GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם בלטנר: אנחנו מנסים להגביר את החלפת המידע בין העסקים השונים.
אברהם בלטנר: כדי להגשים את זה נעזרנו בגלית, בדורון, ואנשים אחרים.
אברהם בלטנר: המצב אינו קל, במיוחד בקשר לשפה העברית שקשה ללמוד אותה אבל אנחנו מקווים שנגיע לרכוש אותה.
אברהם בלטנר: אני רוצה לומר לכם שיש כל כך הרבה דברים לעשות כדי שנוכל להביא 600 אלף יהודים מצרפת שיהיו מאושרים לבוא.
אברהם בלטנר: בפשטות יש מחסום, יש קשיים, שאולי אפשר לצמצם ומפני כך היום הם אינם באים ואני חושב שצריך לעשות מאמצים בכיוון הזה.
ליה שמטוב: אני מבקשת מפטריסיה חבבו בבקשה.
פטריסיה חבבו: שמי פטריסיה חבבו ואני ממונה על עידוד עלייה, אני ממונה על תוכנית עלייה קהילתית במשרד הקליטה.
פטריסיה חבבו: משרד הקליטה מבין את החשיבות של קליטה טובה.
פטריסיה חבבו: קליטה של עולים בליווי אישי.
פטריסיה חבבו: משרד הקליטה מבין את זה כבר מספר שנים כך שאנחנו יחד עם הסוכנות היהודית ב-2004 הקמנו תוכנית עלייה קהילתית.
פטריסיה חבבו: התוכנית הזאת מיוחדת בכך שאנחנו התחלנו להבין ולשים פוקוס על הנקודה החשובה בכדי לגרום לעלייה מהמערב.
פטריסיה חבבו: זה הליווי של הפרויקטור, הליווי של המתאם, שמלווה את המשפחות טרם העלייה, מבין, בונה את פרופיל המשפחות ומלווה אותן במשך השנה הראשונה.
פטריסיה חבבו: באמצעות התוכנית הזאת אני מאוד מתרגשת כי אני רואה פה פרי עבודה של כולנו של כל הגופים ואני רוצה לציין את שיתוף הפעולה עם הסוכנות היהודית בראש ובראשונה, עם עמותת עמי, עם כל העמותות והגורמים שעוזרים לנו באמת להביא יהודים מצרפת.
פטריסיה חבבו: אני פתחנו השנה תוכנית חדשה בחדרה ויש לנו משפחה שעולה לחדרה.
פטריסיה חבבו: ופתחנו לפני שנתיים בחיפה.
פטריסיה חבבו: ופתחנו לפני שנתיים וחצי שלוש שנים תוכנית למעלות.
פטריסיה חבבו: ואתם מגיעים אחרי שנתיים וחצי מאמצים יחד עם הסוכנות היהודית להביא עולים למעלות.
פטריסיה חבבו: זאת אומרת אנחנו מנסים להתרחק מהיעדים המסורתיים של ירושלים, נתניה ואשדוד, ויש לנו כרגע תוכנית עם תוספת סיוע עבור אותם העולים, עבור אותן המשפחות הצעירות, תוכנית בכ-10 רשויות, בערך 12 מתאמים בכל הארץ.
פטריסיה חבבו: האדון דיבר על עמנואל שיבר.
פטריסיה חבבו: עמנואל שיבר הוא הפרויקטור שלנו, המתאם בירושלים שהוא היה בקשר איתך ואני שמחה על כך.
פטריסיה חבבו: זאת אומרת משרד הקליטה הבין את הנקודה הזאת של הליווי הפרטני.
פטריסיה חבבו: חוץ מזה בכל הלשכות איפה שיש הרבה עולים מצרפת יש גם יועצי קליטה כמאמץ המוביל של משרד הקליטה והנהלת המשרד להבין שמי שמדבר בשפה, מי שמקבל אותך כמו שצריך כבר מחסומים נופלים והעזרה היא ברוכה.
פטריסיה חבבו: אני מאוד מתרגשת היום לראות אתכם.
פטריסיה חבבו: אני חושבת שזה חג לכולנו, זה חג לכל הגופים וזה נותן רק כוח להמשיך ולפתח את הפרויקט.
פטריסיה חבבו: רק מילה אחת על מספרים.
פטריסיה חבבו: אנחנו העלינו מ-2004 , חמש מחזורים, 1200 משפחות מצרפת באמצעות עלייה קהילתית שזה בערך כ-50% מכלל העלייה שעלתה מ-2004.
פטריסיה חבבו: מדובר על בערך כ-5000 נפשות שנהנו מהתוכנית של משרד הקליטה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית והרשויות.
פטריסיה חבבו: שיהיה לכם בהצלחה ותודה רבה.
ליה שמטוב: בבקשה סם קדוש מנכ"ל CNEF.
סם קדוש: מרכז לסטודנטים צרפתים, ארגון שפועל כבר 20 שנה בארץ לקליטה של צעירים.
סם קדוש: זאת אומרת מ-17 עד 24.
סם קדוש: זו האוכלוסייה שלנו מבחינת הקליטה.
סם קדוש: אני רוצה להמשיך, קצת לחלום כמו שאמר דוד ראש ולהגיד כמה מילים על האוכלוסייה שמאוד חשובה לדוברי הצרפתית.
סם קדוש: סך הכול חבל שאין איזה נציג.
סם קדוש: אני יודע שהם צריכים לעלות עוד מעט כי הכניסה למכינות של האוניברסיטה מתחילה עוד שבוע ועוד שבועיים.
סם קדוש: יהיו עוד סטודנטים שמגיעים ב-28 ליולי וגם ב-5 לאוגוסט.
סם קדוש: מאוד חשובה האוכלוסייה הזאת.
סם קדוש: אם אני רוצה להמשיך לחלום ותודה ליושבת הראש שנותנת לי לחלום גם כן, יש לנו במדינה בעיה עם האוכלוסייה הזאת.
סם קדוש: כמו שאמרנו יש מיטב הבנים שבאים אבל אני חושב ואני משוכנע וגם בעקבות התייעצויות עם עמי ועם הסוכנות היהודית שאנחנו יכולים להביא עוד יותר צעירים בגיל 18 עד 24.
סם קדוש: זאת אומרת היה לנו לפני שבועיים דיון במשרד הקליטה עם השליחים בצרפת שהיה באותו יום של מבחני הבגרות בצרפת וראינו את המצב.
סם קדוש: אם מישהו בצרפת מגיע לבגרות ישר הולך, אחרי 10 דקות לאוניברסיטה בפריז להירשם לרפואה, למחשבים, למנהל עסקים.
סם קדוש: לפי מה שאנחנו יודעים אלה המקצועות הבכירים שיש.
סם קדוש: כשהוא בא לפה וסך הכול אחרי שנה שהיא מאוד נחמדה מכינה וכולי ותוכנית מסע שהמדינה והסוכנות משקיעות בה הרבה אחר כך יש לנו בעיה וצריך להגיד את זה, אחרי שנה יש קושי לצעירים ואני מדבר לא רק על הצעירים דוברי הצרפתית, גם על העולים בכלל דוברי ספרדית ודוברי רוסית, יש לנו בעיה בכניסה לאוניברסיטאות היום.
סם קדוש: יש לנו בעיה בפסיכומטרי שהוא לא מבחן שדובר צרפתית אי פעם פגש את המבחן הזה.
סם קדוש: 4 שעות של מבחנים.
סם קדוש: הוא צריך לחשוב על פילוסופיה.
סם קדוש: אבל המבחן הזה מכשיל את הסטודנטים.
סם קדוש: לפי הנתונים שיש לנו באוניברסיטאות הבכירות שהן מאוד אליטיסטיות.
סם קדוש: זאת אומרת אין אנשים היום חוץ מאחד או שניים שלומדים משפטים, שלומדים רפואה.
סם קדוש: וזה חבל, אנחנו מאבדים את האוכלוסייה הזאת.
סם קדוש: אני לא אומר שכולם צריכים להיכנס לאוניברסיטאות אבל האוניברסיטאות צריכות לחשוב, ונראה לי שפה הממשלה וגם ועדת הקליטה וגם ועדת החינוך צריכים לעשות משהו בקשר לזה.
סם קדוש: אי אפשר שאחרי שנה אנשים לא יודעים מה ללמוד והם צריכים ללכת למכללות שהן עולות המון כסף, 30 אלף שקל, כי אין ברירה.
סם קדוש: חוץ מזה יש את הלחץ של ההורים.
סם קדוש: אחרי שנה הבן אדם שיכול ללמוד רפואה וכל המקצועות לא יכול ללמוד אז הוא חוזר לצרפת.
סם קדוש: והוא לא מתקשר לא לקלף ולא לסוכנות היהודית ולא לעמי.
סם קדוש: הוא חוזר וזהו.
סם קדוש: וזה חבל למדינה.
סם קדוש: זה אחד הדברים שאני רוצה להגיד וסך הכול אם אנחנו ממשיכים לחלום ואם יש עוד דיון שיהיו נציגים של האוניברסיטאות.
סם קדוש: זה בשבילי הכי חשוב.
סם קדוש: הפסיכומטרי והכניסה לאוניברסיטה.
סם קדוש: תודה.
ליה שמטוב: אנחנו נמשיך לחלום אבל לפעמים חלומות מתגשמים.
ליה שמטוב: בבקשה מישהו עוד רוצה להתייחס?
דורון אלוש: שמי דורון אלוש, אני נציג של אמטים בארץ.
דורון אלוש: אמטים זה מרכזי טיפוח יזמות שנותנים שירותי יעוץ עסקי.
דורון אלוש: אנחנו זרוע ביצוע למעשה של משרד הקליטה בכל נושא יזמות עולים.
דורון אלוש: אנחנו במרחב ירושלים פוגשים בועדות משותפות של משרד הקליטה עשרות עולים מדי חודש.
דורון אלוש: מעניקים להם שירותים בשלושה תחומים מרכזיים.
דורון אלוש: אחד זה קורסים בנושא עסקים.
דורון אלוש: אברהם הוא אחד הלקוחות שלנו.
דורון אלוש: שתיים, כל הנושא של מימון ושלוש, כל הנושא של חונכויות.
דורון אלוש: אנחנו מצמידים יועצים עסקיים ישראלים מקומיים עם ידע ודוברי צרפתית לעולים כדי לעזור להם בכל התהליך של בנייה והקמת עסק.
דורון אלוש: נקודה אחת חשובה לנו כי אנחנו נתקלים בה שוב ושוב.
דורון אלוש: הדרישה של הקרן העולה העצמאי של משרד הקליטה , נותנים הלוואות עד מאה אלף שקל והדרישות לערבויות הם בהדרגה עד לשלושה ערבים.
דורון אלוש: כמו שאתם יודעים הדרישות לערבים בארץ הופכת ליותר ויותר קשה.
דורון אלוש: אנשים פחות מוכנים לחתום ערבות.
דורון אלוש: ושנית מדובר פה בעולים חדשים שלא תמיד יש להם את מי להביא כערב.
דורון אלוש: הבקשה שלנו לאפשר להפחית את כמות הערבים.
דורון אלוש: אם לא אז לפחות לתת אלטרנטיבה לעולים לתת ערבות מטריאלית מסוימת.
דורון אלוש: בין אם זה לשעבד דברים או לתת ערבות כספית מה שהיום הקרן לא נותנת כדי לאפשר ליותר ויותר עולים שזקוקים להלוואות האלה לממש אותן.
דורון אלוש: תודה רבה.
פאולה אדלשטיין: שמי פאולה אדלשטיין ואני יושבת ראש הוועדה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית.
פאולה אדלשטיין: אני רוצה להגיד שקודם כל הסוכנות מסתכלת על העלייה כדרך לחזק את הקהילות בחוץ לארץ.
פאולה אדלשטיין: אנחנו מאמינים שעולים שמצליחים להיקלט פה ומתחילים לתרום לחברה הישראלית ולספר למשפחותיהם ולחבריהם על החיים בארץ, על אף שאולי האנשים האלה לא יגיעו לארץ יהיו יותר מודעים בקשר לישראל ויותר מוכנים לתרום לקהילות בחוץ לארץ להמשיך לבנות את הקהילות.
פאולה אדלשטיין: אין ספק ששמענו היום על הצורך לשיתוף פעולה.
פאולה אדלשטיין: הסוכנות באמת מודה לעמי ולמשרד הקליטה על שיתוף הפעולה על העבודה על העולים מצרפת.
פאולה אדלשטיין: זה מדגיש את הצורך להמשכיות טיפול.
פאולה אדלשטיין: טיפול בארץ מתחיל בטיפול בחוץ לארץ.
פאולה אדלשטיין: קליטה מוצלחת מתחילה בעבודה אינטנסיבית בחוץ לארץ עם המועמדים לעלייה ועם הנוער לפני העלייה ולכן הבקשה והדגש על חינוך יהודי ציוני כי אם נוער שיודעים על קיום המדינה, על חשיבות המדינה, על האפשרויות במדינה אז גם אין מועמדים לעלייה.
פאולה אדלשטיין: לכן אני רוצה להדגיש את המשכיות הטיפול.
פאולה אדלשטיין: הסוכנות היום מבינה את זה ויחד עם משרד הקליטה אנחנו בונים תוכנית במתכונת חדשה שאנחנו עובדים ב-12 קהילות ששמה אנחנו עובדים עם רכזים שלנו ועם מתנדבים שעוברים הכשרה לעבוד עם העולים בתוך הקהילות בהן הם נמצאים אם זה מעלות ואם זה חדרה ואם זה נתניה.
פאולה אדלשטיין: אנחנו עושים את זה גם בשיתוף פעולה עם התאחדויות עולים שבמקרה זה עמי זה גם התאחדות עולים וגם הארגון שעוזר להביא את העולים ולהכין אותם לעלייה.
פאולה אדלשטיין: לכן השיתוף פעולה עם עמי כל כך חשוב.
פאולה אדלשטיין: יש עוד נקודה שלא נאמרה פה לגבי עלייה מהמערב במיוחד מצרפת.
פאולה אדלשטיין: יש תופעה כללית בעלייה מהמערב של עלייה טרנסנציונלית.
פאולה אדלשטיין: זאת אומרת משפחות עולות ארצה אבל אחד מבני הזוג נשאר בצרפת לעבוד וחוזר לארץ כל שבוע, כל שבועיים, נפגשים באל על כל מוצאי שבת וביום חמישי בערב חוזרים ארצה.
פאולה אדלשטיין: 20% מהעולים מהמערב היום מתפרנסים בצורה כזאת ולא רק צרפתים.
פאולה אדלשטיין: גם עולים מאמריקה.
פאולה אדלשטיין: צריכים גם לחשוב על צורה חדשה של התייחסות למשפחות של העולים האלה וגם לאנשים עצמם שהם בקו טיסה הלוך ושוב.
פאולה אדלשטיין: תודה על ההזדמנות להביא את העולים מצרפת לכאן.
פאולה אדלשטיין: זה באמת מרגש ואנחנו כולנו מאחלים להם הצלחה רבה.
דוד ראש: יש לי עדכון קטן.
דוד ראש: אני דיווחתי על 75 ילדים.
דוד ראש: אז אני לא יודע אם זו טעות שלי או פריון רב של העולים מצרפת שהספיקו ב-24 שעות לעשות עוד 20 ילדים.
דוד ראש: אז זה 95 ילדים.
מרדכי רודגולד: שמי מרדכי רודגולד.
מרדכי רודגולד: אני עולה חדש ותיק, 26 שנה בארץ מצרפת במקור.
מרדכי רודגולד: גם כן זכיתי לשרת כמה שנים בשירות החוץ בתור דיפלומט ישראלי במרוקו, באיטליה ובשוויץ.
מרדכי רודגולד: והיום אני יזם ואני שותף בהתאחדות התעשיינים בפורום עסקי שאנחנו מבקשים להקים פה בירושלים של עולים יזמים מצרפת.
מרדכי רודגולד: אני רוצה להתייחס קצת יותר לנושא הכלכלי כי אני חושב שהוא מאוד מרכזי בכל מה שקשור לעלייה מהמערב וזה אולי אחד המאפיינים המרכזיים כמו שאמר דוד ראש זו עלייה מבחירה ולא מבריחה.
מרדכי רודגולד: פעם היו אומרים שכדי להפוך למיליונר בישראל צריך להגיע מיליארדר.
מרדכי רודגולד: לצערי הרושם הזה עדיין נשאר באווירה הכללית.
מרדכי רודגולד: אין סיבה שלא נהפוך את זה ולא נביא למצב כזה שמיליונר אני מתכוון לעולים מבוססים כלכלית לא פליטים שמגיעים כבר עם רכוש, עם נכסים, עם יכולות כלכליות, ויוכלו להגיע לישראל ולפתח את זה ולהגיע עוד יותר רחוק.
מרדכי רודגולד: באמת להפוך למיליארדרים, למה לא? בישראל.
מרדכי רודגולד: יש היום 3 מכשולים מרכזיים.
מרדכי רודגולד: יש את הבעיה של העדר הכרה של המערכת הישראלית.
מרדכי רודגולד: זה נתון.
מרדכי רודגולד: באים ממדינה אחרת.
מרדכי רודגולד: פה זה עובד בצורה שונה.
מרדכי רודגולד: צריך להכיר את זה.
מרדכי רודגולד: יש את המכשול של השפה.
מרדכי רודגולד: גם כן נתון עובדתי שאין מה לעשות, לא כולם מגיעים ויודעים עברית בצורה מושלמת.
מרדכי רודגולד: ויש את המכשול השלישי שהוא כבר הרבה יותר סובייקטיבי ואפשר להשפיע עליו הרבה יותר זה הבירוקרטיה הישראלית.
מרדכי רודגולד: אם לישראלים קשה עם הבירוקרטיה אז קל וחומר לעולים שמגיעים ממדינה אחרת.
מרדכי רודגולד: לנושא של העדר ידע זה אפשר לפתור באמצעות הסברה, יותר שקיפות.
מרדכי רודגולד: את הנושא של השפה אפשר לפתור באמצעות הליווי ואני רואה שיש פה הרבה ארגונים שעושים הרבה בנושא הזה, גם להסביר, גם לתת לעולים את הכלים להבין איך זה עובד פה.
מרדכי רודגולד: גם מלווים אותם כדי להתגבר על המכשול של השפה.
מרדכי רודגולד: עדיין אפשר לעשות יותר.
מרדכי רודגולד: אפשר למשל לעשות סטופ שופ, יהיה גורם אחד מרכזי שידע את כל התשובות, שלא יריץ את האנשים מתחנה לתחנה.
מרדכי רודגולד: ופה זה מתקשר לנושא הבירוקרטיה.
מרדכי רודגולד: אנחנו יכולים להביא את העולים לרמה של הישראלים ואפילו יותר.
מרדכי רודגולד: והמטרה צריכה להיות למשוך באמת את האנשים שיש להם את הכוח הכלכלי.
מרדכי רודגולד: אני שייך לדור, עליתי לפני 26 שנה, חלק מהחברים שלי היום בשנות הארבעים בחרו לעלות לישראל וחלק בחרו להישאר בצרפת.
מרדכי רודגולד: עשו שם קריירה והיום בגיל ארבעים כמוני עם משפחה רוצים לעלות לישראל.
מרדכי רודגולד: זה הרבה יותר קשה בשבילם למרות שיש להם נכסים, למרות שיש להם פרנסה לקחת את כל המשפחה ולהתחיל מחדש בישראל.
מרדכי רודגולד: מה שלא היה לנו בתור סטודנטים כשהגענו בגיל 18.
מרדכי רודגולד: אבל צריך ליצור את המסגרות ויש פה נושא מאוד חשוב מבחינת כל מה שקשור למיסוי והטבות וחוק השקעות זרות.
מרדכי רודגולד: היום ללא יהודי בחוץ לארץ שרוצה להשקיע בישראל יש בסופו של דבר יותר הטבות מאשר ליהודי שרוצה לעלות לישראל ולהשקיע פה.
מרדכי רודגולד: זה לא הגיוני.
מרדכי רודגולד: יש פה עניין של בירוקרטיה שקשורה לאווירה הזאת.
מרדכי רודגולד: לאנשים אין מה להסתיר.
מרדכי רודגולד: אבל מצד שני כשבאים לפה ומתחילים לחטט להם בהצהרות הון והם צריכים להוכיח כל מיני דברים יש את ההרגשה שזה יעלה יותר ממה שזה שווה.
מרדכי רודגולד: אנחנו יודעים שיש מדינות בעולם שמעודדות יזמים.
מרדכי רודגולד: יש למשל בשוויץ מדיניות, קנטונים שאומרים אנחנו רוצים שאנשים עשירים יבואו לגור אצלנו ויוצרים מסלולים של הטבות כלכליות, של מיסוי, כדי שאנשים עשירים ישתקעו.
מרדכי רודגולד: כי הם יודעים שכדאי.
מרדכי רודגולד: במקום להגיד לעולים המבוססים תבואו לפה כדאי לכם, יהיה לכם במשך 10 שנים מסלול הטבות כלכליות שהמדינה תרוויח מזה.
מרדכי רודגולד: כי אנשים היום נשארים בחוץ לארץ.
מרדכי רודגולד: אז הם משלמים אפס מיסים בישראל.
מרדכי רודגולד: אם אומרים להם תעלו לישראל, תשלם 40% מיסים לא יבואו.
מרדכי רודגולד: אבל אם אומרים להם תבואו לישראל, במשך 10 שנים לאט לאט תשלמו פחות מיסים הם יגידו זה כדאי לי.
מרדכי רודגולד: כי אני אהיה בישראל במצב כלכלי יותר טוב מאשר בצרפת.
מרדכי רודגולד: וזה מצב שגם המדינה תרוויח וגם העולים ירוויחו.
מרדכי רודגולד: ישראל צריכה למשוך עלייה והיא מושכת עלייה מטעמים ציוניים, מטעמים יהודיים, אבל לא צריך להתבייש שישראל יכולה למשוך עלייה גם מטעמים כלכליים.
מרדכי רודגולד: אני חושב שאנחנו צריכים להגיד כדאי לעלות לישראל גם מבחינה כלכלית.
ליה שמטוב: היום הישיבה היתה חגיגית כי אנחנו מברכים את כל העולים מצרפת שהגיעו והעלייה היא איכותית מאוד ואנחנו נאחל להם בהצלחה.
ליה שמטוב: אנחנו עוד נדון בוועדה על כל הבירוקרטיה ועל כל הקשיים שבאמת צריכים להיפתר ומברכים על כל העליות שמגיעים לארץ הישיבה נעולה.
ליה שמטוב: אנחנו נתחיל.
ליה שמטוב: חברי הכנסת רוברט טיבייב ואברהם מיכאלי מגיעים לכל ישיבות הוועדה.
ליה שמטוב: הם פעילים בוועדה.
ליה שמטוב: יש תשעה חברים בוועדה.
ליה שמטוב: תמיד מגיעים ארבעה או חמישה.
ליה שמטוב: גם מגיעים חברי כנסת שהם לא חברים אם יש איזשהו נושא שמעניין אותם.
ליה שמטוב: חברי הכנסת טיבייב ומיכאלי הם קבועים.
ליה שמטוב: גם כשאנחנו יוצאים מחוץ לכנסת, גם ביקרנו במרכזי קליטה, גם אז חברי הכנסת הצטרפו.
ליה שמטוב: אנחנו הבטחנו שנבוא לבקר ובאנו.
ליה שמטוב: עכשיו את הסקירה שלכם שמענו אצלנו.
ליה שמטוב: כשאתם הגעתם אלינו אז אנחנו רק התחלנו את הפעילות בוועדה ואת מושב.
ליה שמטוב: היום יש לנו קצת יותר ניסיון.
ליה שמטוב: אנחנו מתכוונים לעשות אירוע בכנסת 20 שנה לקליטת העלייה.
ליה שמטוב: אנחנו רוצים שאתם תהיו שותפים לאירוע הזה.
ליה שמטוב: באנו לשמוע אתכם.
ליה שמטוב: איך אפשר לשתף פעולה.
ליה שמטוב: איזה פרויקטים אנחנו יכולים לעשות ביחד.
ליה שמטוב: יש לי כמה שאלות.
ליה שמטוב: אני יושבת ראש השדולה למען קידום האידיש בכנסת.
נעמי בן עמי: קודם כל ברוכים הבאים.
נעמי בן עמי: אנחנו מאוד שמחים לארח אתכם פה אצלנו.
נעמי בן עמי: אני בארגון שנתיים וחצי.
נעמי בן עמי: זו פעם ראשונה שוועדת עליה וקליטה באה להתארח אצלנו.
נעמי בן עמי: היחסים בינינו הם סדירים ותקינים.
נעמי בן עמי: ואנחנו מדי פעם באים להתארח אצלכם ולספר על הפעילות שלנו אבל בכל זאת זה טוב שאתם נמצאים קצת אצלנו.
נעמי בן עמי: האווירה היא פחות רשמית מאשר בין כתלי הכנסת.
נעמי בן עמי: אנחנו נשמח גם בהזדמנות זאת להראות ולהציג פעילות שלנו שאי אפשר לעשות בדרך אחרת.
נעמי בן עמי: אז קודם כל העבודה הקונסולארית.
נעמי בן עמי: יושב כאן חנן אחיטוב שהוא ראש התחום הקונסולארי.
נעמי בן עמי: הוא המומחה שלנו לנושאים האלה והוא יציג לכם בדיוק איך זה עובד העסק.
נעמי בן עמי: אני אציג לכם קודם כל את חברי ההנהלה.
נעמי בן עמי: רונן רפאל הוא סגני, סגן ראש נתיב, חנן אחיטוב ראש תחום קונסולארי, אלבי הוא הקשר שלנו לעולם הממוחשב המודרני וכל מה שקשור לתחום הזה ואנחנו מתפתחים בתחומים האלה.
נעמי בן עמי: יש לנו גם אתר אינטרנט משלנו.
נעמי בן עמי: אנחנו מנסים לקדם אותו.
נעמי בן עמי: אלבי אחר כך יראה לכם את מאגר הידידים שזה אחד התחומים החדשים יחסית אצלנו.
נעמי בן עמי: עירית אחראית על תחום פיתוח תכנים.
נעמי בן עמי: זה תחום שלמעשה לא היה קיים עד לפני שנתיים בערך בנתיב.
נעמי בן עמי: זו כל הפעילות שלנו.
נעמי בן עמי: התכנים, חינוך, כל התוכניות, כל הפרויקטים שאנחנו פעילים בהם עירית תציג אחר כך את הדברים.
נעמי בן עמי: חלק מהדברים אתם מכירים, חלק יהיו חדשים.
נעמי בן עמי: ד"ר מלה תבורי אחראית על תחום מחקר ומידע ואני מניחה שאתם מכירים אותה משום שהיא ותיקה בארגון הזה כולל כל ההיסטוריה של הארגון.
נעמי בן עמי: האמת היא שהתכוונו להתחיל בסיור במחלקה הקונסולארית.
נעמי בן עמי: השאלה היא אתם רוצים בכל זאת לחבר הכנסת מיכאלי.
נעמי בן עמי: אפשר להתחיל הפוך אולי מהשאלות או מכל מיני דברים שהם נלווים והם לא בתחום הצגת הדברים.
ליה שמטוב: אנחנו מכירים את העבודה של נתיב במדינות חבר העמים.
ליה שמטוב: גם ידענו שיש בעיה, עכשיו אולי קצת הסתדר, בגרמניה.
ליה שמטוב: היו אצלי נציגים מגרמניה שהם קשורים לקהילה ודווקא מאוד מעוניינים אלו שהיגרו לשם מברית המועצות, הם הגיעו לפה גם לביקור, גם אם כל אחד מהם ירצה להגיע לפה ולגור פה כי יש מקרים כאלה.
ליה שמטוב: אני מקבלת עכשיו מכתבים מעולים שהגיעו לגרמניה ישירות ועכשיו הם חיים פה.
ליה שמטוב: הם אמרו שיש להם גם קשרים עם נתיב או הסוכנות.
נעמי בן עמי: הם אמרו שהם יצרו קשר עם כולם.
נעמי בן עמי: אבל בפועל הם רוצים לשמר את הקהילות בגרמניה ולשמור על הצביון היהודי.
נעמי בן עמי: וכתוצאה מזה הם היו רוצים להיפגש עם גופים שעוסקים בתחום ולבקר בארץ לכיוון חיזוק הזיקה היהודית.
ליה שמטוב: גם צריך לבדוק את המסמכים שלהם עכשיו.
ליה שמטוב: מה קורה עם גרמניה?
נעמי בן עמי: אני אתייחס לזה.
נעמי בן עמי: לפני שנתיים בדיוק, אחרי מספר חודשים של עבודה בינמשרדית.
נעמי בן עמי: יחד עם משרד החוץ והסוכנות היהודית התקבלה החלטת ממשלה שאנחנו מתחילים לעבוד בגרמניה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית כאשר הוקמה במקביל ועדת היגוי שכללה את משרד החוץ.
נעמי בן עמי: למעשה היינו צריכים לצאת לדרך.
נעמי בן עמי: אנחנו גייסנו אפילו שליחה שהעסקנו אותה כמעט שנה פה אצלנו אחרי הכשרה.
נעמי בן עמי: מכיוון שבהחלטת הממשלה כתוב שאנחנו מתחילים לעבוד עם הסוכנות היהודית אז אנחנו הפקדנו את עצמנו בידיים הנאמנות של הסוכנות היהודית.
נעמי בן עמי: התוצאה של אותה ועדה היתה שהם אלה שיסכמו את הדברים עם הקהילה היהודית שהיא היתה גם כן שותפה באותה ועדת היגוי ויוחלט על אותם המקומות בהם אנחנו נתחיל לפעול.
נעמי בן עמי: זאת אומרת לא אנחנו באים, מתיישבים שם, ומחליטים איפה אנחנו נעבוד ואיך אנחנו נעבוד.
נעמי בן עמי: אנחנו חיכינו לאותן ההבנות עם הקהילה היהודית עד אוקטובר שנה שעברה.
נעמי בן עמי: ואז כבר היה ברור שהחלטת ממשלה כנראה לא תקוים.
נעמי בן עמי: זה הובא לידיעת מזכירות הממשלה שאנחנו עובדים איתה באופן קבוע וצמוד.
נעמי בן עמי: בכל אופן אנחנו לא התחלנו לעבוד בגרמניה משום שהיתה התנגדות של הסוכנות היהודית לכך ולמעשה זה מה שנשאר עד רגע זה.
נעמי בן עמי: לי ידוע ויותר מידוע, אנחנו בעצם כבר קיבלנו פניה רשמית ממנכ"ל ארגון הגג הפוליטי היהודי צנטרל ראט, מר סטפן קרמר, שבעצם מבין שבגרמניה יש בעיה.
נעמי בן עמי: אני לא יודעת עד כמה אתם מכירים את הבעיה הזאת.
נעמי בן עמי: הבעיה היא, קהילת גרמניה המקורית מונה כ-18 אלף איש.
נעמי בן עמי: בשנות התשעים היגרו לגרמניה מרוסיה ובעיקר מאוקראינה בסביבות 230 אלף זכאי חוק השבות.
נעמי בן עמי: הקהילות בגרמניה הן קהילות אורתודוקסיות.
נעמי בן עמי: מתוך ה-230 אלף 60% הם זכאים.
נעמי בן עמי: הם לא יהודים לפי ההלכה.
נעמי בן עמי: זאת אומרת שהם לא יכולים להיות חלק מאותן הקהילות.
נעמי בן עמי: הם מחוץ לקהילות.
נעמי בן עמי: זאת אומרת 60% מתוך 230 אלף הם בכלל לא קשורים.
נעמי בן עמי: אני לא צריכה לספר לכם שבוודאי במצב כזה אחוזי ההתבוללות הם עוד יותר גבוהים.
נעמי בן עמי: במקור לפני שנתיים בנוסף לזה שלא קוימה החלטת הממשלה שאנחנו נתחיל לעבוד בגרמניה אני חושבת שאחד הפחדים היה שאנחנו נעבוד בקרב אותם הזכאים ולא נקרב אותם לקהילות.
נעמי בן עמי: יש פה בעיה מסוימת.
נעמי בן עמי: אנחנו הזרוע הרשמית של ממשלת ישראל.
נעמי בן עמי: אנחנו לא יכולים לחזק את הקהילות היהודיות בגרמניה.
נעמי בן עמי: בוודאי שאנחנו לא היינו אמורים לעסוק שם בעידוד העלייה.
נעמי בן עמי: זה סוכם גם במסגרת היחסים הבילטרלים בין שתי המדינות.
נעמי בן עמי: יחד עם זאת אי אפשר גם להגיד באופן רשמי שאנחנו באים על מנת לחזק את הקהילות.
נעמי בן עמי: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.
נעמי בן עמי: זאת אומרת כאן היה צריך למצוא איזושהי מתכונת נכונה לשיתוף פעולה יחד עם הקהילות המקוריות, יחד עם אותם ארגוני גג, יש שניים בגרמניה, וזה ארגון הגג הפוליטי צנטרל ראט והשני זה הצה וה אס טה שזה ארגון סעד שמקבל יותר סיוע, חינוך גם בסוגיות האלה.
נעמי בן עמי: בשבוע שעבר היה אצלנו המנכ"ל וכפי שאני הבנתי הם מודעים כעת היטב לבעיה הזאת הרבה יותר ממה שזה היה.
נעמי בן עמי: יש להם חשש גדול שאותם הזכאים ישתלטו להם על הקהילות.
נעמי בן עמי: יש להם בעיה בבחירות עכשיו.
נעמי בן עמי: כל פעם שיש בחירות אז כמובן שהם נלחמים נגד אותם יוצאי ברית המועצות לשעבר אבל כל פעם זה יותר קשה ויותר קשה.
נעמי בן עמי: הם מבינים שאם הם לא יחבקו אותם, אם לא יצרפו אותם בדרך זו או אחרת אז זה בעצם פצצה מתקתקת מבחינת הקהילות עצמן.
נעמי בן עמי: זה המצב כרגע.
נעמי בן עמי: אנחנו עכשיו נצטרך באמת לשקול האם אנחנו בכל זאת נתחיל לעבוד שם.
נעמי בן עמי: אם כן אנחנו כבר נבקש פניה רשמית כמובן ונראה באיזו דרך לעשות את זה.
נעמי בן עמי: אבל כרגע זה המצב נכון לרגע זה.
נעמי בן עמי: זה נתון ממש חדש משבוע שעבר.
רוברט טיבייב: נתיב עובד במסגרת השגרירות?
נעמי בן עמי: כן.
רוברט טיבייב: בכמה מדינות קיימת פעילות של נתיב?
נעמי בן עמי: נתיב חי כל הזמן.
רוברט טיבייב: ממה ששמעתי בגרמניה הוא לא חי.
נעמי בן עמי: לגרמניה הוא לא נכנס אז הוא לא יכול לחיות.
נעמי בן עמי: מה שכן לצערנו הרב לא היה צורך להיכנס לגרמניה אם הסוכנות היהודית היתה פועלת בגרמניה.
נעמי בן עמי: הבעיה שהסוכנות היהודית קיימת בגרמניה בתור גוף מת.
נעמי בן עמי: זה לצערנו הרב ולא מקדם את אותם זכאי חוק השבות שהיגרו לשם על מנת לשמר אותם כיהודים או לעודד אותם ולהביא אותם למדינת ישראל או להדק את הזיקה שלהם לפחות למדינת ישראל.
נעמי בן עמי: אנחנו פועלים ברוסיה, אוקראינה, ביילרוס, מולדובה, אוזבקיסטן ואזרבייגאן, שם אנחנו יושבים פיזית בתוך שגרירויות עם פרישה נוספת של מרכזי תרבות.
נעמי בן עמי: הפרישה שלנו היא יותר רחבה מאשר של שגרירויות כפי שגם סיפרתי בוועדה.
נעמי בן עמי: בנוסף לזה אנחנו מכסים את הבלטיות, גיאורגיה, ארמניה.
נעמי בן עמי: 5
רוברט טיבייב: איך מכסים אותם?
נעמי בן עמי: על ידי נסיעות לאותם המקומות.
רוברט טיבייב: דרך איזה שגרירות?
נעמי בן עמי: בלטיות, אנחנו מכסים מביילרוס, גיאורגיה וארמניה מאזרבייאג'ן, וטורקמנסטן, טג'יקיסטן, קירגיסטן וקזחסטן מאוזבקיסטן.
רוברט טיבייב: בן אדם שרוצה לעלות לארץ דובר רוסית צריך לעבור את הקונסול, בן אדם שרוצה לעלות מטלין?
נעמי בן עמי: טלין מכוסה על ידי סנט פרטרבורג.
רוברט טיבייב: בן אדם שיושב בטלין ורוצה לעלות לארץ ישראל הוא צריך לנסוע לסנט פטרבורג בשביל להיפגש עם הקונסול?
נעמי בן עמי: הוא לא צריך לנסוע לשום מקום הקונסול בא אליו.
רוברט טיבייב: אין קונסוליה בטלין?
אברהם מיכאלי: תוך כמה סיבובים הוא מגיע לשם?
אברהם מיכאלי: פעם בחודש?
נעמי בן עמי: הוא לא מגיע פעם בחודש.
נעמי בן עמי: אני אגיד לך את האמת אני פתחתי את השגרירות בריגה שבעצם היתה גם אמונה על טלין והקהילה היהודית בטלין היא רק גדלה מאז.
נעמי בן עמי: זה היה בין 92 ל-94.
נעמי בן עמי: אני לא חושבת שהעלייה משם היא משהו שאנחנו יכולים להתגאות בה.
נעמי בן עמי: ספציפית טלין.
רוברט טיבייב: סתם זרקתי טלין.
חנן אחיטוב: במקרה הטוב זה בין 5 ל-6 אנשים בשנה מטלין.
חנן אחיטוב: במקרה הטוב.
אברהם מיכאלי: וטיבליסי?
נעמי בן עמי: טיבליסי העלתה אותנו לכותרות השנה.
חנן אחיטוב: יש קונסול נייד שמגיע לפי הצורך לכל המקומות.
רוברט טיבייב: מה התפקיד בדיוק של קונסול של נתיב?
חנן אחיטוב: התפקיד של קונסול של נתיב כאשר הוא מגיע לכל מקום אליו הוא נדרש להגיע ומותר לו גם להגיע כי אנחנו הרי גם עובדים לפי האישורים.
חנן אחיטוב: אנחנו לא יכולים להסתובב, לתקוע יתד בכל מקום, ולהנפיק אשרות.
חנן אחיטוב: יש לנו מקומות קבועים שאנחנו מגיעים לשם.
חנן אחיטוב: מגיע אליו בן אדם שרוצה לעלות לארץ.
חנן אחיטוב: אני מתכוון לזכאי חוק השבות.
חנן אחיטוב: הוא יושב מולו, בודק את המסמכים שלו ואם אכן המסמכים בסדר והוא מגיע למסקנה שהאיש זכאי אזי הוא מקבל אשרת עלייה ועולה לארץ.
רוברט טיבייב: בזמנים שהייתי יושב ראש קרן תחייה התעסקתי עם הויזות, עם כל מיני מסמכים.
חנן אחיטוב: אתה לא התעסקת עם הויזות.
חנן אחיטוב: אתה התעסקת עם דרישות עלייה.
חנן אחיטוב: זה ההבדל בין דרישות עלייה שבזמנו היו נהוגות בברית המועצות לבין אשרה שזאת ויזה שאנחנו שמים בתוך הדרכון אחרי שהבן אדם זכאי עלייה ומקבל אישור מאיתנו.
חנן אחיטוב: דרישות עלייה שהיו נהוגות בזמנו בברית המועצות בעצם זה נגמר.
רוברט טיבייב: ואחר כך בא אלינו יעקב בר שמעון קונסול באזרבייג'אן שלנו להחתים.
רוברט טיבייב: הוא היה קונסול של נתיב?
חנן אחיטוב: רק קונסול של נתיב.
אברהם מיכאלי: השגרירות לא מתעסקת עם זה.
חנן אחיטוב: תבינו.
חנן אחיטוב: הקונסול הוא זה שמנפיק אשרות עליה.
רוברט טיבייב: ובגרמניה איך העסק עובד?
חנן אחיטוב: בגרמניה צריך להחליט.
רוברט טיבייב: בן אדם רוצה לעלות מגרמניה.
חנן אחיטוב: מעט מאוד.
חנן אחיטוב: יוצאי חבר המדינות שנמצאים בגרמניה, אנחנו מטפלים רק ביוצאי חבר המדינות.
חנן אחיטוב: אם הוא נמצא בגרמניה והוא רוצה לעלות לארץ הוא צריך לשלוח אלינו את המסמכים שלו.
חנן אחיטוב: אלינו לנתיב באמצעות נציג של הסוכנות.
חנן אחיטוב: הוא אוסף את המסמכים, מעביר אלינו.
רוברט טיבייב: זאת אומרת נציג של הסוכנות כבר עושה את ההפרדה?
רוברט טיבייב: זה דובר רוסית, זה לא דובר רוסית.
חנן אחיטוב: הוא לא עושה את ההפרדה.
חנן אחיטוב: נגיד יש שם נציג של הסוכנות.
חנן אחיטוב: יש נציגי הסוכנות.
חנן אחיטוב: אבל אם רבינוביץ או מטייב שגרים נכון להיום בגרמניה בכל מקום יגיעו לנציג של הסוכנות, יגישו לו את המסמכים, הוא ימלא שם את השאלון שלנו.
חנן אחיטוב: השאלון הזה עם המסמכים מגיע אלינו.
חנן אחיטוב: אנחנו בודקים את זה.
חנן אחיטוב: מעבירים את התשובה שלנו לאותו נציג.
חנן אחיטוב: הוא הולך אחר כך לשגרירות והקונסול המקומי מנפיק את האשרה או לא מנפיק אשרה.
רוברט טיבייב: רבינוביץ צריך להגיד מראש שהוא מחבר העמים?
חנן אחיטוב: רבינוביץ לא צריך.
חנן אחיטוב: ברור עם רבינוביץ מאיפה הוא.
רוברט טיבייב: אם הוא החליף את השם להנס מילר?
חנן אחיטוב: אם הוא החליף הוא לא ירצה לעלות.