GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריאל אטיאס: ככל שיהיה לנו תקציב יותר גדול כך נוכל לפתור את המצוקה הגדולה הזאת.
ליה שמטוב: אדוני השר, לאוצר ידוע על כמות הנזקקים והאנשים שזקוקים לדיור.
ליה שמטוב: לא מדברים על דיור ציבורי, מדברים על בניית דיור למכירה, לרכישה.
ליה שמטוב: באיזה אזורים אתם מתכוונים לבנות?
אריאל אטיאס: אנחנו לא בונים.
אריאל אטיאס: לנכים שקונים דירות נותנים את הכסף.
אריאל אטיאס: המדינה לא צריכה להחליט להם איפה לגור.
אריאל אטיאס: אומרים להם לקחת את הכסף ולחפש לעצמם דירה.
אריאל אטיאס: הוא יכול לקבל דירה איפה שהוא רוצה.
אריאל אטיאס: הוא יכול אם הוא רוצה להוסיף כסף על מנת לקבל משהו יותר משופר.
אריאל אטיאס: כמדיניות זה לא חכם להכתיב לאנשים איפה לגור.
אריאל אטיאס: היום במציאות שיש דיור ציבורי אנחנו אומרים שיש דירה במקום מסוים ואם הוא רוצה שיבוא.
אריאל אטיאס: יש המון סירובים.
אריאל אטיאס: יש מקרים של אנשים שמחכים בתור, עולים לוועדה ובסוף הם לא רוצים את הדירה, הם לא רוצים את האזור, הם לא רוצים את השכונה.
אריאל אטיאס: הם מאבדים את התור שלהם, כי גם אנחנו לא יכולים - בכלים שיש שלנו - לרצות את כולם.
אריאל אטיאס: ככל שיהיה לנו תקציב אנחנו לא נקנה דירות מסוימות ונגיד להם לגור במקום מסוים, אלא ניתן להם את הזכאות ושיחליטו איפה הם רוצים לגור.
ליה שמטוב: באיזה מקומות מתכוונים לבנות דירות לרכישה?
אריאל אטיאס: יש מכרזים בכל היישובים.
אריאל אטיאס: אנחנו מנסים להשפיע על מחיר הדיור כך שההיצע יגדל על הביקושים
עדי בן-יעקב: האם ההטבה הזאת של 2200 שקל תורחב בצורה כזאת שתכלול גם אנשים קשישים ולא רק אנשים צעירים?
אריאל אטיאס: שום דבר הוא לא תורה מסיני.
אריאל אטיאס: אפשר הכל לשנות, אפשר הכל לעשות.
אריאל אטיאס: אני אשמח לבדוק את הנושא הזה ולשקול את זה בחיוב.
אריאל אטיאס: אם מדובר במספרים לא גדולים שלא משפיעים על התקציב, אז אני אהיה מוכן לשקול את זה בחיוב.
יובל פרנקל: הנתונים הם בודאי חמורים כמו שהשר הציג אותם.
יובל פרנקל: בעמיגור אין יותר דירות ריקות, גם לא באזורי הפריפריה.
יובל פרנקל: זאת אולי בשורה טובה מבחינת עם ישראל, אבל בעיתית מבחינת הצורך.
יובל פרנקל: אפילו בשדרות אין דירות ריקות.
יובל פרנקל: הבעיה יהא בעיה כוללת.
אברהם שרנופולסקי: מה לעשות עם אותם 60 אלף נזקקים שגרים בדירות שכורות?
אברהם שרנופולסקי: אין להם תקווה.
אברהם שרנופולסקי: מה שאמרת לא נותן להם תקווה.
אריאל אטיאס: אני מסכים שיש בעיה.
אריאל אטיאס: אני לא מנסה לטייח את זה.
אריאל אטיאס: אני לא יודע לתת פתרון.
אריאל אטיאס: אני לא הכתובת לזה.
אריאל אטיאס: חבל שאין פה את אגף תקציבים.
אריאל אטיאס: צריך את ראש הממשלה כדי לפתור את הבעיה הזאת.
אריאל אטיאס: בשביל 60 אלף דירות צריך את ראש הממשלה.
ליה שמטוב: תודה רבה לשר השיכון, אריאל אטיאס, שהגיע אלינו לוועדה.
ליה שמטוב: הוועדה תפנה לשר האוצר בקריאה לחדש את הבנייה של הדיור הציבורי וההוסטלים למען 60 אלף עולים.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לשר הבינוי והשיכון לתמוך ולהמליץ לאוצר בחידוש הבנייה הציבורית, ההוסטלים ומקבצי הדיור.
ליה שמטוב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: הנושא שאנחנו דנים בו: הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה.
ליה שמטוב: עוד לפני הפגרה הוועדה החילה דין רציפות להצעת החוק, גם הבאנו את זה למליאה, וגם הכנסת החילה דין רציפות.
ליה שמטוב: היום אנחנו מדברים על הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
ליה שמטוב: אנחנו מתקדמים לאט לאט, החוק חשוב.
שלמה מולה: אני אחד המציעים.
שלמה מולה: הצעת החוק הזאת בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה עברה במושב הקודם, בכנסת הקודמת.
שלמה מולה: הצעת החוק היא יוזמה של מספר חברי כנסת, חלקם כבר שרים, כמו השר יולי אדלשטיין ומיקי איתן.
שלמה מולה: נדמה קצת יותר מ-80 חברי כנסת חתמו עליה.
ליה שמטוב: לא רק שרים, ראש הממשלה.
שלמה מולה: ראש הממשלה שהיה אז חבר כנסת, חתם גם על הצעת החוק.
שלמה מולה: אני מוכרח להגיד דווקא בשולי הדיונים שאנחנו מקיימים - בחודש הזה מתקיימים חגיגות "יום הסיגד" שמשרד הקליטה מוביל יחד עם העמותות ונציגי יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: הפתיחה של החגיגות האלה היו בבית הנשיא, כתוצאה מחקיקה שנעשתה.
שלמה מולה: אני חושב שמי שרואה את עולי אתיופיה כחלק בלתי נפרד בחברה הישראלית, השילוב יהיה מוצלח, ואנחנו רואים איך המדינה מתקדמת לפני כן, גם על הקמת אנדרטה לזכר הנספים בסודאן שהמדינה לקחה, בעיקר משרד הקליטה גם לקח את הנושא הזה כנושא.
שלמה מולה: גם בממשלות הקודמות, למשל כששרת הקליטה היתה יושבת ראש האופוזיציה ציפי לבני.
שלמה מולה: בחקיקה הזאת של מרכז מורשת אתיופיה, דווקא אנחנו מצטרפים לעוד חקיקות.
שלמה מולה: למשל, העדפה מתקנת לשילובם של עולי אתיופיה בשירות הציבורי.
שלמה מולה: הדברים האלה נותנים עוגן חיובי לשילובם של עולי אתיופיה.
שלמה מולה: הצעת החוק באה בחלק התרבותי המחקרי המסורתי של יהודי אתיופיה.
שלמה מולה: אני יכול להגיד גם כשלא הגענו להצלחה ולנחלה סביב ספק יהדותם של יהודי אתיופיה, אחת הבעיות היא שהאנשים לא הצליחו להתמודד עם הבעיה הזאת, כולל הרבנות, עדיין מטילים ספק ביהדותם של עולי אתיופיה.
שלמה מולה: אמרו שאין דברים מתועדים, אין דברים כתובים, וכן הלאה.
שלמה מולה: לכן, אם אנחנו רוצים לדורות הבאים, הטלת הספק הזה לא יהיה קיים לעד.
שלמה מולה: חשוב לתעד את המורשת, לראות במורשת יהדות אתיופיה כחלק בלתי נפרד כמורשתו של העם היהודי.
שלמה מולה: הצעת החוק מאוד מדודה, היא לא מכניסה את המדינה להוצאות מיותרות.
שלמה מולה: היא טובה, היא נכונה, אני מקווה שגם אלה שבעבר התנגדו, יתמכו בה ואנחנו נצא לדרך.
ליה שמטוב: תודה רבה לחבר הכנסת מולה.
ליה שמטוב: אבקש מהיועצת המשפטית להסביר לנו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כשהוועדה העבירה את הצעת החוק בקריאה ראשונה, נשארו מספר נושאים לדיון בקריאה שנייה שנייה וקריאה שלישית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שנעבור על הסעיפים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכל מי שיהיו הערות, חלקן רשומות אצלי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: למי שיש הערות נוספות יעלה אותן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הערה ראשונה היא לגבי הרכב המועצה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מדברת על סעיף 5 בהצעת החוק.
יערה למברגר: יש לי הערות קודם.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בסדר, אם יש הערות קודם אני אתחיל בהקראה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: וכל מי שיהיו לו הערות יעצור אותנו.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, התשס"ח-2008.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מטרת החוק 1.
נירה לאמעי-רכלבסקי: מטרתו של חוק זה להקים מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: פרק ב': פרשנות 2.
נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק זה – "הארכיון" – ארכיון המרכז שהוקם לפי סעיף 27: "הגנז", "הגנזך", "חומר ארכיוני", "מוסד ממוסדות המדינה" – כהגדרתם בחוק הארכיונים, התשט"ו-1955.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "המכון" – המכון לחקר מורשת יהדות אתיופיה שהוקם לפי סעיף 19.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "המרכז" – מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "מוסד מוכר", המועצה להשכלה גבוהה" – כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "השר" – השר לקליטת העלייה.
יערה למברגר: ההפנייה של המכון צריך להיות סעיף 20, ולא סעיף 19.
נירה לאמעי-רכלבסקי: כל מה שקשור לסיעוף כמובן עוד עשוי להשתנות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: תודה על ההערה.
דוד מהרט: אני רוצה להבין, למה כתוב "המכון" – מטרתו של המכון להקים מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.
דוד מהרט: כלומר, זה מכון שעוסק רק בחקר, לא באיזשהו שימור או טיפוח מורשת?
נירה לאמעי-רכלבסקי: שהמרכז יהיה זה שירכז בעצם את כל הפעילויות הרוחניות והמכון יהיה מכון מחקר והוא חלק מהמרכז.
בנימין גמליאל: יהיה ניתן להוסיף במקום לחקר ושימור – מורשת יהדות אתיופיה.
יערה למברגר: החוק כולל מכון חקר וארכיון, הוא לא כולל איזשהו אלמנט של מוזיאון, דיברנו על זה בדיונים הקודמים.
יערה למברגר: זה גם היה קשור איכשהו לעלות התקציבית של החוק.
יערה למברגר: העיקר הוא, כמו שאני מבינה אותו מכון של חקר וארכיון שמן הסתם - - -
נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה היא אם הוספת המלה שימור בלי שאנחנו מקימים שום גוף בחוק שמשמעותו מוזיאון ותקציבים נוספים, השאלה אם זה באמת יפגע במטרה.
שלמה מולה: יש למישהו התנגדות שהמלה שימור יתווסף?
יערה למברגר: אני חושבת שארכיון עוסק בשימור.
שלמה מולה: אז למה לא להוסיף את המלה שימור?
אריה קורת: הוא גם עוסק, אבל הוא לא.
שלמה מולה: אני חושב שחשוב להוסיף את המלה שימור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אם המרכז יערוך פעילויות שמשמעותן תהיה שימור המורשת, תערוך יום בשנה כעין יום לאומי בכנסת, זאת אומרת, אם ייערכו פעולות לשימור - - -
יערה למברגר: אני מבינה את המרכז כשם הכולל של התאגיד.
יערה למברגר: המרכז הוא לא עוד יחידה בתוך.
יערה למברגר: יש את המכון ויש את הארכיון.
יערה למברגר: אין את המכון הארכיון והמרכז.
יערה למברגר: המכון והארכיון נמצאים בתוך המרכז.
שלמה מולה: אם אנחנו משתמשים במושג ארכיון, אז למה לא להוסיף את המלה שימור?
שלמה מולה: מה יעשה ארכיון?
שלמה מולה: יישמר.
יערה למברגר: אני גם מומחית מתחום הארכיונים, אני לא יודעת אם יש פה מישהו מההגנה - - -
שלמה מולה: אני מציע שאנחנו נוסיף את המלה "שימור".
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת ששימור, הכוונה היא לא רק שימור ארכיוני, אלא גם שימור תודעתי, חינוכי, ציבורי.
משה זעפרן: אני אומר ששימור זה לא רק שימור ארכיוני, יש אלף צורות של שימור.
משה זעפרן: יש דרך חינוך אפשר להעביר שימור, דרך מפגשים קהילתיים, דרך מפגשים עם קהילות אחרות עושים שימור.
שלמה מולה: אם עושים מחקר, אז אפשר לעשות ימי עיון ודברים כאלה, צריך להיות מאוד פתוחים.
שלמה מולה: אני מציע שנוסיף את המלה שימור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: השימור בהגדרתו של המרכז, כי המכון הוא מכון מחקר.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן אנחנו משנים את זה בהגדרה של המרכז בסעיף 2 – "המרכז לחקר ושימור מורשת יהדות אתיופיה".
30686: אני בכל זאת רוצה להעיר הערה, שככל שתכלית החוק היא שימור והנצחה של מורשת ותרבות, בכל זאת, למרות דיונים קודמים שהיו פה, אנחנו סבורים שהמשרד שצריך לעשות את זה - משרד התרבות והספורט.
30686: עניינית למה שעלה כאן כרגע, אם אתם רוצים, אפשר אולי להפנות שאילתה למחלקת מוזיאונים אצלנו ולהידרש לדעתם בעניין הזה.
שלמה מולה: אני מציע שאת העניין של השר הממונה להשאיר את זה לשר הקליטה.
שלמה מולה: על פי הנסיון שלנו גם אם סביב חקיקה שנעשתה בעניין של "סיגד".
שלמה מולה: בינתיים הנטל הוא על משרד הקליטה.
שלמה מולה: תמיד אפשר לשנות, אני מציע להשאיר את הנושא הזה של השר הממונה שר הקליטה.
אברהם מיכאלי: אלא אם כן יהיה השר מיקי י יהיה אישית ממונה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שיש מקום להדגיש שבאמת מרכזי הרשויות ומרכזי המורשות האחרים שנמצאים בחקיקה, השר האחראי עליהם הוא שר התרבות והמדע.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, כאן יש לנו עניין במגזר בקהילה שמבחינת העלייה הטרייה במדינת ישראל, אנחנו מקווים שיום אחד אולי כבר היא לא תיחשב לאוכלוסייה עולה.
שלמה מולה: אחרי שהשר יגיד – נמאס לי מעולי אתיופיה, אני מעביר את זה לשר אחר, אז שלא ידברו על קליטה, אלא ידברו בדור הבא, אין לי בעיה שיעבור לשר התרבות ומורשת וכן הלאה.
שלמה מולה: כרגע הנושאים הם נושאים שקשורים לקליטה.
שלמה מולה: שר הקליטה יעשה את מה שהאוצר צריך לעשות בהתייעצות עם שרים אחרים.
שלמה מולה: משרד הקליטה הוא בדרך כלל השר המקשר בין כל המשרדים.
שלמה מולה: לכן להשאיר את זה אל משרד הקליטה.
שלמה מולה: יותר מזה אני רוצה להגיד, גם בג"צ קבע בזמנו – יש איזה גוש שנקרא היום בהלצ'ין שמשרד הקליטה ממשיך לממן אותו.
שלמה מולה: תכלית החוק, הכיוון יצא דווקא משם.
שלמה מולה: בסוף העניין של השר הממונה, אני מציע להשאיר את זה אצל שר הקליטה.
שלמה מולה: תמיד אפשר בהחלטה כלשהי להביא את זה להודעת הכנסת להצבעה ולשנות.
דוד מהרט: - - -
שלמה מולה: זה לא סיפור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה שינוי חוק.
מיכאל איתן: אני אתחיל מהסוף.
מיכאל איתן: מבחינתי, שזה יהיה השר בלי תיק.
מיכאל איתן: זה צריך להיות שר שאיכפת לו ושיש לו כוח לבצע את המשימה, אז אני מתחיל מהסוף.
מיכאל איתן: אנחנו רוצים את החוק הזה שלא יהיה אות מתה, אלא אנחנו רוצים שהממשלה תיתן את חלקה, תממש אותו.
מיכאל איתן: לצערי הרב, אנחנו יודעים יש הרבה מאוד חוקים שהם נשארים רק על הנייר.
מיכאל איתן: קשה לי להיכנס לויכוח אם זה צריך להיות שר התרבות או שר הקליטה, יש פנים לכאן ויש פנים לכאן.
מיכאל איתן: הקריטריון שלי, אם הייתי יודע שהשר לקליטה או השר לתרבות או השרה לתרבות, אני יודע מי מהם לוקח על עצמו, בא הנה ונלחם בכוח.
מיכאל איתן: אומר, אני רוצה, ואני יעשה, הייתי אומר תנו לו.
מיכאל איתן: תנו לו, אם הוא כבר בא והוא נלחם והוא רוצה והוא מתחייב לעשות, ויבוא לכאן לוועדה ויגיד, אני, כך הייתי הולך.
מיכאל איתן: אז מה המסקנה ממה שאני אומר?
מיכאל איתן: כאן זאת ועדת הקליטה, הנושא של יוצאי אתיופיה בנושאים רבים מאוד דן בקליטה, בבקשה.
מיכאל איתן: אבל יחד עם זאת, נדמה לי שיש פה נציג של משרד החינוך והתרבות – של שרת התרבות.
מיכאל איתן: אני אומר, התחלנו כאילו קליטה.
מיכאל איתן: הייתי כן מתחשב ומנסה שלפחות לא נריב עם אף אחד.
מיכאל איתן: שתהיה איזושהי הידברות בין המשרדים.
מיכאל איתן: יכול להיות שאפשר יהיה להגיע להסכמה, ונלך.
מיכאל איתן: מה שהמשרדים יסכימו אנחנו נלך.
מיכאל איתן: אני לא רוצה שניכנס כאן בנושא – אני רוצה להזכיר לכולם.
מיכאל איתן: אני החתמתי 85 חברי כנסת על הצעת החוק הזאת.
מיכאל איתן: זה היה דבר חסר תקדים.
מיכאל איתן: כי תורידו את השרים ואת סגני השרים שהיו, כמעט כולם חתמו ללא יוצא מן הכלל.
מיכאל איתן: הלכנו עם הסכמה לאומית, עם הסכמה רחבה.
מיכאל איתן: אני לא רוצה שעכשיו פתאום הנושא הזה יהפוך להיות למחלוקת בין משרד הקליטה למשרד התרבות.
מיכאל איתן: אולי נשמע את הנציגים של המשרדים.
שלמה מולה: ברמה העקרונית אני לא חושב שאנחנו צריכים להתווכח, אם השרים מגיעים להסכמה.
שלמה מולה: אני לוקח את המשפט הראשון שלך.
שלמה מולה: אני זוכר את התנגדות שהיתה של משרד התרבות והספורט בדיון בחוק הזה, כי אמרו לנו במפורש, אנחנו רוצים לחכות שיחוקק חוק שירכז את כל מורשת העדות.
אברהם מיכאלי: אני לא הבנתי שההתנגדות הזאת הוסרה, היא עדיין קיימת.
שלמה מולה: אנחנו התקדמנו בחקיקה.
שלמה מולה: אין לי שום בעיה אם יום אחד יחליטו להקים אותו מרכז עדות, שלכל עדה שיהיה, יגידו גם את זה אנחנו מעבירים לשם, אין לי בעיה.
שלמה מולה: מי שמוביל היום את החקיקה, ואני יודע להגיד שגם בצורה פעילה אנשי משרד הקליטה נמצאים ועוסקים בזה חשבנו זמנית עד שייאמר אחרת, משרד הקליטה יהיה ממונה.
שלמה מולה: אם לא - - -
מיכאל איתן: יש לך תמיד זמן להחליט.
ליה שמטוב: חברת הכנסת מולה, לשרת התרבות היו כוונות טובות.
ליה שמטוב: אם אנחנו מדברים היום על מרכז מורשת יהדות אתיופיה, ומחר מישהו מציע הצעת חוק על מורשת אחרת ויש עוד.
אברהם מיכאלי: יש 46.
ליה שמטוב: נביא הצעת חוק שהיא גם כוללת את זה ואפשר להעביר את זה, למה לא?
מיכאל איתן: אולי אפשר לשמוע מה אומר נציג של שר התרבות.
30686: לא שמעתי מה השר אמר, לאיזה משרד הוא רוצה להתייחס.
מיכאל איתן: כרגע זה במשרד הקליטה, אז צריך לשמוע את משרד התרבות.
30686: אני את דבריי אמרתי.
30686: אחזור על דבריי.
30686: נכון שאנחנו בזמנו התנגדנו מעמדת הממשלה שהובאה בוועדת שרים לחקיקה, וזה מהסיבות - הצעת חוק המורשות קורמת עור וגידים.
30686: כמו שאתם מכירים, הליכי חקיקה זה לא דבר כל כך פשוט, מזיזים פסיק לכאן או לשם, זה משנה משמעויות לחלוטין.
30686: היתה גם התחייבות בזמנו שיוצג הסדר שיקח את מורשת אתיופיה במסגרת חוק המורשות, וגם על זה עובדים.
30686: בכל זאת, אני רואה את הדיונים.
30686: אנחנו מגיעים, נוטלים בהם חלק.
30686: אני חושבת שככל שתכלית החקיקה היא באמת שימור המורשת והתרבות, אגב, אמרת משהו שאני חייבת להתייחס אליו בנימה שהיא לא משפטית, אלא תפיסתית.
30686: ככל שזה נמצא במשרד התרבות, זה כבר הטמעות ועל חלק מהמורשת, ולאו דווקא על קליטה, אני חושבת כך.
שלמה מולה: השאלה מה המשרד שלכם עשה עד היום כדי שזה יקרה.
מיכאל איתן: מה הוא יעשה, יותר חשוב.
30686: פה אתה תסלח לי אם לא אני זאת שתתן את התשובות.
30686: רק שוב לחזור על זה.
30686: ככל שהתכלית היא שימור ותרבות, אנחנו סבורים שצריך להיות אצלנו.
אריה קורת: אני שמח לשמוע שיש הרבה משרדים שרוצים לעסוק בקליטת עולי אתיופיה, זה בהחלט מאוד משמח אותי.
אריה קורת: יחד עם זאת, אני רוצה להזכיר לכולכם, שלפני שנתיים הוקמה אנדרטה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל.
אריה קורת: עד כמה שאני יודע, משרד הקליטה לא עוסק בהקמת אנדרטאות.
אריה קורת: אבל בכל זאת, לולא משרד הקליטה לקח על עצמו להוביל את הנושא הזה, לממן את הנושא הזה, האנדרטה היום בהר הרצל לא היתה קמה.
אריה קורת: ואני שואל איפה היה משרד הביטחון שאמון על הנושאים האלה?
אריה קורת: איפה היו משרד התרבות, או משרדים אחרים, הם לא היו.
אריה קורת: המשרד היחיד והגוף היחיד שלקח על עצמו את מלוא העשייה בנושא הזה, היה משרד הקליטה.
אריה קורת: גם לגבי המרכז, מבלי לפגוע באף משרד, כולנו נציגי הממשלה.
אריה קורת: אני חושב שנכון להיום המשרד הדומיננטי שיכול להוביל את זה שהנושא הזה עומד בסדרי העדיפויות של המשרד.
אריה קורת: קליטת עולי אתיופיה זה משרד הקליטה.
אריה קורת: יכול להיות שאחרי חמש שנים, אחרי שהמכון יוקם ויושתת נכון, יכול להיות שאז צריך יהיה להעביר אותו לאחריות משרד התרבות או משרד החינוך.
אריה קורת: אבל נכון להיום, בשלב ההקמה, אני חושב שהמשרד היחיד שיכול לעסוק בזה, להוביל את זה, זה משרד הקליטה.
אברהם מיכאלי: אריה, רק שתדע, תקציב לא תקבל.
אריה קורת: זאת תהיה הבעיה שלך, אני סומך עליך.
אריה קורת: גם להקמת האנדרטה, כבוד חבר הכנסת, לא קיבלנו שקל אחד.
אריה קורת: הקמנו את האנדרטה מהתקציבים השוטפים של המשרד.
שלמה מולה: איך אתם מממנים את ה"הסיגד" עכשיו?
שלמה מולה: גם על זה מישהו אחראי וצריך לממן.
אריה קורת: גם לגבי יום ה"סיגד", אם נחזור לחוק שמדברים עליו, על חוק יום ה"סיגד", מי שאחראי על החוק הזה זה משרד התרבות.
אריה קורת: נכון להיום מי שמממן את הארוע המרכזי בבית הנשיא שהיה שלשום, ובטקסים שיהיו ב-16 לחודש, זה משרד הקליטה בלבד מהתקציבים השוטפים שלו מבלי שהוא קיבל כהוא זה איזשהו סיוע.
אריה קורת: ואם תסתכלי על החוק, היום חוק ה"סיגד" אומר מפורשות, מי שאחראי על מימון ועל ארגון הטקס זה משרד התרבות, ואני שואל אתכם איפה אתם.
30686: מה שאתה אומר זה נכון.
30686: אני לא יודעת לצערי להגיד לך, אם נעשו פניות למשרד.
אריה קורת: יש חוק, המשרד לא צריך לפנות, ויש אחראי על החוק.
אריה קורת: ובכל זאת, מי שהיום מממן את זה, ומי שמימן את זה במשך 15 זה משרד הקליטה.
אברהם מיכאלי: אני היוזם של חוק ה"סיגד" ואני כתבתי משרד התרבות.
ליה שמטוב: אנחנו מברכים את השר.
דוד מהרט: תחליטו מה ראוי שייעשה.
דוד מהרט: אני בהחלט מסכים עם מה שאמר אריה, אני גם מכיר את הפעילות והמעורבות של משרד הקליטה מקרוב בנושא של קליטה יוצאי אתיופיה, גם לגבי מקום הנושא הזה בסדר העדיפות שלהם.
דוד מהרט: לצערי, משרד התרבות בנושא של יהדות אתיופיה אנחנו לא מכירים את פעילותם ולא יודעים.
דוד מהרט: יחד עם זאת, במבט לעתיד עם ראייה לעתיד, אני חושב שהייתי מכניס באיזשהו אופן איזושהי מעורבות מתוך אמונה ותקווה שיוצאי אתיופיה לא יישארו עולים לנצח, אלא יהיו חלק מהחברה הישראלית והגוף האמון בראיית העל בנושא הזה, אני חושב שצריך לו איזושהי מעורבות או מעמד מסויים בתוך התהליך הזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נגיע לזה, יש לנו הצעה.
אפרים נגט: אני באתי מעמותת יהדות אתיופיה "בהלצ'ין".
אפרים נגט: אני רואה את החוק – גם בזמנו שהשר מיקי איתן שהתחיל בהצעת החוק, עמותת "בהלצ'ין" פנתה אליו, וגם בדיונים הקודמים אמרו לי שדובר שעמותת "בהלצ'ין" שעוסק באותה מטרה, באותם נושאים לקהילה.
אפרים נגט: אני רואה בזה שלמדינה אין אינטרס או עניין אחר להקים גוף אחר שיהיו גופים שונים שהתעסקו בבניית או בשימור מורשת יהדות אתיופיה.
אפרים נגט: ביקשנו שהחוק הזה ישרת את בהלצ'ין שיהיו אותן מטרות ואותו חוק.
אפרים נגט: אבל אני רואה שפה לא כתוב כלום, משרד הקליטה לא מתייחס וגם משרד התרבות והמדע.
אפרים נגט: בזמנו, הגוף על ידי המדינה והציבור.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו לא נוהגים להכניס עמותות לחוק שאנחנו מקווים שיהיה קיים לעולם ועד.
אפרים נגט: העמותה בעצמה מדברת על מורשת יהדות אתיופיה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן במועצה יש 7 נציגי ציבור, נציגי הציבור שממנה השר, כמובן מן הסתם לא יהיו נציגי ציבור סתם, אלא אנשים שהשר יאתר שמתאימים לעניין.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מניחה כמו בכל חוקי המורשות האחרים, יש קשר עם הפעילות בשטח, שגם זה יהיה המצב.
אפרים נגט: דובר באותה עמותה שהוקמה על ידי המדינה והקהילה באותו נושא.
אפרים נגט: אני לא רואה בזה שאתם עושים חוק אחר או מחוקקים חוק אחר.
אפרים נגט: שיהיה גוף ב"הלצין" שיתעסק במורשת מכון יהדות אתיופיה על אותו היסטוריה, ועל אותו דבר.
אפרים נגט: החוק בא בכוחו לשרת את העמותה שהקימה את הגוף הזה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק אומר שהמדינה רוצה להקים גוף שלה שיחקור ויישמר את יהדות אתיופיה.
אפרים נגט: שיהיה גוף שני.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, זה גוף של המדינה שיהיה קיים תמיד.
ליה שמטוב: הגוף של המדינה הוא תמיד יותר טובה, לעמותות זה לא לנצח.
רוברט טיבייב: אפרים תאמין לי, יש הרבה דברים שאני הולך נגד המדינה.
רוברט טיבייב: במקרה הזה המדינה לא יכולה לבנות לעמותה איזשהו גוף ארגון ולחוקק את החוק לעמותה.
ליה שמטוב: רבותיי, אין לנו כל כך הרבה זמן.
מיכאל איתן: אני רוצה לברר איזושהי נקודה מבחינה עובדתית.
מיכאל איתן: בזמנו העמותה ניהלה משא ומתן בקשר לאדמה.
אפרים נגט: גם היום קיים.
מיכאל איתן: האדמה, נדמה לי יש להם איזשהו התחייבות שיקבלו אדמה.
מיכאל איתן: מבחינה מעשית, המדינה לא תתן עוד אדמה.
מיכאל איתן: נתנו אדמה מצויינת כאן בירושלים, זה מקום שלוטשים עליו הרבה גופים עיניים.
מיכאל איתן: אנחנו צריכים לתפוס את המקום הזה כי לא יהיה מקום אחר.
מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת בוויכוחים אם היא תקציבית או לא, אז הבאנו בחשבון שאדמה כבר קיימת.
מיכאל איתן: אם אנחנו נצטרך – המדינה לרכוש אדמה, אז מייד הצעת החוק הזאת תהיה עם עלויות הרבה יותר גבוהות, אז כדאי שאנחנו נלבן את הסוגייה הזאת.
מיכאל איתן: אני לא יודע את הפרטים המדוייקים, אבל אי אפשר לבוא עכשיו בלי לדעת מה קורה.
שלמה מולה: דיברנו גם בעבר.
שלמה מולה: אני נגד להכניס עמותות לחקיקה.
שלמה מולה: אם זה בהלצ'ין, אם זה בתי ישראל, לא משנה מה, אסור להכניס לחקיקה גופים, עמותות.
שלמה מולה: דבר שני, אתה צודק, הסכמנו שאנחנו לא לוקחים בחשבון את הנושא של אדמה בחקיקה.
שלמה מולה: לכן הסכמנו גם עם האוצר שלא תהיה הצעה תקציבית.
שלמה מולה: כמו שאתה אומר שאדמה ניתנה על ידי עיריית ירושלים, או נתרמה לעמותת בהלצ'ין.
שלמה מולה: אני יכול לומר לך, יש היום אדמה על יד מכון וייצמן, שניתן גם ברחובות.
שלמה מולה: זאת אומרת, יש ירושלים ורחובות, שתי מקומות.
שלמה מולה: לכן, אני חושב שמה אנחנו צריכים לעשות, אנחנו צריכים להתקדם בחקיקה הזאת באופי החקיקה כמו שהיא.
שלמה מולה: אם בסופו של דבר משרד הקליטה שיהיה הממונה - - -
מיכאל איתן: כשאתה אומר שיש אדמה, בוא תסביר לי מה הסטטוס?
שלמה מולה: הסטטוס לגבי אדמה – אני יכול להגיד לגבי רחובות.
שלמה מולה: ניתן למשל הסכמה של עיריית רחובות, אני לא זוכר בדיוק את גודל - - -
מיכאל איתן: מה זאת אומרת הסכמה?
שלמה מולה: יש החלטת עירייה, החלטת מועצה שעברה להקים מרכז מורשת יהדות אתיופיה, איקס או דונאם אדמה שניתן.
שלמה מולה: אני לא יודע על הסטטוס של האדמה בירושלים.
שלמה מולה: אם בירושלים עברה מועצת עירייה, וניתנו, וכן הלאה, שיגידו.
שלמה מולה: אני לא מכיר את ירושלים.
אפרים נגט: אני רוצה להתייחס.
אפרים נגט: האדמה שהמרכז יבנה הוא בירושלים.
אפרים נגט: הקהילה, ומנהיגיה הרוחניים כולם ביחד יחליטו, לא במקום אחר.
אפרים נגט: כל הסיפור ידוע, יהודי אתיופיה שהקריבו את עצמם בדרך מסודאן לירושלים, וגם בזה ברור שייבנה המרכז רק בירושלים.
אפרים נגט: במכון וייצמן ברחובות שרוצים להקים גוף אחר, אלה עמותות שאינם מייצגים את כל הקהילה.
אפרים נגט: אכן, ההרשאה של המקום בירושלים עכשיו נשאר על ידי מהנדס העיר בירושלים בועדת המחוז.
ליה שמטוב: זה עדיין לא סופי.
מיכאל איתן: יש כאן נציגי ממשלה.
יערה למברגר: אני לא מכירה את הפרטים המדוייקים, אבל אנחנו כן נפגשנו עם נציגי "בהלצ'ין" בעבר.
יערה למברגר: הבנו מהם שבתהליכים לחתימת הסכם הרשאה עם המינהל – הקרקע ניתנת ממינהל מקרקעי ישראל, לא מעיריית ירושלים.
יערה למברגר: למיטב הבנתי, זה קרקע של המינהל.
יערה למברגר: בתהליכים לחתימת חוזה עושים הרשאה עם מינהל מקרקעי ישראל.
יערה למברגר: הגישו תכניות, והם גם הראו לנו תכניות בסך הכל מפורטות.
יערה למברגר: מהמידע שהוצג לנו, אז כן עמותת "בהלצ'ין" בהליכים לגבי הקרקע בהר הצופים, שאני חושבת שזה כ- 7 דונאם.
שלמה מולה: יש התנגדות.
יערה למברגר: לגבי הצעת החוק שפה לפנינו, ראשית, כשדובר על העלות התקציבית, למיטב הבנתי, לא דובר על זה שיש קרקע ולכן העלות התקציבית תהיה נמוכה יותר.
יערה למברגר: דובר שבעלות התקציבית לא נכלל סכום עבור הקצאת מקרקעין, ולכן התשובה כשאני שאלתי, שהמרכז יוכל לשכור איזשהו מבנה לפעילותו.
יערה למברגר: זאת אומרת, לא דובר על זה שיש שטח של בהלצ'ין שיהיה למרכז, או לא דובר שהמדינה תקצה מקרקעין, דובר שיהיה בצורה של שכירות.
שלמה מולה: מה שדובר מיקי, אם בסופו של דבר יהיה גוף שיתן אדמות ואז יהיה אפשר לבנות בנייה בגובה וכו', אמרנו לא תהיה התנגדות.
שלמה מולה: אני בעוונותיי חושב – החקיקה הזאת באה להסדיר, לא באה לבנות מבנים, זאת לא המטרה שלנו להקים מבנה בחקיקה הזאת.
שלמה מולה: כשאתה הולך להקים מבנה, אתה צריך להשיג תורמים, אתה צריך להשיג אדמה אם זה מהמינהל, אם זה מגוף – נניח מחלק מההקצאות של הרשויות שנותנות, אם זה בירושלים, ברחובות, לא משנה באיזה מקום.
שלמה מולה: אני חושב שמה שאנחנו צריכים לעשות כרגע, צריכים להתקדם עם החקיקה הזאת, ולא לדבר על המבנה עצמו או על הקרקעות, אלא לדבר על השר הממונה.
שלמה מולה: המשרד הממונה יצטרך לפתור את הבעיה.
שלמה מולה: אני אומר כך, עד שיהיה מבנה בגובה של 3 קומות, 2 קומות וכן הלאה, זה יכול לקחת גם 7-9 שנים.
שלמה מולה: אבל בינתיים אנחנו מבזבזים זמן לחקר מורשת יהדות אתיופיה, ולכן יכול להיות שישכרו מבנה, או יקחו מבנה אחר שקיים שאפשר להתקדם איתו, לאסוף את מה שצריך לאסוף, לשמר את מה שאפשר לשמר.
שלמה מולה: ואם ימצאו גם תורמים, גם יהיו קרקעות, ויכול להיות שייבנה מרכז יותר גדול.
מיכאל איתן: לגבי הדברים שלך.
מיכאל איתן: מספר הגופים במדינת ישראל שיכולים להגיע למצב שתהיה להם חלקת קרקע בהר הצופים בירושלים, הוא על יד אחת.
מיכאל איתן: המושג רק להגיד את המלה - הר הצופים בירושלים מרכז מורשת יהדות אתיופיה – זה כבר מעביר בי צמרמורת - רחובות, לא יודע.
מיכאל איתן: אני יודע למה רחובות.
מיכאל איתן: אני יודע, יש גם הגיון ברחובות.
מיכאל איתן: בגלל שברחובות זה אחד היישובים שגרים שם הרבה מהאוכלוסייה.
מיכאל איתן: אבל אנחנו מדברים במושגים סמליים.
מיכאל איתן: בעיניי, אם אתה תשאל אותי, אם אנחנו נתקע יתד, ובהר הצופים אפילו יהיה מגרש ריק ויבואו ויעשו שם פעם בשנה טקס על המגרש, זה דבר גדול.
מיכאל איתן: זה דבר ענק.
מיכאל איתן: אם אנחנו נחמיץ את זה, כי את החוק הזה אפשר יהיה לחוקק יותר בקלות מאשר לקבל עוד מגרש.
מיכאל איתן: לכן, אני לא מקל ראש במה שאתה אומר.
מיכאל איתן: אתה גם צודק, אתה אומר, תשמעו, בעצם החוק הזה זה לא ביצוע ידיים, יהיה שר, יהיה משרד, והם יצטרכו לדאוג לכל הדברים.
מיכאל איתן: אבל אני אומר במקביל, מה אנחנו יכולים לעשות, זה לא שייך לחקיקה כרגע, זה שייך לפעולה שאנחנו יכולים לעשות כוועדה שרוצה לקדם את כל התהליך.
מיכאל איתן: במקביל אנחנו צריכים להיכנס לעובי הקורה של המגרש בהר הצופים, ולנסות אפילו אם אפשר דרך הדיון כאן לזמן את נציג עיריית ירושלים, את נציג מינהל מקרקעי ישראל ונשמע מהם מה קורה.
שלמה מולה: אין שום בעיה.
מיכאל איתן: ניפגש כולנו עם האנשים האלה, ניתן להם גב שהדבר הזה יזוז.
בטי דן: 7 דונם זה יכול להיות בית המורשות.
אפרים נגט: כל התוכניות מוכנות.
אפרים נגט: כל הסקיצות שנעשו והוגשו למהנדס העיר הכל מוכן.
ליה שמטוב: אצלנו בתכנית הוועדה כבר רשום לקיים את הישיבה.
דוד מהרט: אפשר לזמן דיון, ואפשר לבוא ולשמוע את ועדות התכנון המחוזיות, הרשויות המקומיות, לשמוע מהם ולקבל תשובה.
מיכאל איתן: כן, נזמין הנה את המהנדס.
ליה שמטוב: בואו ונתקדם.
שושנה בן דור: אני רוצה לציין משהו בניסוח של החוק שמטריד אותי, ואני רוצה להציע אולי משהו שייקח בחשבון משהו שאיכשהו ייקח בחשבון את הצרכים של כל הגופים.