GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציונה אייזנשטט: הם יוצאים מכאן אבל שואלים מה יש לנו להציע.
ציונה אייזנשטט: אם אנחנו עושים כל מיני אירועים כמו יום הזיכרון, יום השואה, שבועות בפתח עכשיו, ראש השנה וכולי, הם רוצים לבוא ולהשתתף.
ציונה אייזנשטט: הילדים לא מוותרים לכם והם רוצים שתשמעו שהם גם שרים בעברית.
ליה שמטוב: התרשמנו מכל הקבוצות ומכל התוכניות.
ליה שמטוב: אני משוכנעת יותר ויותר שעולים שמגיעים לארץ צריכים להיות במרכזי קליטה כי הצעדים הראשונים כאן הם קשים מאוד.
ליה שמטוב: אני לא אומרת שאחרי חצי שנה שהם יצאו או יקנו דירות, יהיה להם קל אבל כאן הם עוברים את התקופה הראשונה והיא קשה.
ליה שמטוב: לוקח זמן להתאקלם במקום חדש.
ליה שמטוב: עולה חדש, ולא משנה מהיכן הוא הגיע, מאתיופיה, מברית המועצות או מארצות הברית, הוא אותו עולה חדש.
ליה שמטוב: אני אמליץ בחום שעולים חדשים יגיעו למרכזי קליטה כך שלא נצטרך לסגור את מרכזי הקליטה שמטפלים בעולים.
ליה שמטוב: בוקר טוב.
ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: הנושא שבו נדון היום הוא הסיוע הניתן לפליטי השואה.
ליה שמטוב: לפני שנתחיל בנושא הישיבה, אני מבקשת לספר שאתמול, יחד עם חבר הכנסת מיכאלי, ביקרה הוועדה במרכזי קליטה בקריית-ים ובכרמיאל.
ליה שמטוב: בקריית-ים נמצאים עולים מאתיופיה, ובכרמיאל נמצאים עולים מחבר העמים ומאתיופיה, והתרשמנו לטובה – גם מהבניין, גם מהתוכניות וגם מהאנשים.
ליה שמטוב: הסוכנות מתכוונת לאט-לאט לסגור את כל מרכזי הקליטה.
מרינה סולודקין: מחסלים את העלייה.
ליה שמטוב: כנראה.
ליה שמטוב: ראינו משפחת עולים שהגיעה מרוסיה, משפחה עם ארבעה הילדים.
ליה שמטוב: האבא מספר שהם רק חודשיים בארץ, אבל הילדים כבר במסגרת, הם כבר בבתי-הספר ובגן.
ליה שמטוב: הרישום הראשוני בבנק ובקופת-חולים נעשה דרך מרכזי הקליטה.
ליה שמטוב: חבל יהיה אם יסגרו את מרכזי הקליטה, במיוחד בפריפריה, במיוחד בערים כמו נצרת עילית, ש-50 שנה קולטת עלייה.
אופיר פינס-פז: יש פה מישהו מהסוכנות?
אלי כרמלי: כן.
אלי כרמלי: אני מנהל קשרי הציבור של הסוכנות היהודית באזור המרכז, אחראי על הנושא של ניצולי השואה והקרן לנפגעי טרור.
אופיר פינס-פז: אתה מבין בנושא שהיושבת-ראש דיברה עליו?
אלי כרמלי: אני מבין בצורה מועטה בנושא הזה, כי בעבר הייתי במחלקה לעלייה.
אופיר פינס-פז: מה אתה רוצה להגיד להגנתך בעניין?
אלי כרמלי: להגנתי אין הרבה מה להגיד, פרט לזה שתקציב הסוכנות היהודית מגיע מתרומות מחוץ-לארץ.
אלי כרמלי: כמו שאתם יודעים, התרומות קטנות יותר ויותר.
אלי כרמלי: אנחנו צריכים לדעת איך אנחנו מצמצמים, וחלק מהצמצום זה הנושא של מרכזי הקליטה.
אלי כרמלי: אני מצטרף מאוד למה שנאמר כאן, והלוואי שהיינו יכולים לא לסגור את מרכזי הקליטה.
ליה שמטוב: חבל מאוד שכאשר מדברים על עלייה אז מדברים על התקציבים.
אופיר פינס-פז: אני מציע לקיים דיון בוועדה, עם מנכ"ל הסוכנות, לראות את הבעיות התקציביות של הסוכנות, כי אני מבין שיש לזה השלכות מרחיקות לכת.
אברהם מיכאלי: מנהל מחלקת העלייה בסוכנות אמר אתמול בסיור שיש לו הרבה מחשבות לגבי אי סגירת המרכזים.
מרינה סולודקין: אנחנו מצטרפים להצעה של חבר הכנסת פינס.
ליה שמטוב: נעבור לנושא הישיבה.
ליה שמטוב: אני מברכת את כל המכובדים שהגיעו היום לישיבה – מנכ"ל משרד הרווחה, מנכ"ל המשרד לענייני הגמלאים, נציגי משרדי הממשלה, ארגוני ניצולי שואה, ארגוני ויטראנים, עמותות.
ליה שמטוב: תודה שהגעתם לישיבה בנושא החשוב.
מרינה סולודקין: גם הארגונים של פליטי המלחמה.
ליה שמטוב: עד היום אין הגדרה אחת הכוללת בתוכה את כלל ניצולי השואה.
ליה שמטוב: בתוך ניצולי השואה יש גם הקבוצה של פליטי השואה, שנשארו מחוץ לתמונה.
ליה שמטוב: מדובר על אנשים מעל גיל 70.
ליה שמטוב: רוב האנשים האלה הגיעו בעלייה הגדולה, אחרי שנת 90, ועדיין הם נאבקים על הסיוע.
ליה שמטוב: בעבר הם נאבקו בנאצים, ופה הם נאבקים בבירוקרטיה הישראלית.
ליה שמטוב: בקדנציה הקודמת הגשתי הצעת חוק שמדברת על פליטי שואה.
ליה שמטוב: בקדנציה הזאת הגשתי פעם נוספת את הצעת החוק, ואני מקווה שנצליח לקדם את הנושא ולפתור את הבעיה הענקית.
ליה שמטוב: אני מבקשת ממנכ"ל המשרד לענייני הגמלאים, ד"ר אברהם ביצור, לספר קצת.
אופיר פינס-פז: מי השר לענייני גמלאים?
אבי ביצור: ראש הממשלה.
אבי ביצור: סגנית השר, ד"ר לאה נס, היא בפועל במשרד.
אבי ביצור: המנכ"ל זה אנוכי.
ליה שמטוב: כולכם שמעתם על הסקר של אוניברסיטת חיפה.
ליה שמטוב: 41% מהתושבים הערבים במדינה שלנו מכחישים בכלל את נושא השואה.
ליה שמטוב: אם הם לא מודעים, הוועדה תמליץ לשר החינוך בנושא.
נחום איצקוביץ': צריך לבדוק כמה ילדי ישראל מכירים את השואה.
אבי ביצור: תודה רבה ליושבת-ראש ועדת הקליטה.
אבי ביצור: זאת הזדמנות לאחל לך בהצלחה.
אבי ביצור: זאת פעם שנייה שאני בישיבה שלך.
אבי ביצור: היתה ישיבה מיוחדת שקיימת לרגל 64 שנה ניצחון על גרמניה הנאצית.
אבי ביצור: היו פה הוויטראנים וזה היה מרשים מאוד.
אבי ביצור: בהצלחה רבה.
אבי ביצור: המשרד לענייני גמלאים, משמו, עקב העובדה שהוא עוסק באנשים המבוגרים ביותר בישראל ולאור העובדה שחלק לא קטן מבעיות הקליטה קשורים באנשים לא צעירים, בוודאי אלה שמוזכרים בדיון היום, שהצעיר שבהם היה בן שנה ב-1939 והיום הוא בן 71, כך שכולם קליינטים של המשרד הזה.
אבי ביצור: דבר נוסף, אחד הדברים המשמחים הוא שהמשרד הזה מתקיים ללא קונוטציות פוליטיות.
אבי ביצור: הזקנים בישראל צריכים משרד משלהם.
אבי ביצור: בוקר טוב לחברי הכנסת, לכל הארגונים היקרים, לכל האנשים שאנחנו משרתים אותם.
אבי ביצור: בוקר טוב לשותף הבכיר שלנו, משרד הרווחה, נחום איצקוביץ'.
אבי ביצור: דוח איצקוביץ' המפורסם הוא על שמו.
אבי ביצור: צריכים להגיד את זה בכל הזדמנות.
אבי ביצור: אני חושב שנחום היה הראשון שדיבר ונגע במה שאמרה יושבת-ראש הוועדה, בנושא שנקרא ניצולי שואה ופליטי שואה.
מרינה סולודקין: אתה בטוח שהוא היה הראשון שדיבר?
אבי ביצור: מבחינת העיסוק של הממשלה הקודמת.
אבי ביצור: בעקבות הדוח הזה ומה שהחליטה הממשלה החליטו לטפל בכולם כמקשה אחת, עם אפיונים מסוימים, וזה היה נכון.
אבי ביצור: אני אנסה להציג לכם את הדברים שמופעלים במשרד לענייני גמלאים מול פליטי השואה או ניצולי השואה.
אבי ביצור: אקדים ואגיד שנמסרו בידיכם עמודים שהם פרי עבודה.
אבי ביצור: אני קורא לכם לקחת ולהפיץ אותם לכולם.
אבי ביצור: מוקד מיצוי הזכויות 9444* זה מוקד שהוקם על-ידי משרד הרווחה, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, המשרד לענייני גמלאים, התיישב על בסיס מוקד ותיק יותר של המשרד הצעיר של הגמלאים, מוקד לזקנים בישראל.
אבי ביצור: היום הוא נותן את התשובות והולך לבצע את מיצוי הזכויות מול ניצולי השואה.
אבי ביצור: כלומר, לנסות לתת פעם אחת ולתמיד תשובה לכל אדם שיפנה מה בדיוק מגיע לו, האם מהקרן השוויצרית או מההולנדית או מפינטו או מוועידת התביעות.
אבי ביצור: הדפים לפניכם הם ארבעה עמודים שמרכזים את המידע על מי שמוגדר נכון להיום פליט שואה, מה מגיע, מה הוא יכול לפנות לבקש, ממי, באיזו צורה, מה זה המענק החד-פעמי.
אבי ביצור: אני לא אפרט כאן, אם תרצו זה כתוב בעמודים.
אבי ביצור: אני רוצה לעבור למה שהמשרד התרכז וביצע בתוך החלטות הממשלה ובמה הוא התמקד.
אבי ביצור: הנושא הראשון במעלה הוא המוקד שאותו הזכרתי.
אבי ביצור: המיוחד במוקד הזה הוא לא זה שארבעה משרדי ממשלה הקימו אותו ולא זה שמרכז הארגונים חבר בתוכו ולא שוועידת התביעות נותן לנו את המידע.
אבי ביצור: אדם שפונה מקבל את התשובה, והמטרה היא לבצע לו מיצוי זכויות מלא.
אבי ביצור: המטרה היא לקחת כל פנייה ולהגיד לאדם מה מגיע לו בסוף בקצה.
אופיר פינס-פז: כמה פונים אליכם?
אבי ביצור: יש כ-250,000 ניצולי השואה, פליטי שואה, וכל מי שמוגדר בתוך המעגל הזה שנמצאים היום בישראל.
אבי ביצור: עד עכשיו, בשלושה חודשי עבודה, היו אלינו 91,000 פניות.
אבי ביצור: זה אומר שני דברים.
אבי ביצור: האחד, אני לא יודע מה היה עד עכשיו ואין לי שום טענה לאף אחד, אבל כנראה אנשים צריכים את זה מאוד.
אבי ביצור: דבר שני, יש פה עבודה אדירה.
אבי ביצור: היום המוקד מקבל את הפניות ומתעסק בהן.
אבי ביצור: הפניות האלה עוברות, למשל, לוועידת התביעות או לקרן הרווחה וכדומה לתת את התשובות לאנשים.
אבי ביצור: בשלב הבא, יחד עם משרד הרווחה, אנחנו עושים הגדרת והרחבת המומחים לתשובות בזמן אמיתי, גם הלשכות שאותן הזכרנו בתוך המוקד או על בסיס המוקד, כדי שאנשים יקבלו תשובות ונוכל להגיד לאדם מה באמת מגיע לו.
אופיר פינס-פז: יש לך מעקב על זה?
אבי ביצור: כן, יש מעקב קבוע.
נחום איצקוביץ': אני מזמין אותך לבוא לבקר.
אופיר פינס-פז: אני צריך שאתם תדעו, לא שאני אדע.
נחום איצקוביץ': אנחנו יודעים, אבל כדאי שגם אתה תדע.
אבי ביצור: יושב-ראש ועדת ההיגוי השוטפת זה מנכ"ל הרווחה.
אבי ביצור: כל מי שרוצה מוזמן לבוא לרחוב קורזין 1 בגבעתיים ולראות.
אבי ביצור: אני לא איש שיווק ולא פרסומאי ואני לא מקבל על זה משכורת.
אבי ביצור: בואו תראו דבר שהגיע הזמן לעשות אותו.
אבי ביצור: זאת חוויה.
אבי ביצור: אני אומר את זה כאן ומתרגש.
אבי ביצור: הלוואי שבאמת זה יצליח.
אבי ביצור: כדי לחזק את המוקד אנחנו מגיעים לניצולים, זאת המטרה.
אבי ביצור: יושב פה אלי כרמלי.
אבי ביצור: הוא לא נתן קודם תשובה, וטוב שהוא לא נתן, כי זה לא תחומו.
אבי ביצור: תחומו הוא הניהול מטעם הסוכנות של מיזם משותף למשרד לגמלאים ולסוכנות, להוצאת אלפי מתנדבים אחרי הכשרה לניצולי ופליטי השואה שלא קיבלו את המיצוי במוקד או התקשרו ועוד לא טופלו כדי לבצע אתם את מיצוי הזכויות, למלא את הדפים ולרוץ אתם לקרנות למיניהן.
אבי ביצור: עלה המבצע של הסוכנות, הלבשנו את אגודת הסטודנטים, תחת מיליון שקל מלגות לסטודנטים, כדי שהם ישמשו לנו כוח קומנדו לביצוע שחרור בעוד מקומות.
אבי ביצור: המטרה היא פשוטה, להגיע אליהם כדי שאנשים יגידו לנו מה הם צריכים.
אבי ביצור: זה המבצע השני.
אבי ביצור: המבצע השלישי – אם כבר אנחנו באים אליהם, אז באנו להחלטת ממשלה שהטילה על המשרד לענייני גמלאים לחלק אות ותעודה לכל מי שימלא דף על סיפור חייו שנקרא "לדורות", וזה יעלה לאתר אינטרנט שכבר הוקם על-ידי "יד ושם" והמשרד לענייני גמלאים.
אבי ביצור: אנשים ממלאים את הדף, הדף עולה באתר והם זוכים לסיכה שבחרה ועדה ממלכתית בלתי תלויה, ותעודה שאומרת שמדינת ישראל מצדיעה לניצול או לפליט השואה לא רק ביום השואה, אלא גם אומרת לו שמגיעה לו הוקרה והכרה.
אבי ביצור: זה יתבצע גם ייצוגית ב-227 טקסים בכל היישובים היהודיים בארץ.
אבי ביצור: זה יהיה עם אומנים, עם נציגי מרכז הארגונים, עם נציגי ממשלת ישראל, עם נציגי משרד הרווחה, עם נציגים של משרד הגמלאים.
אבי ביצור: הכוונה היא לחלק להם אות ותעודה בכל עיר ובכל יישוב בשנתיים הקרובות, עד תום תקציב 2010.
אבי ביצור: אלה שכבר באים למלא את דף מיצוי הזכויות, ימלאו גם את הדף "לדורות" שיעלה לאתר ואז הם יקבלו תעודה וסיכה.
אבי ביצור: הרעיון הרביעי שמתבצע הוא פרויקט "והדרת פני זקן".
אבי ביצור: בני ובנות השירות הלאומי הם לא רק לנכים או לבתי-חולים, אנחנו רוצים שיבואו גם לזקנים שלנו.
אבי ביצור: היום כבר הצלחנו להגיע ל-250 בנים ובנות.
אבי ביצור: זה התחיל מ-14 בנות והמטרה היא להגיע ל-1,000 בשנים 2010-2009.
אבי ביצור: זה אומר שכל אחד או אחת מהם יקבל חמישה זקנים ניצולי שואה על שמו לשנת שירות לאומי אחת.
אבי ביצור: זה מפוזר היום בכ-50 ערים בארץ, וזה הולך וגדל.
אבי ביצור: המטרה היא ליווי, להיות בבית עם ניצולי השואה.
אבי ביצור: אתם צריכים לראות כדי להתרגש ולהבין כמה הם זקוקים שמישהו יהיה אתם בגלל הבדידות.
אבי ביצור: פרויקט מספר חמש, השיניים.
אבי ביצור: לעבוד עם משרד הרווחה זו חוויה לנו, וטוב שזה משלים אחד את השני.
אבי ביצור: לקחנו את ניצולי השואה הנזקקים וזקנים נזקקים בנושא בעיות השיניים, ושמנו עליהם שלושה פרויקטים.
אבי ביצור: פרויקט אחד הוא קרן הרווחה.
אבי ביצור: יושב פה יושב-ראש הקרן, זאב פקטור.
אופיר פינס-פז: אולי נעשה פעם שינוי של החוק ונכניס את רפואת השיניים לתוך חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
זאב פקטור: למה רק רפואת שיניים?
זאב פקטור: יש עוד כמה דברים.
זאב פקטור: מה ביחס לזוג משקפיים, שעולה היום 700 שקל?
זאב פקטור: מה ביחס למכשירים שמיעה שעולים 8,200 שקל?
אבי ביצור: הפרויקט הראשון היה קרן הרווחה שעושה את זה.
אבי ביצור: משרד הרווחה מממן אותה בתקציב מיוחד לעניין הזה.
אבי ביצור: אבל יש עוד פרויקט שנקרא "שיבה טובה".
אבי ביצור: הוא עובד בצפון ובדרום בלבד, והמדינה מתייחסת למי שבמצב חירום בגלל הקסאמים.
אבי ביצור: שם הזקן הנזקק או ניצול השואה הנזקק מקבל משקפיים, טיפול שיניים וכדומה.
אבי ביצור: למה שזה לא יהיה בכל הארץ?
אבי ביצור: בעניין טיפול שיניים עשינו כך עם משרד הרווחה, השקענו תקציב של 10 מיליון שקלים, יוצאות ניידות של משרד הבריאות, אגף רפואת השן, לניצולי השואה הנזקקים שמשרד הרווחה מציג, ועושים תוכנית טיפול ומטפלים בהם חינם.
אבי ביצור: האם נוכל להוסיף לזה משקפיים?
אבי ביצור: הלוואי שזה היה, אם היו עוד תקציבים.
אבי ביצור: דבר אחרון, אני רוצה לעדכן כדי שאנשים ידעו על ארגונים שמטפלים בהם באהבה כל כך גדולה.
אבי ביצור: על המשרד הוטל לחלק את התקציבים, מה שנקרא מבחן התמיכות הנוראי, למי שמטפל בניצולי השואה.
אבי ביצור: הכוונה היא למרכז הארגונים.
אבי ביצור: יושב פה יושב-ראש המרכז, מר נח פלוג.
אבי ביצור: ב-2008 עשינו חצי מלאכה.
אבי ביצור: ב-2007 שקל אחד לא עבר ממשרד האוצר.
אבי ביצור: ב-2008 המשרד הגמדי, משרד הגמלאים, עשה חצי מהעבודה.
אבי ביצור: השנה אנחנו הולכים על כל הכסף.
אבי ביצור: מדובר על 16 מיליון שקלים.
אבי ביצור: 3 מיליון שקלים במבחן תמיכות, שאני שמח לבשר שביום חמישי נחתם הצ'ק על-ידי החשבת של המשרד ועל ידי.
אבי ביצור: 3 מיליון שקלים לפעילות השוטפת של הארגונים, לכנסים מול הארגונים השונים שמרכיבים את מרכז הארגונים, למימון החיים והעבודה שלהם מולכם, שאתם תוכלו לעבוד אתם.
אבי ביצור: זה כסף שעד היום לא ניתן.
אבי ביצור: 3 מיליון הבאים, בחודש הבא, הם להנצחה, אנדרטאות וכדומה.
אבי ביצור: 10 מיליון חולקו.
אבי ביצור: מיליון אחד לא כל כך נוגע לחדר זה, אלא לקרב על החזרת הרכוש היהודי הגזול ממדינות ערב.
אבי ביצור: 9 מיליון הלכו לנושא החזרת הרכוש היהודי הגזול באירופה.
אבי ביצור: זה מיזם משותף למשרד לענייני גמלאים עם הסוכנות היהודית.
אבי ביצור: ביחד הקמנו קבוצות בארצות באירופה ששם המאבק, ושם התנהל מאבק דרך עורכי-דין ואחרים איך לנסות לטפל ברכוש היהודי הפרטי, הציבורי, בנושא היודאיקה, בנושא החינוך ובנושא ההנצחה.
אבי ביצור: בחודש יוני תתקיים ועדת פראג.
אבי ביצור: צ'כיה, כנשיאת האיחוד האירופי, מעלה על השולחן סוף-סוף את השאלה איך האיחוד האירופי צריך לטפל בבעיה של הרכוש של מי שנספה או ניצול מהשואה, לאו דווקא יהודים.
אבי ביצור: הנושא שלנו, של היהודים, הוא במלוא עוזו בחמשת התחומים – רכוש פרטי, רכוש ציבורי, יודאיקה, חינוך והנצחה.
אבי ביצור: יש משלחת משותפת למשרד הגמלאים עם משרד החוץ.
אבי ביצור: תודה.
ליה שמטוב: תודה לך, ד"ר אבי ביצור, מנכ"ל המשרד לענייני הגמלאים.
ליה שמטוב: דרך אגב, המשרד לענייני הגמלאים גם עוזר לנו במה שמתוכנן ב-26 במאי בכנסת, ציון יום היידיש.
אופיר פינס-פז: שמעתי שרוצים להעביר את היחידה ממשרד האוצר למשרד הרווחה.
אופיר פינס-פז: נח מתנגד לדבר הזה, בעבר תמכת בזה.
נח פלוג: זה בוטל.
אופיר פינס-פז: למה זה עלה?
אופיר פינס-פז: למה זה בוטל?
נחום איצקוביץ': בחוק ההסדרים יש עדר של עזים שנכנסות, ועדר של תיישים שיוצאים.
נחום איצקוביץ': אתה חבר כנסת ותיק, אתה מכיר את זה.
נח פלוג: אחרי הפנייה שלנו קיבלנו הודעה משר האוצר שזה בוטל.
נחום איצקוביץ': היתה גם אי הסכמה של שר הרווחה, של הביטוח הלאומי.
נחום איצקוביץ': יש בזה היגיון, אבל לא כאשר זה נעשה ללא דיון ממצה מקצועי מספיק בחוק ההסדרים.
נחום איצקוביץ': כשהולכים לעשות מהלך מבני כל כך עמוק, צריך לשמוע את הלקוחות, את הארגונים, את הגורמים המבצעים.
נחום איצקוביץ': זה לא יכול להיעשות באיזו פסקה קצרה בחוק ההסדרים.
אופיר פינס-פז: בדרך כלל למשרד יש שאיפות אימפריאליסטיות.
אופיר פינס-פז: האוצר רצה להתפטר, משרד הרווחה לא רצה לקחת, זה מעורר חשד.
נחום איצקוביץ': זה לא מעורר חשד, זאת סוגיה רגישה מאוד.
נחום איצקוביץ': עוסקים בה אנשים שהגורל התאכזר עליהם, עם רגישות מאוד גבוהה, גם של משרד האוצר וגם שלנו.
נחום איצקוביץ': מכיוון שהביטוח הלאומי עוסק בקצבאות ועיקר העשייה והשיקום הן של קצבאות, חשב מי שחשב שזה יהיה נכון לאחד את זה במסגרת ביטוח לאומי באגף נפרד.
נחום איצקוביץ': כפי שאמרתי, לא נעשתה עבודת מטה מספיקה ורחבה.
נחום איצקוביץ': לא היתה התייעצות מספקת לא אתנו ולא עם הארגונים ולא עם הלקוחות.
נחום איצקוביץ': במקומותינו אנחנו לא חוששים לקחת את האחריות, כדוגמת ניצולי שואה שזו אחריות שלקחנו.
נחום איצקוביץ': אף אחד לא הטיל את זה על משרד הרווחה ועל השר הרצוג, אבל אי-אפשר לעשות את זה בלי עבודת מטה רצינית.
נחום איצקוביץ': לכן היתה התנגדות.
נחום איצקוביץ': אפתח ואומר שהעבודה שנעשתה בשנתיים האחרונות הביאה להישגים רבים מאוד בציבור ניצולי השואה, והיא לא היתה יכולה להתקיים אלמלא היה כאן שיתוף פעולה בלתי רגיל בתוך הממשלה בין משרד האוצר, שבהתחלה התנגד מאוד ואחר כך הסכים, לבין משרד ראש הממשלה וראש הממשלה, בין הארגונים עצמם – משרד הגמלאים, משרד הרווחה, הקרן לרווחת ניצולי שואה שהיתה בתוך העניין, ועידת התביעות וארגונים אחרים שלא אפרט כאן.
נחום איצקוביץ': כולם חברו ביחד.
נחום איצקוביץ': יש כאן הרבה אנשים טובים שהיו שותפים שלנו למהלך.
נחום איצקוביץ': זה לא היה מהלך פשוט.
נחום איצקוביץ': בסוף התהליך, בתקציב המדינה ל-2009 יש תוספת תקציבית לנושא ניצולי שואה של כמעט 2 מיליארד שקל.
נחום איצקוביץ': אני הולך ישר לסוף מבחינת ההסדר התקציבי, אל יקל הדבר בעיניכם.
נחום איצקוביץ': אחרי הרבה שנים שבהן המדינה עשתה מה שהיא נדרשה לעשות על-פי החקיקה שהיתה בשנות ה-50 ולא יותר מזה.
נחום איצקוביץ': מצאתי לנכון לפתוח דווקא במלים של פרגון לשותפים שלנו.
נחום איצקוביץ': לפני כשנתיים, כאשר השר הרצוג נכנס לתפקידו ונכנסתי אתו, הוא הטיל עלי לעמוד בראש ועדה.
נחום איצקוביץ': הגשתי את הדוח של הוועדה, שידועה בשם דוח איצקוביץ', שהיתה מורכבת מכלל משרדי ממשלה ומארגוני הניצולים.
נחום איצקוביץ': שם נקבע לראשונה שיש שני מעגלים, וצריך לתת מענה תקציבי לשני המעגלים.
נחום איצקוביץ': חברת הכנסת סולודקין, נכון שהיו אחרים שאמרו את זה לפני כן, אבל בדוח ממלכתי, עם כותרת של ממשלת ישראל ומדינת ישראל, לא נמצאה מאז היווסדה של המדינה התייחסות כלשהי מקצועית מקיפה לסוגיה הזאת.
מרינה סולודקין: זה לקח 10 שנים לדבר בכנסת, ואחר כך זה נעשה.
נחום איצקוביץ': יכול להיות.
נחום איצקוביץ': אני מדבר על 30 יום מרגע שהוטלה עלי המשימה.
נחום איצקוביץ': אפשר לבדוק את מה שאני אומר.
נחום איצקוביץ': אחר כך זה התגלגל לסדרה של פעילויות וחקיקה.
נחום איצקוביץ': אני זוכר את מה שאמר זאב פקטור, שנמצא כאן:
נחום איצקוביץ': מי שניצל הוא ניצול.
נחום איצקוביץ': אבל כל מהלכי ההתדיינות, לרבות הוועדה הממלכתית בראשותה של השופטת דורנר, קבעה קביעות ברורות מאוד שהן אינן שנויות במחלוקת לפחות מבחינה משפטית, הן שנויות במחלוקת אולי מבחינה ערכית, מבחינה מקצועית.
נחום איצקוביץ': השורה התחתונה, כפי שפירטת בפתח דברייך, היא שאכן יש הבחנה בכלל החוקים בין פליטי השואה לניצולי השואה, אם כי בחקיקה האחרונה ובכללים האחרונים הרחבנו את היריעה.
נחום איצקוביץ': דבר ראשון, כשאנחנו נכנסנו למהלך התקציב שהקרן לרווחת ניצולי שואה קיבלה מהממשלה נע בין 10 ל-15 מיליון שקל, וגם זה בעיכובים גדולים.
נחום איצקוביץ': זאב פקטור עושה לי סימנים שזה היה פחות.
נחום איצקוביץ': אנחנו הצלחנו לקבל החלטה.
נחום איצקוביץ': בשנת 2008 הועברו לנושא של רווחת ניצולי השואה, כולל ל"עמך" וגם למרכז הסיוע שאבי פירט עליו בשותפות המצוינת הזאת, כ-100 מיליון שקל.
נחום איצקוביץ': ב-2009 הועברו 200 מיליון שקלים.
נחום איצקוביץ': זה לכל סל השירותים האישיים, החל משעות סיעוד טווח קצר, שעות סיעוד טווח ארוך, בשיתוף עם ועידת התביעות ועם גורמים נוספים, בהיקף רחב מאוד, כולל שיניים ומשקפיים וכל מיני דברים מהסוג הזה.
נחום איצקוביץ': בשנת 2009 זה יהיה 200 מיליון, זה בבסיס התקציב.
נחום איצקוביץ': ב-2010 זה גם יהיה בבסיס התקציב.
נחום איצקוביץ': המעגל שנהנה מזה הוא לא רק המעגל הראשון של יוצאי מחנות, גיטאות ומסתור, אלא גם מי שמוגדר באופן רחב ביותר כפליט שואה.
נחום איצקוביץ': זאת אומרת, זכאי לקבל מהקרן.
נחום איצקוביץ': לא עשינו כאן הבחנה דקדקנית.
נחום איצקוביץ': אם הוא צריך שעות סיעות, מקבלים מעבר לביטוח הלאומי עוד 9 שעות סיעות, וזה גם בהסכמה עם ועידת התביעות ובהסכמה כוללת, וכך זה היה.
נחום איצקוביץ': אני מקווה שזה גם לא ישתנה.
נחום איצקוביץ': בנושא של התמיכות, במהלך התמיכות הפנים-משרדי, העברנו כבר את המנה הראשונה של הסכמה על 100 מיליון.
נחום איצקוביץ': עם אישור תקציב המדינה יהיה עוד 100 מיליון.
נחום איצקוביץ': זה בוועדה משותפת לכלל משרדי הממשלה.
ליה שמטוב: מר איצקוביץ', אתה מדבר על כסף.
ליה שמטוב: כמה אנשים קיבלו?
נחום איצקוביץ': יש לנו נתונים מלאים גם כמה קיבלו מהקרן.
נחום איצקוביץ': מקבלים גם מהקרן וגם מכלים נוספים, גם מ"עמך" ואחרים, ללא הבחנה.
נחום איצקוביץ': מקבלים למעלה מ-150-140 אלף ניצולים בכל הסיווגים השונים.
ליה שמטוב: פליטים בתוכם זה כ-140 אלף איש.
נחום איצקוביץ': גם הפליטים מקבלים.
נחום איצקוביץ': לא כל הפליטים זכאים באופן אוטומטי לפי ההגדרות של הקרן.
נחום איצקוביץ': ההגדרה של סף הכניסה לזכאות בקרן היא ההגדרה הרחבה ביותר שקיימת, והם יוכלו לפרט בפנינו מה ההגדרה.
נחום איצקוביץ': היא לא הגדרה של הבטחת הכנסה, היא הגדרה הרבה יותר רחבה, על-פי הסכמה עם ועידת התביעות, כי חלק ניכר מהכסף מגיע מוועידת התביעות.
נחום איצקוביץ': אם ירצו יציינו כאן כיצד הדברים עובדים.
ליה שמטוב: לפי הדוח שאנחנו קיבלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדובר – אני מדברת רק על פליטי השואה.
ליה שמטוב: ..
נחום איצקוביץ': אני לא חושב שיש שם הבחנה.
ליה שמטוב: יש, כי ועידת התביעות מתייחסת לאנשים שהיו בגטאות.
נחום איצקוביץ': אני מדבר על השירותים ולא על ההקצבה.
נחום איצקוביץ': אני לא מדבר על קרן 2, שנותנת קצבה חודשית.
נחום איצקוביץ': אני מדבר על 200 מיליון שקל שהמשרד נותן, המדינה נותנת, ועוד סכום גבוה מזה מוועידת התביעות, שביחד נותנים סל שירותים לניצולי שואה ולפליטי שואה.
נחום איצקוביץ': לדעתי ההיקף הכללי מתקרב לכחצי מיליארד שקל, ואין כאן הבחנה.
נחום איצקוביץ': דיברתי על סל שירותים, לא דיברתי על קצבה.
נחום איצקוביץ': בקצבה את צודקת, קרן 2 איננה נותנת לכל פליטי השואה קצבה, אבל הם יוכלו לדבר בשם עצמם.
נחום איצקוביץ': אני יכול גם לפרט את הדברים.
נחום איצקוביץ': הדבר השני שבא לידי ביטוי זה כאשר הלכנו לנתח מה קורה עם האוכלוסייה החלשה בגילאי 80, שאין להם דירה.
נחום איצקוביץ': בהבטחת הכנסה התברר שיש 74,000 פליטי שואה שנמצאים במעגל של הנזקקים שאין להם דירה והם חלשים, ולכן על-פי החלטה של הממשלה נהנו לא רק פליטי השואה אלא כלל זקני ישראל שהם באותו מצב מקצבה של 200 שקל ועוד 300 שקל לדיור.
נחום איצקוביץ': נמצא כאן ישראל שוורץ, הוא יוכל לתאר את זה טוב ממני.
נחום איצקוביץ': ההיקף התקציבי של זה הוא כחצי מיליארד שקל בשנה.
נחום איצקוביץ': בתוך זה כלולים גם פליטי שואה.
נחום איצקוביץ': היה קשה מאוד לא להכניס מי שהגיע מעיראק.
נחום איצקוביץ': גם הוא עבר את הפרת והחידקל ברגל והגיע לכאן, ואם הוא בגיל 80 ומצבו זהה לפליטי השואה הוא זכאי לקבל גם כן.
נחום איצקוביץ': זה מבחינת ההקצאות של השירותים.
נחום איצקוביץ': באשר לנושאים שנוגעים לקצבאות עצמן.
נחום איצקוביץ': יש פליטי שואה מסוימים שקיבלו גם סכומים חד-פעמיים מקרן "עתיד וזיכרון" ועוד קרנות.
נחום איצקוביץ': יש לנו על כך רשימות.
נח פלוג: 200,000 קיבלו כל אחד 5,000 מארק.
נחום איצקוביץ': יש כאלה שלמרות שזה שנוי במחלוקת והם כלולים בהבטחת הכנסה, הם קיבלו גם מהחברה להשבת הרכוש סכום של 6,000 שקל, וגם פה לא נעשתה הבחנה.
נחום איצקוביץ': זה היה לפני שנה.
מרינה סולודקין: 12,000 איש.
נחום איצקוביץ': נכון, אבל לא נעשתה כאן הבחנה, אלא המבחן היה סוציו-אקונומי שלהם.
נחום איצקוביץ': יש בידי כל ההישגים וכל הסכומים שמקבלים ניצולי השואה שהם בהגדרה.
נחום איצקוביץ': אני חוזר ואומר, שמי שייכנס לדוח איצקוביץ' או מי שייכנס לדוח דורנר יראה שדוח דורנר ציין את זה, גם מבקר המדינה ציין שמעולם מדינת ישראל לא קבעה קביעה חד-משמעית לגבי שני המעגלים.
נחום איצקוביץ': אבל השופטת דורנר בוועדה שלה בחרה לתת מענה והתייחסות בהשוואת הקצבאות רק למעגל הראשון, ולא למעגל השני.
נחום איצקוביץ': אלה העובדות, ועל כך אין חולק.
נחום איצקוביץ': לכן ההצעה שאתם מציעים כאן, בהתייחס לעובדות, היא שאלה שצריך להציב אותה ולראות באיזו מידה ניתן או לא ניתן.
נחום איצקוביץ': זו שאלה ברמה של ראש הממשלה, יצטרכו להציג אותה בפניו.
נחום איצקוביץ': היא שאלה לגיטימית בנושא הזה.
נחום איצקוביץ': במהלך הזמנים יש גם פסקי-דין שכללו אוכלוסיות נוספות שהיו בתפרים, שהיו גם בהגדרה או של פליטי שואה או אוכלוסיות שלא הוכרו, כמו יוצאי תוניס ולוב שלא הוכרו, כמו חלק מהרומנים שלא הוכרו, כמו חלק מהגטו בבודפשט שלא הוכר בשעתו.
שלמה גור: זה במשא-ומתן מול הגרמנים, זו לא שאלה של פסיקה או חקיקה.
נחום איצקוביץ': פסיקת הבולגרים, למשל, הכניסה את כל האוכלוסייה של יוצאי בולגריה, שהם היו למעשה בהגדרה פליטי שואה, והממשלה שילמה 300 מיליון שקל על הנושא הזה.
אברהם מיכאלי: גם לגבי העדה הלובית היתה פסיקה של בית המשפט המחוזי.
נחום איצקוביץ': התוניסאים הוגדרו.
נחום איצקוביץ': ברגע שנמצא שהיו שם מחנות ריכוז, לזכותם של אנשי האוצר ייאמר שהם הכירו בהם.
נחום איצקוביץ': זה מופיע גם בדוח שלי, שיש 9,000 יוצאי צפון-אפריקה, שלראשונה הוכרו אחרי שזיהו את העניינים האלה.
נחום איצקוביץ': אבל לא כל מי שנמצא בכל מקום הוא ניצול שואה או פליט שואה, במקום שבו מדינות הציר שלטו ולא הנאצים שלטו.
נחום איצקוביץ': ההיסטוריונים שנמצאים כאן ייטיבו לתאר את המהלך הזה.
נחום איצקוביץ': בין יתר הדברים, לגבי המעגל הראשון, המורחב, יש גם סדרה של הטבות נוספות שנוגעות לארנונה, שנוגעות לסל שירותים שאיננו נוגע בקצבה אלא דמי הבראה, שהם השנה 2,400 שקל, בשנה הבאה יגיעו לכמעט 7,000 שקל.
נחום איצקוביץ': ויש גם קבוצות רבות שנפלו בין הכיסאות, שלשמן נחקק החוק שהשלים את החוק של יורי שטרן עליו השלום, שהם מקבלים קצבה של 1,000 שקל לחודש, קיבלו גם רטרואקטיבית.
נחום איצקוביץ': בין היתר קיבלו כמעט את כל הזכויות שקיימות בתוך המערכת הקצבתית האחרת.
נחום איצקוביץ': לצערנו הרב, מתוך ה-8,000 שנאמר לנו עליהם על-ידי נח והחבורה המכובדת שיושבת כאן, הצלחנו לאתר רק כ-3,000.
נחום איצקוביץ': במיצוי זכויות האחרון שהיה, איתרנו כ-500 חדשים שלא רצו להגיש מקום המדינה, ועכשיו לעת זקנה מגישים.
נחום איצקוביץ': עבודת מיצוי הזכויות שאבי תיאר אותה כאן נעשית לכל אדם לגופו.
נחום איצקוביץ': חלק ניכר מהפניות הם של כאלה שכבר קיבלו והם בודקים אם יש להם תוספת של זכויות.
נחום איצקוביץ': גם מי שזכאי לקבל מיצוי זכויות, רוצה לבדוק אם מגיע לו יותר, ואנחנו מתייחסים לכולם ובודקים אותם עם צוותים מקצועיים.
נחום איצקוביץ': איתרנו כ-500 כאלה שהם חדשים לחלוטין.
נחום איצקוביץ': 40% מהפניות של מרכז מיצוי זכויות הולכות למה שמוגדר "פינטו", ללשכה לשיקום.
נחום איצקוביץ': 90% מהפניות הולכות לקרן, כי יש חפיפה ביניהם.
נחום איצקוביץ': הודענו על כך שאנחנו נכנסים למהלך של נושא של סבסוד תרופות.
נחום איצקוביץ': אני כרגע עומד בראש הצוות שמגבש את הקריטריונים.
נחום איצקוביץ': אני מעריך שנעשה את זה בדרך הכי פשוטה שאפשר.
נחום איצקוביץ': ראש הממשלה הודיע על זה באחת מישיבות הממשלה הראשונות שלו.
נחום איצקוביץ': אנחנו נגבש את הדברים האלה, ואשמח מאוד אם גורמים נוספים יצטרפו למהלך לסבסד את התרופות לניצולי שואה.
נחום איצקוביץ': לא הגדרנו את תחום המהלך, כיוון שזה סל שירותים.
נחום איצקוביץ': אני מקווה מאוד שהוא יכלול גם את פליטי השואה בנושא הזה, אבל עבודת המטה כרגע מתבצעת באופן מלא.
אברהם מיכאלי: איך התגברנו על הפרוצדורה של הטפסים?
אברהם מיכאלי: בזמנו היתה תלונה קשה מאוד, גם שפה וגם בירוקרטיה שלמה עם טפסים שאנשים לא הבינו איך למלא.
ליה שמטוב: מילאו גם אנשים שלא היה מגיע להם.
נחום איצקוביץ': השאלה לגבי איזה גורם אתה שואל.
נחום איצקוביץ': יש 20 גורמים שצריך למלא אליהם טפסים.
נחום איצקוביץ': למרכז מיצוי זכויות יש טופס פשוט, הוא גם מקוון, אפשר לעשות אותו דרך האינטרנט.