GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: בעניין משרד הקליטה, האגף של אביגדור לויתן שיושב כאן שציפי ליבני הקימה אותו כי היא ראתה צורך.
שלמה מולה: לא כולם הרי נפגשים עם העולים, מי נפגש איתם?
שלמה מולה: עובדי משרד הקליטה נפגשים איתם בכל מיני מקומות.
שלמה מולה: חס וחלילה שלא יעודדו אותם להתגייר.
שלמה מולה: , סוגרים גם את זה, כלומר את מה שטוב הורסים ומקימים משהו אחר, מה שאנחנו מדלקים מישהו אחר מכבה.
שלמה מולה: היושבת ראש לדעתי, אם רוצים לעלות את הגיור באופן משמעותי, צריך לתת לכל הזרמים יותר אפשרויות, להעמיד להם משאבים, להכין אותם, הרי בסוף הגיור יהיה.
שלמה מולה: המכונים המשותפים עושים מה שהם עושים יכולים לעשות.
שלמה מולה: למה צריך לפחוד מהרפורמים, או הקונסרבטיבים?
שלמה מולה: הרי המבחן יהיה אותו מבחן לכולם, הדיין ישאל את השאלות.
שלמה מולה: יתכן שהרדיפה אחרי האדם המתגייר, לא רק ביטול הגיור, לא לחפש בציציות אם הוא מקיים מצוות או לא, איפה אתה חי.
שלמה מולה: אני קראתי בעיתונות שלא רוצים לחתן גיורים, לדוגמה במעלה אדומים.
שלמה מולה: זאת אומרת שאם לא מתמודדים עם.
שלמה מולה: השאלות מסביב לגיור לא יעזור דבר גם אם נגן על הרב שלמה עמאר, גם אם נגן על הדיינים האורתודוקסים.
שלמה מולה: אני אומר לכם ששואלים את הגרים שאלות שאפילו דיינים מקשיחים אותן, אני אומר לכם שאני פוחד, הם אומרים לו "יהושע עומד פה, אתה רואה או לא רואה אותו בעיניים שלך", שאלות משפילות, פוגעות, אותו מתגייר כשיסיים לא ישלח את החברים שלו להתגייר.
שלמה מולה: השיטה קלוקלת.
שלמה מולה: הגישה לא חיובית, היא מקשה.
שלמה מולה: אם זה היה תלוי בי הייתי מביא דיינים ששירתו בצבא, דיינים שמכירים ומתערים עם האוכלוסייה החילונית, לא מחמירים.
שלמה מולה: אסור לסגור את האגף של אביגדור לויתן.
שלמה מולה: לדעתי הוא חיוני, זו השליחות הציבורית שלנו כחברי הכנסת, אנחנו צריכים לראות איך האגף הזה ממשיך להתקיים.
שלמה מולה: אני ראיתי איך משרד הקליטה מגן בחירוף נפש על הגיור של אותם אלה, אם אביגדור לויתן ואחרים אינם נמצאים זאת אומרת שאפשר להפקיר את העולים.
שלמה מולה: שאלה לכובד הרב, אני יודע שזו שאלה רגישה אבל אני בכל זאת אשאל אותה.
שלמה מולה: אנחנו מקבלים גם ממרכז הקליטה במבשרת ציון, נשאלה שאלה למה אדם שעבר גיור, זאת אומרת שעשה ברית מילה צריך לעבור אותה פעם נוספת?
שלמה מולה: יש לי מכתב על ויכוח בין מוהלים, יש מוהל שאומר שהוא בדק האיש הזה והוא לא צריך לעבור ברית ואילו מוהל אחר בא ואומר שהוא כן צריך.
שלמה מולה: אני לא מבין ואני לא יודע למה צריך.
שלמה מולה: אנא הואילו לענות לשאלה הזאת.
שלמה מולה: הרבה אנשים מסתובבים בתחושת מועקה שפוגעים בהם בכוונה בגלל היותם אתיופים.
ליה שמטוב: חברת הכנסת מרינה סולודקין בבקשה.
מרינה סולודקין: הישיבה הזאת מאוד חשובה גם לעולים אבל אני חושבת שיותר ויותר לחברה הישראלית כולה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להודות לרב חיים דרוקמן, אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שלך.
מרינה סולודקין: אנחנו עקבנו אחרי השערוריות שהיו ואנחנו לוקחים את הצד של ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון ושל הרב חיים דרוקמן.
מרינה סולודקין: מדברים כל הזמן על כ- 300,000 עולים שהם לא יהודים.
מרינה סולודקין: הם הגיעו מכוח חוק השבות, אנחנו אנשים לאומיים ואתם צריכים לזכור את זה.
מרינה סולודקין: כולם הגיעו בזכות חוק השבות, אבל לחלק מהאנשים יש רצון ולא צריכים לחשוב שמישהו מתחנן לקבל גיור.
מרינה סולודקין: אני ראיתי מאות מכתבים עוד בסוף שנות ה- 90 שהביעו רצון לעבור את הגיור.
מרינה סולודקין: כעת אלו בודדים.
מרינה סולודקין: בגלל שיש את כל הזכויות הדמוקרטיות, ואנחנו עובדים בכנסת על הזכות להתחתן.
רוברט טיבייב: את זה יש, את זה קיבלנו.
מרינה סולודקין: אמרנו פעם בצחוק שאפשר להיקבר גם ברוסיה, זו בדיחה, אבל בדיחה שחורה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהנושא הוא אינטרס קולקטיבי של החברה הישראלית כולה לאפשר לאה שרוצים לעבור גיור בארץ יקבלו כאן את כל המושגים ואת כל המגמות ואת כל האוטוריטה שיש לכל אחד במדינת ישראל כדי לעבור את הגיור הזה.
מרינה סולודקין: האינטרס הוא דו צדדי, קיימת כאן ברית בין האנשים, עכשיו זו ברית הרוח ומי שמפריע לעשות את ברית הרוח עם אלה שרוצים, יגרום שבסוף המצב לא יישאר במקום הזה, ושאלה שאין באפשרותם לקבל גיור או שקיים ספק בגיור שעשה הרב חיים דרוקמן, מצד אחד לא לעבוד, לא לשלם מיסים, לא לשרת.
מרינה סולודקין: אנחנו הפוליטיקאים ונציגי הקהילה הרוסית כולנו: נתן שרנסקי, אביגדור ליברמן, אני, יואל (יולי) אדלשטיין ואחרים, לא נכנסנו למשחקים הפוליטיים שקיימים בארץ, לא עולים על בריקאדות נגד הדתיים, לא עומדים אשכנזים נגד ספרדים, כך חינכנו את הציבור שלנו.
מרינה סולודקין: את החינוך של הציבור הדתי ובעיקר החרדי לא ראינו.
מרינה סולודקין: ישנה הסתה שבה טיפלנו וגם בדיונים בישיבה קודמת, ישנם התבטאויות של רבנים שאיתם עדיין לא סיימנו כמו עם הרב שרמן שאני מחכה לתשובה מהשר יעקב נאמן - מאחר והדיינים הם תחת חסותו.
מרינה סולודקין: כולנו צריכים להיות חכמים ונבונים, שני הצדדים לא יצאו טוב ממה שקורה בארץ בנושא הגיור.
ליה שמטוב: תודה, חבר הכנסת חיים אמסלם בבקשה.
חיים אמסלם: ראשית אני מבקש להתנצל שאני לא אוכל להישאר להמשך הדיון.
חיים אמסלם: אין שום ספק שהבעיה שאנחנו דנים בה היום היא בעיה, ומהבעיות הקשות ביותר שמדינת ישראל, אם לא הקשה ביותר עסוקה.
חיים אמסלם: אני מזדהה עם דבריו של השר יעקב נאמן באחד הכנסים לפני כחודש וחצי, שהבעיה הזאת ואי פתרונה היא לא פחות חמורה מבעית האטום האיראני.
חיים אמסלם: לא פחות.
חיים אמסלם: אני לא אומר מה הפתרון, יש חכמים, יש מלומדים ויש טובים, אני כן אומר שאם לא נפתור את הבעיה.
חיים אמסלם: שאלנו קודם שאלות קשות וגם ראינו את הבעיה, אני לא יודע אם לקרוא לה הבעיה הדמוגרפית של כמות המתגיירים, כמות המתרבים, כמות העולים הצפויים.
חיים אמסלם: אנחנו מבינים שיש בעיה.
חיים אמסלם: אם לא נפתור את הבעיה, סלחו לי אם אני אדבר מההיבט דתי חרדי, מבחינתי אם לא יהיה פתרון לבעיה, אני רואה שמדברים על חוק ברית הזוגיות ובצדק, אנשים רוצים להתחתן כי אי אפשר לומר להם הדלת הזו סגורה, גם זו סגורה וכל הדלתות סגורות, צריך להציע פתרון.
חיים אמסלם: מדברים על ברית הזוגיות של גויים עם גויים, ואחר כך זה יהיה לאו רק של גויים עם גויים.
חיים אמסלם: אני אומר שהכתובת על הקיר.
חיים אמסלם: חוק נישואין אזרחים יגיע, אחר כך וזה ללא יספיק.
חיים אמסלם: ישבו אצלנו רבנים מצרפת והם אמרו שביום שנעשה חוק נישואין אזרחיים במדינת ישראל נהרוס את יהדות צרפת.
חיים אמסלם: זה לא מספיק.
חיים אמסלם: ברגע שיהיו נישואין אזרחיים הרבנות תיהרס.
חיים אמסלם: ברגע שיהי נישואין אזרחיים הדיינות תיהרס, ובעוד עשרים וחמש שנים, יהיו יהודים וחס וחלילה וחס ושלום, אבל תהייה קבוצה שתהייה יהודית על פי כל הקריטריונים ותהייה קבוצה שאני לא יודע איך להגדיר אותה.
חיים אמסלם: אני מבקש לומר לכל אלה שמפריחים סיסמאות ומציעים רעיונות והרעיונות האלה הם לא במסגרת ההלכה הצרופה, ועל דעת רוב הפוסקים ועל דעת כל הפוסקים, על דעת רבני ישראל ולאלה שחושבים להגיע בכוח או בחקיקה - זה לא ילך.
חיים אמסלם: אתם טועים כי רק במסגרת ההלכה ורק במסגרת הפסיקה, נמצא פתרון לבעיה הזאת, אנחנו לא מתעלמים מהבעיה.
חיים אמסלם: מרינה סולודקין צודקת - יש ברית דם ואי אפשר ולומר למי שהוא גוי על פי ההלכה, וזה נכון שהוא גוי כי האמא שלו גויה ולכן הוא גוי, אבל בכל זאת יש לו זיקה לעם ישראל, ואי אפשר לבוא ולומר אתה גוי.
חיים אמסלם: תאמיני לי שהרבנים החשובים שוברים את ראשם יום יום ומנסים למצוא את הדרך ההלכתית המקובלת על פי ההלכה ולומר בואו נפתח את הספר ונכיר בגיורים כאלה או אחרים.
חיים אמסלם: לא נפתור את הבעיה ולא נשלה את עצמנו, נאמר את האמת שהבעיה היא קשה.
חיים אמסלם: וכל מי שחושב שהרבנים והפוסקים לא יודעים אותה הוא פשוט לא מבין מה קורה.
חיים אמסלם: היום בעיית הגיורים לדעתי, ולהבנתי ואני די מעורה ממה שקורה ברבנות, הבעיה היא הקשה והמעסיקה מאוד את גדולי הרבנים.
חיים אמסלם: הבעיה מאוד קשה והעדר פתרון הוא אסון.
חיים אמסלם: על הפתרון שוקדים אנשים.
חיים אמסלם: נקווה שבעזרת ה' שהאילוצים האלה יביאו את הפתרון המיוחל.
ליה שמטוב: חבר הכנסת חיים אמסלם, יושבים אנשים וחושבים, אנחנו השנה כבר עשרים שנה מתחילת העלייה הגדולה, זאת אומרת שבמשך עשרים שנה יושבים וחושבים, כמה זמן זה לוקח?
ליה שמטוב: הם יושבים וחושבים וזה נכון.
ליה שמטוב: אתה דיברת על ברית הזוגיות, מצד אחד כל מי שרוצה להתגייר ואנחנו רואים את כל הקשיים בתהליך הגיור, הם רוצים להתחתן כאן בארץ בנישואין אזרחים ולא נותנים להם ואומרים להם סעו לקפריסין או למקום אחר.
חיים אמסלם: אני אמרתי שאני מבין את הבעיה, מבין אותה בהחלט, אני לאורך כל הדרך ולאורך כל הקו, על כל במה ובכל הזדמנות הובלתי ומוביל קו הגנה חזק בכל מה שעושה הרב חיים דרוקמן, צריך להוקיר אותו ולתמוך בו.
חיים אמסלם: אבל יושב כאן הרב חיים דרוקמן שהוא בקי בפרטים טוב ממני, ויאמר לנו כבוד הרב מה דעתו, איך יוצאים מהפלונטר הזה?
חיים אמסלם: יש כאן ממדי אסון שמתקרב, ואני רואה את זה כאסון.
חיים אמסלם: אולי אני מהלך אימה על עצמי ועל הסביבה, אולי אני מגזים אבל אני חושב שזה מסוכן מאוד - - -
רוברט טיבייב: למה הבאתם את האסון לארץ?
רוברט טיבייב: השאלה למה?
רוברט טיבייב: למה האסון הזה צריך לשלם מיסים, לשרת בצבא.
רוברט טיבייב: ל- 300,000 אלף הוא קורא אסון.
חיים אמסלם: לא הבנת מה שאמרתי.
רוברט טיבייב: יכול להיות, אז אני מתנצל.
חיים אמסלם: לגמרי לא הבנת מה אמרתי.
רוברט טיבייב: אז אני מתנצל עוד הפעם.
חיים אמסלם: אני אמרתי שיש בעיה שצריכים לפתור.
חיים אמסלם: אנשים מסוגו של הרב חיים דרוקמן וגדולי תורה מכל הקשת, מכל הזרמים שמבינים את הבעיה יתחבטו בה ויפתרו אותה.
אורי אורבך: אולי לא עושים את זה עשרים שנה.
חיים אמסלם: אתה רוצה שאני אפתור בעיה שאחרים לא פתרו עשרים שנה?
חיים אמסלם: אני קטן.
חיים אמסלם: אמרתי שמה שהוא לא במסגרת ההלכה הוא בעיה מבחינת כל מי שנשמע להלכה, כולל אורי אורבך, כולל הרב, כולל אני וכל החברים.
רוברט טיבייב: בכוח אי אפשר להחזיק ביהדות.
חיים אמסלם: בכוח גם אי אפשר לבוא ולומר תפתרו את הבעיה וזהו, זה לא עובד כך.
חיים אמסלם: ישנן שאלות קשות ועם כל הכבוד לגברתי יושבת הראש שיזמה את הדיון הזה, אני משתתף בהמון דיונים כאלה ןהם מעניינים אותי ומרתקים אותי, אני נושם את הבעיה הזאת שעות על גבי שעות בכל יום.
חיים אמסלם: ישנה בעיה וצריך לפתור אותה.
חיים אמסלם: ראשית, כשאדם רוצה לפתור בעיה הוא צריך להכיר בבעיה.
חיים אמסלם: אם נבין שמתרגש עלינו, וחלילה ש- 300,000 העולים הם אסון, אי פתרון הבעיה הוא אסון.
חיים אמסלם: אני לא צריך לתת לך הסבר מהו אסון ואילו צרות יצאו מזה.
חיים אמסלם: צריך לפתור את זה.
חיים אמסלם: כשיש קשיים, ובעם ישראל היו תקופות עם קשים ואין צורך להזכיר את התקופות של אנוסי ספרד, ישנן תקופות שדומות לתקופה הזאת והן היו תקופות קשות עם בעיות משפחתיות כואבות, בעיות הלכתיות, ישבו הרבנים, ישבו הגדולים, אבל כשהתוצאה נובעת מהקו ההלכתי המקובל על רוב רבני ישראל יש הצלחה.
חיים אמסלם: אם אתה מחפש אלטרנטיבה חוץ רבני, אני לא מזדהה איתה.
רוברט טיבייב: אף אחד לא אמר חוץ רבני.
רוברט טיבייב: כל אחד שמרגיש שהוא יהודי הולך לעשות קופה.
רוברט טיבייב: ראינו את זה בגלות כשלא היה ש"ס וגם לא היה דגל תורה ולא בית דין רבני וכל יהודי שהרגיש שהוא יהודי הלך, נרשם והלך לעשות קופה.
חיים אמסלם: כל יהודי ויהודי שהייתה לו בעיית יהדות, לאורך כל הדורות ידע שהוא הולך לבית הדין, הולך לרב ומגיש לו את הבעיה והוא יוצא עם התשובה שהרב נותן לו.
חיים אמסלם: אותו הדגם צריך להיות גם כאן.
חיים אמסלם: לכן יש את המערכת הרבנית ומערכת הדיינים.
חיים אמסלם: ממדי הבעיה מובנים לי ואני מקווה שכל אלה שנמצאים בעניין מבינים את הבעיה, אני מאמין שכשנבין את הבעיה הגישה שלנו לפתרון.
חיים אמסלם: תהייה אחרת
רוברט טיבייב: עם כל הגישה עשיתם את ברית הזוגיות לגויים.
רוברט טיבייב: ובזה זה יסתיים, זו פשוט הפליה.
מנחם ולדמן: גברתי היושבת ראש, נדמה לי שמה שקורה בדיון הזה קורה במשך העשרים השנים האחרונות, אני גם מעורב בענייני הגיור בכלל.
מנחם ולדמן: מדברים על הכל אבל בעיקר על עולי חבר העמים ששם הבעיה היא קשה מאוד ובלתי פתירה על היום.
מנחם ולדמן: אבל לגבי עולי אתיופיה שהם רוב המתגיירים במדינת ישראל הם רחוק מהלב ורחוק מהעין בהרבה היבטים, וטוב שזה כך, היות וכותרת הדיון עם בשם עולי אתיופיה אני חייב לדבר על כך.
מנחם ולדמן: הגדיל לעשות חבר הכנסת הרב חיים אמסלם, שאמר שבכלל זה לא גיור, והם לא נחשבים בכלל.
חיים אמסלם: אמרתי הפוך, הם גרי צדק, הם יהודים והם לא צריכים גיור.
מנחם ולדמן: אמרתי שתהליך הגיור לא נחשב, לא אמרתי שהם לא נחשבים.
מנחם ולדמן: לכן הם לכאורה לא במסגרת הדיון שלנו כי ממילא הם יהודים, הוא אמר את זה בצדק.
מנחם ולדמן: אבל בעשר השנים האחרונות בין 60% ל- 70% של תהליכי הגיור בעם ישראל הם של העולים מאתיופיה המכונים בשם הפלשמורה או שארית יהודי אתיופיה.
מנחם ולדמן: ידידי, שמואל (מולי) יסלזון, אני חושב שהמספרים שלך לא לגמרי מדויקים וכדאי שתבדוק אותם - - -
שמואל יסלזון: של 2008, הם מהבוקר.
מנחם ולדמן: תבדוק שוב.
מנחם ולדמן: המספרים הם יותר גדולים אפילו מהמספרים שעלו, זה לא מתאים.
מנחם ולדמן: אתה נותן תעודות המרה למי שעלה באותה שנה או בשנה קודם, בפרט שבשנת 2007 הייתה קפיצה, אני מציע לבדוק שוב.
מנחם ולדמן: שארית יהודי אתיופיה שעולה ומרכיבה 60% 70% מתהליכי הגיור במדינת ישראל בהצלחה, זה באמת הודות להליכים אחרים שהם עוברים, מאמצים אחרים וכדומה.
מנחם ולדמן: אבל מכיוון שמשלב מסוים, זה קרה בשנת 1996-7 ולא לפני כן, הם נכנסו בכל מערכת הגיור, אז חלק מהחולאים של מערכת הגיור פגעו בהם ופוגעים בהם עד היום.
מנחם ולדמן: מי שנקרא, מזרע ישראל מאבותיו, כלומר הוא יהודי לפי ההלכה, עבר תהליך "השבה ליהדות".
מנחם ולדמן: התהליך הוא כמו גיור אבל היחס היה השבה ליהדות
מנחם ולדמן: התהתליך היה תהליך של בתי הדין והכל הפך להיות גיור, ונכון שמתייחסים למי שהוא מזרע ישראל מאבותיו ביחס מקל, אבל כ- 5% עד 10% הם גויים כמו עולים מחבר העמים או מארצות אחרות.
מנחם ולדמן: אבל, וכאן אני מתמצת, הרב חיים דרוקמן מכיר את הדברים, שמואל (מולי) יסלזון מכיר את הדברים, גם בתחום של עולי אתיופיה יש הרבה מה לתקן.
מנחם ולדמן: אם יש תחום של עולי אתיופיה צריכים לעשות בו מהפכות, לשנות את היחס כלפי העולים החדשים שעולים.
מנחם ולדמן: זה שהם מצליחים לעבור את התהליכים זה לא בגלל שהדיינים מקלים והמערכת כל כך מקלה, אלא למרות זאת הם מצליחים, וככל שהקשו עליהם, הם כופפו את הראש ועברו את זה, זה קורה לא בגלל הגישה הטובה.
מנחם ולדמן: ישנם הליכים בירוקרטיים שצריך לחסוך מהם, המון.
מנחם ולדמן: נאמר כאן שהם יהודים שחוזרים, אז למה צריך למלא טופסי גיור ולהתייחס אליהם כמו גויים ולבקש מהם לעבור את התהליך עם כל הסבל המוטל על כל המתגיירים האחרים?
מנחם ולדמן: ידידי הרב אליהו בן דהן, היועץ המשפטי, הנושא הזה עלה בזמנו ועדיין אנחנו סובלים ממנו.
מנחם ולדמן: כל הדרישות לאישור אב, ברוך ה' בעליה הזאת יש המון ילדים, ברוך ה' 60% מהעליה הם ילדים, ובתוכם יש הרבה ילדים שהאבא שלהם או נפטר, או נעלם וכדומה.
מנחם ולדמן: הקושי להשיג אישור של בתי משפט הוא קשה מאוד, צריך לפתור את זה בדרך מקילה ולהיפתר מכל הבירוקרטיות בנושא הזה.
מנחם ולדמן: אני אומר לכם שיש, להערכתי, מאות ואולי אלפי ילדים שגדלו ושלא יכלו לעבור את התהליכים בזמן שהם עלו ארצה, מחר כשהם יבואו להתחתן ושהם לא סיימו את התהליכים בגלל פסיק קטן שהיינו צריכים להימנע ממנו מזמן.
מנחם ולדמן: זה לא אחד וגם לא שניים, זה להערכתי בין 500 ל- 2,000.
מנחם ולדמן: היום הם חבר'ה צעירים שרוצים להיות יהודים, הם לומדו בבתי ספר דתיים והם היום לא יכולים בגלל סיבות היה ניתן לפתור אותן.
מנחם ולדמן: אני לא רוצה לפרט מדי, אני אומר זאת לרב חיים דרוקמן ולשמואל (מולי) יסלזון זה לעשות מהפכה בכל ההליכים שקשורים לבירוקרטיה וביחס כלפי העולים.
מנחם ולדמן: הניסיון מראה שיש דרישות נוספות של עוד טופס, עוד בית דין לעבור, עוד מבחן, עוד דחייה לא מביאים אנשים חזקים יותר ליהדות, יראי שמים ואוהבי עם ישראל ומדינת ישראל אחרי זה.
מנחם ולדמן: בדרך כלל זה להפך, ואני לא רוצה להביא דוגמאות.
מנחם ולדמן: זה בידיכם.
מנחם ולדמן: דבר אחד אני חייב לומר לך גברתי, על כל נושא הגיור, זה נושא בפני עצמו שצריך לעסוק בו ולמקד אותו.
מנחם ולדמן: הבעיה ואני אומר את זה בפני מורי ורבותיי ובינהם הרב חיים דרוקמן, הבעיה של מערך הגיור זה לא מי עומד בראשו, בדרכו, רצונו או השקפתו.
מנחם ולדמן: הרב חיים דרוקמן לא היה מסוגל להזיז כמעט כוס תה במשרד שלו, הוא לא היה מסוגל להזיז אנשים ולפטר אותם, הוא לא מסוגל למנות את מי שהוא רצה למנות, אז מה אפשר לצפות ממערך הגיור?
מנחם ולדמן: שמואל יסלזון, אני מאחל לך את כל הברכות ושיהיו לך כל הכוחות כדי שתוכל באמת לעשות מעשים - אם תהייה לך סמכות.
מנחם ולדמן: אני סובר שצריכה להיות רשות חיצונית בנושא הגיור.
מנחם ולדמן: הגיור לא מתאים למשרדי ממשלה שהם ראש של פקידים ושמתאימים לדברים אחרים.
מנחם ולדמן: הגיור הוא נושא נפשי, רוחני, חינוכי, וכמו שבית ספר לא מקימים על ידי משרד הפנים או משרד ראש הממשלה, כך את מערכת הגיור.
מנחם ולדמן: זו צריכה להיות מערכת חיצונית וכמובן עם כל ההסכמות שצריכים כולל הרבנות הראשית, אבל רשות חיצונית, עצמאית ואז יש את הסיכוי שתהיה להם היכולת למנות את מי שהם רוצים כדיינים, להכתיב נהלים כמו שצריך, לפטר את מי שצריך.
מנחם ולדמן: עד היום הדברים האלה כמעט לא יכלו להיעשות כולל הדברים הכי קטנים, אז יש סיכוי שעם השקפה נכונה ויחס לגרות יהיה אפשר גם להוביל מהלכים.
מנחם ולדמן: עד אז אנחנו נדשדש.
מנחם ולדמן: אני מבקש להזכיר שלפני שנה ישב כאן מי שישב כמו המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה דאז שגיבה את וועדת חלפון והוא היה הממונה לביצוע מסקנות וועדת חלפון.
מנחם ולדמן: הוא אמר, לפני כשנה בערך, שאם תוך חמישה חודשים לא ישתנה העניין והמספרים לא יגדלו הוא יתפטר.
מנחם ולדמן: הוא כבר בחוץ ואנחנו נמצאים באותו מצב ואולי אנחנו גם נסוגים אחורה.
מנחם ולדמן: אני לא רוצה להרפות את ידיכם, אבל שתהייה לכם היכולת להצליח.
מנחם ולדמן: אם לא תהייה היכולת המעשית אני לא רואה את האפשרות לשינוי.
ליה שמטוב: מר משה אדוריאן, ממשרד החינוך, בבקשה.
משה אדוריאן: תודה.
משה אדוריאן: ראשית חשוב לקיים את הדיון הזה למרות שאנחנו כבר אלו שהיו פה ושמעו את הדברים שוב ושוב.
משה אדוריאן: אבל מסתבר שהבעיה בעינה עומדת.
משה אדוריאן: אני רואה שתי דרכים להתמודד עם השאלות הגדולות שעלו פה ואולי אני אחדד דברים שנאמרו.
משה אדוריאן: הבעיה המרכזית היא הבעיה ההלכתית ולצידה הבעיה הארגונית מנהלית.
משה אדוריאן: לגבי הבעיה ההלכתית שמענו מהרב חבר הכנסת חיים אמסלם, שדנים ודנים, ודנים ומחפשים דרך, ואני חושב ואני רק מחזק את השאלה של יושבת הראש, שבצעם הגיע הזמן, לא עכשיו אלא מזמן, לתת כיוון הלכתי די ברור.
משה אדוריאן: אני אומר די ברור כי גם בהלכה יש גישות שונות בנושא הגיור.
משה אדוריאן: שמענו מרבנים מאוד חשובים, שהאחד סובר כך ואחד סובר אחרת.
משה אדוריאן: הבעיה שהרב שלמה עמאר, לטעמי, ואני כבר חמש עשרה שנה בתוך הנושא, לדעתי, ואני לא הרגשתי את זה במערכת שאני מופקד עליה, שיש איזו הכוונה מאוד ברורה לדיינים איך עליהם להתייחס היום.
משה אדוריאן: המציאות של היום אינה המציאות של ימי הביניים וגם לא המציאות של העבר, יש להתייחס למצב הנוכחי, והטעמים הם ברורים.
משה אדוריאן: הגישה צריכה להיות מאוד פתוחה ומאוד מאוד מקבלת בתוך מסגרת ההלכה.
משה אדוריאן: וזה שאין מסגרת ברורה זה בעוכרי העניין.
משה אדוריאן: הבעיה השנייה שהיא בעיה ארגונית מנהלית, אני מכיר טוב את אביגדור לויתן ואת שמואל (מןלי) יסלזון, ישבנו הרבה מאוד זמן.
משה אדוריאן: אני לא נכנס לשאלה איפה נמצא הכסף, אבל אין לי ספק ששמואל (מולי) יסלזון עושה את כל המאמצים ואני גם מאמין שתהייה הצלחה בדבר הזה, אבל צריך לחפש את הדרך לשתף את משרד הקליטה עם כל הניסיון שהוא צבר, ועם כל האמפטיה שיש לו כלפי העולים החדשים.
משה אדוריאן: , צריך לעשות את הדברים גם בקצב הנכון כי ככל שנחכה הבעיה תלך ותחמיר.
משה אדוריאן: צריך לקחת את כל הכוחות הטובים, את הזרם המרכזי של הרבנות הציונית ולנסות עד כמה שאפשר, כמובן לא ליפול ולא לוותר, יש לנו את הרוחות הרעות שנושבות מהכיוון של הרבנים החרדים שגם הם עובדי מדינה.
משה אדוריאן: לא יתכן שמי שעושה מולם אולפן גיור וקיבל תעודת המרה כדת וכדין יבוא להירשם לנישואין ולא יתקבל, לא יתכן כדבר הזה, כל אלה שנמצאים בתוך המערך הממשלתי צריכים לשלב ידיים, הם עובדי מדינה ואחד צריך לגבות את השני ולהמשיך את התהליך בדרך סבירה והגיונית.
משה אדוריאן: רק בחיבור הכוחות הטובים אפשר להצליח, כשרוצים להועיל ולהגיע לפתרון, לפחות החלקי, המציאות בה אנחנו נמצאים, זה רק על ידי שילוב ידיים ושילוב כוחות.
דוד יאסו: אני מנהל אגף עולי אתיופיה במשרד הקליטה.
דוד יאסו: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות, לאחת שאת התייחסת גברתי היושבת ראש בסיור במרכז הקליטה במבשרת ציון ובקרית ים, שמענו במיוחד על נושא הבריתות שהם עושים, העולים נזקקים לנסוע גם באוטובוסים ממבשרת ציון לתל אביב, או שמהצפון מגיעים לתל-אביב, כאשר באזור שלהם יש אפשרות לבצע את הברית.
דוד יאסו: יתרה מכך, גם אחרי הברית הם נאלצים לחזור לביתם באוטובוס, זו בעיה מאוד קשה.
דוד יאסו: אני מציע כאן גם לשם המצווה, קטונתי בנושאי ההלכה, אבל בשביל המצווה, אדם שעשה את הברית, את ההקזה הזאת לפחות כשהוא חוזר למשפחתו שיקבל הרגשה חיובית ולא הרגשת סבל ושנאה.
דוד יאסו: יש כאן עניין מאוד בעייתי שצריך לפתור ויש להתייחס אליהם כבני אדם.
דוד יאסו: עלה כאן כל נושא הגיור, אולי הנקודה קשורה למשרד הפנים, הבעיה של יוצאי אתיופיה לאחר שהם עוברים את ההשבה ליהדות, הם עוברים את כל התהליך של הטבילה והברית, היא עניין ההמרה, כלומר קבלת מעמד ושינוי תעודת הזהות.
דוד יאסו: שינוי הסטאטוס שמתבצע במשרד הפנים תוקע אותם, וסליחה על הביטוי, תוקע את שילובם בחברה הישראלית.
דוד יאסו: לפעמים התהליך הזה נמשך חצי שנה, שלושה חודשים ויותר, הם עוברים ממרכז הקליטה לאחר שהם סיימו את כל התהליך ו לישובי קבע והתעודה מופיעה בצבע אחר.
דוד יאסו: הילדים שלהם לא יכולים להיכנס לבתי הספר הדתיים.
דוד יאסו: היום יש לנו מצב מאוד קשה, ממש בשעה זו קיבלתי דיווח שגם בפתח תקווה וגם בראשון לציון, בתל אביב-יפו ובישובים אחרים ממשפחות שעוזבות עכשיו את מרכזי הקליטה ונכנסות לישובי קבע, הם סיימו את התהליך הזה, שינוי המעמד שלהם מתעכב והם לא יכולים להירשם לבתי ספר, ההורים אפילו לא יכולים להיכנס לבתי הכנסת.
דוד יאסו: יש כאן בעיה.
דוד יאסו: זה עלה גם בסיור שלך בשני המרכזים.
דוד יאסו: אני חושב שניתן לזרז את ההליך הזה וגם היו דיונים עם ראש המינהל שאמר שאין בעיה וניתן לבצע את זה תוך חודש.
דוד יאסו: לצערי העניין הזה מתעכב והוא חסם מאוד בעייתי בשילובם בחברה.
ליה שמטוב: תודה רבה, אנחנו צריכים לסיים אז בבקשה בקצרה.
דסי צנגן: לגבי הנקודה השנייה שציינת, אני לא יודעת איפה החסם והשאלה היא האם זה עד שהוא מקבל את תעודת ההמרה?
דסי צנגן: או מעין תעודת המרה למשרד הפנים?
דסי צנגן: עד לקבלת תעודת ההמרה, זה לא בתחום משרד הפנים.
דסי צנגן: תעודת ההמרה, אינה ניתנת על ידי משרד הפנים.
דוד יאסו: אני לא מדבר על תעודת ההמרה.
דוד יאסו: ברגע שמשרד הפנים צריך להנפיק את האישור.
דוד יאסו: כנראה שישנו תהליך בין מינהל הגיור כשהוא מסיים את הגיור שלו ונותן את הנייר ומאשר שהאדם סיים את הגיור, ועד שהוא מעביר למשרד הפנים כנראה ישנו פער.
דוד יאסו: אבל בשורה התחתונה, ואני מדבר בשם העולה, הוא סיים את הגיור שלו לפני שלושה חודשים ועדיין אין לו בתעודת הזיהוי שלו את הסטאטוס החדש שיכול לסייע בהשתלבותו בחברה הישראלית.
דסי צנגן: מי שמנפיק את תעודת ההמרה, זה מערך הגיור.
דסי צנגן: כשמתקבלת תעודת המרה אז במשרד הפנים לא אמור להיות עיכוב ברישום.
דסי צנגן: לדעתי העיכוב הוא בקבלת תעודת ההמרה.
ליה שמטוב: אבל אתם אומרים שכבר יש תעודה ביד.
ליה שמטוב: אתם אומרים שעד שעוברים את כל המבחנים ועוברים הכל עובר הרבה זמן.
ליה שמטוב: אני מקווה מאוד שהיום אחרי שכולם שמעו את זה ההליך הזה יתקצר.
30095: הבעיה בנקודה הזאת נמצאת במינהל הגיור.
30095: שם ישנה בירוקרטיה, התיקים נקברים שם.
30095: פשוט התיקים נשכחים שם.
30095: זו הבעיה והיא אצלם ולא אצל משרד הפנים.
30095: הנושא השני שבו אני מבקש שינוי, הדיינים שבאים לעולים החדשים צרכים לעבור הכשרה ביחסי אנוש, האנשים האלה מזלזלים בעולים, היחס שלהם פוגע ומרחיק את האנשים, כאן צריך לבוא שינוי.
30095: ואולי הדיינים צריכים לקבל הכשרה בנושא הזה.
30095: לא יאומן שעולים סובלים ונפגעים מהיחס של הדיינים.
30095: הנושא הנוסף שאני מבקש להתייחס הוא העניין של ביטול תעודת ההמרה, כל זה הופך את כל עניין הגיור, הוולונטריות הופכת לכפיה.
30095: אם אדם עמד בכל התנאים ועבר את כל התהליך, לא צריך לרדוף אותו, לא צריך לאיים עליו וזה לא צריך להיות בכפיה אלא ברצון ובוולונטריות.
ליה שמטוב: מר שמואל יסלזון חדש בתפקיד, וטוב שאנחנו קיימנו היום את הדיון בוועדה.
ליה שמטוב: הוא רשם לעצמו את הדברים ואני מקווה שהכל יסתדר.
ליה שמטוב: אנחנו מבקשים לסיים אבל אני מבינה שיש הרבה בעיות בעדה אתיופית אז בבקשה בקצרה.
טדסקה זלקה: אנחנו נלחמו בסודן ובמשך עשר, חמש עשרה שנה במדינת ישראל עד שאנחנו מקבלים את התעודה הזאת.
טדסקה זלקה: פוגעים בעולה שמגיע לפה.
טדסקה זלקה: אנחנו עשינו ברית מילה בגיל שמונה ימים, פעמים ברית מילה?
טדסקה זלקה: אני לא יודע וזה משהו חדש.
טדסקה זלקה: אין לנו בטחון עצמי, לאדם בגיל שבעים ושמונה וגם בגיל שמונים עורכים ברית מילה?
טדסקה זלקה: הוא נימול בגיל שמונה ימים כשנולד.
טדסקה זלקה: אנחנו נעשה גיור ובזה אין לנו בעיה, נקבל את זה, אבל ברית מילה פעמיים?
טדסקה זלקה: רציתי להזכיר את הסכנות שיש בברית המילה, אין לנו בטחון עצמי.
טדסקה זלקה: אדם שמכבד את עצמו עובר לו בראש משהו כי פגעו בו, חתכו לו, לבנאדם אין יחסי אישות עם אשתו, הבנאדם הזה לא מקיים יחסי מין עם אשתו הרבה זמן, הוא מתבייש אין לו בטחון עצמי, אז הוא הולך להתאבד או לרצוח אותם, זו בעיה.
טדסקה זלקה: לא חסר לנו כלום, לא חסר לנו בית, לא חסר לנו כלום, יש לנו את הבעיה הזאת.
טדסקה זלקה: לאנשים אחרים, לעולים אחרים עושים את זה?
טדסקה זלקה: איפה זה.
טדסקה זלקה: במשך שנתיים אנחנו לומדים את התורה, יש לנו שלושה ארבעה חמישה מבחנים, יש לנו הרבה מבחנים ואומרים לנו נכשלת לך הביתה, עוברים שוב במקום ללכת לעבוד ולחיות את החיים שלנו.
טדסקה זלקה: דבר נוסף, יש אנשים ששולחים אותם לברית המילה הרופא מזהיר אותם שהם לא צריכים לעבור ברית מילה כי הם עשו כבר.
טדסקה זלקה: הוא נותן מכתב שהם לא צריכים לעבור ברית מילה ושולח איתו, הוא הולך למשרד הפנים שואלים אותו מי שלח אותך לרב כזה, מי שלח אותך?
ליה שמטוב: אנחנו אכן שמענו על כך וזה חוזר על עצמו כמה פעמים וכולם חוזרים על כך.
חיים דרוקמן: כשאני שומע כאן, כאילו כל עולי אתיופיה צריכים לעבור פעמיים ברית מילה.
חיים דרוקמן: לא היו דברים מעולם! לא היו דברים מעולם!
חיים דרוקמן: יכול להיות שבמקרה מסוים ראו שיש צורך באיזה תיקון, אולי גם פה היה צורך להתייחס ולהסביר יותר, אבל לבוא ולהגיד כפי שנשמע כאן שעולה מאתיופיה עובר אוטומטית פעמים ברית מילה?.
חיים דרוקמן: לא היו דברים מעולם, וצריך להגיד באופן אמיתי שפשוט זה לא נכון.
ליה שמטוב: כשעולי אתיופיה עוברים את כל ההליך הגיור, צריך לשבת איתם ולהסביר להם מה הם הולכים לעבור, אם זו בדיקה או בדיקת דם כפי שאמרת.
ליה שמטוב: כאן אנחנו שומעים שמבקשים מהם להגיע והרופא אומר להם שאין צורך.
חיים דרוקמן: אפשר היה להביא לפה הרבה מעולי אתיופיה שיגידו אחרת, כאלה שהתגיירו ויגידו אחרת, הרבה מאוד.
ליה שמטוב: שמענו את כל הבעיות הנוגעות בנושא, כעת אני מבקשת לסיים ולהציג את החלטות הוועדה.
ליה שמטוב: הוועדה שמעה התייחסות לגיור של האוכלוסיות שונות, זה החל מגיור עולי אתיופיה, עולי ברית המועצות לשעבר וגם גיור בחוץ לארץ וכן בעיות אחרות שקשורות בגיור.
ליה שמטוב: הוועדה תקיים דיונים נוספים בנושא הגיור.
ליה שמטוב: היום אני לא רוצה להקריא את כל ההחלטות כי הנושא באמת מורחב.
ליה שמטוב: אנחנו נפרסם החלטות ביניים באתר הוועדה ואנחנו נשלח לכל הגורמים הרלוונטיים את ההחלטות.
ליה שמטוב: אני מברכת את כל המשתתפים שהיום נמצאים פה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: גם אני רוצה לברך את נציגי העולים החדשים שהגיעו לפני יומיים לארץ.
ליה שמטוב: ברוכים הבאים לישראל.