GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה נויפלד: שודרה הודעת חירום.
תומר קרני: עכשיו הערה נוספת היא וכאן אני לא יודע אם זה לניסוח או למהות או שצריך לדעת את זה שההסכמה שלנו היא שההודעות ישודרו באותו ערוץ ייעודי ברשות השידור שמיועד לכך.
תומר קרני: דהיינו, למשל שידורים בערבית אז יש לנו רדיו בערבית ויש לנו ערוץ 33 שמשדר בערבית רובו ככולו.
תומר קרני: אם זה רוסית, אז יש רדיו רקע שמשדר ברוסית ואם זה אמהרית אז גם יש שידורים באמהרית ברדיו רקע, והודעות החירום בשפות האלו ישודרו באותה אכסניה שכיום מיועדת להן.
תומר קרני: זאת הערה חשובה.
רוברט אילטוב: לא. לא.
רוברט אילטוב: אני לא מסכים לזה.
רוברט אילטוב: כי מי שמסתכל בערוץ הערבי, אני לא יודע כמה אנשים אבל בטח רוב הציבור בשידורים העיקריים.
רוברט אילטוב: אם אתה תגיד לי שאתה תפרסם הודעות נניח בערוץ 9 זה ממש לא מעניין, כי ככה מפרסמים את זה.
רוברט אילטוב: לא לגביך.
רוברט אילטוב: אבל באופן עקרוני אז גם ככה מפרסמים הכול ברוסית.
רוברט אילטוב: אני מדבר על השידורים הרגילים שלכם, אם החלטתם לפרוץ בהודעה כלשהי שהיא הודעת חירום הפרסום יהיה בשלושת השפות.
רוברט אילטוב: נקודה.
רוברט אילטוב: אני לא רוצה עכשיו לפלח את השוק ולהגיד פה יהיה פרסום ושם יהיה פרסום.
רוברט אילטוב: ומה תעשה עם אמהרית שבכלל יש שם בעיה.
רוברט אילטוב: אתה תקים ערוץ?
תומר קרני: יש רדיו רקע.
רוברט אילטוב: כמה שעות ביום אתה מפרסם באמהרית?
אריה שקד: שעתיים.
רוברט אילטוב: באיזו שעה?
אריה שקד: בצהריים ובערב.
רוברט אילטוב: יפה.
רוברט אילטוב: ואם המים הורעלו בבוקר אז מה?
רוברט אילטוב: הם עד שתיים בצהריים יחכו להודעה?
אריה שקד: מאזיני האמהרית והרוסית שאינם דוברים עברית מאזינים לתדר הזה ולא מאזינים לתדר בעברית.
אריה שקד: לכן כל שידור בתדר בעברית ממילא לא יגיע אליהם.
אריה שקד: כך שאנחנו לא חושבים שזה יהיה יעיל בכלל.
אבי מספין: אתה יוצא מנקודת הנחה שלא מאזינים גם לתחנות אחרות.
אריה שקד: אני לא יצאתי מנקודת הנחה כזאת.
אריה שקד: מי שמאזין לעברית אני מניח שמבין את השידורים בעברית.
אריה שקד: אז ההודעה בעברית תעשה כבר את העבודה.
אריה שקד: אז אין צורך לחזור עליה בשפה אחרת אז לכן הערוץ הייעודי יתן את השידור בשפה הייעודית.
תומר קרני: חשוב להגיד אם הכוונה היא שהכול ישודר בערוץ אחד למשל בטלוויזיה או ברשת ב' אתם בעצם אומרים שרשות השידור צריכה להחזיק קריינים בשפות האלה 24 שעות ביממה בכוננות.
תומר קרני: זה הוא דבר שיש לו עלויות ואנחנו לא נסכים לו.
תומר קרני: אין לנו תקציב לזה.
תומר קרני: זו גם פגיעה בשידור עצמו.
רוברט אילטוב: אני לא חושב שאתה צריך להחזיק 24 שעות בכוננות אנשים ואם יש הודעה קצרה אתה לא צריך להחזיק בן אדם 24 שעות.
רוברט אילטוב: גם ככה אתה לא מחזיק אותו 24 שעות.
רוברט אילטוב: זה לא הגיוני מה שאתה אומר.
רוברט אילטוב: אם יש הודעה אתה לא מחזיק מתורגמן 24 שעות.
רוברט אילטוב: מה גם שיש לך רדיו רקע, יש לכם את האנשים ויש ביפרים היום ויש מה שאתה רוצה.
רוברט אילטוב: ההצגה שלך עכשיו של הנושא כפי שהיא היא לא מקובלת.
רוברט אילטוב: גם אנחנו מבינים קצת בטכנולוגיות ואיך אפשר לקרוא לבן אדם ואם יש מצב חירום, אתה לא מחזיק צוות למצב חירום 24 שעות גם בעברית עם כל הכבוד.
תומר קרני: אני לא מחזיק אותו באולפן אבל אני צריך להחזיק אותו בכוננות.
רוברט אילטוב: אני לא מסכים איתך.
רוברט אילטוב: יש פתרונות לדברים האלה תפעוליים.
רוברט אילטוב: אני לא מסכים עם מה שאתה מציג.
רוברט אילטוב: ממש לא מסכים.
רוברט אילטוב: יכול להיות שיש עלויות אבל אתה לא צריך בכל מקרה להחזיק 24 שעות אף אחד.
דנה נויפלד: אני מנסה לגשר בין הצורך התפעולי.
דנה נויפלד: הכוונה של הצעת החוק היא ברורה.
דנה נויפלד: השאלה האם אפשר ליצור איזשהו מנגנון שאומר, זאת אומרת ההודעות האלה הן לא הודעות חד פעמיות.
דנה נויפלד: אלה הודעות שאם יש אירוע משברי.
נירה לאמעי-רכלבסקי: יש לי כאן הבהרה נוספת לעשות.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה לשידור כהגדרתו בחוק.
נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה היא לשידור גם ברדיו וגם בטלוויזיה.
דנה נויפלד: הגדרת הודעת חירום לפי סעיף 9 ד',
נירה לאמעי-רכלבסקי: כן אנחנו מדברים על התכנים של הודעת חירום.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת אומרת ככל שתכנים של הודעת חירום מתפרסמים גם בשידורי הרדיו שהם חלק מההגדרה של שידורים בחוק רשות השידור הכוונה היא גם לזה, אז לכן אם זה לא היה ברור אולי באמת כדאי שנבהיר את זה.
תומר קרני: השאלה שלי היא האם כאשר רשת ב' פורצת באמצע שידור כלשהו עם איזושהי הודעת חירום האם אותה רשת ב' צריכה ללוות את זה לפי הצעת החוק, לפי המוצע, כי אנחנו לא בדיוק מבינים, גם בשפות האחרות או שדי בכך שהודעת החירום תשודר גם בשפות האחרות בתחנה המיועדת לשפות האחרות שזה רדיו רקע.
תומר קרני: השאלה היא האם דוברי אמהרית שלא מבינים עברית או דוברי רוסית שלא מבינים עברית ולא יבינו את ההודעה המשודרת בעברית ששודרה נניח ברשת ב'.
רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד לך שהם לא מאזינים לרשת ב' אבל הילדים שלהם מקשיבים לרשת ב'.
רוברט אילטוב: אז ברגע שהם שומעים שיש צורך לתרגום של הודעה הם מבינים מה הוא הצורך והם יכולים ליצור קשר עם המשפחה.
רוברט אילטוב: לכן זה לא רק זה מישהו ששומע מבין את זה אלא אם אני היום נוסע ושומע הודעת חירום ואני לא יודע עד כמה זה חשוב וזה לא משודר לי לא ברוסית ולא בשום שפה אחרת אני גם לא עולה לי בראש לבוא ולהרים טלפון.
רוברט אילטוב: לכן יש פה שתי נקודות שחשוב לציין אותם.
רוברט אילטוב: ברור לי שמישהו שהוא בן 80 לא ישמע רשת ב'.
רוברט אילטוב: ברור לי.
רוברט אילטוב: אבל ברור לי מצד שני שיכול להיות מישהו ששומע רשת ב' או באוטו נוסע ואיתו נוסע אותו פנסיונר והוא שומע.
רוברט אילטוב: זאת אומרת אי אפשר לבוא ולפלח את זה כפי שאתה מבקש.
רוברט אילטוב: עכשיו אני גם לא רוצה ולבוא ולחכות לשידור בשפה האמהרית או לשידור בשפה הערבית.
רוברט אילטוב: אני לא יודע כמה שידורים יש בשפה הערבית אבל לא הייתי רוצה לחכות שיש לי 6 או 7 שעות עד השידור.
אריה שקד: ערבית משודר כל היום, 24 שעות ביממה.
רוברט אילטוב: אבל לא כולם שומעים את זה.
רוברט אילטוב: ואם אתה במשפחה יושב ואתה רואה טלוויזיה ויש לך גם פנסיונר בבית וגם איש צעיר.
רוברט אילטוב: הוא מסתכל בערוץ הראשון אז גם הפנסיונר שומע.
רוברט אילטוב: אי אפשר לבוא לפלח את זה פה שומעים ופה לא שומעים.
תומר קרני: שאלתי האם האיש הצעיר מבין את העברית אז הוא יוכל להעביר את זה לפנסיונר.
רוברט אילטוב: הוא לא יודע כמה שזה חשוב.
רוברט אילטוב: זאת אומרת אם הוא יודע שזו הודעת חירום שהיא מתורגמת למספר שפות ישר נדלקת לו המנורה האדומה שצריך להעביר את זה למשפחה.
רוברט אילטוב: בדרך כלל כשאני שומע הודעות בתקשורת אני לא כל כך מתייחס אליהן.
רוברט אילטוב: אבל כאשר זה מתחיל לעבור למספר שפות מבינים מה חומרת הנושא.
רוברט אילטוב: זאת אומרת יש פה עוד היבטים שהם לא פחות חשובים מהשפה עצמה.
רוברט אילטוב: עכשיו אני גם רוצה לשאול אותך באופן כללי כמה התפרצויות היו לך בחודש האחרון?
רוברט אילטוב: האם אתה מחזיק צוות לעניין הזה?
רוברט אילטוב: כמה התפרצויות היו לך?
תומר קרני: למיטב ידיעתי אין לי נתון מדויק, אבל למיטב ידיעתי בטלוויזיה לא היו התפרצויות.
תומר קרני: אם אתה מדבר על טלוויזית רקע, אריה יסביר על הרדיו אם הוא ירצה, אז בערוץ 1 יש לנו אנשי חדשות דוברי עברית.
תומר קרני: אין קריינים דוברי ערבית.
תומר קרני: אין קריינים דוברי אמהרית.
תומר קרני: אין קריינים דוברי רוסית שיוכלו לעלות לשידור.
רוברט אילטוב: ומי עובד ברשתות האחרות?
תומר קרני: בערבית יש להם את הקריינים בערבית שעובדים בערוצים שלהם.
רוברט אילטוב: תגיד להם שבמקרי חירום הם יתנו לך את השירות.
רוברט אילטוב: זה לא יעלה יקר.
רוברט אילטוב: תאמין לי.
תומר קרני: עכשיו מה שאתם מבקשים כאן זה שרשות השידור (א) תשיג את כוח האדם הזה.
תומר קרני: תעמיד אותו בכוננות שיהיה זמין לכל דבר כי אתה לא יודע מתי יקרה דבר כזה.
תומר קרני: זה כרוך בעלויות.
תומר קרני: זו הערתנו.
רוברט אילטוב: אני לא מסכים עם זה.
ליה שמטוב: אני נתתי דוגמה של מלחמת המפרץ.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו לא מדברים על שידורים מתפרצים או לא מתפרצים ככל שיהיו שייעשו באיזשהו רצף שיהיה חייב להיות קריין באיזושהי כוננות, לתרגם מיד אחרי ההודעה בעברית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן וגם כדי להדגיש את העניין שמדובר בשידורי רדיו תגיד לי מה דעתך על הנוסח הבא.
נירה לאמעי-רכלבסקי: "שודרה הודעת חירום כהגדרתה בסעיף 9 ב' וכולי, באחד מסוגי השידורים לפי חוק זה תתורגם ההודעה לשפות ערבית, רוסית, ואמהרית.
נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) תרגום ההודעה כאמור בסעיף קטן א' ייעשה סמוך ככל האפשר לשידור ההודעה החירום בשפה העברית".
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה משאיר לך איזשהו מרווח לגייס מישהו ולהעביר את ההודעה סמוך ככל האפשר בזמנים אבל לאו דווקא באיזשהו זמן מסוים.
נירה לאמעי-רכלבסקי: שזה משאיר לך את מתחם הסבירות.
תומר קרני: זה דבר שאני אצטרך להביא אותו חזרה.
תומר קרני: עוד פעם נמצא פה מנהל הרדיו אבל בכל מה שנוגע לטלוויזיה אני אצטרך להביא את זה חזרה אלינו למנכ"ל ולמנהל הטלוויזיה.
תומר קרני: הצעה נוספת שיכולה לעלות בהמשך למה שאמרנו קודם שתהיה הפניה איפה שלא יהיה שידור אם זה רשת ב' או ערוץ 1 לאותם ערוצים ששמה אפשר לשמוע הודעה כזאת.
רוברט אילטוב: זה שינוי.
דנה נויפלד: אפשר להגיד בשפות השונות ואז לא יצטרכו להעמיד מישהו בכוננות ויהיה אפשר לתת הודעה קבועה בנוסח מסוים שמפנה לערוצי שידור בשפות השונות.
תומר קרני: גם את זה אנחנו נצטרך עוד לוודא.
שלמה מולה: יש לכם ברדיו תוכנית רקע.
שלמה מולה: יש לכם גם ברוסית בוא נגיד לצורך העניין, אני לא יודע לגבי שפות אחרות.
שלמה מולה: מה הבעיה אותם עובדים יהיו בדיוק בכוננות כשצריך.
שלמה מולה: הרי אנחנו לא תוך 24 שעות נמצאים בשעת חירום.
שלמה מולה: זה דבר ראשון.
שלמה מולה: דבר שני, אותו דבר.
שלמה מולה: יש לכם בטלוויזיה.
שלמה מולה: אני לא יודע לגבי רוסית אבל יש לכם היום מאז מלחמת המפרץ אתם משדרים בערוץ 33 בטלוויזיה חצי שעה פעם בשבוע במוצאי שבת למשל על בסיס עובדים קיימים שלכם.
שלמה מולה: אפשר לפתור את הבעיה.
שלמה מולה: אתם לוקחים את העובדים שיש לכם גם דוברי רוסית במקרי חירום.
שלמה מולה: אתם פשוט מייצרים אפשרות של התמודדות בשעת חירום.
שלמה מולה: דבר נוסף, כמו שבפיקוד העורף השתמשו בשידורים מוקלטים לצורך תדרוך או אזהרות.
שלמה מולה: פה מה שאתם עושים במוקלט אז יש לכם עוד בן אדם נוסף שיודע בדיוק מה הוא צריך לעשות.
שלמה מולה: בסך הכול יעלה לכם תדרוך של אותם האנשים בשעת חירום.
תומר קרני: זה תשלום לפי צורות העסקה ואיך שמועסקים היום עובדים ברשות השידור זה יהיה כרוך לא רק להקפיץ את העובד מכאן לכאן.
תומר קרני: עובד של הרדיו שיבוא לטלוויזיה.
רוברט אילטוב: אני לא סתם שאלתי כמה פעמים היה לכם התפרצויות והודעות לשעות חירום בתקופה האחרונה.
רוברט אילטוב: גם אם הלוגיסטיקה היא מאוד יקרה וזה קורה פעם בחודש בממוצע שזה לא קורה במספר חודשים אחרונים, אז הלוגיסטיקה תעלה 50 אלף שקל.
רוברט אילטוב: עדיין לא מדובר על 5 מיליון שקלים שאני צריך ללכת עכשיו ולשגע את האוצר כדי לפתור את הבעיה.
רוברט אילטוב: אז עוד פעם נכון שיכול להיות פה איזושהי עלות למקרה חירום ואז צריך לעשות את הלוגיסטיקה.
רוברט אילטוב: אבל זה רק למקרה חירום.
רוברט אילטוב: זה לא קורה כל יום יום.
רוברט אילטוב: לכן ההתנגדות פה שלכם בנושא הזה, יכול להיות שצריך יהיה להוסיף כסף.
רוברט אילטוב: אפשר לבוא לחשוב על הדבר הזה.
רוברט אילטוב: אבל לבוא להגיד שזה כרוך בכך שצריך להחזיק פה צוותים זה לא נכון.
רוברט אילטוב: זה פשוט לא נכון.
רוברט אילטוב: כי הצוותים הם קיימים.
רוברט אילטוב: אתם יכולים לעשות את ההסדר לשעות חירום.
רוברט אילטוב: אתם תדעו לפתור את הבעיות.
רוברט אילטוב: אבל לבוא להציג את זה לנו כאילו אנחנו לא נבין את זה , זה לא בא בחשבון.
רוברט אילטוב: וגם לבוא לעשות את זה לפרסומים ייעודיים גם לא בא בחשבון כי מדובר פה על כלל הארץ וככה לפזר את החוק הזה.
רוברט אילטוב: גם ככה אני הלכתי על הרבה מאוד ויתורים בהצעת החוק הזאת.
רוברט אילטוב: אם מדובר במשהו מינורי אני אולי אוכל להסכים לזה.
רוברט אילטוב: שינוי מהותי כזה בחוק אני לא אוכל להסכים לו.
רוברט אילטוב: אתם יכולים לחזור חזרה לממשלה.
רוברט אילטוב: אין לי בעיה.
אברהם מיכאלי: חבר כנסת אילטוב אני מסכים איתך בזה שפתרון יש שם.
אברהם מיכאלי: עשינו את זה במלחמת המפרץ ובמלחמה האחרונה גם כשהיתה עזרה לישובים בצפון, כשאנשים ישבו במקלטים אז בעצם ביקשנו.
רוברט אילטוב: לא קולטים בכל מקום.
רוברט אילטוב: מה לעשות?
אריה שקד: רקע קולטים היום יותר טוב מרשת ב'.
רוברט אילטוב: במלחמת לבנון השנייה לא קלטו במקלטים.
רוברט אילטוב: יש בעיה.
תומר קרני: ומאז תשדירים של רקע שוקמו בניגוד לרשתות האחרות.
אברהם מיכאלי: הבעיה עם רקע שלא כולם תמיד נמצאים על אותו תדר.
אברהם מיכאלי: לא קולטים את זה בכל מקום.
אריה שקד: זה נכון לכל הרשתות של קול ישראל.
אריה שקד: בעיות קליטה הן בכל הרשתות.
אריה שקד: הבעיה במערך המשדרים של קול ישראל נכונה לגבי כולם.
אריה שקד: רקע במצב הטוב ביותר.
שלמה מולה: מתי אתם עוברים למכשירים משוכללים?
אריה שקד: כשתהיה רפורמה בעזרת השם.
אריה שקד: ישכללו את מערך המשדרים של קול ישראל ואז יהיו משדרים.
שלמה מולה: מה אתם אומרים על הדיגיטלי?
אריה שקד: אנחנו עוד לא הגענו לשם.
אברהם מיכאלי: שאלה אחת.
אברהם מיכאלי: באמת אותו צוות עובדים שהזכירו פה אני יודע שהנכונות שלהם במצבים כאלה במיוחד הם רוצים על חשבונם להגדיל את שעות השידור.
אריה שקד: גם אם נניח לרגע לבעיה הכספית אני אומר לך איך זה עובד.
אריה שקד: מרכז החדשות ממוקם בירושלים.
אריה שקד: שידורים ברוסית לא מבוצעים מאותו מרכז בכלל.
אריה שקד: זה לא אותו מקום.
אריה שקד: זה לנייד את העובדים ונניח שנתגבר על הבעיה ונביא אותם.
רוברט אילטוב: אין לכם עכשיו שינוי במיקום של העובדים?
אריה שקד: כרגע אין שום דבר.
רוברט אילטוב: זה מתוכנן אבל.
רוברט אילטוב: אני שמעתי את התלונות של העובדים שגרים במרכז שהם צריכים לנסוע למקומות אחרים.
רוברט אילטוב: הם פונים גם אלינו.
אריה שקד: נתתם דווקא את הדוגמה של מלחמת לבנון שהיתה דוגמה מצוינת.
אריה שקד: שידרו ברוסית ברצף דומה מאוד לרצף של רשת ב' במתכונת של גל פתוח במצב משברי שכול הזמן שידרו שידורים שנוגעים למלחמה.
אריה שקד: הוצאת צוות מהרוסית יפגע בהכרח גם ברוסית בעניין הזה.
אריה שקד: להביא אותו לירושלים למרכז החדשות בעברית שמשדרת בירושלים ולא משדרת מאותו מרכז.
אריה שקד: צריך לקחת את הכול בחשבון מה גם שזה פוגע בשידורי הרצף.
רוברט אילטוב: במצב חירום אפשר לשלוח הודעה כתובה.
רוברט אילטוב: אפשר להקליט את זה במקום אחר ולהעביר את זה באינטרנט.
רוברט אילטוב: אנחנו בעידן אחר.
אריה שקד: אנחנו לא מקליטים.
אריה שקד: אנחנו משדרים בחי כל הזמן.
רוברט אילטוב: הודעות חירום?
אריה שקד: גם הודעות חירום.
אריה שקד: נכנס קריין, קורא אותה, קיבל טקסט, כמו שקרה במבצע עופרת יצוקה.
אריה שקד: ישב קריין וברגע שהביפר צפצף אנחנו פרצנו לשידור.
רוברט אילטוב: אני לא מבין את זה.
רוברט אילטוב: אנחנו נמצאים בעידן טכנולוגי אחר.
שלמה מולה: הרי אתם מראיינים אותנו.
שלמה מולה: לגבי הטלוויזיה אולי זה קושי.
רוברט אילטוב: גם לא.
אריה שקד: הבעיה היא לא טכנית ולא לוגיסטית.
אריה שקד: גם לא כסף.
אריה שקד: אני מוכן להניח את כל הבעיות האלו בצד.
אריה שקד: הבעיה היא בעיקר הפגיעה ברצף השידורים.
אריה שקד: אני לא חושב שרשת ב' שמשדרת לאוכלוסייה רחבה בעברית וברצף צריכה לקטוע את רצף השידורים שלה לטובת השידורים בשפות כאשר יש רשתות ייעודיות.
רוברט אילטוב: אני לא מקבל את זה.
ליה שמטוב: אבל אנחנו יכולים להצביע על הנוסח שלה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה העיקרון שאנחנו רוצים לעשות את העניין הזה ממלכתי.
רוברט אילטוב: אם זה היה בייעודי לא הייתי צריך הצעת חוק.
ליה שמטוב: בואו נשמע עוד ואחר כך נצביע.
קסהון וונדה: אני מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.
קסהון וונדה: לגבי יוצאי אתיופיה הטלוויזיה מאוד קריטית כי הם לא מחוברים לכבלים.
קסהון וונדה: ערוץ 1 וערוץ 2 הם הערוצים היחידים שהם קולטים.
קסהון וונדה: בדרום שהיו קאסמים כל הדודים שלי היו מחוברים לערוץ 1 אפילו שהם לא הבינו.
קסהון וונדה: זה מאוד קריטי וזה מאוד חשוב.
קסהון וונדה: בעיקר בנושא של הטלוויזיה.
אבי מספין: ראשית באמת ברכות על הצעת החוק.
אבי מספין: זה מאוד משמעותי.
אבי מספין: אני רציתי לבדוק מספר דברים.
אבי מספין: קודם כל לפי החוק מדובר על כתוביות ושפת הסימנים האם זה גם חל על קריינות?
נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה יהיה בכל השידורים שמשודרים לפי חוק רשות השידור.
אבי מספין: כי רבים מיוצאי אתיופיה למרות שהם יודעים את השפה האמהרית הם לא יודעים לקרוא את השפה.
אבי מספין: דבר שני, רבים מהם לא מחוברים לטלוויזיה בכבלים או בלווין.
אבי מספין: הם לא קולטים ערוץ 33.
אבי מספין: לא משנה אם יהיה שידורים יום שלם יהיו רבים שלא ידעו שיש מצב חירום.
אבי מספין: דיברנו על קריינים ברשות השידור.
אבי מספין: יש לפחות שניים שהם דוברי אמהרית.
אבי מספין: יש תוכנית אולפן באמהרית.
אבי מספין: אנשים לא חסר.
אבי מספין: זה לא אמור למנוע לדעתי כדי להוריד את ההצעה הזאת.
תומר קרני: רק הערה בהמשך לדברים.
תומר קרני: אני מבין שהצעת החוק מפנה להגדרת הודעת חירום בחוק הכתוביות רק לעניין ההגדרה של מה זה הודעת חירום.
תומר קרני: לא לעניין חובה לשדר כתוביות מסוג כלשהו כי זה סיפור אחר.
תומר קרני: יבוא קריין ויאמר בקולו ברור שזה כך.
נירה לאמעי-רכלבסקי: ההפניה היא ל-9 ד' של סוגים של הודעות חירום.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אוסיף גם שמדובר על כל שידור שזה יהיה ברור.
תומר קרני: שלא יובן מזה שהחובה היא לשדר כתוביות כי זה מכניס אותנו לעניין גם טכני לוגיסטי אחר לחלוטין מאשר קריין שבא ומקריא את ההודעה.
אידה בן שטרית: אני ממשרד הקליטה.
אידה בן שטרית: אני חושבת שהצעת החוק חשוב שדווקא ברשות השידור יבינו את זה.
אידה בן שטרית: הצעת החוק מבטאת מצוקה.
אידה בן שטרית: זאת אומרת אי אפשר להתעלם מזה.
אידה בן שטרית: אפשר להגיד שיש פגיעה ברצף השידורים אבל האם זה גובר על ההדרה של אוכלוסייה ענקית שלא באמת יכולה לקבל את השירות מהערוצים הייעודיים.
אידה בן שטרית: זו עובדה.
אידה בן שטרית: אנחנו בניסיון שלנו ממלחמת המפרץ ועד היום נתקלנו בבעיה מאוד חריפה.
אידה בן שטרית: מילא פתרתם את הבעיה של המשדרים.
אידה בן שטרית: כי גם בצפון וגם בדרום לא קלטו את רדיו רקע.
אידה בן שטרית: אבל נניח שפתרתם את הבעיה של המשדרים מסתבר שקול ישראל, רשת ב' וערוץ 1 הם הערוצים הנגישים ביותר לאוכלוסייה הכי גדולה.
אידה בן שטרית: אין מה לעשות.
אידה בן שטרית: מסתבר שבזמן חירום ערוץ 1 ורשת ב' הופכים להיות מדורת שבט.
אידה בן שטרית: נכון שזה ערוץ ייעודי בשפה העברית.
אידה בן שטרית: אבל מאחר והודעות החירום, בעיקר מדובר על הודעות חירום שמצילות חיים.
אידה בן שטרית: כלומר לא מדובר פה בהודעות חירום שאפשר למתוח אותן במחזוריות ליום שלם.
אידה בן שטרית: עפולה יצאה מהסכנה.
אידה בן שטרית: חדרה נכנסה לתחום הסכנה.
אידה בן שטרית: קצר וקולע.
אידה בן שטרית: היו מצבים שהישראלים ידעו מה לעשות, קיבלו הנחיות ברורות והעולים החדשים נשארו תקועים בבתים שלהם ולא ידעו מה לעשות.
אידה בן שטרית: לא יצאו מתחום הסכנה.
אידה בן שטרית: לא נכנסו למקלטים, לא נכנסנו לממדים, לא יצאו מהממדים.
אידה בן שטרית: הערוצים הטלוויזיונים בכלל לא נתנו מענה.
אידה בן שטרית: במקלטים חוץ מרשת ב' לא קולטים שום דבר.
אידה בן שטרית: אז אין מה לעשות.
אידה בן שטרית: יש פה מצוקה.
אידה בן שטרית: אפשר לדבר על הפגיעה בשידורים.
אידה בן שטרית: זה נורא באמת זה יפה.
אידה בן שטרית: יש פגיעה הרבה יותר חמורה, יש פגיעה שעלולה לקפח חיים.
אידה בן שטרית: אז צריך לשקול את הפגיעה הזאת מול הפגיעה הזאת ולמצוא איזשהו גישור כי אנחנו חווים את זה.
אידה בן שטרית: אפילו עכשיו בעופרת יצוקה מול פיקוד העורף סוף סוף פיקוד העורף נענה לצרכים וסוף סוף הוא כבר מוציא מידע בשפות.
אידה בן שטרית: אבל זה לא מספיק.
אידה בן שטרית: רשת ב' וערוץ 1 הם הערוצים שבהם בקצר צריך להיות מידע בשפות.
אידה בן שטרית: עכשיו טלוויזיה ערוץ 1 אני לא יודעת איך תפתרו את זה אבל כדאי שיהיו גם כתוביות בשפות.
תומר קרני: טכנית ולוגיסטית זה דבר מסובך.
אריה שקד: המדור לאמהרית מונה 4 אנשים.
אריה שקד: את רוצה שאנחנו נעשה עם זה כתוביות בשעת חירום ונשדר באמהרית וכן הלאה?
אידה בן שטרית: על הערוצים המסחריים אתה לא יכול לכפות הודעות חירום.
אידה בן שטרית: מה נשאר?
אידה בן שטרית: נשאר רשות השידור.
ליה שמטוב: נציג האוצר בבקשה.
אורי גבע: לאוצר אין עמדה בנושא החוק הזה.
אורי גבע: אני רק רוצה להעיר מבחינה תקציבית.
אורי גבע: ברשות השידור אפשר תמיד למצוא פתרון ממקורות פנימיים בנוגע ליצירת הודעות מוכנות מראש בשפה האמהרית ורוסית בין אם זה מפנה לתחנה אחרת ובין אם זה מסב את תשומת הלב.
אורי גבע: אנחנו לא יכולים תמיד להביא עוד תקנים למקום ולפתור את נושא השידורים אבל כן יכולים לייצר הקלטות מוכנות מראש שמתריעות מראש על המצב שהוא מצב חירום, אם זה מצב מלחמה.
אורי גבע: אפשר לראות על עופרת יצוקה ולראות בדיוק איזה הודעות יצאו ולהקליט איזשהו סט של הודעות מוכנות ואז תתמודד עם הנושא של עד שהקריין יגיע ועד שאתה מזמן אותו.
אורי גבע: אני לא חושב שיש פה שום מניעה להשתמש במקורות פנימיים של רשות השידור כדי לפתור את הבעיה הזאת.
נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מניחה שזו גם התייחסות לעניין של עלות תקציבית שבעצם כמובן שהחוק לא מגיע לאיזו תקרה של עלות תקציבית.
בת חן גור: אין לי הרבה מה להוסיף.
בת חן גור: השר הממונה על ביצוע החוק מברך על החוק הזה.
בת חן גור: הוא חושב שהוא חשוב ועם זאת אנחנו רוצים למצוא כל פשרה שתהיה מוסכמת על רשות השידור והעמדה שלהם מקובלת עלינו.
רוברט אילטוב: אבל הפשרה שהם רוצים זה פשוט לרוקן את החוק.
תומר קרני: חלילה.
תומר קרני: אני אמרתי בתחילת דבריי אנחנו צריכים למצוא את הדרך הטובה ביותר והיעילה ביותר.
תומר קרני: שתהיה אפקטיבית גם מבחינתנו לבצע את זה.
תומר קרני: נכון שאם זה הודעות קצרות מאוד אמרתי אנחנו נחזור ואני אביא את הדברים לממונים.
ליה שמטוב: בוא נבקש מהיועצת המשפטית לקרוא את הנוסח.
נירה לאמעי- רכלבסקי: זה איזשהו נוסח שאני מציעה כרגע בכפוף כמובן לשינויים של נוסח החוק.
נירה לאמעי- רכלבסקי: אבל כאמור הרעיון הוא להוסיף סעיף 46 א' רבתי לחוק רשות השידור.
נירה לאמעי- רכלבסקי: והסעיף יאמר בחוק רשות השידור 1965 אחרי סעיף 46 יבוא סעיף 46 א' רבתי, הודעות חירום במספר שפות.
נירה לאמעי- רכלבסקי: שודרה הודעת חירום כהגדרתה בסעיף 9 ד' לחוק שידורי טלוויזיה כתוביות ושפת סימנים באחד מסוגי השידור לפי חוק זה שזה אומר רדיו או טלוויזיה, שוב כפוף לשינויי נוסח, תתורגם ההודעה לשפות רוסית, ערבית ואמהרית.
נירה לאמעי- רכלבסקי: (ב) שידור הודעה מתורגמת כאמור בסעיף קטן א' יעשה סמוך ככל האפשר לשידור הודעת החירום בעברית.
נירה לאמעי- רכלבסקי: אני שוקלת להוסיף כאן עוד איזושהי שורה שאומרת שבהודעות מצילות חיים או שקשורות לסכנת חיים מיידית, שוב אני משאירה לכם לשיקול הדעת, לשדר סמוך ככל האפשר על פי מה שאתם יכולים.
נירה לאמעי- רכלבסקי: אבל בהודעות מצילות חיים הרעיון הוא שהן כן ישודרו בצמידות להודעה בעברית.
דנה נויפלד: אם אפשר להציע הצעה.
דנה נויפלד: את זה אולי יהיה אפשר להשאיר לשלב הבא.
דנה נויפלד: כי כל ההודעות צריכים לעבור אחת אחת.
דנה נויפלד: הודעות חירום במהותן הן כאלה שיש להן אלמנט של הצלת חיים.
דנה נויפלד: את מייתרת את זה.
נירה לאמעי- רכלבסקי: אנחנו צריכים לחשוב גם על אולי תאריך תחילה לסעיף הספציפי הזה לאפשר היערכות.
נירה לאמעי- רכלבסקי: זה כבר באמת עניין שלכם.
נירה לאמעי- רכלבסקי: זה לא קריטי.
ליה שמטוב: בסדר, אני מבקשת מחברי הוועדה להצביע עבור הנוסח שעכשיו שמענו.
ליה שמטוב: מי בעד?
ליה שמטוב: מי נגד?
ליה שמטוב: מי נמנע?
ליה שמטוב: ההצעה אושרה בקריאה ראשונה.
ליה שמטוב: אין נמנעים.
ליה שמטוב: אין מתנגדים.
ליה שמטוב: בוקר טוב לכל הנוכחים פה.
ליה שמטוב: סליחה על האיחור.
ליה שמטוב: התכנסנו פה היום לדון בהצעה לסדר היום שיזם חבר הכנסת דני דנון בנושא מעמד המוסדות הלאומיים, ההסתדרות הציונית העולמית, וקרן קיימת לישראל.
ליה שמטוב: כל המוסדות האלה הוקמו על-ידי העם היהודי כדי לשמור על קשר חזק ואמיץ בין יהדות התפוצות, ומדינת הלאום היהודית.
ליה שמטוב: במהלך השנים, כל המוסדות האלה קיימו קשרים חזקים עם מדינת ישראל.
ליה שמטוב: הם הובילו פרויקטים משותפים לעידוד העלייה, לחיזוק הקשר בין מדינת ישראל ליהדות התפוצות.
ליה שמטוב: הקרן הקיימת לישראל הוקמה במטרה לרכוש אדמות עבור היהודים, ולמעשה זה היה הייעוד שלה.
ליה שמטוב: לאחרונה אנחנו שומעים על כך - ואני אישית מאוד דואגת וגם חברי הכנסת האחרים, וגם חבר הכנסת דני דנון – שרוצים להעביר את האדמות למינהל מקרקעי ישראל.
ליה שמטוב: המינהל לא יכול למכור את האדמות למי שהוא רוצה.
ליה שמטוב: אני חושבת שתפקיד המוסדות האלה הוא לדאוג לאינטרסים של העם היהודי.
ליה שמטוב: גם הסוכנות היהודית.
ליה שמטוב: אנחנו קיימנו כמה פגישות ודיונים, ובקלות הסוכנות אומרת אנחנו משנים את הייעוד שלנו.
ליה שמטוב: רוצים לסגור היום מרכזי קליטה, רוצים בקלות לשנות את הייעוד, כאילו זה לא דבר ערכי, היסטורי או איזשהו דבר עקרוני.
ליה שמטוב: זה באמת חבל מאוד.
ליה שמטוב: אנחנו נשמע היום את הנציגים השונים שהגיעו לכאן המעוניינים לומר משהו בעניין.
ליה שמטוב: אבל, תחילה אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת דני דנון.
דני דנון: תודה לגברתי היושבת ראש.
דני דנון: קודם כל, אני מתנצל על האיחור.
דני דנון: אני גם יושב-ראש ועדת זכויות הילד וכלכלה.
דני דנון: והיתה לנו ישיבה ארוכה והאנשים לא רצו לצאת.
דני דנון: בסופו של דבר, נעלתי פשוט את הישיבה ורצתי לפה.
דני דנון: אני מתנצל בפני החברים שהמתינו מספר דקות.
דני דנון: כמו שביקשתי בהצעה לדיון מהיר – ישנם שני נושאים מהותיים, ואני אשמח אם נספיק לגעת בהם.
דני דנון: הנושא הראשון הוא הקרן הקיימת לישראל כמו שציינת.
דני דנון: בעקבות הרפורמה, כמחוקקים אנחנו צריכים לראות האם יש מקום לעשות שינוי חקיקה ביחס המדינה לקרן הקיימת לישראל בעקבות ההסכם.
דני דנון: זה נושא שעליו דיברתי, והוא נדון ברמה הטכנית בוועדת הכלכלה שבה אני חבר.
דני דנון: אבל, יש פה עניין גם ברמה המהותית הציונית, כיוון שאנשים תרמו כסף לטובת העם היהודי לקניית קרקעות, והקרקעות האלה עוברות בהסכם כזה למינהל מקרקעי ישראל.
דני דנון: צריך לעשות בחינה האם זוהי המטרה מבחינת הייעוד של קק"ל.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת דנון, אולי כדאי שבהזדמנות זו יעדכנו אותנו גם היכן עומד ההסכם, כי אנחנו מבינים שהוא בבית משפט.
דני דנון: נכון, נשמח לשמוע על הנושא הזה מבחינת קק"ל.
דני דנון: בתוך הסיעה שלי אני פועל שתהיה רפורמה, אבל שהיא לא תהיה במתכונת הנוכחית עם הקרן הקיימת כי זהו נושא רגיש.
דני דנון: ישנו נושא שני שאני רוצה שניגע בו, ברשותך.
דני דנון: קרה משהו – הסוכנות היהודית החליטה להיפרד מההסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: הרבה אנשים לא מכירים את ההבדלים, ודווקא האנשים שנמצאים פה מכירים את זה טוב.
דני דנון: חבר הכנסת אופיר פינס, לא זוכר.
דני דנון: אבל, אני הייתי מפקד קורס "מרווה" בצבא, והוא היה סמנכ"ל מחלקת עלייה.
דני דנון: כולנו עברנו גלגולים שונים, ויונה הוא אולי הוותיק מבינינו.
דני דנון: אבל, ההפרדה הזאת היא הפרדה מהותית.
דני דנון: היום בחוק יש הרבה מאוד מקומות וגופים שמתייחסים כגוף אחד לתנועה הציונית ולסוכנות היהודית.
דני דנון: צריך להחליט מה אנחנו עושים, ולקדם חקיקה בנושא.
דני דנון: אני אתן לך דוגמה אחת.
דני דנון: בשבוע הבא תתקיים אזכרה להרצל בהר הרצל שעל-פי חוק שייך להסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: צריך להניח זר בטקס, ויניח נציג הממשלה ונציג הכנסת, וכסגן יושב-ראש אני מניח.
דני דנון: לתנועה הציונית אין נציג, ויניח את הזר נתן שרנסקי כי הוא יושב-ראש הסוכנות.
דני דנון: אבל, להסתדרות הציונית לא יהיה נציג.
דני דנון: זוהי דוגמה סמלית, אבל ישנם גם דברים מהותיים בעלי השלכה.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שחגי גזבר ההסתדרות הציונית הוא ממלא מקום בינתיים.
דני דנון: נכון.
דני דנון: אבל, בחוק של הטקסים אין שני זרים, אלא יש זר אחד.
דני דנון: אם הולכים לאיל"ר או לארגונים כלכליים אחרים כתוב יהיה נציג של יו"ר הסוכנות, וההסתדרות הציונית העולמית הוא הנציג.
דני דנון: הוא ימנה, הוא יקבע בהרבה מאוד גופים שיש נציגות למוסדות הלאומיים.
דני דנון: היום בעקבות ההחלטה על ההפרדה בין הגופים, אני חושב שצריך לעשות מהלך חקיקתי לשמירה על מקום ההסתדרות הציונית העולמית.
דני דנון: זהו גוף חשוב מאוד.