GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: ברשותך, גברתי יושבת ראש הוועדה, מכיוון שאת ציינת שאנחנו נמצאים בסימן 20 שנה לעלייה מאסיבית מברית המועצות, אני אציין מספר דברים לגבי העלייה הברוכה הזאת.
סופה לנדבר: כמיליון עולים יוצאי מדינות חבר העמים, מדינות ברית המועצות לשעבר, הגיעו לישראל במשך 20 שנה.
סופה לנדבר: הם יצרו שינויים כל כך רבים בתחומי החיים של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: ציינת ואמרת נכון שבכלכלה ובחברה ובדמוגרפיה, בכל התחומים שקשורים לחיים במדינת ישראל - חשוב לי להגיד, ולהדגיש, שהעלייה הזאת הביאה את ה"הון האנושי" למדינת ישראל.
סופה לנדבר: העלייה הזאת הביאה למדינה כ-71% מהעולים הגיעו עד גיל 50.
סופה לנדבר: זאת אומרת, עלייה צעירה יחסית.
סופה לנדבר: כ-70% מהעולים בעלי השכלה גבוהה ואקדמית, עלייה משכילה הגיעה למדינת ישראל.
סופה לנדבר: לדוגמה: מעל 100 אלף מהנדסים; כ-23 אלף רופאים; כ-25 אלף אחיות; כ-50 אלף מורים.
סופה לנדבר: המספרים מרשימים מאוד.
סופה לנדבר: אני רוצה לצטט את מה שאני שומעת, וכנראה גם את כולנו, וחברי כנסת שנמצאים בשטח.
סופה לנדבר: אנחנו שומעים, לפחות אני, שעלייה בשנת 1989 שינתה את מדינת ישראל, מליון עולים הביאו לתקומה ופריחה למדינת ישראל.
סופה לנדבר: ערכם של העולים הוא כפול ממספרם.
סופה לנדבר: עליית המיליון היא חמצן למדינה, והעלייה הקפיצה את המדינה בעשרות מדרגות.
סופה לנדבר: העובדות מדברות בעד עצמן.
סופה לנדבר: עיירות ומועצות שהיו קטנות יחסית, פרובנציונליות, הפכו לעתים קרובות לערים משגשגות עם תושבים רבים.
סופה לנדבר: הייתי לא מזמן בביקור ביקנעם, היתה עיירה קטנה של 5,000 איש.
סופה לנדבר: היום היא כוללת 20 אלף תושבים.
סופה לנדבר: אותם עולים שעבדו בתעשייה הקטנה של יוקנעם, לעתים קרובות ובזמן האחרון הפכו להיות בעלי מפעלים ומשרדים וחברות, והם בעצמם קולטים את העלייה.
סופה לנדבר: אביא את הדוגמה של העיר אשדוד, שהפכה להיות לעיר גדולה, לנמל גדול במדינת ישראל, בפיתוח מפעלים ומקומות תעסוקה, בנייה מאסיבית ועוד, ואין ספק שעליית המיליון שינתה את פני מדינת ישראל, את זאת חשוב לציין.
סופה לנדבר: אנחנו נמצאים במשרד הקליטה אחרי 20 שנה, בתקופה הזאת כולנו יחד, כל חברי הכנסת שהם חברים בוועדת עלייה וקליטה, ואת היושבת ראש בעצמך, וגם אני כחברת ועדה, לעתים קרובות בכל הקדנציה ששימשתי והייתי חברת כנסת, הייתי השותפה ל-20 של קליטת עלייה, אבל יחד עם זאת, אנחנו צריכים להסתכל קדימה.
סופה לנדבר: מנכ"ל המשרד יציג את המצגת, תוכלו לשאול שאלות ולהיות שותפים למה שקורה היום במשרד הקליטה.
סופה לנדבר: אני רוצה לומר תודה למנהלי אגפים שנמצאים כאן, את כל העבודה הקשה עושים למען העלייה.
סופה לנדבר: אנחנו מסתכלים קדימה, ושואפים לעידוד העלייה ושיפור הקליטה.
סופה לנדבר: כפי שכבר ציינתי, התחלתי את תפקידי לפני חצי שנה.
סופה לנדבר: נכנסתי למשרד הקליטה כמו שכנראה נכנסו שרים אחרים.
סופה לנדבר: נכנסתי בחודש אפריל, אבל המשרד היה כבר שקוע בהתחייבויות כספיות גבוהות ביותר והקופה היתה ריקה.
סופה לנדבר: התקציב השנתי טרם אושר לפני הפגרה, אתם יודעים בדיוק שהכספים נכנסו למשרד רק לקראת ראש השנה.
סופה לנדבר: אנחנו ממשיכים עם פרוייקטים, פרוייקטים טובים ומצויינים שמשרד הקליטה עשה עד כה.
סופה לנדבר: אלה פרוייקטים מוצלחים של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, אנחנו מתחילים דברים חדשים.
סופה לנדבר: כבר במשך שנה העלייה נמצאת בעלייה.
סופה לנדבר: אתם תצפו במצגת של המנכ"ל, ויחד איתנו תהיו שותפים לעשייה ולמגמה שיש עלייה בעלייה, זה חשוב מאוד.
סופה לנדבר: במשך תקופה שבה אני נמצאת במשרד, נעשו שיתופי פעולה עם הסוכנות היהודית, עם הג'ויינט, עם ארגוני עולים, עם עיריות שהן בעצם שותפים מלאים שלנו.
סופה לנדבר: היום בחרנו את הדרך שהעיריות הן לא רק פרטנרים, הן לא חייבים לקלוט את העלייה.
סופה לנדבר: היום לקלוט את העולים זאת פריבילגיה, כך אנחנו חושבים וכך בעידוד עלייה, בפרוייקט משותף שלנו יחד עם הסוכנות היהודית, החלטנו לפנות לעיריות האלה שמסוגלות להיות פרטנרים, אלה שמסוגלים לאשר בתקציבים את הכספים למען קליטת עלייה, לא רק לקבל ממשרד הקליטה, אלא להיות פרטנרים ולאשר את הכספים והתקציבים הרבים שיש במשרדי העיריות.
סופה לנדבר: זאת פריבילגיה היום לקלוט את העלייה, ולכן אנחנו בפרוייקט המשותף שלנו יחד עם הסוכנות היהודית, שזה פרוייקט לעידוד עלייה "מחמ"ע" בהצלחה רבה, ואני מקווה שתוך כמה חודשים לא יישארו לנו מקום אחד.
סופה לנדבר: בנינו את הפרוייקט הזה בכמה מקומות.
סופה לנדבר: זהו פרוייקט שכאשר עולה מגיע - אנחנו בוחרים לפי המקצוע שלו וגילו, מה שמתאים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: למשל, יש היום רופאים שהגיעו, מהנדסים, אנשים שהשוק במדינת ישראל דורש אותם, הם מקבלים את הסל הרגיל.
סופה לנדבר: בקומה השנייה אנחנו בנינו את הבית, שם הם מקבלים את הסל - תוספת למה שמקבל עולה רגיל, והם גם מקבלים את הפריבלגיה שנותנים בעירייה שקולטת עלייה - מתן סל קליטה, שדרוג של סל קליטה, סיוע של רשות מוניציפלית, כך בעצם אנחנו מבצעים את הפרוייקט הזה וכפי שציינתי בהצלחה רבה.
סופה לנדבר: היקף הפרוייקט - 800 משפחות, 300 יחידים.
סופה לנדבר: גילאי 18-55, בעלי מקצוע נדרשים.
סופה לנדבר: יש לנו פרוייקט משותף של הג'ויינט לקליטת צעירים.
סופה לנדבר: בקדנציה הזאת ניתן דגש על קליטת צעירים, מפני שאנחנו בטוחים שזאת עלייה צעירה במיוחד - זה העתיד של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: בנינו בית ישראלי, זה גם פרוייקט משותף עם "נתיב".
סופה לנדבר: יש לנו את משרד החוץ, יש התפתחות בפרוייקט הזה.
סופה לנדבר: כיום קיימים בתים ישראליים בארצות הברית, לונדון, פריז, בסך הכול 11 בתים ישראליים.
סופה לנדבר: יש לנו התפתחות חדשה, אנחנו מתכוונים לפתוח בתים ישראליים בקייב.
סופה לנדבר: במוסקבה, היכן שנמצאים ישראלים רבים, לא רוצים לגעת במספרים של הישראלים, אבל המשרד פעל ופועל למען החזר תושבים חוזרים.
סופה לנדבר: גדל היקף שובם של "תושבים חוזרים" – עד כה חזרו 18 אלף אנשים.
סופה לנדבר: זה הישג, וזה חשוב מאוד.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים לציין שבתקופה של חצי שנה, איתרנו 500 יחידות דיור, האגף של חביב קצב.
סופה לנדבר: זה היה לא כל כך פשוט.
סופה לנדבר: הדירות היו בכל מיני מקומות.
סופה לנדבר: כמו למשל, בבאר שבע היו 59 יחידות דיור, באשקלון 21 יחידות דיור, בנצרת עלית, בקריית אתא, בעכו, בכל מיני מקומות.
סופה לנדבר: בערים הדרישה היתה גבוהה ביותר.
סופה לנדבר: אנחנו לא ציפינו, אבל קיבלנו 12 אלף פניות במשך החודש הזה.
סופה לנדבר: אנחנו נתנו אפשרות לאנשים שבחיים לא היו מקבלים את הדירה לפי הקריטריונים שקיימים היום במדינת ישראל, לחד הוריות נתנו אפשרות לקבל את הדירות האלה.
סופה לנדבר: נרשמו 12 אלף איש זכאים, דבר שמעיד על מצוקת דיור חמורה אשר לפי שעה אין לנו פתרון.
סופה לנדבר: דיור סוציאלי - אנחנו במחלקה של דיור של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: אנחנו יזמנו את הבנייה לעולים קשישים בשיתוף עם רשויות שתורמות.
סופה לנדבר: כבר התחלנו עם הפרוייקט הזה.
סופה לנדבר: זה לא תקציב של המשרד לקליטת העלייה, זה שיתוף של כמה גורמים ביחד ועם תקציבים שגם העירייה מגייסת למען בנייה וגם קרנות שיתרמו לעניין.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה פרוייקט מאוד רצוי, אנחנו מחפשים את הפתרונות במקום שלא יכולים לתקצב אותם.
סופה לנדבר: אם נצליח, נוכל לתת עוד פתרונות למאות משפחות.
סופה לנדבר: שכירות ארוכת טווח.
סופה לנדבר: שינינו את הפרוייקט, עכשיו אנחנו יוצאים לדרך.
סופה לנדבר: זה פרוייקט שהיה שנים רבות, ואנחנו כוועדת העלייה וקליטה, ואני כיושבת ראש ועדת פניות הציבור, פנינו למשרד הקליטה עוד בקדנציה הקודמת.
סופה לנדבר: עכשיו אנחנו שינינו את הפרוייקט.
סופה לנדבר: לא תהיה חובה שעולה חדש נמצא במסגרת של הפרוייקט יביא את החוזה לחמש שנים, לאור המצב שהפירמידה הכלכלית התהפכה במדינה, ובעולם כולו.
סופה לנדבר: מאוד לא פשוט להביא את החוזה לחמש שנים.
סופה לנדבר: אנחנו נותנים את האפשרות לחדש את החוזה כל שנה.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים לגרום לזה שבמשרד הקליטה תהיה עוד שקיפות של המשרד, אפשרות באמצעות קוד אישי לשקיפות מלאה, ומידע על מקומו בתור לכל זכאי.
סופה לנדבר: זה "כרטיס חכם", אבל זה בעצם זה כרטיס שנותן קוד אישי לעולה חדש.
סופה לנדבר: אתייחס לפרוייקט קמ"ע.
סופה לנדבר: שר החוץ אביגדור ליברמן ואני, נלחמנו כדי לשמור על מקומותיהם של 170 מדענים עולים בשנה.
סופה לנדבר: אתם בדיוק יודעים, שבמשך שנים רבות אחרי 4 שנים שהפרוייקט הזה קיים, אנחנו כאן בוועדת העלייה וגם בוועדת כספים נלחמנו כדי שהוא התקיים.
סופה לנדבר: זאת חובה של המדינה כלפי האנשים האלה.
סופה לנדבר: ראש הממשלה בישיבה הינחה את משרד האוצר איך לדאוג לשנת 2010.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים להיפגש עם שר האוצר בקרוב.
סופה לנדבר: אנחנו גם ממשיכים את פרוייקט "חומש", תכנית רב-שנתית לשיפור קליטת יוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: המשרד לקליטה ועלייה, הוא הרגולטור, יש לנו שותפים בפרוייקטים במשרד הרווחה, ובמשרד השיכון, במשרד החינוך, בתמ"ת.
סופה לנדבר: הפרוייקט מקבל הקצבה בנפרד, מתוך התקציבים של המשרדים שאני תיארתי עכשיו.
סופה לנדבר: לצערנו בינתיים לא תיקצבו את הפרוייקט, ואנחנו ממתינים שהם יקחו חלק בפרוייקט מאוד חשוב.
סופה לנדבר: העלינו את זה בקבינט של אביגדור ליברמן, ומקווים שהפרוייקט יזוז.
סופה לנדבר: אנחנו דואגים לפרוייקט הזה.
סופה לנדבר: ארגוני עולים.
סופה לנדבר: במשך שנים הייתי ושימשתי כיושבת ראש הפדרציה הישראלית דוברי רוסית.
סופה לנדבר: הייתי חלק במועצת ארגוני העולים, הם לא פרטנרים לקליטת עלייה, הם פרטנרים מאוד חשובים, הוולנטורים של המדינה.
סופה לנדבר: אישרנו את הכספים והארגונים עכשיו יקבלו את הכספים לשנה הזאת.
סופה לנדבר: ממש בתחילת השנה הבאה, אנחנו נבצע את הפעילות.
סופה לנדבר: אנחנו מגדילים את הסכום לתמיכה בארגוני עולים.
סופה לנדבר: כפי שאמרתי, ארגוני עולים הם פרטנרים מאוד חשובים.
סופה לנדבר: היום אנחנו רוצים לחזק אותם, בגלל שהסוכנות יצאה מפעילות ומתמיכה מאסיבית שהיתה, או יותר מאסיבית מאשר היתה תמיד.
סופה לנדבר: אנחנו מרגישים את הצורך בשיתוף של ארגוני עולים, לכן אנחנו נשיג את הסכום הכספי, התקציבי, כדי לתמוך בארגוני עולים.
סופה לנדבר: אנחנו משנים קריטריונים, ואנחנו בהידברות עם המשרד של יעקב נאמן.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים ייעוץ משפטי והבנה כלפי עניינים שאנחנו נציג.
סופה לנדבר: כבר בנינו את הקריטריונים האלה, אנחנו רוצים לתת דגש על ארגוני עולים, וצריכים לקבל על כך אישור.
סופה לנדבר: אנחנו פתחנו פניות ציבור, בנוסף לפניות ציבור שיש במשרד הקליטה.
סופה לנדבר: תוך חצי שנה, בנוסף לרגיל, טיפלנו באלף פניות ציבור, פתרנו לא מעט בעיות של עולים, שפנו למשרד.
סופה לנדבר: היום במשרד הקליטה יש קו ישיר לכל עולה, והוא יכול לפנות בשפת האם, ואנחנו נטפל כמו שטיפלנו.
סופה לנדבר: מינהל סטודנטים.
סופה לנדבר: המשרד ימשיך בסיוע למינהל הסטודנטים על אף שהסוכנות הפסיקה את הפעילות וזה יצרה לנו גרעון של 19 מיליון.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים ומבקשים שהסוכנות יחזור לפעילות עם מינהל הסטודנטים מפני שפעילות במינהל הסטודנטים ובפרוייקט הזה החשיבות רבה.
סופה לנדבר: יעדי המשרד.
סופה לנדבר: ליווי אישי של העולים מארץ המוצא.
סופה לנדבר: בזמן שבן אדם מקבל אשרה, זה יקרה ממש בקרוב, ההכנה לעליה תהיה על ידי קוד אישי שיהיה מסוגל לקבל ממשרד הקליטה.
סופה לנדבר: אני רואה בזה חשיבות רבה בליווי אישי עוד יותר מאשר היה כה.
סופה לנדבר: שילוב עולים במעגל העבודה.
סופה לנדבר: יישום תוכניות חומש.
סופה לנדבר: חזרת "תושבים חוזרים".
סופה לנדבר: רפורמה בלימוד השפה העברית.
סופה לנדבר: אני מאמינה שבקרב יתקבל למשרד הקליטה מדען ראשי.
דמיטרי אפרצ'ב: היום, מהיום בבוקר.
סופה לנדבר: הוועדה אישרה אותו היום.
סופה לנדבר: אנחנו נכין רפורמה בקרוב.
סופה לנדבר: כמו שלמדו את השפה במשך כל השנים האלו, זה היה טוב ומתאים לשנים הקודמות.
סופה לנדבר: מה שדרוש היום, זה לעשות רפורמה בלימוד השפה העברית.
סופה לנדבר: שילוב ארגוני עולים ומתנדבים בקליטת עלייה.
סופה לנדבר: תקציב קמ"ע, כפי שאמרתי ראש הממשלה הינחה - אנחנו צריכים בקרוב להיפגש.
סופה לנדבר: משרד האוצר, דיור, אלה היעדים שלקחנו על עצמנו.
סופה לנדבר: בסיום, אני בטוחה שבמדינת ישראל ובוועדה הזאת אין אופוזיציה לעלייה, יש רק קואליציה מקיר לקיר לעלייה ולקליטה.
סופה לנדבר: אני מאמינה שכולנו רוצים שהעלייה במדינת ישראל תהיה עלייה מוצלחת.
סופה לנדבר: אבקש שמנכ"ל משרד הקליטה יציג את המצגת, ואם תהיינה שאלות אנחנו בשמחה, יחד עם מנהלי האגפים, יחד עם המנכ"ל, נענה על כל השאלות שיהיו.
ליה שמטוב: תודה רבה לשרת הקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר.
ליה שמטוב: על פי הסקירה שנתת רואים איך המשרד עובד, ואת כל השינויים שנעשו.
ליה שמטוב: כה שאמרתי קודם, למדנו 20 שנה איך לקלוט ואיך לעבוד.
ליה שמטוב: אני תמיד אומרת כשעולה חדש מגיע לארץ - זה לא הסוף, זה רק התחלה.
ליה שמטוב: כמו שאמרת ליווי אישי מאוד חשוב, וגם לגבי הדירות ביחד עם "נתיב".
ליה שמטוב: כי חשוב מאוד מי שרוצה להגיע אלינו, הוא צריך לדעת קצת על הארץ שלנו, ללמוד את השפה, כי בכל זאת מגיעים למדינה זרה, הכל צריך להתחיל מההתחלה.
ליה שמטוב: אם יודעים קצת על המדינה, יודעים קצת את השפה, אז בטח שיותר קל להשתלב.
ליה שמטוב: בבקשה, מנכ"ל משרד הקליטה דמיטרי אפרצ'ב.
דמיטרי אפרצ'ב: תודה רבה.
דמיטרי אפרצ'ב: ברור לי שמבין הנוכחים, ולרוב האנשים, הנושא של קליטת העלייה הוא מוכר, והשתתפו גם בוועדות הקודמות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני דיפדפתי בפרוטוקולים של הוועדות הקודמות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אתחיל את הסקירה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אתן יותר דגש על דברים חדשים, כי למעשה ההנהלה החדשה של המשרד, כמו שהשרה ציינה, נכנס בתקופה שבעצם לא היה תקציב למדינה.
דמיטרי אפרצ'ב: היתה תקופה מאוד קשה.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו היינו נאלצים לתת פתרונות במקום בהעדר תקציב.
דמיטרי אפרצ'ב: רק ב-16 לחודש יולי התקציב אושר על ידי הכנסת.
דמיטרי אפרצ'ב: למעשה כל המדינה ירדה לתרדמת של החגים אחד אחרי השני.
דמיטרי אפרצ'ב: נכון לעכשיו, אנחנו בעצם מתחילים לבצע את אותם הדברים שאנחנו ניצלנו בו, מה שנקרא תקופה המתנה מבחינת תכנון.
דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה להתחיל את המצגת בדיוק בנקודה שהשרה סיימה, ביעדים העיקריים של המשרד שהשרה קבעה, ואנחנו הולכים לבצע במהלך 2009 ו-2010.
דמיטרי אפרצ'ב: חלק מהיעדים נמצאים בתהליך של תכנון סוף 2009, ובחלק מהיעדים אנחנו התחלנו והרצנו בלי לחכות לתוספות תקציביות כאלה ואחרות.
דמיטרי אפרצ'ב: היעד הראשון הוא כמובן, וזו מהות פעילות המשרד.
דמיטרי אפרצ'ב: עידוד עלייה והחזרתם של תושבים חוזרים, כאשר כמובן נושא של עידוד עלייה הוא אמור להיות יוצא פועל של קליטה מוצלחת שאותה אנחנו רוצים לבצע, וזה ביעד השני – שדרוג, רצף שרותי קליטה, או קליטה פרטנית.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים מאוד של פיתוח תכנית מאוד ברורה, מאוד יסודית, שאמורה לשים קץ לשאלות מי מתעסק בנושא של קליטת עלייה במדינת ישראל.
דמיטרי אפרצ'ב: למעשה, אנחנו נשמח מאוד לשיתוף פעולה עם ארגונים שונים, בראש וראשונה של הסוכנות היהודית, עם דגש ברור לחלוטין שמי שקובע את מדיניות הקליטה זה המדינה, אנחנו מובילים, ואנחנו נשמח מאוד לשיתוף פעולה של הסוכנות וארגונים אחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: הדגש בתכנית הזאת - אני לא רוצה עכשיו לספר על כל עיקרי התכנית, אבל אנחנו לקחנו בבסיס את הנושא של קליטה קהילתית.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה ליצור כתובת בדיוק לפי מה שהשרה אמרה.
דמיטרי אפרצ'ב: הכתובת ברורה לכל עולה שרוצה להגיע לארץ, בטרם הגעתו לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: כתובת ברורה מי האדם הספציפי שפוגש אותו ברשות.
דמיטרי אפרצ'ב: על הנושא הזה אדבר בהמשך.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן נמשיך עם שידרוג ושינוי גם בהתאמה לתקציב בנושא של שילובם של עולים בשוק העבודה, אם זה ביזמות, בהכשרה ובהשמה.
דמיטרי אפרצ'ב: יישום תכנית חומש לקהילת עולי אתיופיה, השרה הגדירה את הנושא הזה כאחד הנושאים המרכזיים בפעילות המשרד.
דמיטרי אפרצ'ב: לכן אנשי משרד האוצר לא יתנו לי לשקר, למרות שאנחנו קיבלנו לא בברכה את הנושא שתכנית חומש לא תוקצבה בנפרד.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל קיבלנו מה שנקרא את דין הממשלה, ולמעשה אנחנו הראשונים שהכרזנו שאת החלק שלנו אנחנו מוצאים למרות כל הקושי התקציבי שיש.
דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה, אנחנו בהחלט מצפים מהמשרדים השותפים כולם להירתם למהלך הזה, כי הוא מהלך בסדר עדיפות עליונה, גם בהגדרה של קבינט שרים לנושא של עלייה וקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: רפורמה בהוראת שפה עברית.
דמיטרי אפרצ'ב: אני רואה כאן מבין הנוכחים הרבה עולים חדשים.
דמיטרי אפרצ'ב: מי כמוכם יודעים וגם הוותיקים עד כמה שפה זה בעצם מפתח כניסה לחברה ישראלית.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו לא שבעי רצון מאיך שהנושא הזה מטופל.
דמיטרי אפרצ'ב: כמו שהשרה הודיעה, היום נכנס לתפקיד מדען של המשרד, ויחד עם אגף בכיר של קליטה בקהילה, אנחנו עד סוף שנת 2009 נגבש גם מחקר ונסיים הכנת רפורמה, שאם אנחנו נצליח להפעיל אותה לפני, אנחנו נפעיל אותה לפני.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן, אנחנו נבוא למשרד האוצר, נציג ואני משוכנע שבזה אנחנו גם נחסוך כסף וגם נקבל תוצאה טובה.
דמיטרי אפרצ'ב: הרחבת תכנית לקליטת צעירים.
דמיטרי אפרצ'ב: יש עניין למשרד אחרי תקופה מסויימת שהמשרד הפעיל יחד עם הג'ויינט ומשרד הקליטה, נולדו שם מספר פרוייקטים, בין יתר הפרוייקטים – פרוייקט מנצח באופן חד-משמעי שנקרא "מרכזי צעירים".
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה לעשות בנושא הזה התמקדות, ולתת לזה פתרון.
דמיטרי אפרצ'ב: מתברר שהמשרד היחיד שיש לו תכניות טיפול באוכלוסיות בגילאי 18-35 זה משרד הקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: גילו את זה במשרדים אחרים, שאת אותן תכניות אפשר להפעיל גם כלפי אוכלוסייה צעירה שהיא איננה אוכלוסיית עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו בנושא הזה שותף או פרטר שזה משרד נגב גליל, שרואה את החשיבות בפריפריה, גם משרד הביטחון.
דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה להתקדם בנושא הזה ואף אולי בשינויים כאלה ואחרים שאנחנו מתכוונים לעשות, אולי אפילו להקים יחידה שתטפל בנושא צעירים ובתוכה גם את הנושא של מינהל הסטודנטים.
דמיטרי אפרצ'ב: חיזוק מעמדם של ארגוני עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד רואה בארגוני עולים שותפים מלאים ברמה אסטרטגית.
דמיטרי אפרצ'ב: נעשית פעילות, אנחנו מאוד מקווים שהיא תסתיים, יש תבחינים.
דמיטרי אפרצ'ב: כפי שאתם יודעים, הנושא הזה הוא טופל הרבה מאוד זמן, ולא ניתן לו מענה בגלל בעיות משפטיות על כל הנושא של שיוויון וכו'.
דמיטרי אפרצ'ב: נעשתה כאן עבודה יוצאת דופן במחלקה של אריה ובטיפול ישיר של מחלקה משפטית.
דמיטרי אפרצ'ב: השרה מובילה את הנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מקווים שבמהלך החודש הקרוב, נקבל תשובות ממשרד המשפטים, ואז נוכל לצאת עם התבחינים החדשים, וכך ארגוני עולים יקבלו את המענה הראוי.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן, אני מדבר על 2010.
דמיטרי אפרצ'ב: הגברת שיתוף פעולה עם רשויות תומכות קליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה, זה הנדבך הנוסף בשותפות.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רואים ברשויות המקומיות את הבסיס בשילוב ארגוני עולים לנושא של קליטת עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל הכוונה שלנו לשנות גישה, אנחנו כבר משנים גישה.
דמיטרי אפרצ'ב: כשאני אדבר על נושא של עידוד עלייה מחבר המדינות, עושים שם פיילוט.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו פנינו ובחרנו רק את הרשויות שיש להן התמחות בנושא של קליטת עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: רשויות שמוכנות לא בדיבורים, אלא גם בתקציבים, במשאבים פיזיים וכספיים להיות שותפים לנושא של קליטת עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: רק יישובים שרואים בקליטת עולים מנוף להתקדמות היישוב, שם אנחנו נמצאים ושם נעזור.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן בנושא הזה גם נעשה מצ'ינג.
דמיטרי אפרצ'ב: רשויות שלא רואות בקליטת עולים יעד ששווה להשקיף בו משאבים במובן חיובי או שלילי, כמו לדוגמה עיריית תל-אביב לא משקיעה יותר מדי מאמץ, כי האוכלוסייה זורמת לשם מכל האזורים, לכן שם הטיפול שלנו הוא טיפול בסיסי, אבל בעיקר – את זה ראינו בסקר, בקול קורא שעשינו, בעיקר באזורים פריפריליים דרום וצפון וגם במרכז, אבל בעיקר בפריפריה, ראו בזה במשך שני עשורים אחרונים איזה תרומה זה נתן, ולכן מגלים עניין רב.
דמיטרי אפרצ'ב: קצת על נתוני עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני בכוונה לא רציתי להיכנס כאן עשרות שנים אחורה ולא קדימה, אלא רק מנתונים של 2008 וכמעט טיפה יותר מחצי שנה של 2009, אפשר לראות שלמעשה אנחנו נמצאים בתקופה אחרי תקופה ארוכה מאוד של בלימה בירידה של הגעת עולים לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים לראות אם אני מסתכל בסך הכל ב-2008 הגיעו לארץ כ-16 אלף עולים ו-9 תושבים חוזרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נמצאים בנתונים של חודש ספטמבר, אנחנו כבר 12 אלף עולים, ויותר מ-8 אלף תושבים חוזרים.
דמיטרי אפרצ'ב: הציפייה שלנו שבסוף שנת 2009 בגלל הפעלה של התכניות והתמקדות בתכניות טובות, אנחנו נעבור את הרף של 2008.
דמיטרי אפרצ'ב: זה נתון מאוד חשוב גם במשא ומתן או בשיח מקצועי שלנו מול משרד האוצר.
דמיטרי אפרצ'ב: אסביר את הנתונים.
דמיטרי אפרצ'ב: רוב הזמן מתייחסים לכמה עולים עלו השנה או שנה שעברה.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה לא מטפל רק בעולים שעלו בשנה ספציפית, אלא בזכאויות כאלה ואחרות, אנחנו לקחנו ממוצע, כי לעולי אתיופיה הזכאות נשמרת 15 שנה במתן סיוע כזה או אחר.
דמיטרי אפרצ'ב: לקחנו את החתך של עשר שנים.
דמיטרי אפרצ'ב: כי בתוך 10 שנים כל העולים מקבלים מענה טיפולי ממשרד הקליטה, גם תושבים חוזרים במשך שנתיים, זה נתון שצריך לקחת אותו בחשבון.
דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה מטפל במהלך השנה הזאת ובמהלך השנה הבאה, ב-300 אלף עולים, ב-18 אלף תושבים חוזרים.
דמיטרי אפרצ'ב: לי קשה לתאר את זה מרומי רחוב קפלן 2.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל כשאני עושה ביקור בלשכות איפה שבאמת משרד הקליטה נמצא במגע עם העולים, המערכת נמצאת שם, אני לא רוצה להגיד שהיא נמצאת בקריסה, אבל נמצאת תחת לחץ, פשוט לחץ אדיר, ולזה צריך לתת מענה.
דמיטרי אפרצ'ב: תקציב המשרד ל-2009 נכון להיום, עוד לפני שאנחנו קיבלנו, עוד לפני שאנחנו עדכון ממשרד האוצר מדוייק בנושא של קיצוץ תקציבי של 9.5 מליון שקל, וגם הנושא של כסף קואליציוני שגם הוא קוצץ, המשרד כרגע נמצא עוד לפני שעידכנו את זה, בתקציב של מיליארד 417 אלף שקלים, שמתוך זה תשימו לב שבבסיס התקציב הסכום שאתם רואים, והכסף הגמיש מתוך הסכום הזה הוא מאוד נמוך, זה מאוד מקשה על המשרד לבצע פעולות.
דמיטרי אפרצ'ב: מה שכן, רוב התקציב הולך לסגירת התחייבויות של הממשל הקודם, שעשה עבודה יפה, אבל יש צורך לעשות דברים נוספים.
דמיטרי אפרצ'ב: צריך להחזיק את הקיים, את הטוב שהיה בקיים, ולהמשיך הלאה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה סיפור לא שפוט, אני חייב לציין במילה אחת, שתקציב המשרד ב-2010 נמצא במצב מאוד קשה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא הולך להתייחס לזה כרגע, כי אנחנו ממשיכים שיח מקצועי עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל אנחנו נמצאים בחוסר תקציבי מאוד גדול, שהוא למעשה תת-תקצוב.
דמיטרי אפרצ'ב: אגף עידוד עלייה ותושבים חוזרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו התחלנו להפעיל תכנית של עידוד עלייה מחמ"ע.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית שהורכבה בשיתוף עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית.
דמיטרי אפרצ'ב: השינוי המהותי לפי הנחייה ולפי מדיניות השרה שאנחנו עשינו בתכנית הזאת, שאנחנו התאמנו אותה לתנאים של קליטה קהילתית, זה מאוד חשוב, כי אנחנו רוצים לעשות ריכוז מאמץ ולא פיזור מאמץ.
דמיטרי אפרצ'ב: מה שזה אומר, מצד אחד הרשויות עברו מכרז לפי כמה רשות נותנת לנושא של קליטת עלייה, כמה היא מוכנה להשתתף, ורק הרשויות שהיה להם רקורד מאוד טוב בנושא של קליטת עולים, מצד אחד.
דמיטרי אפרצ'ב: מצד שני, העמידו משאבים מתאימים או יותר גבוהים מרשויות אחרות, קיבלו זכות להשתתף בפרוייקט.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו חושבים שהיום לקלוט עולים זאת זכות, ולא נושא של חובה או טובה למדינת ישראל.
דמיטרי אפרצ'ב: במסגרת הפרוייקט אמורים להגיע אנשים וכבר מגיעים בחתך גילאים 18-55, זה גילאי עבודה.
דמיטרי אפרצ'ב: יש התייחסות למקצועות ספציפיים, ההיקף התקציבי הוא 32 מליון שקלים, יש לנו שיתוף פעולה מלא וטוב עם הסוכנות היהודית בתחום.
דמיטרי אפרצ'ב: בתכנית אמורים להגיע 800 משפחות ו-300 יחידים.
דמיטרי אפרצ'ב: נכון לעכשיו זה נתון טרי שקיבלנו.
דמיטרי אפרצ'ב: כרגע הגיעו בתכנית הזאת 984 נפשות שזה 294.
חנוך צמיר: נכון להבוקר יש כבר 300 משפחות.
דמיטרי אפרצ'ב: יש רישום עצום, אנחנו מלאי תקווה שעלינו פה על הגל שספג בזמנו קצת ביקורת, אבל עלינו פה על גל מהסיור שהשרה עשתה באוקראינה, וכל מקום אנחנו פגשנו עולים פוטנציאליים וגם כאלה שכבר התכוונו לעלות.
דמיטרי אפרצ'ב: התכנית הזאת זוכה בתמיכה וברצון, ויש הרבה מאוד נרשמים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מלאי תקווה שלקראת חודש אפריל אנחנו נסיים את התכנית, לכן כדאי לנו כבר להתחיל לעשות היערכות.
דמיטרי אפרצ'ב: א.
דמיטרי אפרצ'ב: להמשך התכנית ליעד הזה, ולהרחבה של התכנית הזאת גם ליעדים אחרים בעולם.
רוברט טיבייב: אז נבקש מהשרה לחזור עוד פעם לסיורים במדינות אחרות.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו שוקלים את זה ברצינות.
סופה לנדבר: אני לא חושבת שלזה צריך להתייחס בציניות, בגלל שאני חושבת שכל עלייה שמגיעה למדינת ישראל ועוד עלייה צעירה ומקצועית זה דבר שצריך להיות מבורך.
דמיטרי אפרצ'ב: מאה אחוז, השרה לא רק ביקרה באוקראינה, היא גם עושה ביקורים במשפחות עולים שכרגע הגיעו ונקלטים ביישובים.
דמיטרי אפרצ'ב: גם אנחנו רוצים לשים על זה דגש.
דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לנו שהתכנית הזאת תצליח, מכיוון שעל בסיס הצלחת התכנית הזאת, אנחנו מתכוונים לעשות עידוד עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: לא עידוד עלייה באמצעות כספים, אלא עידוד עלייה באמצעות קליטה מוצלחת, פרטנית, ממוקדת, ואז אני מקווה.
דמיטרי אפרצ'ב: מניסיוני הקודם בפעילות של עידוד עלייה, אני חייב לציין לכם, שיש רבים אמוד שבהגדרה נקראים "יושבים על הגדר", התכנית הזאת בהחלט תרמה לכך שהם קופצים מהגדר בצד הנכון מבחינתנו, מבחינת המדינה.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ממשיכים את הנושא של עלייה קהילתית.
דמיטרי אפרצ'ב: מכיוון שיש תכנית לעידוד עלייה מחמ"ע, אז מן הסתם לא נפעיל שתי תכניות שמתחרות אחת בשנייה ביעד הספציפי.
דמיטרי אפרצ'ב: אבל בשאר המדינות, זה מופעל, אנחנו מפעילים תכנית ב-54 רשויות.
דמיטרי אפרצ'ב: בסך הכל משתתפים כרגע בתכנית הזאת - מתקרבים ל-1,500 משתתפים.
דמיטרי אפרצ'ב: לגבי שיתופי פעולה.
דמיטרי אפרצ'ב: מהרגע שיש הנהלה חדשה, משקיע מאמצים רבים בהרחבת שיתופי פעולה עם הגורמים המסייעים, או מובילים את הנושא של עידוד עלייה, וכך בעצם במרחב של ברית המועצות, אנחנו מרחיבים באופן משמעותי שיתוף פעולה עם ארגון "נתיב", ובשאר האזורים עם הסוכנות היהודית, עד כדי כך שאנחנו רוצים לגעת גם בקודש הקודשים, יש לזה גם הסכמות עקרוניות עם הסוכנות של מיזוג מערכות מידע, שני ארגונים שקשה להם לפעול בשטח, כאשר כל אחד שומר את המידע לעצמו.
דמיטרי אפרצ'ב: לסוכנות יש עניין לקבל מידע ראשוני על קליטה מיידית, ולנו יש בהחלט עניין לקבל מידע על עולים פוטנציאליים, על מנת לעשות היערכות מוקדמת בקליטה המוצלחת שלהם.
דמיטרי אפרצ'ב: לגבי "נתיב" הנושא של שיתוף פעולה הוא מתבטא בכך שאנחנו מתפתחים, זה בשלבי סיום, תכנית של הקניית קוד כניסה לעולים, לזכאי עלייה, אבל לאלה שעברו בדיקה קונסולרית ונמצאו כשרים אלה שקיבלו כשירים לעלות לארץ, אלה שקיבלו אישור לעלות לארץ, יקבלו קוד כניסה למערכת ממוחשבת של מאגר מידע ותעסוקה, ובאמצעות הקוד הזה יוכלו לתקשר כבר עם הפקידים של משרד הקליטה, עם אלה שיטפלו בהם בהמשך.
דמיטרי אפרצ'ב: יש גם הנחייה, על מנת שעולה שיגיע לארץ יהיה לו תיק תעסוקה, ותיק קליטה אישי, וכך בעצם המדינה תיכנס למחוייבות והתחייבות מול אותו עולה להמשך דרכו בארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שאנחנו ממשיכים את כל הנושא של קליטה בקהילה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה תחום שיש עליו דגש רציני.
דמיטרי אפרצ'ב: לא צריך להסביר כי המשכיות הקליטה וקליטה בקהילה עצמה יש לו חשיבות רבה.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מפעיל 5,300 ילדים ובני נוער בתקציב כולל של 12.5 מליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מרחיבים סיוע תקציבי ישיר ועקיף בהפעלת פרוייקטים קהילתיים ברשויות מקומיות, שבהם יש ריכוזי עולים גבוהים, התוספת התקציב הייחודית בעצם הולכת ליישובים החדשים שהוקמו אחרי 1990, יישובים בהם יש ריכוז עולים מבני מנשה, ולרשויות מקומיות פריפריליות מבודדות מיישובים אחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מבצע שינויים משמעותיים כפי שדיווחה השרה בנושא של סיוע לארגוני עולים לקראת 2010.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מרחיבים פרוייקטים בתחום סיוע לויטראנים במקלטים או בחדרי הנצחה, למדענים עולים ולילדי עולים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו גילינו משהו כמו איזה סוד כמוס, מתברר שבכל רשות ורשות יש מחזיקי תיקי קליטה, ואותם מחזיקי תיקי קליטה שזה בעצם מנדט שראש העיר נותן לחבר מועצה כזה או אחר, כמעט בכל רשות, וברוב הרשויות זה עולים חדשים.