GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל יסלזון: כרגע אנחנו עובדים על שינוי כללי הדיון בהתאם למדיניות החדשה.
שמואל יסלזון: קיבלנו הנחיות חדשות מהרב הראשי, כרגע אנחנו בוחנים אותם מבחינת הנציבות, ומבחינה תקציבית.
שמואל יסלזון: בנושא של הצעות החוק של מספר חברי כנסת שבעצם באים לחזק את התוקף שניתן באופן חוקי לתעודת ההמרה בישראל, אני יכול לציין את עמדת הממשלה – עמדת הממשלה היא שאותן ההצעות תבחנה באופן מרוכז על ידי הממשלה, וזאת כדי לבחון באמת עד כמה אפשר להחיל אותם ולתת תוקף לאותן תעודות, וזה נדון בישיבה הקודמת, שמצד אחד באופן רשמי מנפיקה תעודות לאותם אנשים אבל יש ישנם אנשים אחרים שמסיבותיהם אינם מכירים בתוקף התעודות ויכולים לקחת אותם לכל מיני כיוונים שאינם רצויים.
רוברט טיבייב: הגיורים של הרב חיים דרוקמן, לא מקובלים עליכם, האם ישנו איזה תהליך לקוי?
שמואל יסלזון: מי זה עליכם?
שמואל יסלזון: אני משמש כראש אגף במשרד ראש הממשלה בתחום הגיור, הרב חיים דרוקמן הוא ראש מערך הגיור.
אופיר פינס-פז: אתה החלפת את מר קליין.
שמואל יסלזון: אני לא החלפתי אף אחד, אני נבחרתי כדי להקים אגף חדש במשרד ראש הממשלה, הרב קליין היה סגנו של הרב חיים דרוקמן.
שמואל יסלזון: לא היה אגף כזה.
שמואל יסלזון: האגף מוקם כרגע כאגף במשרד ראש הממשלה.
שמואל יסלזון: אגיד על כך מלה אחת, אני שאלתי את ארז חלפון שהיה המנהל הכללי של משרד הקליטה,ושהיה ראש הוועדה.
שמואל יסלזון: הגעתי אליו להתייעץ בעניין ההמלצות.
שמואל יסלזון: הוא סיפר עובדה מאוד מעניינת, הוא אמר שראש הממשלה דאז אהוד אולמרט לא נתן מנדט לוועדה להחליט באיזה משרד ישב האגף החדש שיקום.
שמואל יסלזון: היו הרבה מאוד הצעות,וברוך ה' יש הרבה משרדי ממשלה, הוא שאל את ראש הממשלה למה לא במשרד הקליטה, יש את משרד הדתות, משרדים אחרים, ארז חלפון ואני מצטט אותו במדויק , אמר לו ראש הממשלה: שיש באמת הרבה מאוד משרדים חשובים מאוד, פעילים מאוד ושעושים עבודה מאוד איכותית, אבל מי יהיה השר הזה ומי יהיה השר הזה, ואיך יעברו התקציבים, העניין הזה כל כך רגיש, ממשלות נפלו על העניין הזה, העניין הזה נוגע באושיות יסוד קיומו של העם היהודי, לא רק בישראל אלא גם בתפוצות.
שמואל יסלזון: מי שיעמוד בראש המערכת הזאת מתוך כל אותם האנשים שהוא יבחר יהיה אדם עם הרגישות נכונה, יהיה לו האיזון הנכון, היכולות והנכונות.
שמואל יסלזון: אני לומד להכיר את משרד ראש הממשלה ואני רוצה לומר לכם שקיבלתי שיתוף פעולה מלא מכל אגפי המשרד, אנשים תורמים.
שמואל יסלזון: במשרד ראש הממשלה יש הרבה מאוד יכולות, ומבלי לזלזל ביכולתו של שום משרד אחר, יש באמת את היכולת לבצע את המשימה הלאומית הזאת.
שמואל יסלזון: אני אמרתי לארז חלפון שאני חושב שיש כאן עוד עניין, אולי זה לא רשמי, וצריך להבין שהבעיה שניצבת לפתחנו במשך שנים, לא טיפלו בה, לא יזמו אותה ולא יצרו אותה בהתנדבות.
שמואל יסלזון: היו משטרים, היו שלטונות שבמשך תקופה ארוכה דיכאו כל זכר של יהדות ולא משנה איפה זה היה, ואותם צאצאי האנשים ששרדו את אותן גלויות והגיעו למדינת ישראל.
שמואל יסלזון: יש מושג הלכתי של "תשובת המשכן", אם ממשלות יצרו לנו את התופעה של התבוללות ושל הניכור, ועכשיו אותם צאצאים ונכדים מגיעים ומבקשים להיות כמו הסבא שלהם.
שמואל יסלזון: מן הראוי שממשלה, שמשרד ראש הממשלה, כ"תשובת המשכן", יגע בסוגיה הזאת.
שמואל יסלזון: אני אומר שכל האנשים שאיתם נפגשתי מבינים את כובד המשימה.
שמואל יסלזון: אנחנו נקצה לצורך כך תקציבים, וכמה שצריך, כדי לנסות ולגשר על הפערים האדירים, אני לא נכנס לפרטים כי כל הדברים מפורטים בדוח ועדת חלפון.
שמואל יסלזון: אנחנו הגענו כעת לשלב יישום מסקנות הוועדה ובטיפול בבעיה.
ליה שמטוב: שאלתי גם על המשפחות המלוות.
שמואל יסלזון: זו נקודה חשובה ותודה שהזכרת לי.
שמואל יסלזון: בהליך הגיור עצמו ומעבר ללימודים בכיתה כל גר, כ- 75% הן מתגיירות, מלווים על ידי קהילה או משפחה או איזה גורם שמסייע לתהליך הגיור שכידוע הוא אינו פשוט.
שמואל יסלזון: תהליך לא פשוט והוא כולל לימוד, הפנמה, תהליך של אנשים שמודעים לזהות שלהם ונחשפים להרבה מאוד רבדים עמוקים בנפש שלהם.
שמואל יסלזון: יש להם תמיכה גם מחוץ למסגרת הכיתה שבאה לביטוי בשבתות, בחגים ובכל הדברים האחרים.
שמואל יסלזון: למעשה כל מי שמתגייר מגיע לבית הדין עם ליווי, לא תמיד זה פיסי, יש לו את הגב.
שמואל יסלזון: אני נוכח בדיונים וזה מאוד מרגש לראות את אותן משפחות שעושות הכל בהתנדבות, וכאן צריך להצדיע להן, אני חושב שהמפעל הגדול של הרבה משפחות שלא מקבלות מימון ועושות את זה במצוות "ואהבת את הגר", הן אלו שבאות בסופו של דבר ואומרות לבית הדין, הגר או המתגיירת הם אחים שלנו ואנחנו מגיירים אותם.
שמואל יסלזון: הן רואות בהם כבנים.
שמואל יסלזון: בבית הדין אלה הם אירועים מאוד מאוד מרגשים, לאנשים האלה צריך להצביע.
שמואל יסלזון: אלו אנשים בתוך החברה הישראלית שקולטים את הגר שיוצא מהחברה וחוזר לחברה.
שמואל יסלזון: למעשה כל מתגייר מקבל את הסעד הזה, אנחנו מאפשרים לעשות את זה ותומכים בעניין.
חיים דרוקמן: אני מבקש להוסיף, היה והמשפחה היא באמת מלווה כמו שצריך זה מסייע מאוד גם לקליטת העולה בארץ.
חיים דרוקמן: הקשרים גם נמשכים אחרי תהליך הגיור.
אופיר פינס-פז: כמה אנשים לא מקבלים גיור, כלומר הם התחילו את התהליך.
אופיר פינס-פז: אמרת ש- 6,000 בממוצע שנתי אושרו, כמה אתם לא מאשרים?
שמואל יסלזון: אני אתן את הנתונים של 2008.
אורי אורבך: השאלה כמה לא מתחילים.
אופיר פינס-פז: אני שואל על כאלה שהתחילו ומכל סיבה לא סיימו, בין אם הם התייאשו ובין מסיבות אחרות.
שמואל יסלזון: אנחנו עוקבים כל הזמן אחריי הנושא של הנשירה ועל הקשיים שצוינו שבוועדת חלפון.
שמואל יסלזון: אני אומר בגלוי שאנחנו עדיין לא התחלנו להתמודד עם אותם קשיים, אנחנו בונים כעת את הכלים להתמודדות.
שמואל יסלזון: התהליך עצמו אורך כשנה, וצריך לראות את הנתונים בשנים 2007-8 וצריך להשוות את העניין.
שמואל יסלזון: יש לנו נשירה וצריך לפלח את זה לפי האוכלוסיות.
שמואל יסלזון: אצל האתיופים במרכזי הקליטה מסודרים מאוד, גם משרד החינוך, גם משרד הקליטה והסוכנות היהודית עובדים באופן מסודר בתוך המרכזים עצמם, ושם הנשירה כמעט היא אפסית.
שמואל יסלזון: זאת אומרת שהמשמעות היא שבתוך המרכזים עצמם הם מקבלים .
שמואל יסלזון: אגב, כשנכנסנו לתפקיד גילינו שמשפחות שהגיעו לבתי הדין עמדו המשפחות במשך שעות, אמרנו לא עוד, הדיינים ייגשו למרכזי הקליטה.
שמואל יסלזון: קרוב לארבעה חודשים הדיינים ממערך הגיור יוצאים למרכזי הקליטה.
שמואל יסלזון: עולים לא יצטרכו לבוא עם ילדים קטנים ונשים ולעמוד בשמש, זה נגמר.
שמואל יסלזון: יש לנו ארבעה צוותים שיוצאים ארבעה ימים בשבוע לכל המרכזים.
שמואל יסלזון: בעניין הזה יש שיתוף פעולה מדהים עם הסוכנות היהודית, ושם אין כמעט נשירה.
שמואל יסלזון: לגבי העולים מחבר העמים ואחרים, פחות או יותר מי שמגיע לבית הדין, את זה למדתי מהסטטיסטיקות, בסופו של דבר מסיים אם בבפעם ראשונה, פעם שנייה, עוזרים לו ומכוונים אותו.
שמואל יסלזון: יש אחוז של נשירה.
שמואל יסלזון: הבעיה שלי היא מי שלא מתחיל את הלימוד.
שמואל יסלזון: לכן קשה לאפיין את השאלה שלך.
אופיר פינס-פז: אני שואל אותך שאלה פשוטה, למה כל זה, כמו שידעת להגיד שיש 6,000 בכל שנה, תגיד כמה נושרים כל שנה, בערך, כי הרי זה לא מדע מדויק.
שמואל יסלזון: אני אומר מתוך מה שהכנתי מראש, ב- 2008 הם 6,408, מהנתונים שקיבלנו ממשרד הקליטה, הם אלה שהתחילו את הליך הלימודים.
שמואל יסלזון: בשנת 2008 הנפקנו תעודות המרה ל- 6,144, וזה כולל חיילים ויוצאי אתיופיה.
ליה שמטוב: יש לך פילוח על פי קבוצות?
שמואל יסלזון: כן.
שמואל יסלזון: הפירוט לגבי שנת 2008, מקבלי תעודות המרה מקרב העולים מאתיופיה מהווים 59%.
שמואל יסלזון: אחרים שזה פילוח שרוב רובם מחבר העמים אבל גם ממדינות אחרות – ,28% וחיילי צבא ההגנה לישראל שרבים מהם הם עולים מחבר העמים לשעבר, אבל אנחנו מונים את החיילים כקבוצת אוכלוסייה והם מהווים 13% מתעודות ההמרה שניתנו בישראל בשנת 2008.
ליה שמטוב: לפני שחברי הכנסת יתייחסו, אני מבקשת לשמוע את אביגדור לויתן שמנהל את תהליך הגיור במשרד הקליטה.
אביגדור לויתן: בימים האלה אגף הגיור במשרד הקליטה למעשה נסגר.
אביגדור לויתן: אגף הגיור נסגר והוא עובר למשרד ראש הממשלה בניגוד לדעתה של שרת הקליטה.
אביגדור לויתן: האגף הוקם על ידי ציפי ליבני.
אביגדור לויתן: אני מבקש לציין ששרת הקליטה מתנגדת מאחר והיא רואה בזה שירות לעולים, חמש שנים שירתתם את העולים וכעת יש אינטרסים אחרים.
אביגדור לויתן: וועדת חלפון לא המליצה להקים אגף במשרד ראש הממשלה, היא המליצה להקים רשות ממלכתית לגיור מחוץ לכל הפוליטיקה.
אביגדור לויתן: לא קיבלו את זה, סירסו את המלצות הוועדה.
אביגדור לויתן: אני רק מבקש לברך את מערך הגיור החדש שייתן תמיכה גם לרפורמים וגם לעמותות האורתודוקסיות ושהכל יהיה במסגרת האגף בראשותו של הרב חיים דרוקמן, והרב שלמה עמאר ובא לציון גואל.
אביגדור לויתן: אני מברך אתכם שתרבו את כל הזרמים, תתנו לכולם תקציב ונראה את התוצאות.
30807: אתה אומר את זה בכוונה אמיתית.
אביגדור לויתן: בהחלט.
שמואל יסלזון: אני מודה לך על ברכותיך.
רוברט טיבייב: אנחנו תומכים ומצטרפים לברכות.
ליה שמטוב: הועדה גם מצטרפת לברכות של משרד הקליטה.
ליה שמטוב: משרד הקליטה עשה עבודה יפה ואנחנו ראינו את התוצאות.
ליה שמטוב: הוועדה תפנה לראש הממשלה ותמליץ להשאיר את התחום במשרד הקליטה.
חיים אמסלם: אני מבקש לשאול שאלה טכנית, לגבי עולי אתיופיה שמהווים את ה- 59% בשבילי, לפי פסיקתו של הרב עובדיה יוסף הם לא צריכים גיור לחומרה, אני לא רואה בהם גרים.
חיים אמסלם: זה לא מעניין אותי.
חיים אמסלם: פסיקתו של הרב ידועה וזה שלא כולם אימצו אותה וגלגלו בה זה עניין אחר.
חיים אמסלם: אני מבקש לשאול שאלה לגבי העולים מחבר העמים.
חיים אמסלם: מדברים תמיד ומפריחים מספרים באוויר וטוענים שיש היום מעל 350,000 - - -
שמואל פז: 315,000 שרשומים כאחרים בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
חיים אמסלם: יש כאלה יותר ויש פחות, אבל זה נע סביב ה- 300,000 שהם מחבר העמים שעל פי ההלכה הם אינם יהודים.
חיים אמסלם: מתוך ה- 300,000 האלה אני מבקש לדעת כמה נרשמים כל שנה לגיור, כמה מתגיירים?
חיים אמסלם: וכמה נולדים, יש 300,000 איש ובינהם ישנם זוגות, כמה נולדים מתוכם?
חיים אמסלם: אני שואל כדי שנדע לפי אותו יחס מה יהיה לנו בעוד חמש שנים, עשר שנים.
חיים אמסלם: ואם יהיה גל גדול ומבורך שיביא לנו מיליון עולים, אז איך מדינת ישראל תראה בעוד עשר שנים?
ליה שמטוב: יש מי שרוצה להתייחס לשאלה הזאת.
רוברט טיבייב: אם אני מבין את השאלה שלך, כמה ממזרים אנחנו נקבל בסוף?
רוברט טיבייב: זאת השאלה.
חיים אמסלם: לא זאת השאלה.
חיים אמסלם: אני מבקש לדעת כמה בסופו של דבר יהיו כאלה שיתגיירו, ממזרים זה משהו אחר.
רוברט טיבייב: את ה-300,000 אי אפשר להשיא, שאלת מה עם הילדים שיולדו.
ליה שמטוב: חבר הכנסת חיים אמסלם, אנחנו מדברים על 300,000 עולים וזה נתון, ואלה הם הרבה אנשים והרבה מאוד משפחות.
חיים אמסלם: אני רק מבקש לומר לך שמהנתונים שביקשתי ממחלקת המחקר של הכנסת, הם חסויים, ונאמר לי שהם חסויים ולכן אני לא יכול להוציא אותם, מדובר על הרבה יותר מזה.
ליה שמטוב: גם אם מדובר על הרבה יותר מזה, אנחנו רואים שיש 6,000 נרשמים.
חיים אמסלם: אבל מתוך ה- 6,000 הם 59% אתיופים.
ליה שמטוב: אז 3,000 הם מחבר העמים ומארצות אחרות.
קריאה: לא, זה גם חבר העמים וגם אחרים, לפי הנתונים שיש לי, אני פרסמתי מספרים אחרים וקיבלתי אותם.
ליה שמטוב: לי יש שאלה אחרת.
ליה שמטוב: אם זה 28% ולא 50%, אולי קיימת איזו בעיה שבגללה אנשים לא נרשמים?
ליה שמטוב: אולי אין מספיק הסברה.
רוברט טיבייב: הם לא מאמינים וזאת הסיבה.
ליה שמטוב: לא.
ליה שמטוב: אולי זה בגלל כמו שנאמר, אני גם דיברתי עם חבר הכנסת חיים אמסלם שהאנשים האלה צריכים להיות דתיים.
אורי אורבך: או שהם לא מרגישים צורך להתגייר, כי הם יכולים לחיות כחילוניים ולא כיהודים.
ליה שמטוב: לכל העולים שמגיעים יש את הזכויות ויש להם חובות, הם יכולים להחליט.
ליה שמטוב: כאן הוועדה רוצה להבין למה יש קושי, אולי אם אין קושי ומקיימים את ההסברה נכון.
ליה שמטוב: ראשית העולים כשהם מגיעים לארץ יש להם את כל הזכויות, הם יכולים להתחתן, הם יכולים לשרת בצבא, הם יכולים לחיות פה.
ליה שמטוב: אם האנשים האלה רוצים להתגייר והרוב כן רוצה להתגייר, תמיד כששואלים למה אתם לא עושים את זה התשובה כי יש את הקשיים האלה.
ליה שמטוב: אנחנו התכנסנו היום כדי לבדוק איך לקצר את התהליך, איך לעזור ולסייע.
ליה שמטוב: איך לעשות שלא רק 28% יתגיירו אלא 50% יתגיירו.
ליה שמטוב: נשאלת השאלה ויתכן ששאול פרבר יוכל לענות על זה.
שאול פרבר: אני הרב דוקטור שאול פרבר, יושב ראש מכון "עיתים".
שאול פרבר: אנחנו הוצאנו את הדוח הגיור שחולק לחברי הכנסת במסגרת הדיון וביקשו ממני להתייחס לממצאים שמצאנו.
שאול פרבר: אנחנו לא התייחסנו לפעילות של האגף החדש, היות והוא לא הוקם בשנת 2008.
שאול פרבר: המספרים שהוצאנו ממנהל בית הדין לגיור הם מספרים אחרים.
שאול פרבר: אבל נתייחס למספרים שמר שמואל (מולי) יסלזון העלה.
שאול פרבר: הוא דיבר ש- 28% מתעודות ההמרה כוללים גם את העולים מברית המועצות לשעבר ואחרים.
שאול פרבר: יש התאמה בין המספרים שאני הוצאתי לבין המספרים שלך, גם אני הגעתי למספר קרוב, והוא 5,700.
שאול פרבר: חשוב מה הכובד של האחרים וכמה אחרים הם עולים מברית המועצות לשעבר.
שאול פרבר: לפי הנתונים שיש לי 60% מתוך 28% הם עולים מברית המועצות.
שאול פרבר: קרי – אנחנו מגיעים למשהו בסביבות ה- 1,300.
שאול פרבר: לפי המספרים שלי 933 עולים מברית המועצות לשעבר שעברו גיור בשנת 2008.
שמואל יסלזון: אתה לא מכליל את הצבא.
שאול פרבר: זה לא כולל את הצבא.
שאול פרבר: אפשר להגיע למספר הזה.
שאול פרבר: אם כל היעדים, וכאן אני מבקש להתייחס ליעדים שציינתם וזה לעלות את באחוזים, כשהמספרים כל כך קטנים מה המשמעות להגיד שנעלה את זה ב- 15% בשנה הבאה?
שאול פרבר: אין לזה שום משמעות מול האתגר שעומד בפנינו.
שאול פרבר: כאן אני מגיע לסיפור ולליבה של העניין.
שאול פרבר: הליבה היא לא רק מה שחבר הכנסת אופיר פינס-פז הציע, השאלה היא לא רק אם הם צריכים להיות דתיים.
שאול פרבר: כפי שידוע לך וכפי שידוע לכל מי שיושב מסביב לשולחן הזה ישנן הגדרות שונות לדתי.
שאול פרבר: אני מתאר לעצמי שאם הרב דרוקמן היה יושב בהרכבים אז מספר העולים היה קופץ באופן דרמטי.
שאול פרבר: השאלה מיהם הדיינים, ואיך אנחנו מגדירים מיהו דתי, ומה אנחנו דורשים ואלו שאלות אנחנו שואלים.
שאול פרבר: אפשר להיות גאים בעשרה דיינים חדשים - - -
שלמה מולה: אם יש 500,000 עולים דורשי גיור, אם אתה אומר שיש כ- 2,000 בשנה זאת אומרת שצריך 150 שנה.
שאול פרבר: זו קטסטרופה.
שאול פרבר: תסלחו לי על הביטוי.
שאול פרבר: כאן אנחנו צריכים למצוא את הדרך, ה-דרך כדי לדאוג לכך שהמערכת תתפקד, שהדיינים, יכול להיות שהם יקבלו את הסמכות של הרב שלמה עמאר, אבל ישנם דיינים מדיינים שונים.
שאול פרבר: לצערי ברגע שהנושא של הדיינות ובתי הדין לגיור הופך להיות משרה, ג'וב, כסף וכלכלה, אז ברור שיש אינטרס שאנשים ישבו שם, אנשים צריכים למלא את האינטרס של אנשים אחרים, ואז זה לא בדיוק משרת את האינטרס של מדינת ישראל, לדעתי.
רוברט טיבייב: איפה הפתרון.
אופיר פינס-פז: יש מכרזים לדיינים?
שאול פרבר: אני לא אמרתי את זה.
שאול פרבר: שמעתי קודם ממר שמואל (מולי) יסלזון שזו החלטתו של הרב שלמה עמאר, הוא מחליט מי נכנס ומי לא.
שמואל יסלזון: סליחה, את זה אני לא אמרתי, כבוד היושב ראש, זה ממש לא נאמר.
שאול פרבר: זה מאבק פוליטי.
שאול פרבר: בוועדה שעומד בראשה הרב שלמה עמאר, אין וועדה למינוי דיינים.
חיים דרוקמן: בוועדה הזאת יש נציב שירות המדינה, ולא הייתה ועדה שלמה לאיתור?
חיים דרוקמן: לא היה שם אף איש פוליטי, זה פשוט לא נכון.
אביגדור לויתן: אז למה נבחרו שמונה חרדים?
חיים דרוקמן: כי הם היו מתאימים.
חיים דרוקמן: כן הם היו מתאימים.
חיים דרוקמן: הם פסולים כי הם חרדים למרות שהם מתאימים?
חיים דרוקמן: יש גבול.
חיים דרוקמן: איך כבר אתה יודע, הרי אתה לא יודע כלום.
: אתה אמרת שהרב שלמה עמאר הוא איש פוליטי?
: אתה חוזר בך?
: אתה מופיע כאן בוועדת כנסת ואתה פוגע ברב הראשי לישראל.
: עם כל הכבוד לך, אתה מפזר סיסמאות.
שאול פרבר: לא התכוונתי לפגוע, סליחה, איש פוליטי זה משהו מגונה?
שאול פרבר: חס ושלום, לא רציתי לפגוע בכבודו של הרב חיים דרוקמן וגם לא בכבודו של הרב הראשי הראשון לציון.
שמואל מיכאלי: אתה פגעת.
שאול פרבר: אני מתנצל.
שאול פרבר: לא רציתי לפגוע בכבודו.
שאול פרבר: אבל אני כן אומר שהדרך שהוועדה מינתה את הדיינים לבתי הדין לגיור - - -
מרינה סולודקין: ישנה בעיה ואנחנו יודעים.
מרינה סולודקין: יש העדפה לקהילות אחדות לעומת קהילות אחרות, אני לא מבינה את זה, אין אף אחד שאחראי לגיור של יהודי ברית המועצות, זה כאילו עניין מוזנח, לא חשוב.
אורי אורבך: לגבי הערתו של חבר הכנסת .
אורי אורבך: הרב שלמה עמאר, חלילה, הוא לא איש פוליטי הוא גדול וחשוב, אבל אנחנו צריכים להיעלב בשם הגרים יותר בקלות מאשר אנחנו נעלבים בשם הרבנים.
אורי אורבך: כבודם של הרבנים הוא יקר מאוד כולם, כל אחד איש לפי מעלתו.
אורי אורבך: התפקיד שלנו, אני אומר את זה כציוני דתי אבל אני אומר את זה לכל אדם בישראל, להיעלב בשם האנשים שרוצים להתגייר ולא עולה בידם.
אורי אורבך: הרבנים ילחמו על כבודם וכשצריך גם אנחנו נלחם על כבודם.
: מי שפגע ברב חיים דרוקמן בזמנו, הוא פוליטי ולא אלה שמנסים בסוף להפוך - - -
אורי אורבך: אני לא אומר את זה כדי לפגוע ברבנים.
ליה שמטוב: אנחנו הגענו היום לדבר על רבנים?
ליה שמטוב: מי פגע ברבנים?
ליה שמטוב: אנחנו התכנסו כאן כדי לראות איך אפשר ש- 300,000 עולים שרוצים לחיות כמו יהודים בארץ בישראל.
ליה שמטוב: אני לא רוצה שהויכוח יקבל אופי - - -
שאול פרבר: אני אנסה בקיצור נמרץ לגעת בכמה נקודות.
שאול פרבר: הנושא של טיפול הליקוי בוועדת חריגים.
שאול פרבר: הסיפור הזה פוגע במאות בני זוג ישראלים בכל שנה שלא יכולים להביא את בני זוגם לפתחו של הליך שנקרא, גיור במדינת ישראל.
שאול פרבר: זה תחת פיקוחו של מערך הגיור היום.
שאול פרבר: הדבר הזה גורם להרבה צרות להרבה מאוד משפחות, לדעתי באי צדק.
שאול פרבר: ושוב כאן הוועדה מורכבת ממשרד הפנים, ממשרד ראש הממשלה והדבר הזה אינו מתפקד כפי שצריך.
שאול פרבר: חבל שחבר הכנסת אופיר פינס-פז יצא מהחדר כי הוא שאל על הנושא של "גיור קפיצה".
שאול פרבר: כאן אני לא פונה למערך הגיור אלא יותר למשרד הפנים, למרות החלטת בית הדין הגבוה לצדק משנת 2005 שמאפשר לאנשים שעברו גיור בקהילות בחוץ לארץ לעלות ארצה מיד, למרות שבמסגרת וועדת עליה וקליטה, כשאני שאלתי את חבר הכנסת אופיר פינס-פז, האם המדיניות השנה בחוץ לארץ בוטלה, הוא אמר כן וחד משמעית, ומהיום זה בוטל.
שאול פרבר: היום לצערי משרד הפנים עדיין לא מיישם את ההחלטה הזאת, לא של בית הדין הגבוה לצדק, ולא של וועדת העלייה והקליטה.
שאול פרבר: וועדת הקליטה צריכה לדעת שאנשים עדיין צריכים לחכות בקהילות שלהם.
שאול פרבר: לצערי אפילו אנשים שהרב הראשי, הראשון לציון מאשר את יהדותם, משרד הפנים והמדינה לא מכוונים לקבל את יהדותם.
שאול פרבר: זה עוד נושא שצריך למצוא עבורו לפתרון.
שאול פרבר: זה לא מערך הגיור, אלא הרבנות הראשית עצמה.
שאול פרבר: ישנם קשים רבים בהכרה של גיורים שנעשו בחוץ לארץ, לצערי הרבנות הראשית למרות העבודה הטובה שניסו לעשות כדי לאשר מי מוכר ומי לא, הם לא פרסמו מי מוכר בחוץ לארץ.
שאול פרבר: ישנם מאות זוגות ישראלים שרוצים לקחת את בני זוג ולהתגייר בחוץ לארץ ולהביא אותם ארצה כיהודים ולהקים משפחות כאן.
שאול פרבר: הם לא יודעים לאן לפנות, אין רשימה של מי כן מוכר על ידי הרבנות ומי לא מוכר על ידי הרבנות.
שאול פרבר: גם זה גורם לצרות צרורות להרבה משפחות ולצעירים שאנחנו רוצים להחזיר אותם הביתה, והיום זה בלתי אפשרי.
שאול פרבר: היום באתי באמת לברך את הרב חיים דרוקמן, את שמואל (מולי) יסלזון, אני באמת חושב שיש הרבה מה לעשות ואני יודע שאתם עוסקים בימים אלה רבות בבניה.
שאול פרבר: אני חושב ששיתופי פעולה עם כל האנשים מסביב לשולחן יכולים רק לעזור.
שאול פרבר: אני חושב שלא צריך לטשטש את העובדה שפספסנו במידה מסוימת את החלון, אבל לעולם לא מאוחר.
שאול פרבר: אפשר כל הזמן לתקן.
שאול פרבר: אני מקווה כשנשב כאן בעוד שנה נראה שלא העלנו את המספר של העולים מברית המועצות רק ב- 15% אלא ב-20%.
שאול פרבר: המספרים ששמעתי היום לגבי אלו שלומדים שונים ממה שאני שמעתי הבוקר.
שאול פרבר: הם לומדים ב- 62 כיתות במסגרת המכון ליהדות, יש עוד כ- 20 כיתות במשרד החינוך, קרי סך הכל 82 כיתות ועוד כמה עמותות שיש להן כיתה אחת או שתיים - - -
אביגדור לויתן: עוד 1,100 בעמותות.
שאול פרבר: בסדר.
שאול פרבר: בשנה הבאה בגלל התדמית שנוצרה, אני לא יודע איפה נהייה בעוד כמה שנים.
ליה שמטוב: אני מבקשת מעורך הדין של משרד הפנים דסי צנגן להתייחס ל"גיור קפיצה".
דסי צנגן: אני רק מבקשת להבהיר שהנושא של גיור עולים בישראל, גם הנושא של וועדת חריגים וגם הנושא של "גיורי קפיצה" הם בעצם לא רלוונטיים כי המדיניות של "גיורי קפיצה" אינם רלוונטיים לעולים אזרחי ישראל, למשרד הפנים אין בעצם נגיעה אליהם.
דסי צנגן: מי שהוא אזרח ישראלי יכול להתגייר כאן, הוא יכול להתגייר בכל מקום אחר ולא תהייה לזה שום נגיעה למשרד הפנים.
דסי צנגן: אולי יש איזה אלמנט של נרשם.
דסי צנגן: למה שאתם מתייחסים בנושא של "גיורי קפיצה", המעורבות של משרד הפנים היא ברגע שהגיור, והוא עצמו בלבד מקנה מעמד בישראל.
דסי צנגן: כיום אין דבר כזה של קבלת מעמד אוטומטי בישראל, למעט של זרים שהם לא זכאי שבות מלכתחילה, למעט אם הם עוברים גיור.
דסי צנגן: למשרד הפנים יש נגיעה מאחר ויש לזה השלכה על מדיניות ההגירה לישראל.
שלמה מולה: מה המדיניות שלכם?
שלמה מולה: זה אומר שכל מי שמתגייר לא נותנים לו להיכנס?
שלמה מולה: לדוגמה, אני מניו יורק והתגיירתי, מחר בבוקר אני רוצה לקחת את חפציי ולהגיע לארץ, אני מצטייד לצורך העניין בתעודת גיור, אתם תאמרו לי תחכה שנה, שנתיים, או שבאותו רגע אני מקבל אישור כמו כל יהודי?
שלמה מולה: אני מבקש לדעת אם כן או לא, אם לא נתקן את החוק.
ליה שמטוב: הייתה פסיקת בית הדין הגבוה לצדק בשנת 2006.
שלמה מולה: מדובר ביישום פסיקת בית הדין הגבוה לצדק, והרי משרד הפנים לא מיישם את פסיקת בית הגבוה לצדק.
דסי צנגן: בעקבות פסיקת בית הגובה לצדק נקבעו קריטריונים שעל פיהם נבחן גיור שנערך בחוץ לארץ, קליטת הקריטריונים מחכה לאישור היועץ המשפטי לממשלה.
דסי צנגן: בפועל משרד הפנים בודק כל מקרה לגופו בהתאם לקביעת הקריטריונים.
שמואל יסלזון: בפועל את מחילים את הקריטריונים ללא אישור.
דסי צנגן: זה לא נכון שמי שהתגייר בחוץ לארץ צריך להמתין שנה, בתשעה חודשים הוא גם יכול להיכנס לכאן.
ליה שמטוב: מה משרד הפנים דורש מאדם שעבר גיור בחוץ לארץ והיום הוא מגיע לארץ?
דסי צנגן: נדרשים קריטריונים כדי להבטיח שהגיור לא נועד לקבלת תושב בישראל, אלא שמדובר בגר צדק, בגיור אמת.
דסי צנגן: לצורך זה נבדק שלא שנתקיימו נסיבות שמצביעות על שימוש לרעה בגיור כדי לקבל מעמד פה.
דסי צנגן: זאת אומרת שאנשים ששהו כאן תקופות ארוכות, הגישו בקשות בארץ לקבלת מעמד מטעמים כאלה ואחרים ונדחו, ואז הם יצאו לחוץ לארץ והיתגירו תוך תקופה.
שלמה מולה: נניח שהייתי כאן בארץ שנתיים, אהבתי את הארץ, אהבתי את עם ישראל ואני מבקש להיות יהודי, זאת אומרת שזה שאני נוסע לחוץ לארץ כדי להתגייר זו סיבה לא לאפשר לי להתגייר או לעלות לארץ?
שלמה מולה: יש לכם פסיכולוג שבודק כל יום?
שמואל יסלזון: אתם מחילים את הקריטריונים או לא?
30807: מאיזה כוח משפטי אתם מעכבים גרים שהתגיירו בקהילות יהודיות מוכרות בחוץ לארץ?
30807: מה הבסיס המשפטי שמאפשר לכם היום?
30807: אנחנו מגישים את העתירות ואני מכיר את המספרים, מאות גרים ממתינים שנה, שנתיים, שלוש בתפוצות.
30807: מכוח מה?
דסי צנגן: רוב השופטים קיבלו את זה, שיש סמכות למשרד הפנים לבחון האם מדובר בגיור אמת או לא.
30807: כמה זמן זה לוקח לכם?
30807: שלוש שנים לוקח לכם לבחון לגבי המשפחה השחורה מבריטניה שמחכה ארבע שנים בעניין העתירה.
דסי צנגן: קיבלתם החלטה בשבוע האחרון, החלטה כנגדכם וכנראה זה מרגיז אתכם מאוד.
30807: ממש לא.
30807: צריך לדעת שמדובר במשפחות שמחכות שנים, כולל גרים שהתגיירו בקהילות אורתודוקסיות.
ליה שמטוב: מרגיז אותך משהו, אבל אני שואלת את נציגי משרד הפנים.
ליה שמטוב: יש לך דוגמאות לתת לנו של כאלה שמגיעים לארץ?
ליה שמטוב: מספרים על כמה הגיעו וכמה כן קיבלו בטווח קצר.
דסי צנגן: כאלה שהתגיירו בחוץ לארץ וקיבלו מעמד בישראל?
ליה שמטוב: אלה שהתגיירו בחוץ לארץ.
דסי צנגן: אין לי נתונים מספריים, אבל לא מעט כאלה.
דסי צנגן: המקרים שמגיעים לעתירות הם המקרים שבאמת הם בעיתיים ויש ספק באמיתות הגיור.
דסי צנגן: יש לא מעט אנשים שהתגיירו בחוץ לארץ בזרמים השונים, גם האורתודוקסי וגם הקונסרבטיבי וגם הרפורמי שעולים לארץ.
דסי צנגן: אני לא חושבת - - -
ליה שמטוב: את אומרת שזו לא תופעה גורפת, זה פשוט אחוז מסוים ושצריך לבדוק אותם.
אנדרו הס: שאלת לגבי "גיור קפיצה" ולא קיבלנו פה תשובה.
אנדרו הס: האמת היא שבקושי בקושי יש אנשים שעוברים לחוץ לארץ כדי לעבור את הטקס וחוזרים ארצה.
ליה שמטוב: אם יש איזה חשד לגבי אחוז מסוים, למה זה לוקח שנים כדי לתת להם.
דסי צנגן: ראשית זה לא לוקח שנים.
דסי צנגן: אבל יש תיקים שהם מעוכבים ויש צורך בבדיקה בעניין שלהם.
דסי צנגן: למשל, הייתה פניה בקשר למספר תיקים שהתעכבו, תיקים שהוגשו כבר בשנת 2006 או בשנת 2007, אנחנו בעקבות הפניה הזאת רכזנו מאמצים ונתנו תשובות פרטניות לכל אחד מהמקרים האלה, ניסנו לעשות כמיטב יכולתנו.
דסי צנגן: עדיין יש מתוך התיקים האלה מקרים שטעונים בירור, טעונים בדיקה, ישנם דברים בסיסים שהמבקשים עצמם לא העבירו למשרד הפנים כדי שניתן לטפל בבקשה.
דסי צנגן: זה לא שיש פה איזו מדיניות לעכב את הטיפול בתיקים האלה.
דסי צנגן: אנחנו מנסים באופן מקסימלי לעבוד באופן ענייני.
שלמה מולה: האמת כשהרב חיים דרוקמן קיבל את התפקיד של ראש מערך הגיור, רובנו מאוד שמחנו.
שלמה מולה: חשבנו שהרב חיים דרוקמן לאור מעמדו האישי ואת מה שהוא מייצג, ובעיקר הוא מייצג את היהדות השפויה של הזהות הדתית.
שלמה מולה: חשבנו שבאמת תבוא הישועה.
שלמה מולה: אבל לצערי הרב בעקבות מאבקי הכוחות שיש סביב מערך הגיור לא מאפשרים את הזרימה המשמעותית כפי שקיווינו.
שלמה מולה: חבל, חבל מאוד.
שלמה מולה: אנחנו משלמים את המחיר של ההחלשות הציונית הדתית, גם במינוי הדיינים וגם במקומות אחרים.
שלמה מולה: אם כי לא תמיד הציונית הדתית פטורה מביקורת.
שלמה מולה: אנחנו רואים את זה יום יום.
שלמה מולה: אני באופן אישי מעדיף את הפעולה הדתית, גם שהרפורמים יגיירו וגם שהקונסרווטיבים יגיירו.
שלמה מולה: אני חושב שזה היה מקל בהרבה עלינו.
שלמה מולה: אבל אני חי בתוך עמי ומבין את מגבלות הכוח שלנו.
שלמה מולה: חבל מאוד, חבל מאוד שהעוצמה שהייתה לרב חיים דרוקמן כשהוא התמנה כורסמה, בעיקר בגלל האווירה הציבורית שנוצרה היום עד כדי כך שכל הגיורים של הרב חיים דרוקמן ניתנים לביטול.
שלמה מולה: אפשר לבטל אותם על ימין ועל שמאל באופן חופשי וזה ייצר קושי פסיכולוגי להרבה מאוד אנשים, או פגיעה ברצון של העולים לבוא ולהתגייר.
שלמה מולה: אי אפשר לבוא לומר שאנחנו לא נמצאים בסביבה וזה חבל.
שלמה מולה: יחד עם זאת, גברתי היושבת ראש, אני חושב ולא לסתם אמרתי בציניות שצריך לחכות 150 שנה.
שלמה מולה: אם המערכת הדתית לא תתעורר כל אחד מאיתנו יפסיד, המדינה תפסיד.
שלמה מולה: תרשמי בבקשה גברתי היושבת הראש, שבעוד שלוש ארבע שנים העלייה מאתיופיה תסתיים, לא יהיו יותר גיורים של עולים מאתיופיה.
שלמה מולה: העולים מאתיופיה מתגיירים בזכות הג'ינג'י הזה, הרב אלטמן, אם האיש הזה לא היה פועל באתיופיה ולא היו מביאים את האנשים מוכנים גם יהודי אתיופיה לא היו מתגיירים.
שלמה מולה: גם הנתונים הסטטיסטיים שאתם מגישים מציגים לא היו קיימים.
שלמה מולה: אני אומר יותר מזה, עד לפני שנה שנתיים כשמשרד הקליטה נרתם לסייע, אז גם המכונים המשותפים לא רצו לשמוע על יהודי אתיופיה ואפילו כסף לא רצו לתת.
שלמה מולה: יושב כאן יהודי חשוב ויקר ממשרד החינוך, האגף לחינוך מבוגרים, הם בקושי נתנו את המורים והמפקחים, אם היו לכם יותר אמצעים יתכן ויהודי אתיופיה לא היו ממתינים שמונה עשר חודש או שנה והכל היה מסתיים לפני, ואם היו עושים הכנה של יהודי אתיופיה באתיופיה הזמן היה מתקצר והמדינה הייתה מרוויחה.
שלמה מולה: במדינה הזאת הכל הלך עקום והפוך.
שלמה מולה: פשוט עקום.
שלמה מולה: יש שמבקרים את הרב אלטמן על עשייתו, גם בציונית הדתית.
שלמה מולה: אני אומר הפוך על הפוך, מאחר וצבע העור שלנו מאיים על הרבה אנשים המערכת המגיירת מוכנה אפילו המערכת היותר ליברלית לגייר את יהודי אתיופיה, זה בסדר בסוף עם ישראל ירוויח.