GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: אני משושלת רבנים.
שלמה מולה: מצבך טוב משלי.
שלמה מולה: אני רוצה לבוא ולהגיד שכל הנושא הזה של הגיור, וממה שאני מכיר מהידע המועט שלי, ואני מודה שיש לי ידע מועט.
שלמה מולה: אדם שעמד מול דיין ואמר קיבלתי את תורת ישראל אתה לא יכול לבטל את הגיור שלו.
שלמה מולה: אבל מה לעשות הרב דרוקמן הוא כבר לא רב מספיק מקובל בגלל שהוא חובש כיפה סרוגה, אז אפשר לבטל ולמה לא.
שלמה מולה: אני אומר לך הרב משה גפני, ידידי הטוב.
שלמה מולה: אני אומר לכם שאתם מביאים את החברה הישראלית למצב שבו צריך לקבל החלטה להפרדת דת ומדינה ואז זה יהיה סופה של המדינה הזאת.
שלמה מולה: אני אומר לך, אני.
שלמה מולה: אתם לוחצים אותנו ואתם מביאים אותנו לשם.
שלמה מולה: אני מציע שהמדינה תהייה מדינה פלורליסטית, מדינה מקבלת את הגיורים של הרפורמיים, של הקונסרבטיבים, של החרדים.
שלמה מולה: אני אומר לכם שאז כל אחד ימצא את עצמו בזרם היהודי דתי שהוא רוצה לחיות.
שלמה מולה: אתם בעשור האחרון, בעשרים השנים האחרונות לא מצליחים לתת פתרון אמת למי שנמצא כאן ורוצה להתגייר.
שלמה מולה: הרב שיינין הצהיר "לא קיללתי, לא אמרתי" אבל אני אומר שגם אם הוא לא קילל וגם אם הוא לא אמר באותה ישיבה, ישנם מאות ואלפי דיינים ורבנים במועצות הדתיות ובכל מקום שאליו המסכן הולך וחוזר בוש.
שלמה מולה: לא נוהגים בו בהגינות, לא ביושר, לא מסבירים לו, רק מזלזלים בו ואומרים לו לך לך.
שלמה מולה: אני רואה את זה אצל האנשים שלנו.
שלמה מולה: אני לא יכול לומר לכם שיש לי רשימה ארוכה מחבר העמים שמגיעים אלי, אבל אני כן יכול לומר לך שמגיעים אלי עולים מאתיופיה.
שלמה מולה: אף עולה מאתיופיה לא מתגייר חוץ מבשני מקומות.
שלמה מולה: באף מקום לא מקבלים אותו.
שלמה מולה: זורקים אותו.
שלמה מולה: תגיד לי הרב שרמן יקבל אתיופי לגיור?
שלמה מולה: אני אומר לך הרב משה גפני שהוא לא ייגר אותו, הוא לא יקבל אותו.
שלמה מולה: הוא מוכן?
שלמה מולה: אם עכשיו אתיופי יבקש לבצע גיור בשביל כשרות, הוא יבוז לו והוא לא יקבל אותו.
שלמה מולה: אתם מביאים אותנו למצב שבו החברה הישראלית תצטרך לקבל החלטה.
שלמה מולה: אני באופן אישי מעדיף את גישתו של אורי אורבך.
שלמה מולה: ללכת על גישה מקלה ומגשרת.
שלמה מולה: קצה נפשה של החברה הישראלית.
שלמה מולה: אי אפשר לזרוק כל יום בוץ בפני העולים.
שלמה מולה: מה בכלל העולים רוצים?
שלמה מולה: הם באו כדי להיכנס לחברה הישראלית, מה הם ביקשו בסך הכל?
שלמה מולה: אז מה?
שלמה מולה: אז למה מביאים עולים?
שלמה מולה: אי אפשר על נקודה קטנה לזרוק בוץ בפני העולים ולהגיד להם אתם לא רצויים.
שלמה מולה: אתם לא מבינים איזו תחושה פסיכולוגית קשה היא כשזה מה שאומרים לך.
שלמה מולה: הם נלחמים להגיע לכאן, מגיעים לכאן, מנהלים אורח חיים פה בישראל, מדברים עברית ואומרים להם "אתה לא רצוי אצלנו".
שלמה מולה: בואו ונהייה מדינה נאורה יותר, אתם מדרדרים אותנו לכיוונה של איראן, לא בטוח שזה המקום הנכון שלנו.
אברהם מיכאלי: כשאתה משתמש בביטויים האלה של איראן, אתה בעצם גורם לאותה מחלוקת בזויה שאסור להגיע אליה.
שלמה מולה: אני לא מתייחס לגישה הפוליטית שלהם, אלא לגישה ההלכתית שלהם.
שלמה מולה: אני אומר לך שאתם מביאים אותנו לבוא עם כיפה, כולנו בשחור, חרדים, ולזה התכוונתי.
הרב יוסף שיינין: והיחס שלך?
הרב יוסף שיינין: באתיופים באשדוד התעניינת?
שלמה מולה: לא כדאי שאני אפתח את הפה.
שלמה מולה: כמה אתיופים אתה חיתנת?
שלמה מולה: במועצה הדתית באשדוד כמה תיקים לאתיופים נפתחו, וכמה התחנתו?
שלמה מולה: תגידו לי.
אברהם מיכאלי: כבוד היושבת ראש, הדיון היום זומן בעקבות כנס מסוים ולגבי מספר התבטאויות שנשמעו.
אברהם מיכאלי: שני רבנים שאחד מהם ברוך ה' נמצא איתנו, ואני מבין שהוא הבהיר את דבריו ואפילו המציעה הסתפקה בהבהרה שלו, והדיון כרגע הוא לא פרסונלית כלפי הרב שיינין.
אברהם מיכאלי: וכל מה שמעלים כלפי הרב שמרן, אני בטוח שאם הרב שרמן היה מגיע הנה היו דברים מתבהרים אחרת.
אביגדור לויתן: אז למה הוא לא בא?
אברהם מיכאלי: הוא לא עובד אצלי והוא גם לא עובד אצלך.
אברהם מיכאלי: הרב שרמן הוא דיין בבית הדין הרבני הגדול והוא כמו שופט עליון, ומי שלא מבין מה המשמעות להביא שופט עליון לכאן כנראה לא מבין את חוקי מדינת ישראל.
אביגדור לויתן: הוא גם לא רצה לבוא לדיון עם הרב גיחובסקי במוסד הרב קוק.
אברהם מיכאלי: גברתי היושבת ראש, אני חושב באמת שאנחנו מדי פעם נגררים לדיונים כאלה בגלל תקשורת, שלצערי היא תקשורת לקויה בין עולם של יהדות אמיתית שדורשת דברים מסוימים בשפה הלכתית לבין עולם של עיתונאים שעם כל הכבוד להם הם מחפשים את הצהוב, ת התקשורת.
אברהם מיכאלי: הם בוודאי, וכפי שהיה לפני שבועיים שלושה במסגרת סיור של הוועדה יצאה כותרת שעולי אתיופיה אומרים שעושים להם ברית מילה פעם שנייה.
אברהם מיכאלי: כי לא מבינים במושג ההלכתי את מה שעושים להם אז הכותרת הייתה שעושים להם ברית מילה פעם שנייה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא רצינו לגרור את עצמנו לוויכוחים כאלה.
אברהם מיכאלי: יש לנו בעיה משותפת בין חלקים של עם ישראל והעם היהודי מהצד השני.
אברהם מיכאלי: בשביל זה צריך לשבת וללמוד אחד את השני.
אברהם מיכאלי: אני לא מצדיק שום התבטאות מבזה, לא לגבי עולים מרוסיה ולא לגבי עולי אתיופיה, גברתי יודעת עד כמה בבית הזה אנחנו מנסים לאחד, לאחד לפחות בין החלקים השונים של חברי הכנסת כדי שנגיע להטיב עם כולם ולשפר את המצב של כולנו.
אברהם מיכאלי: לא יתכן שבכל התבטאות של רב כזה או אחר נערוך דיונים בעומק מבלי לדעת את עומק הדברים.
אברהם מיכאלי: אני מציע שהדברים האלה ילובנו במקומות יותר מעמיקים, כי אי אפשר בשלוש דקות בוועדה לבוא למחות וללכת, מה עשינו עם זה?
אברהם מיכאלי: אם אפשר לזמן דיון ברבנות הראשית, עם הרב שלמה עמאר בנושא הגיור - - -
שלמה מולה: מה עם הרב מצגר?
שלמה מולה: אתה פוסח עליו?
אברהם מיכאלי: חס וחלילה, אני לא פוסל אותו.
אורי אורבך: הרב שלמה עמאר לא היה בכינוס ההוא.
אברהם מיכאלי: תאמין לי אורי אורבך, שאם נגיע לרב שלמה עמאר ונשאל אותו למה הוא לא הגיע הוא ייתן לך תשובה.
אברהם מיכאלי: אני מציע שבאמת נכבד גם את עצמנו שלא נגרר לכל מיני כותרות פופוליסטיות ומזה נסיק מסקנות.
משה גפני: תודה.
משה גפני: גברתי היושבת הראש אני כמובן לא השתתפתי בכל הדיונים בגלל שהייתי צריך להיות פה, אבל השתתפתי באחד הדיונים שהתקיימו דיון של "נצח משפחת ישראל" זה ארגון עולמי, ראש הארגון הוא בכלל מארצות הברית, מי שנמצא שם הוא בכלל לא אדם חרדי, ומי שאחראי על כל העניין הוא אפילו לא דתי נדמה לי.
אביגדור לויתן: תום קפלן נתן שלושה מיליון דולר, למה הוא נתן?
משה גפני: הסיבה שהוא נתן לא רלוונטית, וזה גם לא נושא הדיון.
משה גפני: אני השתתפתי שם והצעתי להם שהם יופיעו בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת.
משה גפני: לבקש ממך גברתי היושבת ראש וזה גם מופיע שם, לבקש ממך לקיים דיון על כל הנושא הזה של המצב שאליו נקלענו, שהעם היהודי נקלע בארץ ובעולם.
משה גפני: היום אנחנו הרי בכפר גלובלי קטן, אנשים עוברים ממקום למקום.
משה גפני: לצערנו ישנה התבוללות גדולה מאוד גם בארצות הברית וגם באירופה.
משה גפני: נושא הדיון הוא נושא שונה לחלוטין, זאת אומרת שאני הצעתי להם והם קיבלו את ההצעה הזאת, והם גם יבקשו שאם אפשר לקיים את הדיון כי הם אנשי המקצוע בעניין הזה.
משה גפני: אני מבקש כמה הערות קטנות לגבי הדברים שנאמרו כאן.
משה גפני: אני מושאל לכנסת ואני בעצם לומד בישיבה, אני רק מושאל לפה.
משה גפני: אם אתם תשמעו את השפה שאני מדבר בישיבה.
משה גפני: היא שפה שלפעמים נשמעת נורא, נורא.
משה גפני: צריך ללמוד את השפה הזאת לא רק בגלל שהיא בארמית אלא בגלל שהמושגים ההלכתיים הם מושגים, וכפי שהרב אמר קודם, "חזקת רמאי" זה מושג הלכתי שצריך לדעת על מה מדברים ולא זה מה שנאמר שם.
משה גפני: יש לי עוד כמה הערות, הציונית הדתית גם במשחק הזה של הציונות הדתית , מי שאחראי על הגיור במדינת ישראל זו הציונות הדתית.
משה גפני: הרב דרוקמן עומד בראש מערך הגיור.
משה גפני: כל מי שנמצא במערך הגיור, זה סכסוכים פנימיים בין הציונות הדתית בינם לבין עצמם.
משה גפני: אני לא רוצה לפרוס את זה כאן.
משה גפני: אנחנו החרדים, לך חבר הכנסת שלמה מולה, לא קשורים לעניין הזה.
משה גפני: כשמגיע אדם שרוצה להתגייר וזורקים אותו מאחד לשני זה לא בית הדין הרבניים - - -
שלמה מולה: אבל הדיין החרדי פוסל את הגיור של הרב דרוקמן.
משה גפני: עם כל הכבוד הרב שרמן מעולם, מעולם לא פסל גיור, ואפשר לבדוק אותי.
משה גפני: אני מציע לא לקורא "הארץ", אלא לקרוא פה את בתי הדין.
משה גפני: נושא הדיון הוא לא הנושא הזה.
משה גפני: אין לי מה לומר בעניין הזה.
משה גפני: דע שמותר לך להגיד הכל כי מחר תהייה עיתונות, אבל הרב שרמן לא פסל מעולם גיור אחד.
משה גפני: אני רוצה להתייחס לגופו של עניין.
משה גפני: אמרתי את זה לפני הרבה מאוד שנים ואני חוזר על זה עכשיו.
משה גפני: לנו לציבור היהודי ובעיקר הציבור החרדי, אורי אורבך הוציא עכשיו את הציונות הדתית מהעניין, תמיד אמרתי כל הציבור הדתי אבל עכשיו הוא הוציא את עצמו אז אני אומר הציבור החרדי, וזה בגללו ולא בגלל שזה כך.
משה גפני: על כל פנים אנחנו התפללנו במשך שמונים שנה, אז כשהתפללתי זה היה שבעים שנה, על כך שהיהודים מברית המועצות יגיעו לארץ.
משה גפני: יגיעו לארץ ייצאו ממסך הברזל, אנחנו התפללנו על כך וידענו את הצרות.
משה גפני: אגב, גדולי הישיבות וגדולי הרבנים הם מרוסיה, הם מברית המועצות, חלק מהתורה שאנחנו לומדים בישיבות זה הם.
משה גפני: לבוא ולהגיד שהרבנים אמרו שאלו שהגיעו מרוסיה הם אינטרסנטים, שקרנים זו אמירה טובה לכותרת.
משה גפני: זו אמירה שאם אני שומע אותה אני מזדעזע.
משה גפני: על מה התפללנו כל הזמן?
משה גפני: ידעו מה השלטון הקומוניסטי עושה, הוא גרם לכך שלא תהייה יהדות בקרב היהודים בברית המועצות.
משה גפני: היהודים שם מסרו את נפשם על היהדות, הם עשו דברים הרבה יותר חמורים, הם עשו מצב שכאשר מסך הברזל ירד והקומוניזם יעלם והיהודים יבואו לארץ הם יגרמו להתנגשות עם היהדות האורתודוקסית או היהדות הדתית, התנגשות בנושא של הגיורים, במשפחות מעורבות, מתבוללים וכל הדברים האלה - - -
רוברט טיבייב: זה לא בדיוק כך, כבוד הרב.
משה גפני: מה לא בדיוק, מה שהתפללתי?
מרינה סולודקין: אולי אתם גורמים לזה?
משה גפני: גורמים למה?
משה גפני: אני מבקש להסביר את עצמי טוב יותר.
משה גפני: מה שהם רצו לעשות, הם רצו שכשאשר הם יוכלו לבוא לארץ תהייה התנגשות בין העולים מברית המועצות לבין היהדות.
רוברט טיבייב: אותי לימדו שצריך לכבד את הרבנים, צריך לשמוע.
משה גפני: התפקיד שלנו זה למנוע את התופעה הזאת.
משה גפני: התפקיד שלנו שמי שבא מברית המועצות לשעבר ומי שגר פה בין אם הוא דתי וחרדי, בין אם הוא אינו דתי וחרדי וצריכים למצוא פתרונות משותפים וצריך לחיות יחד.
משה גפני: מכאן ואליך נגיע לנושא שהוא נושא חוקי ונושא הלכתי.
משה גפני: מי שהוא יהודי הוא יהודי, היחס או אי היחס, ועם כל הכבוד חבר הכנסת שלמה מולה, אי היחס נובע מזה שהממשלה הקודמת אישרה, אמרה שהיא תיתן 700,000 מיליון שקל לתכנית חומש לעולים מאתיופיה והיא לא עושה כלום.
משה גפני: זה לא איזה יחס של דיין שמה, שלא היה ולא נברא וזה רק לצורך כותרת.
ליה שמטוב: לא צריך להתעצבן.
משה גפני: אני מתעצבן על הממשלה.
משה גפני: על זה תדברו, 700,000 מיליון שקל תכנית חומש לעולים מאתיופיה.
משה גפני: מה עשו עם זה?
שלמה מולה: ומה עם הממשלה הנוכחית?
משה גפני: אני הולך לדון על זה בוועדת הכספים.
מרינה סולודקין: תסביר לרב שרמן שאנחנו לא תולדה של קומוניזם.
משה גפני: מרינה סולודקין, את אישה חכמה ומשכילה, אני מכיר את הרב שרמן, את לא מכירה אותו.
משה גפני: אני אומר לך לא היה, לא נברא, לא משל ולא נמשל.
משה גפני: אמר הרב שיינין - היה שם דיון ואני הייתי שם.
משה גפני: היה שם דיון הלכתי לא על עולים מברית המועצות, היה דיון הלכתי על הנושא ההלכתי של הגיור, האם יש חזקת אומר אמת למי שבא ואומר ויש ספק ביהדותו ומה אומרת ההלכה בעניין הזה.
משה גפני: הרב שרמן ידבר נגד העולים מברית המועצות?
משה גפני: הוא ידבר נגדך?
משה גפני: עולה בדעתך?
משה גפני: אנחנו הציבור החרדי בניגוד לציבור הציוני דתי הקמנו ארגון של למעלה מעשרת אלפים תלמידים מברית המועצות כדי להקנות להם יהדות.
משה גפני: מי עשה את שבו, הציונות הדתית או החרדים?
משה גפני: משקיעים כסף מכל העולם כי אין לזה כסף ממשלתי.
אורי אורבך: אתה אומר את זה בהתלהבות.
משה גפני: אלו הן העובדות.
משה גפני: הרבנים בכל מקום ומקום, החרדים וגם הציונים, דתיים, לא כאלה כמו אורי אורבך אלא כאלה שקרובים אלינו, לרבנים בכל מקום ומקום אחד מהתפקידים המרכזיים שלהם זה להביא את העולים ליהדות, לתת להם הרצאות.
משה גפני: אני מסכים איתך שלא מספיק.
משה גפני: הבעיה שכזה רב עושה תכנית מוצלחת למחרת יש כותרת ב"הארץ" שהרב שיינין החזיר בתשובה עולים מברית המועצות והוא עשה את זה גם בכפייה.
משה גפני: הרי אנחנו מקבלים כל הזמן כותרות שליליות.
משה גפני: כל הזמן, ואנחנו לא מפסיקים את הפעילות הזאת.
משה גפני: רוצים לקיים דיון על הגיור?
משה גפני: אני חוזר ואומר תזמיני את "נצח משפחת ישראל", הם עסוקים בעניין הזה, הם עסוקים בעניין.
משה גפני: הדיון על הגיור הוא שונה לחלוטין, האחריות על הגיור היא בידי הציונות הדתית, אנחנו לא קושרים בעניין הזה, אנחנו החרדים.
שלמה מולה: אבל לא מקבלים את הגיור שלהם.
משה גפני: רד מהעניין, אני לא מקבל שום דבר חוץ מתכנית החומש של 700,000 מיליון שקל.
משה גפני: כל הנושא הזה הוא נושא שצריך לדון על הסכסוכים הפנימיים.
משה גפני: הרב שרמן מעולם לא ביטל גיור, ואם יש מישהו שאומר שיש רב חרדי שדיבר מילה רעה נגד העלייה מברית המועצות, אני מסלק אותו מהחרדים ומעביר אותו לאורי אורבך.
אביגדור לויתן: על מה שאני רוצה לדבר זה על ההסתה ושזה ירשם בפרוטוקול.
אביגדור לויתן: ההסתה מתחילה מבית מדרשו של משה גפני וחבל שהוא יצא, אני לא קורא לו הרב גפני אלא גפני.
אביגדור לויתן: אני קורא מתוך אותו עיתון "יתד נאמן" אחרי הועידה המפורסמת הם כותבים, "עם קריסת מסך הברזל החל שטף עז של נוכרים להציף את ארץ הקודש.
אביגדור לויתן: הקלות הבלתי נסבלת של תהליך הגיור הוא ממש אירוני.
אביגדור לויתן: גויים מסתננים לתוך קרן בית ישראל ..." .
אביגדור לויתן: אורי אורבך אני יכול גם להחליף אותך ברדיו, אבל זו בושה וחרפה.
אביגדור לויתן: אני הייתי רוצה לשאול את הרב שיינין ואת הרב שרמן, מי אמר "קשים גרים לישראל כספחת".
אביגדור לויתן: "זה נספח אליך יותר וגם מטמא אחרים והם מקלקלים את עם ישראל מהדברים שהם לקחו מהגויים.
אביגדור לויתן: הדבר הזה מהווה חציצה בין הקדוש ברוך הוא לישראל.
אביגדור לויתן: יש לבדוק כל גר שמגיע להינשא גם אם יש לו תעודת גיור" את זה אמר הרב שרמן.
אביגדור לויתן: לא אני אמרתי את זה.
אביגדור לויתן: זו בושה וחרפה שרבנים לא רוצים לשמוע את זה.
אביגדור לויתן: הרב שרמן לא הגיע לכאן משום שהוא התבייש לשבת עם הרב גיחונסקי בחול המועד סוכות בפאנל שהיה במוסד הרב קוק ולשמוע את דברי הרב גיחונסקי.
אביגדור לויתן: זה הרב שרמן.
אביגדור לויתן: כבוד הרב שיינין אני מבקש שלא רק שתתבע את אותו עיתון "הארץ" על מה שהם טוענים שאמרת.
אביגדור לויתן: אתה צריך להכחיש את זה.
אביגדור לויתן: רבותיי מתבצע כאן תהליך של השמצות באופן בלתי רגיל.
אביגדור לויתן: אני מדבר בשם העולים, אני עובד במשרד הקליטה שלושים ואחת שנה, עוד לא הייתה תקופה כזאת שהשמיצו את העולים כפי שעכשיו.
אביגדור לויתן: אני אמרתי רק חלק מהדברים.
אביגדור לויתן: אני וכבוד השרה היינו אצל כבוד הרב שלמה עמאר, אני רוצה לגלות לכם שביום רביעי לפני שבוע וחצי ישבה שרת הקליטה ובכתה מעומק הלב בפני הרב שלמה עמאר ואמרה את מה שהיא אמרה.
אביגדור לויתן: אני רוצה לומר לכם את האמת שגם הרב שלמה עמאר כמעט בכה.
אביגדור לויתן: הוא הזדהה עם כל מילה ומילה שהשרה אמרה.
אביגדור לויתן: לא הוצאנו את הכל מפני כבודו של הרב.
אביגדור לויתן: אנחנו מצפים שכל מי שיצא כנגד העולים, קוראים להם טמאים, קוראים להם במילים ואני הקראתי לכם חלק מהדברים, לא הקראתי לכם את כל עיתון "יתד נאמן", עיתון שיצא מיד אחרי ועידת "נצח ישראל" איך אמר חיים אירם – ועידת רצח ישראל, זו לא ועידת נצח ישראל.
אביגדור לויתן: זה מה שאתם עושים.
אביגדור לויתן: אני מבקש בשקט לבוא ולומר, שאנחנו מבקשים לחזק, הרב עמאר ילך ויחזק את כל ה- 20,000 שהתגיירו, שקיבלו תעודות גיור והרבנות חתמה עליהם, אנחנו נדרוש ולא נרפה עד שהם יפסיקו עם ההסתה ויכירו עם כל הגיורים האלה.
אביגדור לויתן: ושגם הרב יוסף שיינין יכיר בתעודת הגיור.
אביגדור לויתן: אם יגיעו אליך כבוד הרב אל תתחיל לבדוק.
אביגדור לויתן: זו תעודת גיור של דיינים טובים, שהלכו ועשו.
אביגדור לויתן: תודה רבה.
ריקי שפירא: במסגרת המרכז ניתן סיוע לעולים שפועל כבר משנת 1992, אנחנו נותנים סיוע פרטני לבעיות שונות של עולים שנובעות מההגירה.
ריקי שפירא: יש לנו כמה מאות תיקים בשנה.
ריקי שפירא: אנחנו פועלים כבר 17 שנה בתחום הזה.
ריקי שפירא: גם אנחנו מאוד מודאגים מתופעת ההסתה נגד העולים.
ריקי שפירא: אני חושבת שלא צריך להסיט את הנושא משאלת ההסתה.
ריקי שפירא: אנחנו עסוקים כאן
ריקי שפירא: בשאלה מעבר לשאלת הגיור שהיא שאלה בפני עצמה בעניין ביטול הגיורים והקושי שמערימים על האנשים בנושא הגיור.
ריקי שפירא: יש כאן עניין של הסתה נגד ציבור.
ריקי שפירא: אנחנו עדים לה שוב ושוב והיא ההסתה נגד עולים אתיופים, עולים רוסים, וזה חוזר שוב ושוב בצורות שונות.
ריקי שפירא: אני חושבת שהגיע הזמן לטפל בנושא הזה.
ריקי שפירא: אנחנו הכנו הצעת חוק, אנחנו חושבים שחוק איסור לשון הרע שהוזכר כאן לא מטפל בבעיה הזאת כמו שצריך.
ריקי שפירא: צריך לתקן את החוק.
ריקי שפירא: צריך להעמיד לדין אנשים שיוצאים נגד ציבור ולא רק נגד אדם .
יגאל יהודי: גם נגד ציבור חרדי.
ריקי שפירא: בסדר גם חרדי, גם ערבי, יש כאן הסתה פרועה נגד אנשים והאנשים חושבים שהם לא ייתנו על זה את הדין ואת החשבון.
ריקי שפירא: היום לא ניתן להגיש תביעה.
מרינה סולודקין: אתמול קראתי את חוק איסור לשון הרע, להסית נגד ציבור.
ריקי שפירא: נכון, אבל עדיין החוק לא מספיק טוב, כי היום כדי להגיש תביעה אזרחית נגד הסתה על ציבור צריך את ההסכמה של היועץ המשפטי לממשלה.
ריקי שפירא: כלומר כדי להגיש תביעה שאינה פלילית צריך לעבור איזו פרוצדורה מסובכת כדי לעשות את זה.
ריקי שפירא: אנחנו מבקשים להכניס תיקון לחוק כדי לאפשר להגיש תביעה אזרחית כאשר אדם מסית נגד ציבור של אנשים.
ריקי שפירא: אנחנו הכנסנו תיקון לחוק כדי שיהיה אפשר לתבוע נזיקין גם כשלא הוכח הנזק.
ריקי שפירא: על עצם ההסתה צריך לתבוע אזרחית ולדרוש פיצוי כספי, מאחר וזה נעשה רעה חולה בחברה הישראלית שכל אדם יכול להסית נגד ציבור.
מרינה סולודקין: פיצוי כספי לא מספיק, צריך בית כלא מאחורי סורג ובריח.
ריקי שפירא: התיקון שלנו כולל שני מסלולים, גם בהיבט הפלילי צריך להפחית את ההגנות שיש היום.
ריקי שפירא: חוק איסור לשון הרע נותן הרבה מדי הגנות לאנשים שמסיתים ומאפשר להם לצאת מזה בקלות.
ריקי שפירא: זו בעיה אחת שצריך לפתור.
ריקי שפירא: ובעיה שנייה שצריך לפתור היא לאפשר תביעות אזרחיות שיוגשו בלי הסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
ריקי שפירא: שאנשים ידעו שאי אפשר להסית נגד ציבור אנשים מבלי לתת על זה את הדין.
ארקדי בנצ'יק: לפני חמש עשרה שנה עולה חדש טרי, שלוש שנים בארץ הגעתי לאשדוד.
ארקדי בנצ'יק: רציתי להכיר את הרב שיינין.
ארקדי בנצ'יק: אני מבקש מספר שניות בנימה אישית וכמו שיושבת ראש הוועדה שאמרה על תחושות של אנשים שנבעו מכל הדברים שקרו ומהוועדה שהייתה.
ארקדי בנצ'יק: אני מבקש לספר על התחושות שלי וכמי שגר חמש עשרה שנה ועד לפני שנה באשדוד וזכה להכיר את הרב שיינין דקה אחרי שהגיע לעיר בתור מתבגר בן חמש עשרה.
ארקדי בנצ'יק: מתבגר בן למשפחה שעלתה רק עתה, בשנת 1991, בשנת 1994 אני מגיע לאשדוד, החיים גלגלו אותי.
ארקדי בנצ'יק: הגעתי תחילה לרב שיינין כתלמיד בשעות הפנאי.
ארקדי בנצ'יק: אבל בתור מתבגר לימודי יהדות בין לא ממש לממש לא עניינו אותי, עניינו אותי דברים אחרים אבל גם בהם למרבית הפלא זכיתי לקבל מהרב שיינין אוזן קשבת.
מרינה סולודקין: למה אתה מקריא?
מרינה סולודקין: כאן אף אחד לא מקריא, וזה גם מאותת משהו.
ארקדי בנצ'יק: זו זכותי, ובתור עולה חדש קל לי יותר לכתוב את דבריי.
ארקדי בנצ'יק: למעשה, הרב שיינין היה ונשאר עד עכשיו - -
שלמה מולה: אנחנו לא במועדון של יחסי ציבור.
ארקדי בנצ'יק: - - - חבר, אח בוגר ואפילו בן במשפחה.
ארקדי בנצ'יק: אני מבקש להקשיב לדבריי, כפי שהקשבתי.
ליה שמטוב: כשאנחנו נעשה תכנית חיים שכאלה אנחנו נזמין אותך.
ארקדי בנצ'יק: הבנתי, אני מבקש.
ליה שמטוב: באנו לבקר בנושא התבטאויות, אבל זה שאתה עושה דברים טובים .
ארקדי בנצ'יק: כבוד יושבת ראש הוועדה, אני מבקש כאזרח ישראל, בתור עולה שיושב כרגע בוועדת העלייה והקליטה את הכבוד המינימלי של תשעים שניות התייחסות.
ארקדי בנצ'יק: זה מה שבקשתי שתתנו לי לדבר על מה שאני בחרתי לדבר גם אם בחרתי לדבר מהכתב.
ארקדי בנצ'יק: מה לעשות אני עולה ויותר קל לי לכתוב ולקרוא.
ארקדי בנצ'יק: במהלך הזמן הרב שיינין הפך להיות לעוזרי, גם שלי וגם של משפחתי בכל סוגיה שקשורה לחיים מבלי קשר ליהדות.
ארקדי בנצ'יק: בזמן שקיבלנו החלטות חשובות, אני משפחתי וחבריי, ידענו שאפשר ללכת ולהתייעץ ביום ובלילה, כולל בחצות הלילה עם הרב שיינין בדברים שאין להם שום קשר, ולו הקלוש לנושא היהדות ולתפקידו המסורתי של רב העיר.
ארקדי בנצ'יק: מיותר לציין שבדברים הקלאסיים של יהדות כגון חתונה מצאתי את הרב נוסע לצפון להסיע אותי לחתונה של עולים, עולים מכל סוג וזן מבלי קשר לדת שלהם ובלי קשר למוצא שלהם וליהדות.
ארקדי בנצ'יק: מיותר לציין כשדנו איתו על חתונה וביקשנו הקלות בהלכות אלו ואחרות הרב שיינין מצא את עצמו מביא אותנו לקולה בגלל בקשות של משפחות של עולים שמאוד רחוקות מרוח הדת.
ארקדי בנצ'יק: בסוף כמה דברים מסביב, אני הבטחתי להרבה אנשים שהלכו לרב שיינין מעבר לארקדי ומשפחתו, לבקש סיוע בבעיות משפחתיות.
ארקדי בנצ'יק: הם מצאו ברב שיינין פסיכולוג משפחתי לעולים באשדוד.
ארקדי בנצ'יק: שעבד בשבילם מסביב לשעון כדי לסייע להם.
שאול פרבר: אני רוצה להגיד שבמידה מסוימת הרב שיינין דן בנושא העיקרי כאן והוא ההתייחסות לעולים כשהם עוברים את הסף של הרבנות שהיא התייחסות לא הולמת.
שאול פרבר: אבל הקריטריונים לבירור יהדות, וכאן מדובר על 4,684 תיקים בשנת 2008 של בירור יהודית שנפתחו בבתי הדין הרבניים, זו התייחסות לא הולמת.
שאול פרבר: אין כלים, שולחים לכאן ושולחים לשם.
שאול פרבר: באשדוד, ושוב אני לא מאשים את הרב שיינין, באשדוד לא מקבלים גיורי יהדות שנעשו לפני חמש שנים, כל מי שעשה את זה צריך לעבור את זה שוב.
שאול פרבר: אני אומר את זה באחריות לא כל חבר כנסת עולה מברית המועצות שעבר את זה אז היה לא היה עובר היום את הבירור של בתי הדין הרבניים.
שאול פרבר: למרות שהתחתנתם כאן וזה לא משנה.
שאול פרבר: היום רף ההוכחה שמישהו יהודי הוא כך כך גבוה.
שאול פרבר: ההליך עצמו משפיל, זה שמישהו צריך להוכיח.
שאול פרבר: אני מאוד בעד קיום החוק, ואני מאמין ששני יהודים צריכים להתחתן, אבל זה שאין בכלל קריטריונים לדבר הזה ושכל כל אחד יכול לעשות במידת רצונו זה מאוד בעייתי.
שאול פרבר: אותו הדבר לגבי גיורים, איך אנחנו מאפשרים לרשמי נישואין לא לרשום גיורים?
שאול פרבר: אנחנו מנסים ליזום חוק שבו יחויבו רשמי הנישואין לרשום גרים.
שאול פרבר: אני מאוד מכבד את רשם הנישואין שלא רצה לרשום גרים.
שאול פרבר: אין לי בעיה אבל לא יהיה רישום נישואין מטעם מדינת ישראל.
שאול פרבר: בשנה שעברה שילמנו 54 מיליון שקל למערך הגיור,הוציאנו עוד מיליוני שקל לרשמי נישואין כדי לבטל אותם.
שאול פרבר: העניין כאן זה לא הרב שרמן העניין כאן זה לא דיין מסוים שמבטל גיור של אדם.
שאול פרבר: העניין כאן זה ההתייחסות הכללית במערכות במדינת ישראל.
שאול פרבר: כל זמן שאין לנו חוקה שמטפלת בעניינים האלה, וכל זמן שאין לנו אומץ להגיד לאנשים, אנחנו מכבדים, מכבדים מבחינה הלכתית את ההחלטות שלכם, תעשו כמיטב יכולתכם ואין לי בעיה.
שאול פרבר: אבל אל תהיו על משכורת מדינת ישראל.
שאול פרבר: זה פשוט לא יכול להיות.
ליה שמטוב: אני מבקשת מכל הדוברים הבאים, היום אנחנו לא מדברים בנושא הגיור, בכך נדון ב- 20 לחודש.
בנימין איש שלום: אני היושב ראש של המכון ללימודי היהדות, ואני רוצה לגעת בהיבט אחד שכאן לא נגעו בו.
בנימין איש שלום: נאמרו הרבה דברים חשובים, הנושא דווקא מתייחס להשלכות של מה שכונה כאן ההסתה.
בנימין איש שלום: אני חושב שמדובר לא רק בהסתה, אלא במדיניות שקיימת בפועל ואולי לא כתובה.
בנימין איש שלום: אם מתייחסים לפורמליסטיקה אולי יהיה קשה להוכיח אותה כי כפי שנאמר כאן הרב שרמן לא ביטל גיור, הוא רק קבע שכל אותם אלפי גיורים מוטלים בספק.
בנימין איש שלום: אפשר להתעסק בפורמליסטיקה, אבל ההשלכות של אותה מדיניות לא פורמלית אבל נוכחת וקיימת היא שלא רק אלפי מתגיירים אינם יודעים היום את מעמדם האמיתי אם הם יהודים או לא יהודים.
מרינה סולודקין: אנחנו קוראים בין השורות, ולכן אנחנו רואים בחומרה רבה מה שנאמר בתוך הכנס שלכם הרבנים האורתודוקסים.
בנימין איש שלום: אני רוצה בדוגמה אחת להמחיש לכם איך המדיניות הלא רשמית הזאת שכרוכה בהתבטאויות שאפשר לראות אותה כהסתה, איך היא משפיעה בפועל על מה שקורה בשטח.
בנימין איש שלום: מקרה אחד שאספר, ואני יכול לומר לכם שהוא מוכפל פעמים רבות.
בנימין איש שלום: שני בוגרים של קורס נתיב בצבא ההגנה לישראל שהתגיירו בבית הדין הרבני של צבא ההגנה לישראל.
בנימין איש שלום: שניהם השתחררו מהצבא, שניהם הבחור והבחורה שומרי מצוות, שינהם שומרי מצוות ביקשו להירשם לנישואין בעיר מגוריהם, אני יכול לומר שמדובר במעלה אדומים.
בנימין איש שלום: ביקשו שם להירשם לנישואין ונפגשו עם רב העיר.
בנימין איש שלום: הוא קיים איתם שיחה והוא שמע תוך כמה דקות שמדובר בגרים מהצבא, שמדובר בבתי דין רבניים אורתודוקסים או איך שלא תקראו להם והם מוסמכים על ידי הרבנות הראשית ובהסכמת הרב עמאר והרב דרוקמן וכן הלאה, הם חתומים על תעודות ההמרה.
בנימין איש שלום: מכל מקום, הרב של מעלה אדומים סירב לחתן אותם בנימוק שהוא מחתן רק דתיים.
בנימין איש שלום: טענה מופרכת לחלוטין, כי איפה מתחתנים כל הלא דתיים בישראל?
בנימין איש שלום: הבחור אמר לו "כבוד הרב, אבל אנחנו דתיים" הוא אמר "אני לא מאמין לכם".
בנימין איש שלום: "למה כבוד הרב לא מאמין לנו?"- - -
מרינה סולודקין: ממי מקבל הרב הזה משכורת?
בנימין איש שלום: ממך.
ליה שמטוב: ובסוף?
ליה שמטוב: אנחנו כבר מבינים את העניין.
ליה שמטוב: הזוג הזה פנה אלי, אגב הנימוק היה שהוא לא מאמין להם כי רוב המתגיירים אינם שומרים מצוות, אז יש "חזקת רמאי" למרות ששני בני הזוג האלה במקרה לגמרי שומרים מצוות, אבל הוא לא מאמין להם.
ליה שמטוב: השניים הללו פנו אלי וביקשו עזרה.
ליה שמטוב: נאלצנו להעביר אותם למקום אחר.
ליה שמטוב: אותו רב אמר שאם הם יתבעו אותו הוא יאלץ לחתן אותם אבל הם ויתרו לו.
ליה שמטוב: תודה, הסיפור דווקא מעניין מאוד.
יוגב קרסנטי: אני מהמכון לתכנון העם היהודי.
יוגב קרסנטי: ממשלת ישראל פנתה למכון בבקשה לגבש המלצות לחיזוק הזהות של הדור הצעיר בתפוצות ולחיזוק הקשר שלו עם ישראל.
יוגב קרסנטי: מטעם הפרויקט הזה נסעתי למוסקבה וחזרתי בשבוע שעבר.
יוגב קרסנטי: במוסקבה פגשתי נוער יהודי, פגשתי סטודנטים יהודיים שמעוניינים ביהדות שלהם ומעוניינים בה.
יוגב קרסנטי: מתעניינים ביהדות כתרבות לאו דווקא כדת.
יוגב קרסנטי: בנים לאבות יהודיים ולאמהות לא יהודיות ורוצים להרגיש חלק מעם ישראל.
יוגב קרסנטי: שאלתי אותם אם הם היו מעוניינים לעלות.
יוגב קרסנטי: חלקם ענו שכן אבל לא יעלו לישראל בגלל ששם הם לא יוכרו כיהודים מלאים, ובין השאר גם אותם הדים של כנס נצח ישראל הגיעו גם למוסקבה ופגעו ברגשותיהם וברצון שלהם להשתייך לעם היהודי.
יוגב קרסנטי: אני חושב שהדיון הזה חורג מעבר לגבולות הדיון הפנים ישראלי.
יוגב קרסנטי: ברגע שדיון כזה יוצא בעיתונות בכלל, ההשפעות שלו הם על כל התפוצות היהודיות.
יוגב קרסנטי: גם במוסקבה, גם באוקרינה וגם בארצות הברית.
יוגב קרסנטי: זו איזו אמירה ליהדות התפוצות לגבי מיהו יהודי ומיהו לא יהודי וצריך לקחת בחשבון שיש שם הרבה מאוד צעירים שרוצים להרגיש שייכות לעם היהודי, ואמירות כאלה לא מועילות לנו ולא מקרבות אותם אל העם היהודי.
יוגב קרסנטי: צריך לשקול מילים כשמתבטאים בעניינים האלה.
יוגב קרסנטי: כמובן לשגבי ממשלת ישראל לא יכול להיות שממשלת ישראל תפעל מצד אחד ותאמר שהיא מעוניינת במדיניות שתקרב את הדור הצעיר לישראל וליהדות ומצד שני יצאו אמירות כאלה מטעם פקידים שמקבלים את משכורתם מהממשלה.
ליה שמטוב: אנחנו מבקשים לסיים, אבקש בכמה מילים של הדוברים הבאים ואחר כך מרינה סולודקין תסכם את הדיון.
שמואל יזנסון: תודה רבה.
שמואל יזנסון: ראש אגף גיור במשרד ראש הממשלה.
שמואל יזנסון: אני שמח על הדיון הזה כאן.