GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני דנון: למעשה, זהו הגוף שייסד הקרן הקיימת לישראל, ייסד את הסוכנות היהודית.
דני דנון: נכון שהוא היום קצת נזנח.
דני דנון: אבל, יכול להיות שבגלל ההפרדה הזאת עוד יצא טוב.
דני דנון: בנושא הזה אני הייתי כן רוצה לשמוע האם יש התנגדויות, כוונות, או שאנחנו נצא מפה עם המלצות גם לחקיקה שבה נוכל לעגן את מעמד ההסתדרות הציונית, את הקשר שלה עם ממשלת ישראל.
דני דנון: יש ועדת תיאום בין ההסתדרות הציונית לבין הממשלה שהיא לא פעילה.
דני דנון: של הסוכנות היא כן פעילה, וג'וש מפעיל אותה.
דני דנון: אבל, אין היום להסתדרות הציונית העולמית ועדה פעילה, כי ברגע שיש היום החלטה רשמית שאלו יהיו אנשים שונים, ואני לא נכנס פה למהויות.
דני דנון: נתן שרנסקי הוא יושב-ראש מצוין לסוכנות.
דני דנון: לא חשוב מי ייבחר ליו"ר התנועה הציונית - אם זה יהיה מלכיאור, או שמות אחרים שמוזכרים.
דני דנון: זה לא שמי, ולא מפלגתי אלא באמת צריך לדאוג למהות.
דני דנון: גברתי היושבת ראש, שני הנושאים האלה קשורים למעמד של המוסדות.
דני דנון: השאלה היא האם אנחנו פה לא מפרקים את זכות הקיום של הקרן הקיימת מול הממשלה והכנסת.
דני דנון: כמו כן, ההשלכות של החקיקה לגבי ההפרדה.
ליה שמטוב: חבר הכנסת פינס-פז, בבקשה.
אופיר פינס-פז: תודה, גברתי היושבת ראש.
אופיר פינס-פז: קודם כל, אני שמח שחבר הכנסת דני דנון העלה את הנושא לסדר היום.
אופיר פינס-פז: באמת קורה משהו בסוכנות או בהסתדרות הציונית, וכדאי שהכנסת תהיה מודעת לו, ותדע להבין אותו.
אופיר פינס-פז: אני באופן אישי תמכתי בהפרדה בין הסוכנות להסתדרות הציונית.
אופיר פינס-פז: תמכתי, כי אני חושב שהגיע הזמן.
אופיר פינס-פז: הקזת הדם כל כך הרבה שנים שהם רצו להיפרד, ורצו להיפרד ורצו להיפרד, לא עשתה טוב לא לסוכנות, לא להסתדרות הציונית, לא ליחסים ולא לשותפות.
אופיר פינס-פז: אני חושב שמותר גם להתגרש.
אופיר פינס-פז: הבנתי שיש הסכם גירושין שלא מקפח את ההסתדרות הציונית מבחינה כלכלית.
אופיר פינס-פז: ועכשיו יש הזדמנות לבנות את השותפות הזאת מחדש בין הסוכנות והממשלה, בין התנועה הציונית והממשלה והסוכנות.
אופיר פינס-פז: אני לא אומר שזה הולך להיות קל.
אופיר פינס-פז: לתנועה הציונית זה לא הולך להיות קל – זה ברור לגמרי, גם מבחינה תפקודית, גם מבחינה כספית.
אופיר פינס-פז: בסופו של דבר, ההסתדרות הציונית צריכה לפתח את כל התכניות בתחומים הציוניים, וזוהי לא משימה קלה.
אופיר פינס-פז: מאוד מאוד חשוב שייבחר יושב-ראש כמה שיותר מהר להסתדרות הציונית.
אופיר פינס-פז: אני לא יודע מתי הוא אמור להיבחר.
אופיר פינס-פז: אבל, מאוד מאוד חשוב שהוא ייבחר ממש בזמן הקרוב ביותר כדי שהוא באמת יוכל לבנות את הארגון הזה יחד עם השותפים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאנחנו צריכים ללחוץ על זה שיהיו בחירות מוקדמות ליושב-ראש ההסתדרות הציונית כדי שבאמת העסק הזה יתחיל ללכת, כי אחרת יהיה פה תהליך שמוסד אחד רץ קדימה, ומוסד שני יגווע, או שתהיה לו בעיה מאוד קשה בהתנהלות – זו פרשה אחת.
אופיר פינס-פז: עניין הקרן הקיימת מאוד מדאיג אותי, ואני אומר את זה באמת כחבר הבית הזה שמייצג ציבור.
אופיר פינס-פז: אני הייתי רוצה לשמוע מי מפקח על הקרן הקיימת.
אופיר פינס-פז: הקרן הקיימת הפכה להיות גם על רקע היחלשותה של הסוכנות באופן יחסי, גורם מאוד דומיננטי.
אופיר פינס-פז: גם עסקת הקרקעות הופכת אותה להיות גורם מאוד מאוד דומיננטי.
אופיר פינס-פז: מסתובבים בקרן הקיימת מיליארדים רבים, נכסים ענקיים של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: אני חושש שהארגון הזה לא מפוקח.
אופיר פינס-פז: אני מתכוון לפנות למבקר המדינה שייקח אחריות על הקרן הקיימת - אני אומר לכם את זה בצורה הכי ברורה.
אופיר פינס-פז: יש פה את העניין של הסכם הקרקעות, יש פה כספים מחו"ל.
אופיר פינס-פז: יש פה מימון של הקרן הקיימת להסתדרות הציונית, שאני לא יודע מה הבסיס החוקי למימון הזה.
אופיר פינס-פז: על מה ולמה?
אופיר פינס-פז: אולי זה קשור, אבל עוד הפעם - הקרן הקיימת הופכת להיות המממן העיקרי של ההסתדרות הציונית.
אופיר פינס-פז: בתוקף איזה עצים זה נעשה?
אופיר פינס-פז: בתוקף איזה קרקעות זה נעשה?
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם את כל זה כדי להכין אתכם, ולהזהיר אתכם.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שתדעו שזה הולך לקרות, ואני מציע שתערכו בהתאם כדי שתתנהלו נכון.
אופיר פינס-פז: אני חושש שיש בעיה בדבר הזה, בדרך שבה העסק הזה פועל.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שתגידי לנו מי מפקח עליכם, האם אתם רק נתונים לביקורת של מבקר פנימי, או למשהו יותר רציני?
אופיר פינס-פז: כי בסופו של דבר אתם ארגון מאוד גדול, ומאוד רציני, ומאוד ציבורי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שארגונים בסדרי הגודל האלה צריכים להיות מפוקחים בצורה רצינית.
אופיר פינס-פז: זה לא משחק.
אופיר פינס-פז: אני רואה בזה ביקורת בונה.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שאחרים יראו בזה ביקורת לא בונה.
אופיר פינס-פז: אבל, זה פחות מעניין אותי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהגיע הזמן, במיוחד עם הלינקג' שלכם לממשלה וכדו'.
אופיר פינס-פז: הדבר האחרון – האם את יכולה לומר לנו מה באמת קורה בהסכם הקרקעות.
אופיר פינס-פז: האם ההסכם עבר?
אופיר פינס-פז: מה קורה בבית המשפט?
אופיר פינס-פז: תודה.
ליה שמטוב: היועצת המשפטית של הקרן הקיימת, בבקשה.
יהודית פסטנרק: אני משמשת כממלאת מקום היועץ המשפטי של קרן קיימת.
יהודית פסטנרק: אני בקרן קיימת מאז שנת 2003, כשהייתי עוד קודם שנתיים בעבר הרחוק.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת היא חברה פרטית.
יהודית פסטנרק: הקונגרס הציוני ב-1901 החליט על הקמת קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת לישראל התאגדה באנגליה בשנת 1907, והיא פעלה בישראל כחברה זרה.
יהודית פסטנרק: בשנת 1953 חוקק חוק קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: חוק קרן קיימת לישראל קבע מנגנון להפוך את קרן קיימת לישראל מחברה זרה לחברה מקומית ישראלית.
יהודית פסטנרק: החוק לא הקים את קרן קיימת לישראל, החוק לא יצר את קרן קיימת לישראל, וקרן קיימת לישראל היא לא תאגיד שהוקם בחיקוק.
יהודית פסטנרק: כל מה שקבע החוק הוא מנגנון מקוצר להפוך את קרן קיימת לישראל מחברה אנגלית לחברה ישראלית, וכך היה כאשר שר המשפטים אישר את תזכיר ותקנון קרן קיימת לישראל, וגם זה פורסם ברשומות.
יהודית פסטנרק: עד שנת 1961 קרן קיימת לישראל ניהלה בעצמה את הקרקעות שלה.
יהודית פסטנרק: בשנת 1961 נכרתה אמנה בין קרן קיימת לישראל לבין משרד האוצר, כשהאמנה נכרתה בד בבד עם מארג החקיקה של חוקי הקרקעות שהקים את מינהל מקרקעי ישראל.
יהודית פסטנרק: במסגרת הזאת חוק-יסוד: מקרקעי ישראל, קבע את המעמד הנפרד של קרקעות קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: מקרקעי ישראל כוללים קרקעות של המדינה, של רשות פיתוח, ושל קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: אבל, נקבע שהמקרקעין של קרן קיימת לישראל כמו כלל מקרקעי ישראל, ינוהלו על-ידי מינהל מקרקעי ישראל, וזה המצב מאז 1961.
אופיר פינס-פז: ולקרן קיימת יש נציגות במינהל מקרקעי ישראל.
יהודית פסטנרק: לקרן קיימת יש נציגות במינהל מקרקעי ישראל לפי חוק מינהל מקרקעי ישראל – מחצית פחות אחד נציגי קרן קיימת לישראל.
אופיר פינס-פז: כדאי שתזכירי את זה.
יהודית פסטנרק: כמובן.
יהודית פסטנרק: חוק מינהל מקרקעי ישראל קבע את הרכב המועצה, ובסעיף שקובע את הרכב המועצה נקבע כמובן שנציגי קרן קיימת לישראל יהיו במועצה, כשנקבע שתפקידי המועצה הם גם כן בין היתר, לקבוע את המדיניות הקרקעית בראש ובראשונה, אבל גם כן לפקח על מינהל מקרקעי ישראל – לפקח מטעם הבעלים.
יהודית פסטנרק: ולכן, היתה חשיבות שיהיו שם נציגים מטעם קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: היום על הפרק מבחינתה של קרן קיימת לישראל, הסכם בין קרן קיימת לישראל לבין מדינת ישראל – הסכם עקרונות.
יהודית פסטנרק: הסכם העקרונות נעשה לצד הרפורמה.
יהודית פסטנרק: חשוב להגיד - קרן קיימת לישראל לא הביעה את עמדתה בעניין הרפורמה, לא קיימה דיונים על עצם הרפורמה.
יהודית פסטנרק: היא לא אומרת שום מילה על הרפורמה.
יהודית פסטנרק: כל מה שההסכם עושה, ההסכם עכשיו דואג לקרן קיימת לישראל כדי שקרן קיימת לישראל תמשיך לעד בתפקידיה ההיסטוריים והעכשוויים.
אופיר פינס-פז: אם הרפורמה עוברת, מה מעמד הקרקעות של הקק"ל החלופיות?
יהודית פסטנרק: אני אפרט.
יהודית פסטנרק: כשנכנסנו לסיבוב האחרון של המשא-ומתן, ראש הממשלה מינה צוות מטעם המדינה, ובקרן קיימת מינו צוות מטעם קרן קיימת לישראל, כשנקודת הבסיס היתה שמירה על עקרונות קרן קיימת לישראל, והסכם העקרונות שומר על כל אחד ואחד מעקרונות של קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: לפני שאני אכנס להסכם, עוד מילה אחת חשובה על ההיסטוריה.
יהודית פסטנרק: המשא-ומתן על חילופי הקרקעות לא התחיל היום, והוא גם לא התחיל לפני שנה, וגם לא לפני שנתיים.
יהודית פסטנרק: המשא-ומתן התחיל בעקבות ועדת גדיש.
יהודית פסטנרק: בדוח ועדת גדיש שהציעה שתי המלצות, כשההמלצה של הפרטת הקרקעות אומצה על-ידי הממשלה, הוא קבע גם שהמדינה תהיה במשא-ומתן עם קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: בעקבות זה היה משא-ומתן עם קרן קיימת לישראל כאשר גובש הסכם שהובא לאישורים הגורמים המוסמכים בקרן קיימת לישראל, ואני מדברת על שנת 2005 – בינואר 2005 התחיל משא-ומתן – ועל שנת 2006.
יהודית פסטנרק: האסיפה הכללית של קרן קיימת לישראל, והדירקטוריון דנו בהסכם בנוסח הקודם.
יהודית פסטנרק: אם אנחנו נשווה – ושוב, אך ורק מתוך בחינת האינטרסים של קרן קיימת לישראל – את מצבה של קרן קיימת לישראל אז לעומת היום, ואם אנחנו נשווה את מצבה של קרן קיימת לישראל אם תעבור הרפורמה אם יהיה הסכם עקרונות, או לא יהיה הסכם עקרונות, אני חושבת שהמצב של קרן קיימת לישראל בעקבות הסכם עקרונות שופר לאין ערוך, וזאת בלשון המעטה.
דני דנון: איפה זה עומד כרגע משפטית?
יהודית פסטנרק: הסכם העקרונות שגובש בין הצדדים הובא לאישור האורגנים המוסמכים בקרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: זאת אומרת, הדירקטוריון - - -
אופיר פינס-פז: האם ההסכם הזה פורסם ברשומות?
יהודית פסטנרק: ההסכם לא פורסם ברשומות עדיין.
יהודית פסטנרק: אני לא מניחה שהוא צריך להיות מפורסם ברשומות.
יהודית פסטנרק: אבל, ההסכם אושר על-ידי דירקטוריון קרן קיימת לישראל ברוב גדול.
יהודית פסטנרק: ההסכם אושר על-ידי הנהלת ההסתדרות הציונית.
דני דנון: ברוב קטן.
יהודית פסטנרק: וההסכם אושר גם על-ידי האסיפה הכללית של קרן קיימת לישראל.
אופיר פינס-פז: האם את יודעת מי אישר את ההסכם בממשלה?
יהודית פסטנרק: יש כאן נציגת מינהל מקרקעי ישראל, ואני חושבת שהם יכולים לדבר בשמם.
אופיר פינס-פז: האם מינהל מקרקעי ישראל אישר?
יהלום שרעבי: היתה החלטת ממשלה שבעקבותיה - - -
אופיר פינס-פז: האם הסכם העקרונות בא לממשלה?
יהלום שרעבי: אני לא ---.
יהלום שרעבי: היו דיונים במסגרת הרפורמה, כל הדיונים לעניין חילופי הקרקעות.
אופיר פינס-פז: בקיצור, את לא יודעת.
יהלום שרעבי: וגם האוצר היה שותף לזה.
אופיר פינס-פז: את לא יודעת איפה זה אושר.
דני דנון: מה קורה בקטע של העתירה המשפטית?
יהודית פסטנרק: בעקבות החלטת האסיפה הכללית, וגם קודם, הוגשו עתירות משפטיות שבהן יש טעות מין היקב ומין הגורן.
יהודית פסטנרק: לא נהפוך את הוועדה לבית משפט, אבל אני יכולה להגיד ש- - -
דני דנון: האם יש צו מניעה כרגע?
יהודית פסטנרק: יש צו מניעה.
דני דנון: ממתי הוא בתוקף?
יהודית פסטנרק: צו המניעה בתוקף עד שיתקיים דיון.
יהודית פסטנרק: הדיון קבוע נכון להיום ל-21 ביולי, כאשר אנחנו נבקש להקדים את הדיון.
יהודית פסטנרק: אני רק רוצה לסבר את האוזן – לפני הדיון באסיפה הכללית הוגשו שלוש בקשות שונות: אחת בבית משפט מחוזי, אחת בפני בית-הדין המחוזי, עתירה נוספת בפני בית משפט מחוזי, כדי לנסות למנוע בכלל את הדיון הזה באסיפה הכללית של קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: התוצאה של שלוש הבקשות האלה היתה שבסופו של יום התקיים דיון באסיפה הכללית.
יהודית פסטנרק: האסיפה הכללית החליטה מה שהיא החליטה, ועל התוצאות הגישו עתירות.
יהודית פסטנרק: שוב הגישו עתירות.
יהודית פסטנרק: הוגשו שלוש עתירות, ובעתירה אחת ניתן צו ארעי שכאמור הדיון צפוי להיות בעתיד הקרוב.
דני דנון: אם הקק"ל מבחינה משפטית או אחרת, לא יהיה חלק מהרפורמה במינהל, מה יהיו ההשלכות על הקרן הקיימת לישראל – אם בכלל?
יהודית פסטנרק: אני אכנס קצת לגופו של ההסכם, ממש על קצה המזלג.
יהודית פסטנרק: דבר ראשון, ועדת גדיש - - -
דני דנון: לא, אני מכיר את ההסכם מצוין.
דני דנון: אני שואל, נניח שתהיה עכשיו החלטה בבית המשפט, ויגידו שאתם לא יכולים, מה ההשלכות על הקרן הקיימת לישראל אם לא תהיו חלק מהרפורמה הזאת?
אופיר פינס-פז: אני שאלתי את השאלה ההפוכה שלו קודם – מה יקרה עם קרקעות קרן קיימת אם הרפורמה תעבור?
יהודית פסטנרק: אם הרפורמה תעבור ללא ההסכם - - -
אופיר פינס-פז: עם ההסכם.
יהודית פסטנרק: אם הרפורמה תעבור ללא הסכם, הטענה שמצבה של קרן קיימת לישראל יהיה רע יותר מאשר אם יהיה הסכם, ואני אסביר למה.
יהודית פסטנרק: קודם כל, מבחינת חברי מועצת מקרקעי ישראל – ההסכם שומר על יחס שנותן חשיבות לנציגי קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: זאת אומרת, היום לפי ההסכם מדובר על חמישה נציגי קק"ל מול שבעה נציגים מהממשלה.
יהודית פסטנרק: חשוב מאוד מבחינת קרן קיימת לישראל שהיחס הזה יישמר.
יהודית פסטנרק: כי חברות במועצת מקרקעי ישראל היא חשובה לרעיונות של קרן קיימת לישראל, למדיניות של קרן קיימת לישראל, וקרן קיימת לישראל צריכה לתרום ולהמשיך לתרום בנציגות משמעותית במועצה.
יהודית פסטנרק: אם ההסכם לא יעבור, נציגות קרן קיימת לישראל במועצה תקטן באופן משמעותי כשקרן קיימת לישראל לא תהיה מורגשת, מכיוון שהחלטת הממשלה היא שיהיו לקרן קיימת לישראל בסך הכול שני נציגים מתוך הרבה יותר.
אופיר פינס-פז: איך?
אופיר פינס-פז: אבל, זה הפרת הסכם מולכם.
יהודית פסטנרק: אם לא יהיה הסכם.
אופיר פינס-פז: לא, אבל יש עכשיו הסכם אחר.
אופיר פינס-פז: עכשיו אתם יושבים במועצת מינהל מקרקעי ישראל, חצי פחות אחד, נכון?
אופיר פינס-פז: האם הם יכולים לבטל את זה חד-צדדית?
יהודית פסטנרק: כן.
יהודית פסטנרק: האמנה מאפשרת לכל אחד מהצדדים או לבטל באופן מוחלט את האמנה, וזאת כל חמש שנים בהתראה של חצי שנה מראש, או לשנות סעיף מסעיפי האמנה.
יהודית פסטנרק: יש דרך חזרה מהאמנה.
יהודית פסטנרק: אבל, בנוסף לאמנה יש כאן הליך של חקיקה.
יהודית פסטנרק: אם יעבירו הליך של חקיקה שישנה את חוק מינהל מקרקעי ישראל ולא יהיה הסכם עקרונות שאושר על-ידי קרן קיימת לישראל, קרן קיימת לישראל ולא רק קרן קיימת לישראל אלא כולנו נהיה בבעיה מבחינת האנשים שקרן קיימת לישראל חשובה להם.
יהודית פסטנרק: לעניין הקרקעות גופן – חשוב להבהיר שההסכם שומר על חלקה היחסי של קרן קיימת לישראל במקרקעי ישראל.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת לישראל לא מוותרת ולו על דונם אחד.
יהודית פסטנרק: תמורת הקרקעות שקרן קיימת לישראל מעבירה כשמדובר בקרקעות חסרות ערך כלכלי, מדובר בקרקעות שכבר מוצו כל הזכויות הכלכליות לגביהן, קרן קיימת לישראל תקבל קרקעות חילופיות בנגב.
אופיר פינס-פז: איך את מסבירה את זה?
אופיר פינס-פז: האם המדינה היא מפגרת?
יהודית פסטנרק: המדינה כבר היום קיבלה את סעיף 4(יז) לחוק מינהל מקרקעי ישראל שהמדינה מעבירה לבעלות קרקעות מהוונות ובנויות, כאשר החוכר שילם את כל הזכויות המהוונות, והיתה שאלה אם לזכות הבעלות, לזכות השיורית, קיים איזשהו ערך כלכלי.
יהודית פסטנרק: המדינה ומינהל מקרקעי ישראל החליטו להעביר את הקרקעות ללא תמורה מהשיקולים שלהם כשעמדת האוצר היא שלהעברת הבעלות לא קיים שום ערך שיורי, כי במסגרת המשא-ומתן הקרן הקיימת לישראל מול האוצר ניסתה לטעון שיש איזשהו ערך כלכלי לבעלות השיורית, והאוצר התנגד מכל וכל לכך שאנחנו נייחס איזשהו ערך כלכלי לקרקעות.
יהודית פסטנרק: לכן, קרן קיימת לישראל בעצם מוסרת קרקעות שהן חסרות ערך כלכלי, שהפוטנציאל הכלכלי שלהן כבר מומש ומוצה.
יהודית פסטנרק: אבל, מה קרן קיימת לישראל כן מקבלת?
יהודית פסטנרק: קרן קיימת לישראל כן מקבלת קרקעות חלופיות בנגב.
יהודית פסטנרק: הקרקעות החלופיות בנגב הן קרקעות שקרן קיימת לישראל הכינה את הרשימה.
יהודית פסטנרק: הן לא קרקעות תפוסות, הן קרקעות פנויות.
יהודית פסטנרק: הן קרקעות שהן לא שטחי אש, הן לא כוללת יערות.
יהודית פסטנרק: בנוסף, מבחינת המיקום של הקרקעות, הקרקעות האלה ממוקמות במקומות שהם מסביב ליישובים יהודים שיתפתחו בעתיד.
יהודית פסטנרק: ולכן, אם אנחנו חושבים קדימה - - -
אופיר פינס-פז: תמורה כלכלית?
יהודית פסטנרק: אנחנו משלמים עבור הקרקעות.
יהודית פסטנרק: המדינה לא נותנת לקרן קיימת לישראל אפילו לא מטר אחד בחינם.
אופיר פינס-פז: כמה אתם משלמים?
יהודית פסטנרק: ההסכם שלנו קובע כמה אנחנו משלמים, ואני יכולה להקריא מתוך ההסכם: "עבור 20 אלף דונם הראשונים קרן קיימת לישראל תשלם 100 מיליון שקל, כשהתשלום הזה ייעשה בצורה של פרויקטים שקרן קיימת לישראל תבצע".
יהודית פסטנרק: דרך אגב, הדונמים הראשונים יהיו דווקא באזור הדרומי יותר.
יהודית פסטנרק: עבור כל דונם במסגרת 30 אלף הדונם הבאים – 6,000 שקל לדונם, ואחר כך הלאה 10,000 שקל לדונם.
יהודית פסטנרק: אני מפנה לסעיף 6(ג) להסכם העקרונות.
יהודית פסטנרק: חשוב מאוד להגיד בקול הכי רם שאפשר - קרן קיימת לישראל לא מקבלת אפילו מטר במתנה.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת משלמת טבין ותקילין עבור כל קרקע וקרקע חלופית שהיא מקבלת.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת התעקשה לשלם כי הנכסים יישארו של קרן קיימת לישראל כחברה פרטית.
יהודית פסטנרק: היא לא מקבלת מתנות מהמדינה.
אופיר פינס-פז: תסבירי לי – אם היא חברה פרטית, איך זה שהפוליטיקה מנהלת אותה?
יהודית פסטנרק: בעיניי, אני חושבת שהשאלה הזאת צריכה ללכת אחורה ל-1901.
דני דנון: כי האסיפה הכללית שם ממונה על-ידי אנשים מ- - -
יהודית פסטנרק: חברי האסיפה הכללית של קרן קיימת לישראל הם חברי הוועד הפועל, ואני חושבת שאין צורך עוד להרחיב.
דני דנון: בקיצור, את אומרת שהכריחו אתכם.
דני דנון: אם אין הסכם מחר, את אומרת: אולי יעשו משהו על הראש שלנו.
יהודית פסטנרק: בוודאי.
דני דנון: זה החשש.
יהודית פסטנרק: אני אומרת בצורה ברורה ומפורשת – אם לא יהיה הסכם עקרונות ותהיה רפורמה, מצבה של קרן קיימת לישראל יהיה רע מאוד.
יהודית פסטנרק: ואני רוצה ללכת עוד צעד קדימה אם אנחנו משווים - - -
דני דנון: למה רע מאוד?
דני דנון: אני לא מסכים איתך.
דני דנון: הוא היה ככה כבר מאה שנה.
יהודית פסטנרק: בואו נחדד רגע את הדברים עוד קצת.
יהודית פסטנרק: אם דייר שנמצא בבניין בעיר יקבל לבעלותו את הדירה שלו, ובבניין ממול שנמצא על קרקע של קרן קיימת לישראל, אותו דייר לא יקבל את הבעלות על הקרקע, אני חושבת שקרן קיימת לישראל תהיה בבעיה קשה, וזה בלשון המעטה, כי אני לא רוצה לתת רעיונות.
יהודית פסטנרק: אני מקווה שלא נהיה שם.
דני דנון: זה מה שהמינהל אומר, וזה - - -
אופיר פינס-פז: השאלה האחרונה ששאלתי היא מי מפקח עליכם?
אופיר פינס-פז: הוועד הפועל הציוני.
יהודית פסטנרק: קודם כל, יש לנו את המוסדות של קרן קיימת לישראל.
אופיר פינס-פז: בסדר, המבקר הפנימי.
יהודית פסטנרק: יש לנו מבקר פנים בקרן קיימת לישראל, וכמובן שאנחנו כפופים גם למבקר המוסדות הלאומיים.
יהודית פסטנרק: אני רוצה לומר דבר נוסף – קרן קיימת לישראל לפני שנים גיבשה נוסח אחר של הסכם שהיה יכול להיות רע מאוד לקרן קיימת לישראל אם הוא היה נחתם.
יהודית פסטנרק: צריך לבדוק את הדברים ב- - - -
אופיר פינס-פז: האם זה לא אותו הסכם?
יהודית פסטנרק: זה שיפור ניכר לאין ערוך.
יהודית פסטנרק: התפיסה שונה לעומת ההסכם שגובש בשעתו.
יהודית פסטנרק: צריך לראות את הדברים בהשוואה.
אופיר פינס-פז: האם את מדברת על ההסכם שיחיאל לקט עשה?
אופיר פינס-פז: האם את מדברת על התקופה של יחיאל לקט?
יהודית פסטנרק: אני מדברת על התקופה של 2006.
יהודית פסטנרק: גובש גם אז נוסח של הסכם.
יהודית פסטנרק: אם אנחנו נשווה, אני חושבת שהמצב של קרן קיימת לישראל היום הוא מצב טוב, הוא מצב מצוין.
יהודית פסטנרק: הסכם העקרונות משפר מאוד את המטרה של קרן קיימת לישראל.
יהודית פסטנרק: ואם אני אמשיך המדינה תתחרט, אז אני אעצור.
דני דנון: אני לא בטוח.
אופיר פינס-פז: נראה לי שהיא צודקת.
ליה שמטוב: דווקא ההסבר ברור.
ליה שמטוב: האם יש עוד שאלות?
אופיר פינס-פז: לא, תודה.
ליה שמטוב: נציג הסוכנות היהודית, בבקשה.
גאל גרינוולד: חבר הכנסת אופיר פינס, אם אפשר בבקשה דקה כי אני רוצה להתייחס למה שאמרת.
אופיר פינס-פז: בבקשה.
גאל גרינוולד: שמי גאל גרינוולד אני חבר הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית, וראש המחלקה להגשמה.
גאל גרינוולד: התבקשתי לייצג כאן את חגי מירום שמשמש כגזבר ההסתדרות הציונית העולמית.
גאל גרינוולד: חשוב להבהיר דבר אחד לגבי הדברים שנאמרו.
גאל גרינוולד: אני מתייחס לחלק הראשון של הדיון.
גאל גרינוולד: אני לא מתייחס לנושא של הקק"ל, אני מתייחס לנושא הזה של ההפרדה כזאת או אחרת של ההסתדרות הציונית העולמית מהסוכנות היהודית.
גאל גרינוולד: אין הפרדה של ההסתדרות הציונית העולמית מהסוכנות היהודית.
גאל גרינוולד: חשוב לי להבהיר את הדברים – אין הפרדה.
גאל גרינוולד: שני דברים קרו.
גאל גרינוולד: דבר אחד, נבחר יושב-ראש לסוכנות היהודית שפעם ראשונה בהיסטוריה הוא לא ישמש כיושב-ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
גאל גרינוולד: אבל, זה לא הפרדה.
גאל גרינוולד: למה אין הפרדה?
גאל גרינוולד: כי ההסתדרות הציונית העולמית ממשיכה להיות 50% מהסוכנות היהודית.
גאל גרינוולד: הדבר השני שקרה הוא שההסתדרות הציונית העולמית פעם ראשונה עוברת על תכנית שנקראת עצמאות כלכלית.
גאל גרינוולד: דהיינו, הסוכנות היהודית העבירה שני נכסים לטובת ההסתדרות הציונית העולמית, ומאפשרת להסתדרות הציונית העולמית להיות עצמאית מבחינה כלכלית, כולל אפשרות של גיוס כספים.
גאל גרינוולד: אבל, ההסתדרות הציונית העולמית ממשיכה להיות 50% של הסוכנות היהודית.
גאל גרינוולד: אני מסכים איתך שנצטרך באחד הימים להסדיר את הנושא הזה של יושב-ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
גאל גרינוולד: זאת הבהרה שחשוב לי לומר.
אופיר פינס-פז: מה זאת אומרת "באחד הימים"?
אופיר פינס-פז: מתי זה אמור לקרות?
גאל גרינוולד: אני לא יודע.
אופיר פינס-פז: האם לא החלטתם על תאריך?
גאל גרינוולד: לא הוחלט.
דני דנון: יש קונגרס ציוני ביוני.
אופיר פינס-פז: למה לא החלטתם?
גאל גרינוולד: אני אגיד לך למה לא החלטנו.
גאל גרינוולד: יש קונגרס בעוד שנה לפי החוקה, ב-2010.
דני דנון: זה לכל המאוחר יהיה בקונגרס.
גאל גרינוולד: כן.
גאל גרינוולד: אנחנו נמצאים כרגע במצב שעל-פי החוקה של ההסתדרות הציונית העולמית הגזבר מנהל את ישיבות ההנהלה.
גאל גרינוולד: עד כאן מבחינת מה שצריך לעשות, לפחות לפי החוקה.
גאל גרינוולד: אני לא יכול להגיד מה נעשה, ומה לא נעשה, כי אנחנו לא יודעים מה יקרה בחודשים הקרובים.
גאל גרינוולד: אני אומר לכל המאוחר בעוד שנה, ביוני 2010 ייבחר יושב-ראש להסתדרות הציונית העולמית.
גאל גרינוולד: חשוב מאוד להגיד את ההבהרה הזאת.
גאל גרינוולד: תודה.
ג'וש שוורץ: אני מזכ"ל הסוכנות היהודית, ואני רק רוצה לחזק את מה שגאל אמר.
ג'וש שוורץ: אנחנו חיזקנו את השותפות עם ההסתדרות הציונית העולמית.
ג'וש שוורץ: כל השותפים בסוכנות, ה-UJC, קרן-היסוד, וההסתדרות הציונית העולמית הסכימו על המשך השותפות שההסתדרות הציונית מהווה 50% מהשותפות.
ג'וש שוורץ: בכל גופי הממשל של הסוכנות מתמנים 50% נציגים מטעם ההסתדרות הציונית.
ג'וש שוורץ: בהנהלת הסוכנות, בעצרת הסוכנות, בחבר הנאמנים של הסוכנות, ההסתדרות הציונית תמשיך להיות מעורבת, ובעיניי בעמדה הרבה יותר חזקה כי היא תהיה מעורבת בעמדה כלכלית עצמאית.
ג'וש שוורץ: היא לא תהיה נתמכת יותר על-ידי הסוכנות היהודית.
ג'וש שוורץ: ההסכם בין שני הגופים נעשה בצורה חברית ואחרי משא-ומתן חברי בין שותפים.
ג'וש שוורץ: הסוכנות היהודית רואה את ההסתדרות הציונית כשותפה הבכיר.
גאל גרינוולד: האם החלק הראשון בנושא של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית הסתיים מבחינתכם?
גאל גרינוולד: כי הנושא של הקק"ל הוא נושא אחר, שהוא חשוב בפני עצמו.
גאל גרינוולד: אבל, מדובר בשתי סוגיות שונות לגמרי.
גאל גרינוולד: גברתי היושבת ראש, האם הנושא הזה נגמר וזה מאפשר לנו - - -
ליה שמטוב: האם אתם רוצים להיעדר?
דני דנון: דרך אגב, אנחנו לקראת סיום.
ליה שמטוב: נציגת מינהל מקרקעי ישראל, בבקשה.
יהלום שרעבי: מינהל מקרקעי ישראל מקדם את הרפורמה.
יהלום שרעבי: יש על זה דיונים, והליך החקיקה שנמצא בדיונים.
יהלום שרעבי: כמו שתואר באריכות על-ידי קק"ל, נחתם הסכם העקרונות שקק"ל מוצאת לנכון שזה שומר על עקרונות קק"ל, כך שמבחינת המינהל אין מניעה.
יהלום שרעבי: המצב כרגע הוא שעל הסכם העקרונות יש צו מניעה והליכים משפטיים.
דני דנון: אם הרפורמה תתקדם עכשיו בכנסת בלוח הזמנים, ובקטע המשפטי יהיה עדיין צו מניעה, האם אתם מתכוונים להמשיך ברפורמה, או להמתין לקטע של הקק"ל?
יהלום שרעבי: צו המניעה לא מתייחס לרפורמה ולחקיקה.
דני דנון: נכון, בנושא אדמות קק"ל.
יהלום שרעבי: אני מניחה שהרפורמה תתקדם לפי הדיונים של הכנסת, וככל שיהיה שוני מבחינת קק"ל תידרש חשיבה לעניין קק"ל.
יהלום שרעבי: וכמו שקק"ל אמרה – היא תצטרך לחשוב מה קורה עם קק"ל.
יהלום שרעבי: תיערך חשיבה בהתאם.
יהלום שרעבי: הרפורמה מתקדמת, אין צו מניעה כלפי הרפורמה.
ליה שמטוב: אבינועם בר-יוסף, האם אתה רוצה להתייחס?
אבינועם בר-יוסף: לא, תודה.
ליה שמטוב: אם כך, אנחנו יכולים לסכם את המסקנות.
דני דנון: ברשותך, אני רשמתי את הצעת המסקנות שנוגעות לשני הנושאים.
דני דנון: בעקבות השינויים שחלו במוסדות הלאומיים, הוועדה לעלייה ולקליטה החלטה לבחון באם בעקבות החלטת הקרן הקיימת לישראל להעביר קרקעות לאום של העם היהודי למינהל מקרקעי ישראל, יש לבחון את מעמד הקרן הקיימת בחקיקה הקיימת – זה בנושא הקרן הקיימת לישראל.
דני דנון: בנושא ההסתדרות הציונית העולמית – הוועדה תגבש בסיוע הצוות המשפטי של הוועדה תיקוני חקיקה המתחייבים בעקבות ההפרדה בין תפקיד יושב-ראש ההסתדרות הציונית העולמית לתפקיד יושב-ראש הסוכנות היהודית.
ג'וש שוורץ: אני רק מציע שתכתוב שהיא תבחן האם צריך.
ג'וש שוורץ: אני רחוק מלהיות משוכנע שצריך, כי יש שני חוקים נפרדים, האחד להסתדרות הציונית ואחד לסוכנות, ואני לא משוכנע שצריך.
ג'וש שוורץ: יכול להיות שצריך.
ג'וש שוורץ: אבל, אתה רושם כי כבר הגעת למסקנה בהצעת ההחלטה שאתה צריך, ויכול להיות שאין צורך.
דני דנון: אז אפשר לכתוב: שתבחן באם נדרשים.
ג'וש שוורץ: כן, בדיוק.
ג'וש שוורץ: כי יכול להיות שלא צריך.
דני דנון: אם כן, הוועדה תבחן בסיוע הצוות המשפטי של הוועדה באם נדרשים תיקוני חקיקה המתחייבים בעקבות ההפרדה בין תפקיד יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית ליו"ר הסוכנות היהודית.
דני דנון: ונדרשים, אני יודע בוועדה לסמלים וטקסים, ובהרבה מאוד דברים שכתוב את זה כתפקיד אחד, וצריך להחליט מי יהיה – יריבו.
גאל גרינוולד: וההדגשה צריכה להיות ההפרדה בין היושב-ראש, לא בין שני הגופים.
דני דנון: כתבתי.
דני דנון: יהודית פסטנרק: האם גם מבחינת קרן קיימת לישראל, אנחנו נאמץ את הבחינה?
דני דנון: לא הבנתי.
יהודית פסטנרק: האם אפשר בבקשה שוב להקריא את ההחלטה של קרן קיימת לישראל?
דני דנון: בעקבות השינויים שחלו במוסדות הלאומיים, הוועדה לעלייה ולקליטה החליטה לבחון באם בעקבות החלטת הקרן הקיימת להעביר קרקעות לאום של העם היהודי למינהל מקרקעי ישראל יש לבחון את מעמד הקרן הקיימת בחקיקה הקיימת.
יהודית פסטנרק: קרן קיימת לישראל תרכוש גם קרקעות אחרות – זה חלק מהעניין.
יהודית פסטנרק: אולי אפשר להוסיף גם את זה: וקבלת קרקעות אחרות.
יהודית פסטנרק: בסך הכול הכולל, מספר הדונמים של הקק"ל יישמר.
דני דנון: אנחנו כתבנו פה לבחון בכללי, לא נכנסנו פה לדקויות של לקבל.
יהלום שרעבי: אני חושבת שמה שאת אומרת הוא שבעצם ההיקף של קרקעות קק"ל לא נפגע.
יהודית פסטנרק: נשמר.
יהלום שרעבי: הוא נשמר.
יהלום שרעבי: קרקעות קק"ל כפי ש - - -
דני דנון: לא, אני חולק עלייך.
דני דנון: אם הייתי מסכים איתך לא הייתי פה.
דני דנון: אני חושב שיש פה בעיה מהותית שאדמות קק"ל עוברות למינהל מקרקעי ישראל, וזה כל המחלוקת שיש עכשיו בוועדת הכלכלה, ואני הולך עכשיו לדיון בוועדת הכלכלה.
יהלום שרעבי: קרקעות קק"ל ממילא מנוהלות על-ידי מינהל מקרקעי ישראל על-פי חוק.
יהלום שרעבי: הן לא עוברות.
דני דנון: נכון, אבל מספר הקרקעות שהועברו בשנה בחילופי קרקע במתכונת הקיימת הוא מזערי.
דני דנון: אחרי הרפורמה מספר חילופי הקרקע שיידרש, הוא יהיה הרבה יותר גדול.
יהודית פסטנרק: כשהשורה התחתונה היא שקק"ל שומרת על חלקה היחסי במקרקעי ישראל, והיא לא מאבדת אפילו דונם אחד.
דני דנון: פה אנחנו נכנסים לוויכוח אידיאולוגי, ולא ניכנס אליו.
דני דנון: את מוזמנת לבוא לוועדת הכלכלה, יש שם ויכוחים רבים בנושא הזה.
דני דנון: אבל, גם כאשר חנקין גאל קרקעות, הוא שילם יותר על דונם במקום אחד מאשר אם הוא היה הולך לקנות קרקע בנגב.
יהודית פסטנרק: אבל, גם חנקין לא חשב שהקרקעות שהוא רוכש יהיו בפריים-לוקיישן, וכשקרן קיימת בשנת 1904 הלוותה כסף להקמת אחוזת בית היא לא פיללה שזה מה שיהיה מאחוזת בית.