: פנינו ליושב ראש הסוכנות היהודית.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מודיע לכם שבשנה הבאה אין לנו את התקציב.
דמיטרי אפרצ'ב: יהיה מאוד חבל אם ייפגעו כאן 3,000 סטודנטים מכל המגזרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שאין דבר יותר חשוב מבחינת חשיבותו.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה יצרה הידברות עם משרד התחבורה, כי קבלת פנים של עולים בנתב"ג בטרמינל כאשר בעצם כולם מגיעים לטרמינל החדש – טרמינל 3, זה לא ראוי, זה לא נכון.
דמיטרי אפרצ'ב: זה יוצר רושם לא טוב.
דמיטרי אפרצ'ב: מי שעלה לארץ באמצעות מטוס יודע, שהרושם הראשון שנוצר הוא מלווה אותך אחר כך כל השנים, זה אותו בוריס הלמן עם הצוות שלו.
דמיטרי אפרצ'ב: לצערי הרב, אנחנו נאלצים לטרטר עולים עם הפקלאות, מטרמינל 3 לטרמינל 1.
דמיטרי אפרצ'ב: לא ראוי לא טוב.
דמיטרי אפרצ'ב: היה תקציב ואיכשהו נעלם בקדנציה הקודמת.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מקווים מאוד שהפעם נוכל לעשות, זה דורש תקציב לא קטן.
דמיטרי אפרצ'ב: בזה סיימתי את הדיווח.
ליה שמטוב: תודה רבה למנכ"ל משרד הקליטה.
ליה שמטוב: חצי שנה מתחילת הקדנציה, כל כך הרבה דברים נעשו.
ליה שמטוב: אם היינו עושים סקירה בעוד שנה, אז בכלל היינו מדברים כמה שעות.
ליה שמטוב: זה אומר: אנשים נכונים במקום הנכון.
ליה שמטוב: לגבי הדיור והמבצע שעשיתם.
ליה שמטוב: דיברו בכל הארץ על כך, חבל מאוד שאי אפשר לתת פתרון לכולם.
ליה שמטוב: בחג הסוכות הייתי בסוכה בירושלים בגן הוורדים, הזמינו אותי.
ליה שמטוב: אלכסנדר ברמן יושב פה, גם היו קשישים ועולים חדשים שמתגוררים בירושלים.
ליה שמטוב: בוודאי שהנושא הכאוב הוא הדיור הציבורי.
ליה שמטוב: מצד אחד אפשר להגיד בסדר, אתם החלטתם לגור בירושלים, אבל אולי יש דירות גם בפריפריה, גם בדרום, גם בצפון.
ליה שמטוב: אבל כאשר שומעים את הקשישים שכבר 12, 15 שנה בארץ, והם התרגלו למקום, הם כבר מתרגלים, אלה לא אנשים צעירים.
ליה שמטוב: זה אומר קופת חולים, זה בנק, זה גם ילדים, נכדים.
ליה שמטוב: היום לשלם כל כך הרבה, עד 3,000 שקלים שכירות - מאוד קשה.
ליה שמטוב: לאנשים האלה אנחנו צריכים כנראה גם עם משרד השיכון, וגם עם האוצר לתת להם פתרון, כי לא יכול להיות שבמשך 12, 15 שנה הם לא קיבלו את פתרון הדיור.
ליה שמטוב: לגבי חברי מועצות שראש העיר נותן להם את תיק הקליטה.
ליה שמטוב: נכון שאתם רוצים לעשות את ההשתלמויות, אבל לא תמיד ראשי הערים, במיוחד ראשי ערים חדשים הם גם יודעים מה קורה שם, וגם כדאי להזמין אותם וללמד אותם, כי כאשר מדברים איתם, הם אומרים, אין עלייה.
ליה שמטוב: מה זה?
ליה שמטוב: 50 משפחות הגיעו.
ליה שמטוב: אין עלייה.
ליה שמטוב: הם לא חושבים כמו שאתה ציינת, שזה לא רק עולים חדשים שמגיעים היום.
ליה שמטוב: זה גם עולים עד 10 שנים בארץ, גם עולים שחוזרים.
ליה שמטוב: זו כמות אדירה וצריכים לטפל בהם.
ליה שמטוב: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: אני מברכת את שרת הקליטה ואת מנכ"ל המשרד, הם בדרך מאוד נכונה.
מרינה סולודקין: דגשים נכונים.
מרינה סולודקין: וגם בכירי המשרד שיושבים כאן.
מרינה סולודקין: אנחנו יודעים איך קיבלנו את 100 אלף השקלים כהלוואה לעסקים קטנים.
מרינה סולודקין: אחרי כל ההישגים זאת היסטוריה ממושכת כמו שסופה יודעת של מאבקים.
מרינה סולודקין: בגלל שבשתיקה אין שום דבר, רק קיצוצים בכל מקום.
מרינה סולודקין: אני רוצה להדגיש שאני מאוד תומכת שהמפנה שאתם רוצים לעשות, בכוונה, מה זה עלייה, ומה זה משרד קליטה.
מרינה סולודקין: זה כל כך נמאס, שכל הזמן אומרים אין עלייה ולא מבינים שיש יותר ממליון איש עשרים שנה.
מרינה סולודקין: גם ב-2011 יהיה 20 שנה לקליטת העלייה האתיופית.
מרינה סולודקין: אני חייבת שאם אנחנו לא רוצים "דור המדבר" בארץ, אז משרד הקליטה חייב לדבר על דור ראשון שהם כולם עלייה עד הסוף.
מרינה סולודקין: אבל זה מהפך, בגלל שבארץ בגלל העניינים התקציביים, וגם בגלל הרבה דברים, דעות קדומות, לא רוצים להבין את זה.
מרינה סולודקין: שמעתי על כיוונים והבעיות.
מרינה סולודקין: אני מאוד מבינה מה זה בעיות מול משרד האוצר ומול משרד הבינוי והשיכון.
מרינה סולודקין: מה שאני ממליצה – סופה, את לוחמנית, נילחם ביחד.
מרינה סולודקין: בגלל שנלחמנו נגד ועדת רבינוביץ שעשה ניסוי, אחר כך נלחמנו על הביטול של ועדת רבינוביץ, ועכשיו אין מיסוי על אנשי עסקים ועשירים מחוץ לארץ – יש דבר כזה.
מרינה סולודקין: הדבר מאוד נזיל.
מרינה סולודקין: במשרד האוצר יושבים אנשים שרק סופרים כסף ותמיד רוצים לקצץ בכל מיני מקומות.
מרינה סולודקין: לכן אני חושבת שגם המטרה שלכם מאוד חשובה, לשמור על ההישגים של המשרד.
מרינה סולודקין: לכן דאגתי שאתם נותנים לאוצר להכתיב לכם מה יהיה בקמ"ע.
מרינה סולודקין: מה בין קמ"ע למשרד האוצר?
מרינה סולודקין: נלחמנו מול ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: נמשיך.
מרינה סולודקין: אתם עובדים כעובדי המשרד, כשרת הקליטה והמנכ"ל.
מרינה סולודקין: תהיה לי פגישה בשבוע הבא עם ביבי בנושא הדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: אם אין בתכניות ובתקציבים דיור ציבורי, לא יהיה.
מרינה סולודקין: 400 יחידות דיור זה מאוד טוב, וזה פתרון ל-400 משפחות.
מרינה סולודקין: אבל אנחנו יודעים שברשימה יש 60 אלף משפחות.
מרינה סולודקין: אחרי גיל טרום פנסיה, ואחרי גיל פנסיה, הם לא יכולים לשרוד בגלל העלאת השכירות, ובגלל שאי אפשר בארץ בעוד כמה שנים יהיה אפשר לקנות דירה בסכומים סבירים.
מרינה סולודקין: לכן אנחנו בחזית אחת, לא מולכם.
מרינה סולודקין: אתם מבינים את החשיבות, אבל תדברו על זה, תצעקו, זאת קואליציה שלא חושבת כל כך על דיור ציבורי.
מרינה סולודקין: ב-1996-1998 הפתרון היה מקבצי דיור.
מרינה סולודקין: חביב, נכון שנתנו פתרון מקבצי דיור 2,000 בשנה בתחום של הדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: גם השר אטיאס לא יכול לשבת ולחשוב שהוא מלך הארץ, ולא לבנות הוסטלים.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לצעוק ולכעוס.
מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה שמדען חדש נכנס לתפקיד, בגלל שלא כל כך הרגשנו במדענים הקודמים.
מרינה סולודקין: לגבי השפה.
מרינה סולודקין: הייתי בפגישה עם מנהלי אולפנים בצפון, הם אמרו לי שהם נדהמים, אנשים לומדים באולפן, הם טובים ומצויינים, אחר כך בעוד 5 ו-8 שנים כאשר הם נפגשים עם אותם האנשים, הם כמעט לא מדברים עברית, אפילו בצורה יותר ירודה.
מרינה סולודקין: בגלל הקריטריונים.
מרינה סולודקין: עולה זה עולה לכל החיים.
מרינה סולודקין: בארה"ב אפשר לעשות לימודי שפה, 3 פעמים - 900 שעות.
מרינה סולודקין: האנגלית היא יותר פשוטה מהשפה העברית, אפשר לקבל 2700 שעות במשך כל החיים.
מרינה סולודקין: המדינה משלמת.
מרינה סולודקין: כאן אנחנו מקבלים 500 שעות במימון המדינה, ואחר כך יש רק בעיות, למורות האולפן.
מרינה סולודקין: זה לכל החיים.
מרינה סולודקין: אני מאוד מודאגת ואני מאוד שמחה שאתם שמים דגש על זה.
מרינה סולודקין: כי המדען הראשי, אני חושבת שהוא מבין את חשיבות השפה, כדי שלא יהיה "דור מדבר" איפה השפה.
מרינה סולודקין: אז אנחנו צריכים גם לעשות את זה.
מרינה סולודקין: אני מתכוונת לעשות מה שאמרתי לכם.
מרינה סולודקין: לשמור על קמ"ע.
מרינה סולודקין: לא עובדת מול משרד האוצר, זה תחום אחר, אנחנו באופוזיציה.
מרינה סולודקין: אבל זה ראש הממשלה שחתם על קמ"ע, שחתם על 100 מליון שקלים ל-500 איש, ואנחנו נבקש ממנו גם להמשיך, כמו שהוא עשה את זה ב-1966-1978 שהוא יעשה את זה, גם בנושא של הדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: אני הולכת עם החוק שלי, שהמדינה חייבת לקנות 5% של כל הדיור שבונים בשנה.
מרינה סולודקין: אנחנו חייבים לעשות משהו.
מרינה סולודקין: אתם מאוד מבינים, המשרד תומך, אז אנחנו חייבים את השותפים.
מרינה סולודקין: אני מאחלת מכל הלב לצוות שלכם, שהוא מצויין, השרה והמנכ"ל, ושל העובדים הבכירים, וגם למדען החדש, שאני מצפה ממנו.
מרינה סולודקין: אנחנו מצפים שיהיו פריצות דרך, בגלל שרק לשבת, אפילו לשמור קשה במדינה, אבל חייבים להתפתח.
אילנה שפייזמן: אני משתי"ל, פרוייקט עולים.
אילנה שפייזמן: קודם כל תודה רבה לשרה ולמנכ"ל על המצגת המאוד מעניינת, ועל מגוון דברים שאתם עושים.
אילנה שפייזמן: זה באמת כיוון מבורך גם השקיפות וגם ההנגשה של השירותים.
אילנה שפייזמן: דבר אחד, אדוני המנכ"ל, אתה דיברת על זה שהמשרד מייצר הון, מייצר כסף למדינה, ואני מתחברת לגמרי למה שאתה אומר.
אילנה שפייזמן: רק צריך לזכור, כפי שאמרה חברת הכנסת סולודקין, כבר 20 שנה יש פה עולים, וגם הם הביאו איתם הון מאוד גדול.
אילנה שפייזמן: חלק גדול מההון הזה הולך לאיבוד, בגלל שהמשרד מטפל בעולים עד 10 שנים, אבל ישנם עולים שהם 20 שנה, אבל ישנם עולים שהם 20 שנה, והם מדענים ורופאים ומהנדסים, בכל המקצועות הנדרשים.
אילנה שפייזמן: לא נדבר על מורים שהיום חסר, לאנשים האלה אין פתרון, כי משרד התמ"ת לא מטפל בהם כאוכלוסייה ייחודית, גם משרד הקליטה לא מטפל בהם כאוכלוסייה ייחודית, אז בעצם המדינה מאבדת פה הון אנושי מאוד גדול.
אילנה שפייזמן: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולקרוא למשרד ולראות איך הוא כן יכול לראות באוכלוסייה הזאת גם אוכלוסיית יעד, ולהחיל את התכניות המאוד טובות שלו בתחום התעסוקה גם על האוכלוסייה היותר ותיקה.
נגה מליניאק: יכול להיות שזה היה כתוב שם בתבחינים החדשים לסיוע, אבל אני רק רוצה להעלות עוד פעם את העניין, שיש לנו תחושה, גם לאור תכנית המענקים לעולים מחמ"ע, שסל הקליטה הרבה שנים לא עודכן, צריך לחשוב על עדכון סל הקליטה, כי מה שנותנים היום בסל הקליטה לא מספיק למשפחת עולים, ואז מפסיקים את האולפן, כי חייבים לעבוד ולהרוויח כסף.
נגה מליניאק: אני חושבת שזה משהו שהוועדה צריכה לקדם את עדכון סל הקליטה.
נגה מליניאק: תודה.
מאיר לב: אני רוצה לברך את שרת הקליטה.
מאיר לב: בפעם הראשונה הרגשנו שהנושא של ארגוני עולים, היה אחד הנושאים הראשונים שטופלו במשרד.
מאיר לב: היו לי כמה שאלות, נתנו תשובה בהסברים.
מאיר לב: לגבי התמיכות.
מאיר לב: אני חושב שמאוד חשוב שהנושא ייפתר בימים הקרובים.
מאיר לב: אם אפשר לפתור את הבעיה של המצב, דרך מקדמות או באיזושהי צורה כדי שלא יקרסו עד שהתקציבים יגיעו.
מאיר לב: התבחינים.
מאיר לב: זה שנים שאנחנו מדברים על זה.
מאיר לב: הרבה שרים נגעו בנושא.
מאיר לב: זו הפעם הראשונה שלוקחים את זה ברצינות.
מאיר לב: אני מקווה שתצליחי, בגלל שזה יכול להיות הפתרון הסופי.
מאיר לב: הפרוייקט של 800 משפחות שמנסים, אני בטוח שזה יהיה הצלחה.
מאיר לב: אני מקווה שנוכל להעביר את זה למדינות אחרות, או לאיזה עולה לא חשוב מאיפה הוא בא, הוא מרגיש עולה, ואנחנו צריכים לתת הזדמנויות שוות בקשר לכולם.
מאיר לב: אני מודאג בקשר לרופאים.
מאיר לב: צריכים לקחת את זה ברצינות פעם אחת ולגמור את הסיפור.
מאיר לב: יש רופאים שמגיעים לישראל ומתחילים לעבוד, ויש רופאים שהם ברמה מאוד גבוהה, בגלל שבאו ממדינה מסויימת, לא יכולים להתקבל לעבודה.
מאיר לב: ראש הממשלה לשעבר טופל אחרי שני רופאים דרום אמריקאיים.
מאיר לב: לפני שבוע שמענו שראש הממשלה הזה טופל ברופא ארגנטינאי דווקא, אבל בכל זאת, הרופאים לא מוכרים כאן.
מאיר לב: אני חושב שאולי אפשר לעשות ועדה של משרד הקליטה עם משרד הבריאות, ועם קבוצה של רופאים שבאו מהמדינות במקום שלא מכירים אותם, ושהם היום מנהלים בתי חולים, מחלקות, שהם ברמה מאוד גבוהה בישראל.
מאיר לב: אולי יהיה אפשר לפתור שם כמה בעיות כדי להקל עליהם.
מאיר לב: כואב שעד שמביאים רופא לישראל, אחרי כמה חודשים או שנה, שנתיים, הוא מתחיל לעבוד אחרי יום שהוא מגיע לספרד בספרד, במקומות הכי טובים של ספרד.
מאיר לב: אז רופאים כאן לא יכולים לעבוד, אבל בספרד כן מקבלים אותם, באירופה הם ישר נכנסים לעבודה.
מאיר לב: סוגרים להם את הדלת.
מאיר לב: אני באתי עכשיו מביקור מברזיל ומארגנטינה.
מאיר לב: אני חושב שאפשר בקלות להביא 50 רופאים.
מאיר לב: הם ממתינים.
מאיר לב: יש בעיה, אני יודע שאני אצטרך לעבוד בכל מיני דברים אבל חוץ מרפואה.
מאיר לב: אני חושב שאפשר לעשות ועדה כדי לפתור את הבעיה.
מאיר לב: לגבי ה"וואוצ'רים" זה הדבר שאני חושב שהוא אחד מהטובים שיכול להיות, שהבן אדם מוצא קורס כדי שיהיה לו עבודה.
מאיר לב: יש המון אנשים שממתינים.
מאיר לב: באמת, לא רק אלה שממתינים מזמן, עולים שרוצים כבר להתחיל, אני מקווה שזה יאושר ונוכל להתחיל.
מאיר לב: תודה על כל המאמץ שאת עושה עד היום.
ליה שמטוב: ועדת העלייה והקליטה בראשותי, אז אנחנו כבר סיכמנו שנזמין ונדבר באחת הוועדות בנושאי הרופאים זה באמת נושא חשוב.
ליה שמטוב: נראה איך אנחנו נקדם אותו.
אריאל זלטקין: אני מצטרף לכל הברכות שנאמרו כאן עד עכשיו.
אריאל זלטקין: אבל יש לי הערה לגבי מה שלא נאמר, ולא ראינו מהמצגת וזה נושא הגיור.
אריאל זלטקין: אנחנו מדברים על כל התשבחות, שמענו לגבי קליטת העלייה, הדבר שהכי קרוב לתחום הזה זה לגבי שירותי רווחה – סיוע למשפחות עולים שנקלעו למצב מצוקה.
אריאל זלטקין: בהחלט, אנחנו שומעים מכלי התקשורת על המון מצוקה של אותם משפחות ועולים בודדים שהגיעו לארץ ולא טופלו כראוי בתחום הגיור.
אריאל זלטקין: עכשיו מעבר של תחום הגיור ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה, ושכל העמותות כמו זו שנודע לנו על כך.
אריאל זלטקין: עכשיו מכל היזמות שלכם ראינו שאתם מכירים את העולה עוד טרם עלייתו בתור עולה פוטנציאלי, ולכן טבעי שמשרד הקליטה יהיה זה שילווה אותו בתחום הזה.
אריאל זלטקין: אני תוהה על פשר המעבר ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.
אריאל זלטקין: תודה.
רות דיין: אני מבקשת לברך את השרה ואת המנכ"ל על המצגת הנפלאה ועל ההבנה שרשויות מקומיות הן חלק בלתי נפרד משילובם של העולים בתוך העלייה והקליטה.
רות דיין: אנחנו בהחלט שמחים על כנס מהסוג הזה למחזיקי תיקי קליטה ברשויות המקומיות.
רות דיין: אכן, גם ראשי הערים שהשתתפו בכנס כזה על מנת שיראו את הפריסה הכוללת של הפעילות שלכם.
משה בלינסקי: תכנית קמ"ע.
משה בלינסקי: השאלה הראשונה היא לגבי רוחבי נוכחי אחרון, אם זה גם שייך לקמ"ע, בגלל שבשנת 2009, כבר קיצוצו עשרה וחצי מליון רק בבסיס תקציב.
משה בלינסקי: האם הקיצוץ האחרון גם שייך לקמ"ע?
משה בלינסקי: הנושא השני.
משה בלינסקי: יש בעיה דרסטית בתכנית קמ"ע, בתקציב 2010 חסר 35 מליון שקל, זאת אומרת, סכנת פיטורים ל-150 מתכנית קמ"ע, וקיצוץ מספר מדענים עד 300 איש.