GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי גמזו: אם משווים את התנאים לתנאים של עולי אתיופיה יש פתרון גם לזה כי להם יש מענקים מסוימים ומוסדות לימוד וחינוך.
ליה שמטוב: אבל זה לא קשור היום לנושא.
חביב קצב: כבוד היושב ראש.
חביב קצב: אין מסלול כזה.
חביב קצב: זה אותו דבר.
יוסי גמזו: לא.
יוסי גמזו: בנושא לימודים ודברים כאלה יש להם סיוע.
חביב קצב: תרשה לי להגיד לך שדווקא עולי תימן מופלים לטובה פרט לנושא של הדיור.
יוסי גמזו: מה יש להם בלימודים אקדמיים?
יוסי גמזו: מה הם מקבלים?
חביב קצב: כל מה שהם צריכים לקבל.
ליה שמטוב: הנושא היום הוא נושא משכנתאות וכל הדברים האחרים.
יוסי גמזו: והשוואת התנאים לתנאים של עולי אתיופיה תיפתר הבעיה החברתית.
ליה שמטוב: תראו הדשא של השכן תמיד יותר ירוק.
ליה שמטוב: אז כשאנחנו מדברים על עולי אתיופיה אז יש להם בעיות מפה עד להודעה חדשה.
ליה שמטוב: מברית המועצות גם.
ליה שמטוב: פה אנחנו מדברים היום על המשכנתאות ואני רואה שיש רצון לעזור וכמו שחביב קצב שיושבים גם משרד הקליטה, משרד השיכון ומשרד האוצר.
ליה שמטוב: אז בקרוב כנראה אנחנו נראה את הפתרון.
שרונה עמוסי: ד"ר שרונה עמוסי.
שרונה עמוסי: כמי שהיתה בפיקוח משרד החינוך הארצי אז כשמדברים על משכנתא או מדברים על משכן זה צורך בסיסי.
שרונה עמוסי: אני קצת מצרה על התפיסה שאדם להעלות אותו גם אם אין לו כלום.
שרונה עמוסי: כבר הקדימוני חז"ל ואמרו שאני חשוב כמת וטוב מת ולא עני.
שרונה עמוסי: שכל הייסורים שבעולם ולא עניות ולא דלות.
שרונה עמוסי: כי המשכנתא היא הביטחון הבסיסי.
שרונה עמוסי: וכשאני רואה את האנשים האלה כפי שהם נמצאים אני רואה אותם בצורה מאוד מאוד שונה מתפיסת העולם שנמצאת כאן.
שרונה עמוסי: כששאלו אותי במה עוסקת?
שרונה עמוסי: אמרתי בישיבה.
שרונה עמוסי: למה בישיבה?
שרונה עמוסי: כי מישיבה לישיבה וכמעט לא יצא כלום.
שרונה עמוסי: אמרתי אני עוסקת בישיבה.
שרונה עמוסי: ככה אני רואה את הדברים ובאמת סליחה.
שרונה עמוסי: כשאני רואה אותם במשכנתא כזו שאין להם והדשא של השכן אולי יותר ירוק אבל בוועדה מכובדת זו אנחנו לא כל כך יודעים באמת איך לקלוט.
שרונה עמוסי: אולי כשמגיעים עד פת לחם ומצבים קשים מאוד, זה לא הדיון של הנוער.
שרונה עמוסי: יש משהו שמציק לי מאוד.
שרונה עמוסי: כל אחד מקבל תקציב בבתי הספר ואילו התלמידים שבאים מתימן לא מקבלים את התקציב הזה.
שרונה עמוסי: למה?
שרונה עמוסי: גם כשהייתי במשרד החינוך בעלייה וקליטה 1.5% מקבל כל תלמיד הווה אומר 5 שעות שבועיות וכן גם שיעורי עזר.
שרונה עמוסי: גם את זה הם לא מקבלים.
שרונה עמוסי: מי אחראי לזה?
שרונה עמוסי: משרד החינוך אומר משרד הקליטה.
שרונה עמוסי: משרד הקליטה אומר משרד החינוך.
ליה שמטוב: לגבי הנושא שאת העלית אפשר לקיים ועדה משותפת, ועדת עלייה וקליטה וועדת חינוך ולהעלות את הנושא.
קרנה פיינשטיין כהן: רק להעיר הערת תוספת.
קרנה פיינשטיין כהן: הסוכנות היהודית עושה מעל ומעבר בנושא של ההבאה והצעדים הראשונים.
קרנה פיינשטיין כהן: יש איזשהו פער בעניין של הסיוע, גם בנושא קבלת החלטות לגבי דיור.
קרנה פיינשטיין כהן: כמה שזה נשמע מוזר זה לא פותר את העניין שיהיה סכום כסף כי הסוכנות צריכה לטפל ומטפלת, שוב, מעל ומעבר בהבאת העולים ארצה.
קרנה פיינשטיין כהן: כשהם כבר פה מישהו צריך לסייע להנחות, במציאת המקומות, במציאת הפתרונות.
קרנה פיינשטיין כהן: גם אם זה קנייה.
קרנה פיינשטיין כהן: כי יש פה קהילה שבאמת הכול כל כך חדש לה וכל כך הרבה פתרונות מובאים אל העולים ובאיזשהו שלב הם מגיעים למצב של בלבול.
קרנה פיינשטיין כהן: מה יותר טוב?
קרנה פיינשטיין כהן: יותר טוב משכנתא?
קרנה פיינשטיין כהן: יותר טוב דיור ציבורי?
קרנה פיינשטיין כהן: בלבול גדול ואם היתה איזושהי דרך לסייע גם בשלבים האלה במעבר הצר הזה בין סוכנות יהודית לקליטה, יש מקום של נפילה בין הכיסאות.
קרנה פיינשטיין כהן: וזה לעניות דעתי צריך למצוא איזשהו פתרון.
קרנה פיינשטיין כהן: כי במקרה בנושא של סעיד היה ליווי ועדיין יש ליווי צמוד ולא לכל התקופה תוכל הסוכנות להמשיך.
חביב קצב: הרבה כסף.
קרנה פיינשטיין כהן: כסף עוד ניחא.
קרנה פיינשטיין כהן: אני יושבת מול בחורה ששמה את הנשמה.
קרנה פיינשטיין כהן: אריאל היא פה.
קרנה פיינשטיין כהן: את הלב והנשמה והשעות.
קרנה פיינשטיין כהן: הם יוצאים מהידיים של הסוכנות וזה נורא נחמד שפתאום יש כסף אבל מה עושים עם זה וזה לא פשוט.
איתן כבל: בכל מקרה כשיש כסף זה יותר פשוט.
קרנה פיינשטיין כהן: זה אין ספק.
סעיד דהרי: בוקר טוב לכולם.
סעיד דהרי: אנחנו מבקשים מחברת הכנסת שבאמת ידאגו לאחינו בני תימן.
סעיד דהרי: אני לא יכול לדבר כל כך טוב עברית אבל העיקר שתבינו אותי.
סעיד דהרי: אם יש רצון באמת הם יכולים לעזור לנו.
סעיד דהרי: אם זה צ'יק צ'ק אם יש רצון מחברי הכנסת וכל אלה שעוזרים.
סעיד דהרי: עשו לי באמת כבוד וזה, אבל זה לא מספיק.
סעיד דהרי: כבוד אני לא רוצה.
סעיד דהרי: אנחנו רוצים להציל את המשפחות שהם בסכנה שם.
סעיד דהרי: אנחנו באמת רוצים שתדאגו על עולי תימן כמו עולים אחרים שמקבלים משכנתאות או דיור ציבורי.
סעיד דהרי: אני רוצה לזכור גם את כל אלה שעוזרים מהסוכנות.
סעיד דהרי: גם ראש הסוכנות.
סעיד דהרי: המנכ"ל.
סעיד דהרי: אני לא אשכח שהוא בקשר עם העולים החדשים וזה, אבל זה לא מספיק.
סעיד דהרי: זה לא מספיק.
סעיד דהרי: עזבתי הבית שלי הכול שמה.
סעיד דהרי: לא דבר קל שאחד יעזוב כל מה שיש לו.
סעיד דהרי: אני שמעתי כמה אנשים שדיברו על זה אפילו כשאני עדיין בתימן עובדים על זה אבל ככה לא יודעים כמה זמן.
סעיד דהרי: אני בקשר עכשיו עם אנשים בתימן.
סעיד דהרי: הם שואלים מה קורה עם המשכנתאות?
סעיד דהרי: החזירו את זה?
סעיד דהרי: אנחנו רוצים לבוא.
סעיד דהרי: אני לא יכול להגיד לו בטוח שאתה תבוא.
סעיד דהרי: אני לא יכול להגיד לו.
סעיד דהרי: אחר כך הוא בא לפה.
סעיד דהרי: אין לו שום דבר.
סעיד דהרי: אחר כך הוא יגיד מה עשית לי?
סעיד דהרי: אני לא רוצה להגיד את זה.
ליה שמטוב: הוועדה שמעה את כל הבעיות.
יחיא מרחבי: אני רוצה להגיד עוד כמה מילים.
יחיא מרחבי: אני יחיא מרחבי.
יחיא מרחבי: אני פה 6 שנים בארץ ואני סבלתי הרבה.
יחיא מרחבי: פניתי למשרד ראש הממשלה, נשיא המדינה, עד שקיבלנו, הוצאנו את הנשמה עד שקיבלנו את המשכנתא שלנו.
יחיא מרחבי: עכשיו יש לי את המשפחה בתימן.
יחיא מרחבי: אחות שלי חטפו אותה לפני שבוע.
יחיא מרחבי: מה הבעיה?
יחיא מרחבי: השליחים מבטיחים, תעלו, הכול בסדר, יש בתים, יש זה.
יחיא מרחבי: מגיעים, זורקים אותם פה במרכז קליטה ואין שום דבר מזה.
יחיא מרחבי: מה שאני מבקש או שמביאים אותם מטפלים בהם עד הסוף, הממשלה מטפלת על הכול, מדינת ישראל יש לה את התפקיד הזה.
יחיא מרחבי: שיטפלו בם או שיגידו להם אנחנו לא יכולים לתת לכם בית.
יחיא מרחבי: אם אתם רוצים לעלות תעלו ככה, אם לא לא יכולים לעלות.
יחיא מרחבי: או לארצות הברית או לפה.
יחיא מרחבי: כל אחד ייקח את ההחלטה שלו.
יחיא מרחבי: רק מה שלא יבטיחו הבטחות.
יחיא מרחבי: יש אנשים שבאים מבטיחים אנחנו אנחנו אנחנו, סתם דיבורים באוויר, לא עושים שום דבר.
יחיא מרחבי: זה מה שאני מבקש.
ליה שמטוב: אנחנו רוצים לסיים.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לראש הממשלה להעביר החלטה להשוואת התנאים של העולים מתימן לאלו של העדה האתיופית בתחום מענקי המשכנתא.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרדי האוצר, למשרד הקליטה, למשרד הבינוי והשיכון להציע פתרון הולם לטיפול בעולי תימן ולהעביר לנו תוך חודש את הפתרון ואנחנו נדון פה בוועדה על זה.
ליה שמטוב: הוועדה מודה לשר משולם נהרי ומבקשת ממנו להמשיך להוביל את הפרויקט הזה וללוות את הנושא עד הפתרון.
ליה שמטוב: חודש אמרנו.
ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
ליה שמטוב: אני מברכת את כל המשתתפים שהגיעו לישיבת הוועדה, בנושא גיור משפחות עולים.
ליה שמטוב: וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות עוקבת שנים רבות אחרי נושא גיור משפחות שעלו לישראל מתוקף חוק השבות, בינהם עולים שאינם יהודים לפי ההלכה.
ליה שמטוב: היום נמצאים בארץ כ- 300,000 עולים שרובם רוצים להתגייר, רובם מבקשים להשתלב בחברה הישראלית, להיות יהודים.
ליה שמטוב: אנחנו שומעים לעיתים שההליך ארוך, בירוקרטי ויש סחבת.
ליה שמטוב: אנחנו מודעים לעיכוב שנגרם על יד כך ושהגיור אינו וגורם לאנשים לא להירשםלגיור.
ליה שמטוב: אני מבקשת שהיום נתייחס לגיור של עולי אתיופיה.
ליה שמטוב: הוועדה ביקרה במרכז קליטה במבשרת ציון, ונדהמה לשמוע מעולי אתיופיה את הסיפורים על הליך הגיור, על ברית המילה שהם צריכים לעבור בבית החולים וולפסון שרחוק ממרכז הקליטה במבשרת ציון, ולא בבתי החולים בירושלים.
ליה שמטוב: שמענו גם שהם צריכים לעבור את ברית המילה פעם שנייה למרות שהם עברו אותה כבר בגיל שמונה ימים.
ליה שמטוב: אלו הסיפורים ששמענו והיום נבקש את התייחסות לנושא הזה.
ליה שמטוב: נמצאים איתנו היום הרב חיים דרוקמן, ראש מערך הגיור וגם מר שמואל (מולי) יסלזון.
ליה שמטוב: אני מבקשת מהרב חיים דרוקמן לפתוח את הישיבה.
ליה שמטוב: אני גם מבקשת לשאול אתכם כמה שאלות ואבקש שתתייחסו אליהן בדבריכם.
ליה שמטוב: האם בבתי הדין לגיור כפופים משפטית לרב הראשי לישראל, הרב שלמה עמאר, ואם כן מכוח איזה חוק?
ליה שמטוב: כמה תיקי גיור נפתחו בשנת 2008, ביחס לשנים עברו?
ליה שמטוב: אני מבקשת שתספרו לנו על תהליך הגיור מרגע פתיחת התיק ועד קבלת תעודת הגיור.
ליה שמטוב: כמו כן, אני מבקשת התייחסותכם על נושא ביטול הגיורים של הרב חיים דרוקמן, ואת חוות דעתכם שסמכות הביטול תהייה רק בידי ראש מערך הגיור.
ליה שמטוב: באיזה אופן מתנהל הליווי של הגרים על ידי המשפחות המלוות אותם?
ליה שמטוב: כיצד ניתן למנוע המתנה ארוכה בין ההליך בבית הדין ועד להענקת תעודת ההמרה?
ליה שמטוב: כיצד למנוע סחבת בפעילות וועדת החריגים במקרים של בני זוג ישראלים המבקשים לעבור גיור?
ליה שמטוב: שאלה שנוגעת לגיור עולי אתיופיה, בהתייחסות לדברים שנאמרו על ידי בתחילת הדיון.
חיים דרוקמן: גברתי היושבת ראש, חברי הכנסת, מורי ורבותיי.
חיים דרוקמן: אני אתייחס ואשתדל בקיצור נמרץ אבל אתחיל בהתייחסות כללית.
חיים דרוקמן: השאלות ששאלת הם דברים מפורטים, ככל שניתן לתת תשובות במקום יעשה את זה מר שמואל (מולי) יסלזון , הוא ישמח לענות עליהם במקום.
חיים דרוקמן: אני יכול רק להביע את היחס המיוחד לעולים שזקוקים לגיור.
חיים דרוקמן: אלה גרים מיוחדים שעם ישראל לא ידע דוגמתם בכל הדורות.
חיים דרוקמן: במשך הדורות ידע עם ישראל שני סוגי גרים, הוא ידע את הגרים של הגויים שהתאכזבו מאמונתם, חיפשו את דרך האמת ומצאו אותה בעם ישראל.
חיים דרוקמן: אנחנו מתפללים עליהם כל יום שלוש פעמים בתפילותינו, "על הצדיקים, על החסידים ועל גרי הצדק", אלו הם גרי הצדק הקלאסיים שיש דוגמתם גם כיום, גם היום ישנם גרים כאלה.
חיים דרוקמן: אלו הגרים שעם ישראל הכיר במשך כל הדורות.
חיים דרוקמן: במאתיים השנים האחרונות הכיר עם ישראל סוג חדש של גויים, ומאז שנפתחו שערי הגטו ועם ישראל יצא לחופש יחסית, ובמקומות מסוימים הייתה התבוללות, והיו נשואי תערובת וכתוצאה מכך הם מגיעים כעת לגיור.
חיים דרוקמן: זה סוג שני של גיור שהכרנו במאתיים השנים האחרונות.
חיים דרוקמן: היום מדובר על סוג שלישי שלא ידענו כמותו, אומנם מדובר בלא יהודים שזקוקים לגיור, אבל הם מזרע ישראל.
חיים דרוקמן: אם אני לוקח את שני המקורות המשמעותיים לגרים הם מצד אחד העולים מחבר העמים שכידוע ששם היה דיכוי ברוטאלי בכל מה שקשור ביהדות, עשו הכל כדי לעקור כל זיק של יהדות, כל נימה.
חיים דרוקמן: גזרו גזרות והאנשים באמת היו צפויים לעונשים קשים עד כדי סכנת נפשות ממש.
חיים דרוקמן: לא רק על ברית מילה אלא גם על מלה בעברית.
חיים דרוקמן: כתוצאה מהמציאות הנוראה הזאת היו נישואי תערובת - לא כתוצאה מהתבוללות מרצון.
חיים דרוקמן: הצד הלא יהודי סבל עקב התקשרותו לצד היהודי.
חיים דרוקמן: אני אומר לך ואני אומר לכם כשאני חותם על תעודות ההמרה, אני עומד בכל פעם בפני התרגשות.
חיים דרוקמן: מיהם הגרים שבאים להתגייר?
חיים דרוקמן: – הם שמות יהודיים אחד אחד, אני לא רוצה להקריא אבל יש בכיסי שמות עליהם חתמתי רק אתמול, רשמתי לי בצד, אחד אחד שמות יהודים.
חיים דרוקמן: זה מרגש לראות מיהם אלה שבאים להתגייר.
חיים דרוקמן: בכל זאת אני אקריא קצת: קופולוביץ, ברנשטיין, סגל, שכטר, רוזנברג, קפלן, ברגר, קמינסקי, שרמן, שוורצמן, גולדשטיין וכדומה וכדומה ויש לי כאן רשימה ארוכה ארוכה.
חיים דרוקמן: בכל פעם שאני חותם על תעודות ההמרה מצטרפים לרשימה הזאת עוד.
חיים דרוקמן: אז מי הם אלה שבאים להתגייר?
חיים דרוקמן: אני חושב שמצווה לעזור להם להתגייר.
חיים דרוקמן: אלו אלה שבאים מחבר העמים לשעבר, ואם לוקחים את אלה שבאים מאחינו מאתיופיה, שבעצם הרבנות פסקה שהם יהודים.
חיים דרוקמן: הם אלה שעקב המציאות שהייתה שם וערבוב יש צורך בגיור שלהם.
חיים דרוקמן: את כל אלה צריך לקבל בסבר פנים יפות ולעזור להם בכל מה שאפשר.
חיים דרוקמן: אני אגיד מלה בנוגע למה שהזכרת כאילו צריך לעבור פעמיים ברית מילה.
חיים דרוקמן: אין חיה כזאת, פעמיים ברית מילה?
חיים דרוקמן: לא עלינו, מה יעשו לו?
חיים דרוקמן: יחתכו לו את כל האיבר, אין דבר כזה.
חיים דרוקמן: כדאי לבדוק את כל מה ששומעים, ויכול להיות שמישהו טעה וחשב שישנה איזו טעות שצריך לתקן, כמו שבניתוח צריך לפעמים לתקן משהו.
חיים דרוקמן: אבל פעמיים ברית מילה?
חיים דרוקמן: – על זה כתבו תשובות ויש את התשובה של הרב פרנקשר, רבה של ירושלים וגם תשובות של אחרים שאומרים שאם ילד שנימול שלא לשם יהדות, אז אחר כך כשהוא מתבגר לא צריך למול אותו שוב, אין צורך בזה.
חיים דרוקמן: בעצם כתוצאה מהחלטת וועדת חלפון, מערך הגיור מתארגן עכשיו מחדש בכל מה שקשור בנושא.
חיים דרוקמן: יש הרבה לעשות כדי לארגן אותו מחדש וכדי שיתגשם חזונו של ראש הממשלה לשעבר, אריאל שרון, שהעניין הזה של הגיור היה ממש בנפשו, אני יכול להעיד על כך ובעצם הוא הביא אותי לעניין.
חיים דרוקמן: מה שבוודאי ייעשה כדי שכל מי שרוצה ללמוד יבוא וילמד, שערי האולפנים יהיו פתוחים בפני כל אחד.
חיים דרוקמן: כל מי שירצה אחרי הלימוד לבוא לבית הדין - שערי בית הדין יהיו פתוחים בפניו, אף אחד לא יעצור.
חיים דרוקמן: אלו דברים כלליים שאני יכול לומר ועל היתר באופן מפורט יותר יוכל להתייחס מר שמואל (מולי) יסלזון.
ליה שמטוב: תודה, כל מה שאמרת מבורך.
ליה שמטוב: כל מי שרוצה להתגייר ורוצה לחיות בישראל כיהודי לכל דבר, אבל ההליך והרישום, רק אתמול קיבלתי בפקס ממישהו שנמצא באשרת תייר בארץ, שתי אחיותיו התגיירו והתחתנו כאן בארץ, הוא צריך כל מה חודשים לעזוב מאחר ואין לו אשרת שהייה, וגם הוא אומר שצריכים לחכות חודשים רבים עד שנרשמים.
חיים דרוקמן: ברשותך, כאן אני חייב להגיב, אין לזה כל קשר למערך הגיור.
חיים דרוקמן: תדונו בזה אבל אין לזה כל קשר למערך הגיור.
חיים דרוקמן: כל מה שאני אמרתי מתייחס לאזרח ישראלי מכוח חוק השבות.
חיים דרוקמן: לגבי מי אינו אזרח ישראל באמת יש הרבה בעיות.
חיים דרוקמן: ואני מוכרח לומר שגם לי ישנה ביקורת על הבעיות האלה.
חיים דרוקמן: יש לי ביקורת ואני אומר את האמת.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לומר משהו שאינו קשור לנושא, ולכן לא אפתח אותו.
אופיר פינס-פז: אני מבין שמתפתחת בעיה מאוד קשה עם המדענים העולים בתכנית "רקע", ואני מניח שאת מודעת לזה.
אופיר פינס-פז: ישנה סכנת פיטורים של בין מאה חמישים למאתיים מדענים עולים, אני מציע שתמציאי זמן לאחד את זה ולהביא לדיון, אין לנו הרבה זמן מאחר ואנחנו יוצאים לפגרה, ואני חושב שזה נושא מאוד חשוב.
אופיר פינס-פז: אני חושב שמדינת ישראל איבדה הזדמנות מאוד חשובה בגל העלייה הגדול מחבר המדינות, מרוסיה.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהיו שנים שמאות אלפים של עולים לא יהודים רצו להתגייר.
אופיר פינס-פז: הם רצו להפוך חלק מהמדינה וגם להיות חלק מהעם היהודי.
אופיר פינס-פז: אבל כשהם ראו במה הדבר כרוך, ואיזה "ויה דולורוזה", ותסלחו לי על הביטוי הנוצרי, צריכים לעבור כדי להתגייר, אז רבים מהם כשראו מה קרה לחברים כשהחלו את התהליך, אמרו תודה רבה אנחנו נשאר מה שאנחנו.
אופיר פינס-פז: אם המדינה לא רוצה לאפשר לנו להיות ישראלים וגם יהודים אז אנחנו נשאר מה שאנחנו, חלקם נוצרים, חלקם מוסלמים, ואחרים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שבעניין הזה נפגע העם היהודי, נפגע גם תהליך הקליטה שלהם בתוך החברה הישראלית.
אופיר פינס-פז: אנחנו פוגשים חלק מהתופעה גם היום כשאנחנו רואים שישנם הרבה לא יהודים שהם לא ממש ישראלים ולא עברו את האינטגרציה המלאה.
אופיר פינס-פז: הבעיה כרוכה בכשלון של הממסד הדתי, או אפילו הייתי אומר שהכשלון של הממסד הישראלי שנכנע לממסד הדתי.
אופיר פינס-פז: עולי אתיופיה וכל העניין של הגיור לחומרה וכל מה שקשור בעניין, וכל הטלת הספק ביהדותם של העולים, את תוצאות הקליטה אנחנו רואים יום יום שעה שעה.
אופיר פינס-פז: יום יום שעה שעה.
אופיר פינס-פז: אני מקווה שכל האנשים שהחליטו על זה לא ישנים בשקט בלילה.
אופיר פינס-פז: אגב, זה לא קשור רק לעניין הגיור, זה קשור לכל המסלול.
אופיר פינס-פז: מאיפה מתחילים הדברים, גברתי יושבת הראש?
אופיר פינס-פז: מה הבעיה עם הגיורים של כבוד הרב חיים דרוקמן?
אופיר פינס-פז: אני מאוד מכבד אותו, ומה עם הגיורים של כל האחרים?
אופיר פינס-פז: למה בעצם הדברים נפתחים?
אופיר פינס-פז: בואו נשים ביושר את הדברים על השולחן.
אופיר פינס-פז: מבחינתו של הממסד הדתי, צריכה להיות תוצאה אחת, שהמתגייר יהפוך להיות אדם דתי.
אופיר פינס-פז: זו האמת, כל היתר סיפורי מעשיות.
אופיר פינס-פז: רוצים אותם בעם היהודי אבל כדתיים.
אופיר פינס-פז: וכשזה לא עולה תמיד בקנה אחד עם רצונם נוצרות בעיות.
אופיר פינס-פז: הממסד הדתי לא רוצה לגייר אף אחד אם הוא יהפוך חילוני.
אופיר פינס-פז: בואו נגיד את האמת.
אופיר פינס-פז: וזו לדעתי השקפה אנטי ציונית.
אופיר פינס-פז: אנטי יהודית.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שיש לה יסודות בהלכה, בסדר, אז צריך לשנות חלק מהדברים כי אין מה לעשות.
אופיר פינס-פז: אתם יודעים לשנות כשאתם רוצים וכשאתם לא רוצים אתם פתאום לא יודעים לשנות.
אופיר פינס-פז: בביטול הגיורים יש שתי בעיות מאוד קשות, אחת לאנשים עצמם.
אופיר פינס-פז: שערו בעצמכם משפחה או אדם שעבר תהליך גיור, וכידוע הוא תהליך מאוד מורכב מכל הבחינות, הוא גם קשה, ואז לאחר שהוא חלק מהעם היהודי, לאחר חמש שנים, עשר שנים, עשרים שנה, מישהו בא ואומר רגע, רגע אני מבטל את יהדותך.
אופיר פינס-פז: איזה דבר מטורף.
אופיר פינס-פז: הוא כבר יהודי והוא כבר חיי חיים יהודים, הוא כבר התחתן וילדיו התחתנו.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת שלעבור גיור שהוא תהליך מאוד קשה ולהשאיר סימן שאלה מעל ראשו של המתגייר לכל חייו עם השלכות על משפחתו לאחר ימי חייו, הרי זה פשע, וזה דבר שאין לו כפרה ואין לו מחילה.
אופיר פינס-פז: אני מתייחס כרגע לאדם הבודד או למשפחה, אבל תחשבו מה המשמעות לגבי העם היהודי.
אופיר פינס-פז: מה המשמעות לגבי העם היהודי שנתן לאדם להיות חלק ממנו, או למשפחה שברבות הימים פוסלים לה את האישור.
אופיר פינס-פז: בינתיים הילדים התחתנו, זה ברדק לא נורמלי.
אופיר פינס-פז: אפילו לשיטה הזאת, לשיטתנו הדבר הזה יותר בוכה ומבולקה, בלגן לא נורמלי, בעיות הלכתיות קשות ביותר, בעיות אישות קשות ביותר.
אופיר פינס-פז: דבר מזעזע, מסוכן שחייבים לבלום אותו.
אופיר פינס-פז: יש כאן שורה של חברי כנסת שהצהירו לא לאפשר לבתי הדין לפסול גיור.
אופיר פינס-פז: ברגע שגיור ניתן כדין, כדת וכדין ואין ויכוח על מי שנתן את הגיור, ועל מי שפסק את הגיור וגם לגבי כל התהליך, לא תהייה סמכות לשלול גיור אלא אם כן גילו הונאה או חלילה דברים מהסוג הזה או דברים שאינם חוקיים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שחשוב מאוד שהכנסת תקדם הצעת חוק מהסוג הזה.
אופיר פינס-פז: לי יש הצעת חוק אבל יש גם לחברי כנסת אחרים, נדמה לי שלזבולון אורלב יש הצעת חוק כזאת, לשלמה מולה ישנה הצעת חוק כזאת, ויש ללא מעט חברי כנסת הצעת חוק מהסוג הזה.
אופיר פינס-פז: אני חושב שאנחנו מוכרחים לקבוע קווים אדומים משום שאם אנחנו נאפשר לתופעה הזאת להתפתח ולהתרחב, אני אומר לכם, שיהיה כאן ממש אסון, אסון גדול גם לאנשים עצמם, גם לעם היהודי וגם למדינת ישראל.
ליה שמטוב: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז, אני מבקשת ממר שמואל (מולי) יסלזון להתייחס בבקשה לשאלות ששאלתי.
שמואל יסלזון: תודה רבה.
שמואל יסלזון: צהריים טובים ליושבת הראש, לחברי הכנסת מורי ורבותיי.
שמואל יסלזון: החלטת הממשלה מיום 12 לפברואר 2008, בנושא מבנה ארגוני כולל באיגום משאבים בנושא הגיור בישראל, החליטה שהגיור במדינת ישראל הוא על פי ההלכה היהודית, ומערך הגיור האמור בהחלטה זו יונחה על ידי הראשון לציון הרב שלמה עמאר.
שמואל יסלזון: הממשלה החליטה לאמץ את עקרי דוח וועדת חלפון שישבה כשנה ודנה בשאלות שהיושבת ראש הציגה בפנינו.
שמואל יסלזון: ההמלצות הונחו על שולחן הממשלה ועיקרן: מערך הגיור יהיה אחראי על נושאים מפורטים, בתי דין מיוחדים לגיור, הכשרת מתגיירים, הסברה, מידע, פרסום וגיוס תלמידים, משימות מיוחדות, גיורים בצבא ההגנה לישראל וכדומה.
שמואל יסלזון: הממשלה ברמה עקרונית ביקשה ליישם את המלצות דוח וועדת חלפון וכרגע מוקם אגף חדש במשרד ראש הממשלה שאמור למעשה ליישם את אותן המלצות שניתנו בזמנו לראש הממשלה.
שמואל יסלזון: אני מבקש לומר כמה דברים.
שמואל יסלזון: אנחנו כרגע בעיצומה של המלאכה, אתם יודעים טוב ממני שהתקציב עבר רק השבוע.
שמואל יסלזון: אנחנו כרגע נערכים לקליטת מסגרות, ארגונים ותקציבים בתוך משרד ראש הממשלה כדי שנוכל להתחיל ביישום מלא של המלצות וועדת חלפון.
שמואל יסלזון: אני מבקש לשתף אתכם בחלק מהדברים שכבר התחלנו.
שמואל יסלזון: חזון האגף שיוקם, אם ירצה ה', ייתן שירות באופן מקצועי וממלכתי למבקשים להתגייר כהלכה.
שמואל יסלזון: האגף יסייע לכל המבקשים להצטרף לעם היהודי.
שמואל יסלזון: הוא יפעל מתוך תחושת שליחות לאומית ואחריות ציבורית למימוש חזון הנביאים, יהיה קשוב לצרכי הגר, רגיש למצוקותיו ויחתור למימוש הצו האלוקי "ואהבתם את הגר".
שמואל יסלזון: המטרה הסופית שלנו היא לתת שירות לאוכלוסייה גדולה מאוד, נרחבת מאוד, והוזכרו כאן מספרים שאני תכף אגע בהם.
שמואל יסלזון: של אותם המבקשים להתערות בעם היהודי בדרך הגיור ההלכתי.
שמואל יסלזון: כאן, וכפי שהרב חיים דרוקמן ציין אנחנו מחלקים את אותם אזרחי ישראל שברובם הם קהל היעד שאיתו אנחנו מתעסקים.
שמואל יסלזון: כ- 60% מהם הם עולים מאתיופיה, אחרים מארצות אחרות.
שמואל יסלזון: המטרה העיקרית היא לתת להם שירות.
שמואל יסלזון: מדובר בכ- 310,000 אנשים שאינם מוגדרים כיהודים ולמעשה הם מגודרים כאחרים על פי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שמואל יסלזון: שיעור נישואי התערבות בישראל עומד היום על 5% - אלו נתונים שקיבלנו מהמכון לתכנון העם היהודי.
שמואל יסלזון: לגבי הפילוח של המספרים וכאן אני מדבר בעיקר על הדור הצעיר, בגילאים 0 עד 34 הם – 172,000, גילאים 0 עד 18 שהם הדור הבא שלנו – מדובר ב- 88,448 אזרחי מדינת ישראל, רובם ככולם נולדו בארץ וגם אלה שלא נולדו בארץ הגיעו בגיל שלפחות את הילדות ורוב הגידול עשו כאן במדינת ישראל, הם אזרחי מדינת ישראל, ובסופו של עניין הם אותם אנשים שאנחנו רואים לנגד עינינו כמטרה בהתאם לבקשתם לגיור.
שמואל יסלזון: היעדים שהצבנו לעצמנו הם להכפיל בשלב הראשון את מספר הלומדים, אנחנו מדברים בהערכה של 15% גידול כבר בשנת 2010.
שמואל יסלזון: אותם הדברים שעליהם דיבר הרב חיים דורקמן ועיקר וועדת חלפון שדיברה על הסרת מכשולים וחסרים שעמדו בפני המתגיירים.
שמואל יסלזון: לא כל מי שרצה אכן הגיע לכיתה, לא עוד, לא כל מי שרצה להגיע לבית הדין, לא עוד.
שמואל יסלזון: הכיתות יהיו פתוחות ונגישות, בשפת העולים ובמקומות שהם נמצאים, וגם בתי הדין - אנחנו נשאף שלא יהיה מצב שמי שלמד לא יראה בית דין - זה לא היה עד היום.
שמואל יסלזון: אנחנו נמצאים כרגע בשלבי ההתארגנות, כאן ביקשת שנתייחס לתהליך עצמו, לשינויים שאנחנו נערכים אליהם בשלב זה, חלק זה שינוי התקנונים של עקרי הגיור.
שמואל יסלזון: צריך להבין שהסמכות ההלכתית היא סמכותו של הרב הראשי, הרב שלמה עמאר, הוא מוגדר כראש העדה.
שמואל יסלזון: הדיינים שלנו הם לא דיינים מכוח חוק הדיינים אלא הם דיינים שלמעשה מכוח האצלת סמכותו פועלים והם אינם מוגדרים כדיינים במערכת הרגילה.
שמואל יסלזון: זו שאלה משפטית שאני לא יודע לענות עליה, אבל בתמונת המצב היא שהם לא מוגדרים כעת בחוק כדיינים, הם שונים מדיינים בבתי הדין.
שמואל יסלזון: בכל מקרה בתהליך עצמו אדם שהוא אזרח ישראל למעשה ייגש לכיתה וייפתח בתהליך לימודים.
שמואל יסלזון: כאמור אנחנו בשלבי התארגנות.
שמואל יסלזון: עם כניסתם לכיתה הם ילוו על ידי המערכת שלנו שתלווה אותם מההיבט ההלכתי, אני לא נוגע כרגע בכל ההיבטים הקשורים ללימוד, עד היום זה היה מופקד בידי משרד הקליטה שעשה עבודה נאמנה, יושב איתנו כאן מר אביגדור לויתן שמופקד על התחום הזה במשרד הקליטה.
שמואל יסלזון: הנושא הזה יעבור באופן מסודר למשרד ראש הממשלה, אנחנו נלמד את החומר, נלמד את הכיתות ונבחן איך אנחנו יכולים לעזור למערכת שבסופו של דבר עושה עבודה טובה.
שמואל יסלזון: בשנת 2008 היא הכשירה כ- 6,400 תלמידים שלמדו.
שמואל יסלזון: לגבי שאר השנים, ישנה עליה מתונה ולא היה איזה שינוי דרסטי ומשמעותי בארבע שנים האחרונות, פחות או יותר זה היה יציב.
שמואל יסלזון: כשנכנסתי לתפקיד ושעברתי על הנתונים, הופתעתי לגלות שלמרות כל מה שנאמר, העולים בסופו של דבר הצביעו ברגלים, הם הגיעו לכיתות ואולי לא הייתה תפוקה וחשיבה שהדברים יתפתחו ושהעולים יגיעו, יעודדו ויבואו, אבל גם לא הייתה נשירה משמעותית שמעידה לומר שהעולים נרתעו.
שמואל יסלזון: אבל גם לא היה גידול מאסיבי.
שמואל יסלזון: בהמשך אני אמסור נתונים בנושא הזה.
שמואל יסלזון: היום אנחנו מלווים את המשך הלימודים באולפן על ידי נציגים שלנו שמלווים ורואים את ההיבטים ההלכתיים שלקראת סוף הלימודים אפשר להכשיר אותם לקראת בית הדין.
שמואל יסלזון: בסיום האולפן הם מגיעים לבית הדין, התהליך ההלכתי דורש את מה שכבר צוין קודם, ברית מילה למי שלא עשה ברית או הטפת הברית.
שמואל יסלזון: התהליך ההלכתי דורש מספר שלבים, השלב הראשון הוא עמידה בפני בית הדין ומה שנקרא קבלת עול מצוות.
שמואל יסלזון: ומי שנימול ובריתו לא הייתה לשם יהדות, יש פסיקות הלכתיות שהרב שנמצא כאן יוכל להרחיב, למעשה הליך כניסתו לעם ישראל מחייב הליך שכולו מכוון כולו לקראת הגיור, ולכן מי שעבר ברית מילה שלא לשם גיור עובר טקס שנקרא "הטפת ברית" שנעשה במעמד בית הדין.
שמואל יסלזון: הייתי נוכח בטקסים האלה.
אופיר פינס-פז: ומה היה שם:
חיים דרוקמן: הוצאת טיפת דם.
שמואל יסלזון: כמו בדיקת סוכר.
חיים דרוקמן: נכון.
חיים דרוקמן: דקירה והוצאת טיפת דם.
שמואל יסלזון: למעשה התהליך העיקרי מסתיים בטקס ההלכתי, במעשה עצמו ואז ניתנת לו תעודת ההמרה.
שמואל יסלזון: למי שאינו אזרח ישראל, הזכיר חבר הכנסת אופיר פינס-פז שזה קשור לדברים אחרים – קשור למשרד הפנים, צריך להבין שהגיור מזכה באזרחות ויש כאן איזה קשר ונמצאים כאן המשרדים שאיתם אנחנו נמצאים בדיבור, נמצא כאן משרד המשפטים וגם משרד הפנים, נבחן איך אפשר לפשט את התהליכים האלה, וזה נמצא בכמה דיונים.
שמואל יסלזון: לגבי נתונים של אגף הגיור שביקשתם שנתייחס, היו כל מיני גופים שמסרו מספרים, אני לא קיבלתי שום פניה רשמית מגופים לקראת פרסום נתונים לשנת 2008, לא הייתי ב- 2008 והחומר מונח לפני.
שמואל יסלזון: בשנת 2007 דווח שיש קפיצה במספרי הגיור, בדקתי ולא היה משהו מסעיר.
שמואל יסלזון: צריך להבין שהנתונים שאנחנו מוסרים אלו נתונים על הנפקות תעודות המרה.
שמואל יסלזון: זה המסמך הרשמי שאיתו הוא הולך למשרד הפנים ומוכיח שהוא סיים את הליך הגיור, ובעצם מבחינה מנהלתית אחרי שהסתיימו כל ההליכים ההלכתיים אנחנו מאשרים את זה מכוח הסמכות שלנו לאשר את תעודת ההמרה - למעשה להנפיק אותה.
שמואל יסלזון: הנפקת תעודות ההמרה הן למעשה המספר הרשמי שמתפרסם על ידנו.
שמואל יסלזון: בשנת 2007 נכון לנתוני המחשב הייתה עליה בהנפקת תעודות ההמרה אבל היא ביחס מאוד לא שווה למה שקרה בתוך בתי הדין מסיבות טכניות ואחרות של התקשרויות, של בריתות, תמיד לקראת סוף שנה כשיש תקציבים ומעבירים.
שמואל יסלזון: אבל בסקירה של חמש שנים המספר הוא די יציב ומדובר בכ- 6,000 מתגיירים.
אופיר פינס-פז: 6,000 בסך הכל בחמש שנים.
שמואל יסלזון: לא.
שמואל יסלזון: בממוצע שנתי.
שמואל יסלזון: המספר הזה די יציב והוא לא השתנה, אנחנו מדברים על גידול משמעותי עם הקמת האגף החדש.
שמואל יסלזון: 60% הם עולים מאתיופיה – בדקתי לבקשתך את הנתונים ולראות מה קרה בשנת 2007.
שמואל יסלזון: בשנת 2008 הנפקנו 6,144 תעודות המרה.
שמואל יסלזון: אני לא רוצה להיכנס לפרטים אבל יש הבדל בין קבלת עול מצוות – תהליך שעובר הגר לבין ההנפקה הטכנית של תעודות ההמרה שהיא סופה של הדרך.
שמואל יסלזון: כאן לא היה שינוי משמעותי.
שמואל יסלזון: לקראת סיום אני מבקש לומר שני דברים עיקריים, בהתאם להחלטות הממשלה בהוספה וקליטת דיינים חדשים אנחנו קלטנו בחודש האחרון עשרה דיינים, הדיינים האלה כבר עובדים.