GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליה שמטוב: אני רואה איך הצעירים שלנו לצערי הם עוזבים את העיר וזה מהמון סיבות.
ליה שמטוב: זה גם תעסוקה, גם בילוי, ועוד סיבות אחרות.
ליה שמטוב: נמצאת אצלנו נציגה ממשרד הנגב והגליל.
דליה בודינגר: אני מצטרפת כאן לברכות.
דליה בודינגר: מאוד התרגשתי לשמוע אותם, ומאוד התרשמתי מהאיכות של הקבוצה.
דליה בודינגר: שמחתי לגלות בניירת שאתם בדיוק נמצאים בשלב הראשוני של לגשש את דרכיכם בגליל, אז אני אומרת, אנחנו נגרום לכם למצוא כן את המקום.
דליה בודינגר: המשרד לפיתוח נגב גליל נמצא בשלבים מאוד מתקדמים לקראת ההבאה להחלטת ממשלה לתמיכה בגרעינים קיימים, וגרעינים בהתהוות.
דליה בודינגר: אני מקווה שתוך סדר גודל של שבועיים ההחלטה תובא בפני הממשלה.
דליה בודינגר: בעצם, זה בסיס להתחיל לעבוד.
דליה בודינגר: מצד אחד לחזק את הגרעינים הקיימים, טוב שתכירו את הגרעינים הקיימים, תזהו את הייחוד שלכם.
דליה בודינגר: אנחנו ננסה ליצור לכם את החיבורים והמקומות שאנחנו מאמינים שלא תלכו לאיבוד.
דליה בודינגר: כי באים עם רעיון ועם אנרגיה כל כך חיובית, ורוצים לעשות ולקדם, ופתאום אתה בחלל, לא משנה אם זה גליל או הנגב, איך אני מתחיל.
דליה בודינגר: אנחנו כרשות לפיתוח גליל כאן כדי ללוות אתכם, פשוט צעד אחר צעד, הן במפגשים עם ראשי הרשויות, הן במפגשים עם גרעינים קיימים.
דליה בודינגר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הסוכנות, עם משרד הקליטה, עם הג'ויינט.
דליה בודינגר: פשוט תבואו, ואנחנו נעשה את הכל כדי לעזור.
דליה בודינגר: בכל מה שקשור גם לסיוע ליזמויות שלכם, ראיתי שכל הנושא של היזמות העסקית – אנחנו יכולים לסייע למי שהתיישב בליווי בכל מה שקשור - - -
מרינה סולודקין: בגליל...
דליה בודינגר: זה קיים גם בנגב.
דליה בודינגר: כל מה שקשור לליווי על ידי יועצים, לתכניות עסקיות, לזיהוי פוטנציאל של עסק כזה או אחר, כדי שבכל זאת תמצאו כמה עוגנים כלכליים.
דליה בודינגר: זה על קצה המזלג.
דליה בודינגר: אנחנו נשמח לאמץ.
שחר סולר: אני רוצה לברך על מה שהוצג כאן.
שחר סולר: אני רוצה להגיד שמה שיפה בפרוייקט - באמת כל הכבוד, אין מה להגיד.
שחר סולר: זה השילוב והחשיבה, עברתי על כל החומר לפני.
שחר סולר: איזושהי חשיבה קצת יותר רחבה.
שחר סולר: ראייה חברתית וקצת יותר מתקדמת.
שחר סולר: אנחנו רוצים במיוחד, בשביל זה באתי הנה, לברך על החלופה הזאת שמוצגת, של כניסה ליישובים קיימים ולקהילות קיימות, ולחזק אותן.
שחר סולר: זה נכון לא רק חברתית, אלא כמובן סביבתית.
שחר סולר: כי הקמה של יישובים חדשים, זה מן חלופה נוצצת כזאת במרכאות, שכל אחד רוצה עוד יישוב חדש ועוד נקודה, זה נראה יופי.
שחר סולר: בסופו של דבר, זה פוגע במהות של כל הרעיון ובכל הדבר היפה הזה.
שחר סולר: זה גם מרים קירות מכל הכיוונים, פשוט מצויין.
שחר סולר: גם ההטמעה של האלמנטים של פיתוח ובנייה, זה משהו שהיום מאוד עולה לכותרות, גם בהיבט של ההתחממות הגלובלית.
שחר סולר: זה פשוט טוב, ואנחנו מברכים על זה.
שחר סולר: כל הכבוד.
אריאלה רבדל: אנחנו יחד עם משרד הנגב והגליל העברנו החלטת ממשלה לפני 3 שנים, והיא עברה לפני החלטה נוספת, החלטה המשכית לפני כחודשיים על השתתפות של משרד נגב גליל ומשרד הבינוי והשיכון בפעילות של קבוצות, בדיוק מהסוג שלכם שבאות להתיישב ביישובים משכונות קיימים, ולהשתלב בפעילות חברתית שם.
אריאלה רבדל: עברו שתי החלטות ממשלה.
אריאלה רבדל: החלטת ממשלה אחת מדברת על גרעינים קיימים שכבר פועלים, התארגנו ומתיישבים לסייע להשתתף בפעילות שלהם.
אריאלה רבדל: החלטת ממשלה שנייה שעברה ביוזמת השר שלום, זה סיוע לקבוצות שבתהליך של התארגנות לקראת עלייה להתיישבות.
אריאלה רבדל: אתם בדיוק נופלים בקטגוריה הזאת.
אריאלה רבדל: זה נושא שהוא חדש, הממשלה לא עסקה בו.
אריאלה רבדל: הוקמה ועדה משותפת לממשלה למספר משרדי ממשלה, שאמורה לסכם את ההמלצות שלה ולהגיש את זה לממשלה כהמלצה מורחבת.
אריאלה רבדל: במסגרת הזו, ואז גם נגדיר איזה סוגים של דברים, במה נסייע, איך נסייע, אם בפעילות, אם בדיור, אם בתקציבים של התארגנות, תלוי על מה אנחנו מדברים.
אריאלה רבדל: אנחנו נפרסם את התוצאות של הדבר הזה.
אריאלה רבדל: אני מאוד מבקשת, שתצרו איתנו קשר ישיר, אשיר לכם את כרטיס ביקור שלי.
אריאלה רבדל: אני חושבת שמאוד חשוב שנשב ביחד, נגדיר את התהליכים, משום שאולי תהיו הקבוצה הראשונה שתהיה הדוגמה שממנה נלך הלאה לקבוצות חדשות שמתארגנות, במיוחד שזה קבוצת עולים זה מרגש במיוחד, זה באמת עונה על כל החלומות הכי ורודים הציוניים החדשים.
אריאלה רבדל: אני ממש מתרגשת ומתפעלת מהדבר שאתם עושים אותו.
אריאלה רבדל: אני בטוחה שאנחנו נמצא דרך מאוד מסודרת לעזור לכם בכל התהליכים של ההתארגנות.
אריאלה רבדל: אני חושבת שאולי תצטרכו עזרה קצת יותר מאחרים, כי בדרך כלל קבוצות שמתארגנות הן באות מאיזשהו גוף שמארגן אותן, שעושה להם את כל העבודה.
אריאלה רבדל: פה אתם עושים את העבודה לבד, זה מאוד קשה ומאוד מורכב, אנחנו בדיוק יודעים מה זה.
אריאלה רבדל: אנחנו בהחלט נפעל לסייע לכם גם בתחום הזה כדי שהתהליכים של הפעילות שלכם יהיו יותר קלים.
אריאלה רבדל: זו דרך מאוד קשה שבחרתם, אבל היא פנטסטית.
אריאלה רבדל: באמת, הרבה הצלחה.
ליה שמטוב: הועדה שאת מדברת עליה - - -
אריאלה רבדל: כן, היתה לנו כבר ישיבה ראשונה בשבוע שעבר, במשרד נגב גליל.
אריאלה רבדל: אנחנו בתהליכים של גיבוש של הקריטריונים.
אריאלה רבדל: אנחנו לא ידענו, אין בישראל קבוצות כאלה שמתארגנות מיוזמת עצמם לעשות את זה.
אריאלה רבדל: בדרך כלל הם עושים דרך תנועת התיישבות כזאת, תנועת התיישבות אחרת.
אריאלה רבדל: הרוב זה קבוצות התיישבות דתיות, אבל גם עכשיו הולך מתרחב קבוצות התיישבות של תנועות נוער, הנוער העובד והלומד, השומר הצעיר, וכדומה.
אריאלה רבדל: קבוצה כזאת שמתארגנת מכוחות עצמה לא קיימת.
אריאלה רבדל: זה חידוש בשבילנו, אני לוקחת על עצמי באופן אישי את האחריות לפעול לעזור להם כדי שהתהליך שלהם לא יתקל בכל הביורוקרטיה, אתה יודעת יפה איך היא יודעת להרוג יפה דברים טובים שזה לא יקרה להם.
מרינה סולודקין: - - - לשעבר של פורום ציוני, את מבינה את העניין.
אריאלה רבדל: אם אני לא אבין, אז מי?
אריאלה רבדל: אבל כן, נפעל לעזור להם.
אריאלה רבדל: אני חושבת שזה משהו מאוד חדשני.
ליה שמטוב: אחרי הישיבה, אנחנו נבקש את ההחלטות שהתקבלו.
אריאלה רבדל: תקבלו דיווח מלא תוך כדי לאורך כל הקו נשתף אתכם מה שאנחנו עושים.
אריאלה רבדל: אפילו אם תרצו להעביר איזושהי החלטת כנסת, כי אני חושבת שזה באמת משהו שהוא הציונות החדשה, הדבר הכי טוב שיכול לקרות במדינת ישראל.
אריאלה רבדל: אנחנו נתמוך בזה בכל הכוח.
מרינה סולודקין: ישיבת מעקב בעוד חצי שנה.
יעקב דנון: אני אבקש להציע הצעה, שתוך כדי הדיון, ברשותך, שיהיה איזשהו פורום של נציגי משרדים שהתכנס כוועדה משותפת ללוות את המיזם הזה, כי ההצלחה שלו או הכישלון שלו יעידו לגבי הבאים אחריו.
יעקב דנון: אנחנו רוצים בהצלחות כאלה, ולכן חשוב שדווקא בפרוייקט חדשני כזה הוא יקבל את הליווי כבר מההתחלה.
אריאלה רבדל: אנחנו מבינים שהסוכנות היהודית היא בינתיים הגוף, הגורם הגדול – לפי מה שהצגתם פה אתם מעורבים.
דימיטרי בולט: בסוכנות היהודית יש מחלקת צעירים, ימית אזולאי.
יעקב דנון: במחלקה לישראל יש גוף שמתעסק בקהילות צעירות.
אריאלה רבדל: אני מציעה שלצורך הקבוצה שלכם, נקים ועדה משותפת גליל נגב, שיכון, נצרף את קליטה ונוסיף את המחלקה לישראל בסוכנות היהודית או נפנה לסוכנות היהודית והם יחליטו מי לשלוח, כדי שתהיה ועדה שתעשה את כל הפעילות ואת כל הגורמים המעורבים בתהליך כדי שיפעלו בעניין הזה.
ליה שמטוב: יהודה, הפוטנציאל של עולים חדשים קיים היום, משפחות צעירים, תכניות כמו סל"ע?
יהודה זרצקי: סל"ע כן, ומשפחות צעירות יש עכשיו רוח חדשה במדינות חבר העמים, ויש גם הנחייה לסוכנות היהודית להעמיק את הפעילות במדינות חבר העמים.
יהודה זרצקי: אנחנו אפילו מברכים על הדבר הזה.
יהודה זרצקי: הולכות להתארגן עכשיו מספר משפחות צעירות שאמורות כקבוצה עם הגיבוש, בגלל שגברתי היושבת ראש היא מעיר מסויימת בצפון, יש כוונה לארגן קבוצה, היא בהתהוות, עדיין אין את המאסה שהיינו רוצים להגיע למרכז קליטה מסויים בצפון.
אריאלה רבדל: לא נגיד את השם.
יהודה זרצקי: מרכז קליטה שעשה שינוי ייעוד, וזה הכוונה.
יבגני מנום: מה שרציתי להוסיף, בדיוק כמו שאמרתם.
יבגני מנום: כאשר חשבנו מה אנחנו רוצים להביא איתנו, זה בדיוק הציונות של המאה העשרים ואחד.
יבגני מנום: זאת אומרת, לא לבוא מסכנים ולבקש, לא, למה?
יבגני מנום: כי באנו, גדלנו פה.
יבגני מנום: הבנו על מה אנחנו מדברים, קיבלנו את הקליטה והתמיכה, ואנחנו באים כחזקים.
יבגני מנום: כואב להגיד את זה, אבל כחייל בודד, כל פעם היית צריך להציג משהו פחות טוב שאתה מסכן כדי לקבל איזושהי עזרה.
יבגני מנום: אמרנו שאנחנו באים דווקא מכיוון אחר - מציונות חדשה.
יבגני מנום: נקודה שנייה, לגבי הנקודות במדינה שלנו באיזור הפריפריה.
יבגני מנום: אנחנו היינו בנגב, ועכשיו אנחנו בסיורים בגליל.
יבגני מנום: ישנן כמה נקודות שאנחנו כבר ראינו בהן כפוטנציאל, כי ראינו את כבר את ההישג הזה, והכרנו את הקהילה כדי באמת לראות איפה אנחנו יכולים לתרום.
יבגני מנום: זאת אומרת, בשלב אחד טיפה יותר קדימה ממה שנראה, אבל עדיין אני חושב שהפרוייקט שלנו כפי שאתם רואים פה, 10, 8 אנשים אבל יש עוד כאלה עשרות ומאות שיושבים פשוט בבית ומחכים עד שניתן אור ירוק.
יבגני מנום: ההצלחה של הפרוייקט שלנו, אם אנחנו נתקדם כמו שרצינו פה והיו רעיונות, היופי והחוזק פשוט ימשכו קבוצות לא רק בנקודה אחת, אלא גם בדרום וגם בצפון.
יבגני מנום: אני חושב שזה יכול להיות איזושהי תנועה מה שלא תארנו ורק יכולנו לחלום עליה.
מוטי שגיא: גם אני נרגש, אני מסיר בפניכם את הכובע.
מוטי שגיא: איש צבא ותיק לשעבר, בהחלט גאה ברקע הצבאי שלכם יפה מאוד.
מוטי שגיא: אני חושב שגם האגף שלנו צריך להצטרף לעשייה, אמנם בשלב כזה או אחר, כי אני חושב שבית ותעסוקה זה המפתחות - המפתח להצלחת הנושא, ואין גם תעסוקה ללא הכשרה מקצועית, כך שהכשרה זה חלק בלתי נפרד מהתהליך.
מוטי שגיא: אנחנו בהחלט יכולים להירתם ולהיות חברים באותו צוות אם תקימו, או ועדה שתעקוב אחר הנושא הזה.
מוטי שגיא: יש לנו מרכזי הכשרה בכל רחבי הארץ.
מוטי שגיא: אפשר להתאים קורס עם מסגרות להכשרה הן לאקדמאים, כי אני מבין כולכם או חלקכם יהיו אקדמאים בעתיד.
מוטי שגיא: בהרבה מאוד תחומים הנדרשים אפשר לבנות, גם בתחום המחשוב וכן הלאה וכן הלאה, אפשר לחשוב על הרבה מאוד רעיונות יצירתיים.
מוטי שגיא: אני רוצה לזרוק פה עוד רעיון.
מוטי שגיא: אני מלווה עמותה שנקראת "גוונים".
מוטי שגיא: משרד הרווחה, משרד הקליטה, לא.
מוטי שגיא: זה יוצאי קיבוצים דווקא הפוך, אנשי קיבוצים עוטף עזה, שהקימו מה שנקרא קיבוץ בעיר, אם אתם מכירים, בשדרות.
מוטי שגיא: הם החליטו לעשות מעשה, לקהילה לחברה בישראל, אז זה עוד נדבך שאני חושב שכדאי לפתח אותו, ואני מוכן לעזור לכם לתרום לקהילה.
מוטי שגיא: הם מטפלים בצעירים עם מוגבלויות, שמבצעים שרות לאומי אזרחי כשרות צבאי, חלקם גם עושים בהתנדבות שרות צבאי, והם מלווים אותם, מפתחים אותם.
מוטי שגיא: הם מביאים אותם לעולם החברה והתעסוקה, עבודה בישראל.
מוטי שגיא: אנחנו כמשרד התמ"ת, מלווים אותם בתהליך, עשינו איתם עבודת מטה עם הרבה שלבים, זה מורכב.
מוטי שגיא: וכרגע זה בשלב של גיבוש.
מוטי שגיא: זו דוגמה של תרומה לקהילה.
מוטי שגיא: אז מעבר להתיישבות, לפרנסה שלכם, כמובן גם לתרום מעבר לזה, כך שאפשר בהחלט ללוות אתכם בתהליך.
מוטי שגיא: וכפי שאמרתי, אני מתנצל שלא הכרתי ולא ידעתי קודם.
מוטי שגיא: תבורכו.
יהודה זרצקי: אני הגעתי לכאן כי התבקשתי לפני חודשיים בערך, וכבר עשיתי מעשה, הם אפילו לא יודעים שעבורם.
יהודה זרצקי: יועץ הנשיא להתיישבות יצור קשר עם ידידינו שיושב כאן.
יהודה זרצקי: מכיוון שהוא יודע שזמני לא בידי, אני עוסק קצת באותה אג'נדה ישראל תפוצות ונושא חינוך ערכי, אמרתי לו כיוון שלפני שנה נכנסה לאג'נדה שלנו משבצת מאוד חשובה של קשר בין קהילות בארץ - קהילות בעולם, לבין יחידות לוחמות בצה"ל וחיילים עולים בודדים.
יהודה זרצקי: משולש.
יהודה זרצקי: אגב, אנחנו הולכים להציג את זה ב-G.A.
יהודה זרצקי: בעזרת השם בעוד עשרה ימים, משלחת מאוד מכובדת.
יהודה זרצקי: ישבתי איתם, הצעתם להם 2 עזרות שנתבקשתי על ידי בית הנשיא.
יהודה זרצקי: האחת - לקשור אותם, דיברו כאן – אנחנו יודעים על תקציבים נופלים דברים.
יהודה זרצקי: יש כאן הרבה רצונות טובים, יש כאן ציונות באוויר, בכל פינה ופינה.
יהודה זרצקי: יושבים כאן הרבה משרדים, סוכנות יהודית, משרד הקליטה שעושים עבודת קודש, משרדים אחרים, פיתוח הגליל וכו', שיכולים לתת יד.
יהודה זרצקי: אבל הכל עולה ונופל על תקציבים.
יהודה זרצקי: אני הלכתי להציע להם משהו מאוד מעניין, יכול להיות שזה יכול לצאת לפועל.
יהודה זרצקי: ערבות הדדית של קהילה כלשהי, כמו שהסוכנות היהודית עושה שותפות 2000, אצלנו זה נקרא ערבות הדדית היום.
יהודה זרצקי: גשר של זהב יש לזה ביי-פרוג'קט נוסף, הגברת סולודקין היתה איתנו בוועדה הקודמת, היא מכירה אותנו כבר שנים.
יהודה זרצקי: סליחה, חבל שיש רק שני חברי כנסת, מתוך הרבה חברי כנסת מוועדת הקליטה.
יהודה זרצקי: זה נושא ציוני מובהק.
יהודה זרצקי: מן הראוי אגב, שזה יעבור הלאה לאחרים.
יהודה זרצקי: אנחנו רוצים להציע 2 דברים, אחד בכובע האישי שלי.
יהודה זרצקי: הצעתי להם בגלל שבבית הנשיא פנו עליי, ייעוץ משפטי חינם.
יהודה זרצקי: אני 26 שנה עורך דין, הצעתי ללוות אותם לכל אורך הדרך, כי מגיע להצדיע להם.
יהודה זרצקי: הם באו, עשו מעשה, הם רוצים להוות דוגמה לאחרים, לכן הם יקבלו את המתנה הזאת ממשרדי, בלי שום אגורה.
יהודה זרצקי: דבר שני, נשדך אותם, וכבר יכול להיות שאם אנחנו נסכם, זה תלוי גם בהם יותר.
יהודה זרצקי: אחרי הישיבה הזאת נשדך אותם אולי לגורם כלשהו במסגרת ה-G.A. כבר.
יהודה זרצקי: אני מדבר על עוד כעשרה ימים, על קהילה כלשהי בתפוצות.
יהודה זרצקי: יש לי כמה קהילות כאלה שמוכנות ללוות חיילים בודדים בארץ.
יהודה זרצקי: אז יכול להיות שיהיה להם מקור תקציבי ועזרה מעבר לים.
יהודה זרצקי: מישהו כאן אמר והעלה שכדאי שיהיה כאן פורום כלשהו, ועדה כלשהי, כדי שבאמת יהיו שיניים להחלטות של הוועדה.
יהודה זרצקי: כדי שייצא אחר כך לשדה האופרטיבי.
יהודה זרצקי: חשוב שמכאן תצא קריאה להערכתי לכמה משרדי ממשלה שאני מבין שהנציגים שלהם יושבים כאן, כדי שיקחו את זה כהישג ציוני של ציונות בימינו.
יהודה זרצקי: הם, עם העזרה של כולם, והם צעירים יחסית בארץ, יעזרו להם כאן להרים את הנושא הזה, זה יכול להיות ציונות במיטבה.
יהודה זרצקי: יכולה להיות דוגמה לאחרים.
יהודה זרצקי: אתן, שתיכן חברות הכנסת, מייצגות את הדרום והצפון.
יהודה זרצקי: הם הולכים לשני הכיוונים, שני מקומות, המרכז לא צריך אותם.
יהודה זרצקי: אבל צפון ודרום צמא לאנשים כאלה.
יהודה זרצקי: אני מקווה בעזרת השם, שעם ההמלצות שלכם במשרדים השונים, בהקמת פורום אמיתי, ומישהו כאן העלה קודם, שאולי אפילו החלטת ממשלה, לא רחוק.
יהודה זרצקי: אפשר לעשות גם דבר כזה בנושא של עשייה של חיילים בודדים, זה אח ורע ודוגמה לאחרים כמותם.
יהודה זרצקי: רק לומר לכולכם ולכולנו, בהצלחה ויישר כוח לכם.
עמוס יוסף: אם הבנתי נכון את המצגת, החבר'ה גם מדברים בהיבט הקרקעי על איזשהו סוג של יישוב שהוא צמוד ליישוב קיים כשאין קהילה, סוג של קהילה עצמאית שצמודה, אם זה הובן נכון.
עמוס יוסף: היום בכלים שיש, כל השיווק שלנו, אם זה בפריפריה, ואם זה במרכז הוא בהליך של מכרזים.
עמוס יוסף: זאת אומרת, שאם ישנה איזושהי הצעה לממשלה, צריך לנסות לרתום את האוצר ואת שאר הגופים כדי לנסות ולבדוק האם ישנה דרך לאפשר לקבוצות מהסוג הזה לקבל הקצאת קרקע ופטור ממכרז, מה שאין היום.
עמוס יוסף: בלי המהלך הזה, אני חושב שחלק גדול ממה שהם מבקשים לא יקרום עור וגידים, ולא ייצא לפועל.
עמוס יוסף: מה שקורה למשל במושבים ובקיבוצים בארץ, בקטע של הרחבות, ישנן ועדות קבלה.
עמוס יוסף: אם זה מרכז הארץ, קרקע מאוד יקרה, ואף אחד לא יתן אותה - שום גוף כזה של יישוב או קיבוץ לא התנדב לתת קרקע זו יקרה בחינם לאף אחד, כך נראה לי.
עמוס יוסף: בפריפריה יש לנו מכרזים.
עמוס יוסף: יש איזשהו אלמנט של יוצאי צבא קבע שישנה החלטת ממשלה ספציפית שמאפשרת להם פטור מסויים.
עמוס יוסף: לכן אם רוצים לאפשר מצב שהם מקבלים קרקע מסוימת להקמה או ליישום הרעיון שלהם, צריך לשלב את הדבר הזה בהחלטות הממשלה, אחרת הם לא יוכלו לקבל קרקע, הליך של מכרז.
עמוס יוסף: או בנוסף, לכתוב מכתב למנהל המינהל, כמו שהתחילו בבדיקה שלהם, לבקש קרקע באזור ובמקום מסויים, וכנראה שבאזורים שאין ביקוש ואנשים לא מגיעים לזה, אז יהיה מכרז, וכנראה שהם יהיו היחידים שיציעו עבורה, אלא אם תהיה החלטת ממשלה שתאפשר מהלך כזה.
ליה שמטוב: נחמד לקבל קרקע ולבנות את הבית.
ליה שמטוב: אנחנו ראינו לפני כמה שנים, בשנות התשעים, כשכן הפשירו את הקרקעות בגליל, אני לא יודעת איך בנגב, הקימו יישובים קהילתיים.
ליה שמטוב: אני חושבת שהרעיון ההתחלתי היה טוב.
ליה שמטוב: רצו שאנשים צעירים ממרכז הארץ יגיעו לפריפריה.
ליה שמטוב: יצא בדיוק הפוך, הצעירים מהפריפריה, הם קנו שם את הקרקעות ובנו את הבתים.
ליה שמטוב: זאת אומרת, בערים נשארו עולים חדשים, אנשים מבוגרים, ויצא שיותר טוב שקבוצה צעירה תשתלב בתוך הערים, כדי למשוך את הצעירים להגיע לפריפריה.
ליה שמטוב: אנחנו רוצים לסיים את הוועדה.
ליה שמטוב: לסיכום.
ליה שמטוב: הוועדה מברכת את פרוייקט ה"הישג הציוני", ורואה חשיבות גדולה בסיוע לחיילים בודדים העולים המשתחררים מהצבא.
ליה שמטוב: שמחה לשמוע על נכונות הסוכנות היהודית ומשרדי הממשלה, ללוות ולסייע לגרעין ההתיישבות של ה"ההישג הציוני".
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לממשלה להעביר החלטה בנוגע לסיוע להתיישבות של הצעירים, בדגש על סיוע לעולים חדשים בודדים.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהנוגעים בדבר, לסייע ככל שניתן לחברי הקבוצה, ולעדכן את הוועדה בהתפתחויות עד השלמת התהליך.
ליה שמטוב: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: הנושא היום הוא פתרון בעיית ההפרעות בשידורי רשת רק"ע.
ליה שמטוב: הנושא הוא פתרון בעיות, אבל על פתרון הבעיות דיברנו גם בשתי הקדנציות הקודמות.
ליה שמטוב: מניסיוני, בשנות ה-90 עבדתי בחברת "עמידר" ועשינו ביקורות פתע אצל קשישים, אצל עולים חדשים.
ליה שמטוב: נכנסים לאיזשהו בית ואני שומעת רעש של רדיו.
ליה שמטוב: בסדר, לא שאלתי שום דבר כי לא לצורך זה באנו.
ליה שמטוב: נכנסים לעוד מישהו – אותו דבר.
ליה שמטוב: זה כבר היה מעניין.
ליה שמטוב: שאלתי: מה קרה?
ליה שמטוב: מה הרעש הזה?
ליה שמטוב: אמרו לי: אנחנו שומעים רדיו רק"ע.
ליה שמטוב: אמרתי: אבל לא שומעים כלום.
ליה שמטוב: זאת אומרת, הם ניסו לשמוע אבל היו כאלה הפרעות שאני לא יודעת איך בכלל אנשים פתחו את הרדיו ושמעו, כי זה כל כך הפריע לי אז איך זה לא מפריע להם לשמוע משהו במשך יום שלם.
ליה שמטוב: מזה מבינים שכל כך חשוב, במיוחד לעולים חדשים ולאוכלוסייה כל כך חלשה, לשמוע את החדשות, לשמוע מה קורה, לשמוע את כל התוכניות כי זו השפה שהם מדברים ורק ככה הם יכולים לדעת מה קורה במדינה שלנו.
ליה שמטוב: ראיתי את כל הפרוטוקולים של ועדת הקליטה משנת 2006, ואחר כך ב-2007 של ועדת הכספים.
ליה שמטוב: חשבתי שהיום אנחנו – מרינה סולודקין שביקשה את הדיון ואני – כבר לא נקבל את הטלפונים ולא נקבל את המכתבים, כי כנראה שכבר פתרו הכול.
ליה שמטוב: חוץ מזה, לפי ההסכמים הקואליציוניים ישראל ביתנו העבירה את הסכומים – העבירה ב-2004 ואחר כך ב-2006.
ליה שמטוב: ב-2006, כשהעבירו חמישה מיליון שקלים, לא סתם העבירו את זה אלא ביקשו מכם לדעת מה בדיוק צריך כדי לפתור את הבעיות וכמה כסף צריך.
ליה שמטוב: אז דיברו על חמישה מיליון שקלים, שאפשר לקנות בהם עשרה משדרים וזה יפתור את כל הבעיות.
ליה שמטוב: ב-2007, בוועדת הכספים, כשנשאלה השאלה מה נעשה עם חמישה מיליון שקלים, התברר שחמישה מיליון שקלים זה לא מספיק, כי חוץ מזה שצריך משדרים צריך גם תחזוקה ועוד משהו.
ליה שמטוב: אז אי-אפשר לקנות עשרה משדרים אלא רק חמישה משדרים.
ליה שמטוב: כשקראתי את הפרוטוקול ראיתי שיושב ראש הוועדה דאז, סטס מיסז'ניקוב, ביקש שתוך שבוע ישלחו את הפירוט למה שימשו החמישה מיליון שקלים.
ליה שמטוב: הדוח הזה, אני חושבת שאם לא היינו מבקשים אותו עכשיו אז לא היינו מקבלים אותו בכלל.
ליה שמטוב: בוועדות אנחנו דנים לא בשביל לדון, ואחר כך כולם הולכים הביתה וממשיכים לעבוד.
ליה שמטוב: אנחנו דורשים משהו ואנחנו רוצים לקבל תשובות - כך לפחות הוועדה שלי פועלת.
ליה שמטוב: כשאנחנו מחליטים משהו אז שולחים מכתבים לכל המשרדים, רואים אחרי שבועיים או שלושה שבועות שאין תשובה אנחנו מצלצלים, כותבים תזכורות, ורוצים לדעת.
ליה שמטוב: הוועדה היא כדי לפתור את הבעיות ולעזור למי שצריך עזרה.
ליה שמטוב: ב-27 באוקטובר, אתמול, קיבלנו איזשהו דוח שקראתי אותו ולא הבנתי כמעט כלום.
ליה שמטוב: העוזרים שלי אומרים שעוד משהו הגיע עכשיו.
ליה שמטוב: חברת הכנסת סולודקין, עם כל הפניות שלה, קיבלה מכתב מהמנכ"ל מוטי שקלאר במרץ 2009, שבו הוא אומר שלפני מספר חודשים הותקנו כעשרה משדרי רדיו חדשים, בהיקף כספי של חמישה מיליון שקלים.
ליה שמטוב: זאת אומרת, בדיוק מה שדיברנו.
ליה שמטוב: פתאום בחמישה מיליון כן קנו עשרה משדרי רדיו.
ליה שמטוב: בדוח אני לא רואה את זה.
ליה שמטוב: אני רואה את הניצול, העברת חמישה מיליון שקלים עבור משדרי רק"ע, כתוב שסך הכול הסכום הוא חמישה מיליון שקלים; רכש משדרים זה מיליון ו-370,000, אחר כך התקנה ואחר כך תחזוקה – סך הכול 2,900,000 שקלים.
ליה שמטוב: שאר הכסף עבר לשנת 2009.
ליה שמטוב: אנחנו מדברים על שנת 2006, זאת אומרת עברו כבר שלוש שנים, ועדיין אנחנו מדברים על הפרעות בגלל משדרים חסרים.
ליה שמטוב: היו לכם חמישה מיליון שקלים, ואתה כותב במכתב שאתם התקנתם עשרה משדרים, אז משהו פה לא ברור בין הדוח ובין המכתב שלך.
ליה שמטוב: היינו רוצים לשמוע אתכם ולשמוע את התשובות.
ליה שמטוב: לפני כן, חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: קודם כול, אני מאוד מודה ליושבת ראש שהסכימה לקיים דיון מיד כשפניתי לוועדה.
מרינה סולודקין: אני עמוסה בפניות של תושבי מדינת ישראל דוברי רוסית, אנשים שבדרך כלל גרים בפריפריה, אנשים שהגיל שלהם הוא גיל הזהב, וביניהם גם הרבה קשישים ונכים.
מרינה סולודקין: יש לי זעקה מהעיר דימונה, שאישה כותבת שרדיו רק"ע הוא החוט המקשר היחיד בינה לבין מדינת ישראל.
מרינה סולודקין: רק מהרדיו היא שומעת גם את מה שקורה, גם את המצב המדיני, מה בחברה, והיא גם מאוד מעריכה את התוכניות שיש בהן עצות רפואיות.
מרינה סולודקין: ב-17 במרץ פניתי למר מוטי שקלאר.
מרינה סולודקין: קיבלתי תשובה מיידית, ב-19 במרץ.
מרינה סולודקין: הוא ביקש ממני לברר באילו ערים לא שומעים את רק"ע ואמר שהציבו עשרה משדרים.
מרינה סולודקין: כתבתי, בעזרת אנשים שפונים ללשכתי ובעזרת חברים שעובדים ברק"ע, את רשימת הערים שבהן לא שומעים טוב: אופקים, אשקלון, באר-שבע, בית-שמש, בת-ים, דימונה, חדרה, חיפה ואזור הקריות, ירושלים - אני לא יכולה לומר שירושלים זה פריפריה.
מרינה סולודקין: בכנסת אנחנו לא שומעים את רק"ע, ולי לפחות זה מאוד מפריע – נהריה, נתיבות, קרית גת, ראשון-לציון ורמת-גן.
מרינה סולודקין: אחרי זה, באוגוסט וספטמבר, התחלתי עוד פעם לקבל מכתבים עם זעקה, כעס וגם ייאוש של אנשים, בגלל שהם יודעים שאפילו בהסכמים הקואליציוניים היה כסף והם רואים לגלוג וזלזול בהם.
מרינה סולודקין: אישה אחת אפילו מציעה להפריד בין התשלומים לרשות השידור והתשלומים לרדיו רק"ע.
מרינה סולודקין: היא אמרה שזה כל כך חשוב לה שאולי בעלייה יסכימו רק על רק"ע.
ליה שמטוב: פנסיונרים, אבל לא רק פנסיונרים.
ליה שמטוב: הם לא משלמים, אבל זה לא אומר שעושים להם טובה.
מרינה סולודקין: היא אומרת שלה זה כל כך חשוב שהיא מוכנה גם לשלם.
מרינה סולודקין: כל הזמן אנחנו במעגל קסמים: אומרים לנו שהכול בסדר, הכסף אצל רשות השידור והתקינו את המשדרים.
מרינה סולודקין: אחרי שנשמע את התשובות של רשות השידור, אם עדיין לא נוכל להבין מה המצב, אני מאוד ממליצה לך חברתי, יושבת ראש הוועדה, לפנות למבקר המדינה כדי לדעת כמה משדרים יש, איפה, למה לא שומעים ואיפה הכסף.
ליה שמטוב: תודה, חברת הכנסת מרינה סולודקין.
ליה שמטוב: אני חושבת שהיום מבקר המדינה פחות עסוק כי אין עכשיו את הדוח - - -
מרינה סולודקין: דווקא בזה את טועה, בגלל שאנחנו העברנו לו את פרשת ברק, עם העמותות.
ליה שמטוב: אני מבקש ממנכ"ל רשות השידור, מוטי שקלאר, שיסביר לנו.
מוטי שקלאר: הערה כללית - תשחקו את העבודה הציבורית, ואני חושב שמוכנים לעבוד עבודה ציבורית, אם כל הזמן נהיה תחת האיומים של חרב מבקר המדינה.
מרינה סולודקין: מה עם הציבור שלא שומע?
מוטי שקלאר: אגיע לזה.
מוטי שקלאר: אני אומר את זה כהערה כללית, כי זה לא קשור רק לוועדה הזאת.
מוטי שקלאר: המערכת הציבורית, שכל הזמן נמצאת תחת החרב המלהטת הזו של ביקורת וביקורת – אנשים לא יעשו שום דבר בסוף.
מרינה סולודקין: זה לא נכון.
מרינה סולודקין: בלי זה זה לא עובד.
מוטי שקלאר: אני אומר את זה כהערת אגב, לא קשור לעניין הזה, כאדם שהגיע לעבוד בעבודה ציבורית מתוך תחושת שליחות, מתוך הבנה שזה דבר חשוב.
מוטי שקלאר: ואני רואה בקרב חבריי מהמקצועות השונים, לא רוצים להתקרב בכלל לעבודה ציבורית.
מוטי שקלאר: גם את זה קחו בחשבון.
מוטי שקלאר: לגבי רשות השידור – בעיית המשדרים, יכול להיות שהיא תלך ותחמיר, אני לא אופטימי.
מוטי שקלאר: היא לא רק נחלת רדיו רק"ע, יש אזורים רבים, כולל האזור שבו אני גר, שבו אני לא שומע לא את רשת ב', לא את רשת ג' ולא שומע אף תחנה.
מוטי שקלאר: אצלי בבית בדרך כלל יש רק דיסק שעובד כי לא קולטים תחנות רדיו.
מוטי שקלאר: היות שאני נוסע לא מעט, אז בחלקים רבים במדינת ישראל לא קולטים לא את רשת ג' ולא את רשת ב' וכל התחנות האחרות.
מוטי שקלאר: לרשות השידור יש בעיה קשה של משדרים במדינת ישראל.
מוטי שקלאר: ייתכן מאוד שאם הרפורמה לא תקרום עור וגידים, ואם האוצר ימשיך במדיניות שהוא מנהל מול רשות השידור - בניגוד למה שהוא מנהל בנפש חפצה ובידיים פתוחות ביחס לערוצים המסחריים - ומולנו הוא יעמוד כביכול אנחנו אויב שעומד מולו, יכול להיות שמ-2010 המצב ילך ויחמיר, גם במשדרים, גם באיכות השידורים וגם בזמן השידורים.
מוטי שקלאר: רשות השידור נמצאת במשבר מאוד קשה.
מוטי שקלאר: בשנה הבאה אנחנו אמורים להתחיל, לאור המדיניות הקיימת ולאור זה שהרפורמה עדיין לא קרמה עור וגידים, בגירעון של 100 מיליון שקלים.
מרינה סולודקין: איך זה קשור לרק"ע?
מוטי שקלאר: זה קשור, כי אין לי תקציב לייצר דברים - - -
מרינה סולודקין: אבל נתנו לכם תקציב.
מוטי שקלאר: רגע, אתן תשובה לכול.
מוטי שקלאר: משמעות הדבר, שאנחנו לא יכולים מכספנו להשקיע, מעבר לכסף שאנחנו מקבלים פר נושא, או פר משדר במקרה הזה.
מוטי שקלאר: לא אכנס לרזולוציה, בשביל זה נמצא פה שמוליק, שעושה עבודה מצוינת כמנהל הרדיו.
מוטי שקלאר: הכסף נוצל עד הגרוש האחרון לטובת תגבור המשדרים ואחזקתם.
מוטי שקלאר: יותר מזה, ביום שבו קיבלנו את ההודעה, בסוף 2006, שיש תקציב לטובת המשדרים אמרתי לגורמים שדיברו אתי אז שיהיה ברור שהכסף לא יהיה רק למשדרים אלא גם לתחזוקה.
ליה שמטוב: זה לא נכון.
מוטי שקלאר: אני יכול להראות לכם - - -
ליה שמטוב: קראתי את הפרוטוקול.
ליה שמטוב: בוועדת הקליטה אמרת שמספיק לך עשרה משדרים בחמישה מיליון שקלים.
ליה שמטוב: ב-2007 אמרת בדיוק מה שאתה אומר עכשיו: זה לא רק זה, זה גם תחזוקה.
מוטי שקלאר: בסדר, מותר לאדם לתקן את עצמו עם הזמן, כשהוא מבין שלא יהיה תקציב נוסף לתחזוקה, ואין לי כסף נוסף לתחזוקה.
מוטי שקלאר: זה מה שהתברר אז, אם אני זוכר נכון.
מוטי שקלאר: אבל בסופו של דבר, היה ברור שהתקציב של חמישה מיליון ילך גם לתחזוקה.
מוטי שקלאר: גם אין טעם להציב משדרים ולעומת זאת לייצר מצב שבו משדרים אחרים הולכים ונחלשים, אי-אפשר לתחזק אותם וגם אותם אני צריך לתחזק.
מוטי שקלאר: זה כמו שמקבלים תרומה להקמת אודיטוריום באוניברסיטה – ולכן האוניברסיטאות היום לא מקבלות תרומות – כי אין להן כסף גם לתחזוקה שלהם.
מוטי שקלאר: אין משמעות לקבל כסף עבור העניין אם אין תקציב לתחזק אותו.
מוטי שקלאר: מנקודת ראותנו, רק"ע לא מופלה.
מוטי שקלאר: אין לנו שום עניין להפלות אותה כהוא זה לעומת התחנות האחרות.
מוטי שקלאר: להיפך, להערכתי היום את רק"ע שומעים בסך הכול יותר טוב מאשר שומעים את הרשתות האחרות בחלקים השונים של הארץ.
מוטי שקלאר: רשת ג', למשל, כמעט לא נשמעת.
מוטי שקלאר: יש חשיבות רבה לרק"ע, אבל גם יש חשיבות לרשת ג' כי בלי רשת ג' לא יהיה זמר ישראלי.
מרינה סולודקין: אבל התלונות הן על רק"ע ולא על רשת ג'.
ליה שמטוב: אם את רשת ג' לא שומעים אז שומעים אולי משהו אחר בעברית.
מוטי שקלאר: זה משהו אחר לחלוטין.