GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליה שמטוב: שמענו את הסקירה על פעילות הסוכנות היהודית.
ליה שמטוב: אני מבקשת לשאול לגבי שינוי הייעוד של מרכזי הקליטה.
ליה שמטוב: נודע לנו שאתם מתכוונים לשנות את הייעוד בארבעה או חמישה מרכזי קליטה ואני רוצה לשאול קודם כל באיזה מקומות זה יהיה, למה בחרתם דווקא במקומות האלה, ואני מבקשת להרחיב יותר ולומר מה אתם מתכוונים לעשות בכל המקומות האלה בהם ישונה הייעוד.
משה ויגדור: אני אומר מספר מלים ולאחר מכן מנכ"ל המחלקה לעלייה וקליטה, אלי כהן, יוסיף וייתן את התמונה הכוללת.
משה ויגדור: מרכזי הקליטה זה נושא שעסקנו בו רבות.
משה ויגדור: עסקנו בו רבות קודם כל בגלל שרצינו לראות את סוג השירות שאנחנו נותנים והאם זאת באמת הקליטה האופטימלית למאה ה-21, מה הפריסה שלנו, ומה קהל היעד.
משה ויגדור: הגענו למסקנה שגם בעניין הזה אנחנו צריכים לעשות שינוי, תוך כדי כך שאנחנו צריכים לשדרג באופן מאוד משמעותי עם השקעות מאוד מסיביות, כמו שהזכרתי קודם, חלק ממרכזי הקליטה.
משה ויגדור: המרכז בכרמיאל, כפי שאמרתי, שופץ ב-5 מיליון דולר, המרכז באשדוד שופץ בסכום דומה, המרכז בקריית ים שופץ בסכום דומה ויש עוד מספר מרכזי קליטה נוספים.
משה ויגדור: אנחנו מוכרחים להבטיח שאף עולה לא ייפגע ואנחנו אומרים את זה כל הזמן, שאף עולה לא ייפגע אלא כל העולים ימצאו פתרונות, אבל יש הרבה מאוד פתרונות שמהותם בדרך אחרת של קליטה שהיא טובה באותה מידה.
ליה שמטוב: מר אלי כהן, אני מבקשת שתתייחס לשאלתי לגבי מרכזי הקליטה עליהם החלטתם, ובאיזה ערים מדובר.
דמיטרי אפרצ'ב: לפני שאלי כהן מתייחס, נקודה אחת.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא יודע אם הרטוריקה השתנתה, אבל במצגת מופיע בצבע כחול מרכזי קליטה שייסגרו בשנת 2009.
משה ויגדור: יש בעיה אחת טכנית.
משה ויגדור: בדרך כלל במצגות עדיף לא לתת נייר אלא עדיף להציג.
משה ויגדור: המצגת הזאת עוד לא עודכנה.
משה ויגדור: העדכון הזה היה צריך להיות.
משה ויגדור: המונח הוא לא היסגרות אלא שינוי ייעוד.
משה ויגדור: היה כתוב שם שהם ישנו ייעוד.
משה ויגדור: הם לא ייסגרו.
משה ויגדור: אנחנו מדברים על שינוי ייעוד.
משה ויגדור: הטרמינולוגיה לא טובה, אני יודע שיש בעיה בנייר הזה בקטע הזה, אבל הם ישנו ייעוד.
30083: גבירתי, מה שהוצג כאן לגבי נושא הקליטה ולגבי האתיופים, צריך להזכיר שזה במימון מלא של ממשלת ישראל, משרד הקליטה.
30083: תוכניות הקליטה נעשות במימון של משרד הקליטה ואנחנו עובדים ביחד עם המשרד ומבצעים את זה יחד אתו ומוציאים את זה אל הפועל.
30083: כל התוכניות שהמנכ"ל דיבר עליהן נעשות בשיתוף פעולה גם עם הקודמים וגם עם אלה.
30083: לשאלתך.
30083: יש ארבעה מרכזי קליטה שמתוכננים לשינוי ייעוד והם בנצרת עילית, בכפר סבא, באשקלון, ובבאר-שבע.
30083: לאחר דיונים שהתקיימו, וגם בעקבות הערות שהתקבלו גם מכאן וגם שאילתות אחרות, הוחלט להסב את ייעודם, כפי שהציג כאן גם הגזבר וגם המנכ"ל.
30083: בשנת 208 היו לנו 3,000 מיטות, מתוכם אוכלסו 2,000 מיטות.
30083: ה-2,000 מיטות האלה בעשרה מרכזי הקליטה ממשיכים להישמר לטובת העולים בכל מקרה וזה קהל היעד אליו הן מיועדות.
30083: השנה, בעקבות שינוי ייעוד, אנחנו מניחים שיתווספו מיטות לטובת הצעירים והתוכניות עליהן דובר כאן.
30083: כך שמדובר על ארבעה מרכזי קליטה אלה, מדובר על שינוי הייעוד של ארבעתם ואלה הם המרכזים שצוינו כאן, לאוכלוסיות שייקבעו לפי פרמטרים וקריטריונים שנקבע ביחד עם משרד הקליטה.
30083: בעיקר מדובר באוכלוסיות צעירות ובאוכלוסיות עולים צעירות וסטודנטים עולים צעירים.
30083: זה הייעוד של המרכזים.
ליה שמטוב: בחרתם דווקא את ארבעת הערים האלה.
ליה שמטוב: העיר נצרת עילית שהיא עיר קולטת עלייה.
ליה שמטוב: זאת אומרת, תל-אביב היא עיר ללא הפסקה, חולון היא עיר לצעירים, נצרת עילית היא עיר קולטת עלייה אבל משנים את הייעוד של המרכז.
30083: בחרנו את נצרת עילית לפני שנבחרת להיות יושבת-ראש הוועדה.
30083: האמת שנעשה שיקול רציני והיו כאן כמה שיקולים.
30083: ראשית, המנכ"ל דיבר בהרחבה על הנושא של מרכזים ששופצו.
30083: שנית, חייבים להבין ששיטת הקליטה שונתה.
30083: היום יותר טוב שמשפחות ייקלטו באופן ישיר בנצרת עילית ולכן אנחנו גם מייעדים לכך תקציבים על ידי דירות קלט כדי שהמשפחות יגיעו ולא יעשו תחנות ביניים.
30083: פעם מרכזי הקליטה היו מיועדים לאותם מקומות בהם הם מתיישבים, אבל היום לצערנו הרב אין בכל מקום מרכז קליטה ואז הם באים למרכז קליטה אחד, ואחרי חצי שנה עושים עלייה נוספת למרכז קליטה אחר.
30083: הם למשל באים לרעננה וחבר הכנסת בילסקי הביא לשם את העולים, ואחרי חצי שנה הם לא יכולים לקנות שם דירה והילדים לא משתלבים בבית הספר ומרגישים קיפוח, מרגישים רע, ואז הם צריכים ללכת לגור בשדרות או באשקלון או במקום אחר, כך שהעלייה נעשית פעם נוספת.
ליה שמטוב: אבל מנצרת עילית עוברים לרעננה.
30083: לא.
30083: לא יהיה עולה שיגיע לנצרת עילית וירצה תמיכה ועזרה להישאר בנצרת עילית במסגרת סל הקליטה, במסגרת הקליט בדירות קלט, שלא יקבל זאת.
ליה שמטוב: כן, אבל העלייה היא ישירה והיום כל עולה בוחר איפה הוא רוצה להיות ואתה לא יכול להכריח אותו להגיע לבאר-שבע או לנצרת עילית.
ליה שמטוב: במרכזי הקליטה יש היום פרוייקטים – פרוייקטים של המשפחות הצעירות, של הזוגות הצעירים, של הסטודנטים, של שילוב המשפחות האלה בשיתוף פעולה עם המכללות, הם לומדים שם ואחר כך עובדים במפעלים שנמצאים בסביבה אבל לא על זה אני מדברת.
ליה שמטוב: אני חושבת שיותר טוב להשאיר את הייעוד כמו שהוא במקום לשפץ את הבניין ולהביא את העולים ופרוייקטים נוספים למרכזי הקליטה.
זאב אלקין: רציתי להעיר בנושא אחר ואני חושב שאי אפשר לקיים דיון בוועדה מבלי להתייחס אליו כי הרי כולנו עוקבים אחרי מה שקורה.
זאב אלקין: אני מדגיש שאני אומר את זה גם כיושב-ראש קואליציה לגבי יוזמת חקיקה שכבר, תאמינו לי, יש לא מעט חברי כנסת שלוחצים עלי להוביל אותה אבל בינתיים אני עוצר אותה.
זאב אלקין: האווירה היא מאוד מאוד בעייתית ולכן הייתי מציע לשקול עוד פעם את דרככם ולהעביר את המסר לא לשבור מערכת יחסים שברירה שנוצרה במשך שנים.
ליה שמטוב: חבר הכנסת אופיר פינס מחליף אותי.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשי הסוכנות.
שלמה מולה: קודם כל, הסקירה היא סקירה טובה ואנחנו מודים עליה.
שלמה מולה: יש לי הערה, שאלה ואולי גם בקשה.
שלמה מולה: אני חושב שבמערכת היחסים הזאת והשותפות, אי אפשר שיהיו רק הכתבות חד-צדדיות ולומר שלנו יש את הכסף ואנחנו נחליט אילו החלטות יעברו וכן הלאה וכן הלאה.
שלמה מולה: אני מקווה שזה לא יביא אותנו למצב של פירוק שותפות ואז מישהו יאמר שהוא יקים סוכנות אחרת שתעבוד בשיתוף פעולה עם הממשלה והמדינה תממן את העלויות וכן הלאה.
שלמה מולה: אני חושב שזה רע מאוד ואני חושב שזה אומר גם הכנסה של ארגונים, של ארגוני עלייה שלוקחים חלק בתפקידה של הסוכנות, וזה מאוד חבל.
שלמה מולה: אני לא בין אלה שמשבחים את הארגונים של נפש בנפש וכן הלאה, ואני חושב שהארגונים האלה מחלישים את תפקידה של הסוכנות כסוכנות, אב המשחק הזה הוא משחק רע מאוד וכשאתה עולה על המגרש, אתה לא יודע איך הוא יסתיים.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול שאלה דווקא לגבי מספר העולים שמגיעים.
שלמה מולה: אני חושב שגם השנה עומד להיות מספר קטן של עולים.
שלמה מולה: לפי התחזית שלכם שאני רואה, כשאני מחלק את זה למספר החודשים כפי שמצוין כאן, מינואר עד אפריל, ואני רואה כמה הגיעו, אני לא בטוח שאפשר להגיע ל-18 אלף עולים אלא לפי המספר הזה אנחנו נגיע בקושי ל-10,000 וגם זה אולי.
שלמה מולה: אני רוצה לדעת מה מגבה את התחזית שלכם ל-18 אלף עולים.
שלמה מולה: לגבי מרכזי הקליטה.
שלמה מולה: אני חושב שמרכזי הקליטה מהווים נכס חשוב מאוד למערכת עידוד העלייה.
שלמה מולה: אני קורא לזה נכס חשוב למערכת עידוד העלייה.
שלמה מולה: נכון, יש תקופות בהן יש קושי למלא את מרכזי הקליטה, אבל אני חושב שלשנות את ייעודן כך שלא יהיו לקליטה אלא ישמשו לייעודים אחרים, בסוף המרכזים האלה יעברו ועמיגור ועמיגור ישכן בהם קשישים וכן הלאה, ואז נגמר הסיפור.
שלמה מולה: אין עוגן.
שלמה מולה: אני חושב שזאת טעות לסגור את מרכזי הקליטה למרות שאני מבין את הקושי התקציבי של הסוכנות.
שלמה מולה: לפני כחודש וחצי הייתי בארצות-הברית ואני מודע לקושי העצום שיש היום בגיוס כספים אבל אני חושב שבעניין הזה צריך לרתום את הממשלה, צריך לבקש מהממשלה להיות שותפה בהפעלת מרכזי הקליטה ושתשתתף בעלויות כפי שהיא משתתפת בעלויות של עליית עולי אתיופיה.
שלמה מולה: רוב עלויות הקליטה במרכזי הקליטה הוא במימון משרד הקליטה והמדינה.
שלמה מולה: אם כך, יכול להיות שבמקום לסגור את מרכזי הקליטה, נביא את הממשלה להיות שותפה ולייצר תוכניות משותפות לעידוד העלייה.
30095: אני מנהל ארגון מכנף דרום לציון, הארגון שמאז מבצע שלמה עושה פעילות סנגור הן בעלייה והן בקליטה.
אופיר פינס-פז: אם הם הכירו בהם, למה הם לא באים על פי חוק השבות?
אופיר פינס-פז: אל תעשה להם הנחות.
אופיר פינס-פז: אני לא אוהב הנחות למי שלא מגיע.
אופיר פינס-פז: מי שאשם במה שקרה זאת לא הסוכנות.
אופיר פינס-פז: מי שאשם במה שקרה זה מי שכל הזמן פקפק ביהדותם, מאז מבצע משה.
אופיר פינס-פז: אתה רוצה לעשות סדר היסטורי?
אופיר פינס-פז: נעשה אותו, אבל לא עכשיו.
30095: אם תיתן לי זמן אני מוכן לעשות את זה, אבל מאחר שאין לנו זמן אני אנסה להתמקד בקהילה שכרגע נמצאת שם.
אופיר פינס-פז: מה המצב כרגע באתיופיה?
אופיר פינס-פז: מה המצב נכון להיום?
30095: היום 8,700 נמצאים במצב קשה ביותר ללא שום מערכת סיוע.
30095: ה-UJC היה נותן סיוע עד שנה שעברה, עד ה-1 ביוני 2008, אבל היום אין שום סיוע.
30095: הארגון היחיד שנותן תמיכה חינוכית זה אנקוג'.
30095: JDC סגר את הקליניקות והקהילה נשארה, למרות החלטות הממשלה גם לפני כחודש, בלי טיפול.
אופיר פינס-פז: מה הבקשה שלך מהסוכנות?
30095: הבקשה שלי היא שהסוכנות היהודית, כמו שהיא מפעילה תוכניות חינוך, מערכת סיוע, תמיכה והכנה לעלייה, תעשה את זה גם באתיופיה לאותם 8,700 שנמצאים במחנה בגונדר.
אופיר פינס-פז: זה מה שסוכם בין הממשלה לסוכנות לפחות בשנת 2005, אותה החלטה מפורסמת של אריאל שרון.
שלמה מולה: זאת הייתה החלטה מפורסמת וגויס כסף, אבל פעילות לא נעשתה.
משה ויגדור: אני אתייחס לזה בהמשך.
30095: בעניין העברת מרכז הקליטה אני רוצה לומר שצריך להסתכל על הצרכים של העולים ולא על הנוחות של המחלקות או על המערכות הקולטות.
30095: אסור להעביר את העולים באמצע השנה כי זה פוגע בשנת הלימודים של הילדים, פוגע בעולים אחרים שהיו מועסקים והופכים אותם למובטלים במקום אחר.
30095: אני נותן כדוגמה לכך את מרכז הקליטה בטבריה, ממנו הועברו העולים באמצע השנה והייתה בעיה גדולה מאוד להעביר את הילדים.
אופיר פינס-פז: עכשיו זה סוף שנת לימודים.
30095: אני אומר שאסור להעביר את העולים, גם לדיור קבע.
30095: אל תפגעו במערכת החינוך של הילדים.
אלכס גדלקין: שמענו על שינוי ייעוד מרכז הקליטה בכמה ערים, אבל לגבי המרכז בנצרת עילית אני חושב שאחד היעדים של הסוכנות הוא יהדות ולהביא כמה יהודים לנצרת עילית.
אלכס גדלקין: נכון שהעיר היום עוברת שינוי ואנחנו כבר עומדים בערך ב-20 אחוזים של אוכלוסיית המיעוטים והיא הולכת וגדלה מיום ליום.
אלכס גדלקין: למרכז הקליטה הייתה הצלחה מאוד גדולה בשנים האחרונות ו-80 אחוזים בגלל התוכניות לצעירים וגם של מכטרוניקה, - נשארו לגור בנצרת עילית.
אלכס גדלקין: אם אנחנו נשנה את הייעוד, יבואו צעירים, קיבוצניקים וחיילים, הכל זמני וכולם יודעים את זה כי הם ילמדו במכללה ואחר כך יעזבו את המקום.
אלכס גדלקין: אני רוצה לציין שהנהלת מרכז הקליטה פועלת בתוכניות משותפות לצעירים שגרים בנצרת עילית ולצעירים שנמצאים במרכז הקליטה ועשינו כבר כמה פעולות בתוך המרכז.
אלכס גדלקין: אני מאמין שזה ימשיך.
יהודית דנילוב: רציתי להעיר ולומר שמההצגה היפה של פעילויות הסוכנות נשמט משום מה שיתוף הפעולה היפה של הסוכנות עם משרד החינוך, ואכן קיים שיתוף פעולה כזה.
2465: אני רוצה להתנצל ולומר לך שהייתה לנו במצגת טבלה מאוד יפה של הפעולות המשותפות ושם היית מוצאת את משרדך בגדול.
2465: חבל שלא הספקנו להגיע לזה, אבל התבקשנו לקצר.
אופיר פינס-פז: לפני שאני נותן לחגי מירום להשיב לדברים שנאמרו, גם אני רוצה לומר משהו.
אופיר פינס-פז: למען הגילוי הנאות, אני עבדתי בסוכנות היהודית די הרבה שנים.
אופיר פינס-פז: לא שאני מכיר היום את הארגון, אני חושב שהוא השתנה באופן משמעותי ואני לא עוקב אחריו מקרוב, כך שאני באמת לא יודע, אבל אין ספק שהסוכנות היהודית צריכה כל הזמן לבדוק את רמת הרלוונטיות שלה לעם היהודי, למדינת ישראל ולחברה הישראלית, וזה לא דבר פשוט.
אופיר פינס-פז: זה הרי ארגון היסטורי שבלעדיו אני לא יודע אם הייתה קמה המדינה.
אופיר פינס-פז: יש כאן סוכנות שהיא תוצאה של שיתוף פעולה ושל הסכם בין ממשלת ישראל לבין הגורמים שמייצגים את העם היהודי, פדרציות, ארגון הגג וכדומה.
אופיר פינס-פז: ההסכם הזה, אין שום ספק שצריכים לחול בו שינויים על רקע המציאות המשתנה.
אופיר פינס-פז: עובדה שנייה היא שיש ירידה דרמטית במספרי העלייה לארץ לעומת שנות ה-90, אז הייתה העלייה הגדולה מחבר העמים ומאתיופיה.
אופיר פינס-פז: בעיניי לנוכח שני הדברים האלה צריך לחשוב נכון.
אופיר פינס-פז: בתוך המערכת הזאת יש את העניין הפוליטי כי השותפות הזאת גם מבוססת על איזשהו אלמנט פוליטי שהוא כמובן אחר לגמרי בצד שבחוץ לארץ לעומת הצד הישראלי.
אופיר פינס-פז: שם זה נקבע בשיטות אחרות, וגם שם יש פוליטיקה אבל היא שונה וכאן היא שונה, וכל צד צריך להבין את המנטליות, וזה דבר שתמיד ליווה והמתחים האלה תמיד ליוו את הסוכנות היהודית.
אופיר פינס-פז: ברור שהסוכנות היהודית, גם על רקע שינויים בחברה הישראלית ובעם היהודי וגם על רקע ירידת התקציב, לא יכולה לעסוק בכל הנושאים בהם היא רוצה לעסוק, ואני מבין שהיא רוצה לעסוק בהם.
אופיר פינס-פז: היא רוצה לעסוק בעלייה, בקליטה, בחינוך, ברווחה, במה שקורה בארץ וכולי.
אופיר פינס-פז: אני מבין את זה.
אופיר פינס-פז: היא רוצה להיות ממשלה זוטא, היא תמיד רצתה להיות, אבל זה בלתי אפשרי.
אופיר פינס-פז: אז היא צריכה לדעתי לקבוע סדרי עדיפויות מאוד אמיתיים וסדרי העדיפויות בעיניי זאת עלייה ובית חינוך יהודי בתפוצות או בגולה.
אופיר פינס-פז: הדבר השני שהממשלה צריכה לעשות הוא לעזור בחינוך היהודי גם בתפוצות.
אופיר פינס-פז: אם במשך עשרות שנים – למעלה ממאה שנים – התרגלנו שהכסף מגיע מתרומות משם לכאן, אני אומר לכם, ואמרו את זה גם לפניי – גם אריאל שרון, גם אהוד אולמרט וגם אחרים – שהגיע הזמן שהכסף ילך מכאן לשם.
אופיר פינס-פז: לא נורא.
אופיר פינס-פז: לא ליפול מהכיסא.
אופיר פינס-פז: מותר למדינת ישראל ולממשלת ישראל בתקציבים שלה לעזור ליהודים בעולם.
אופיר פינס-פז: זה מותר, זה לא פשע, זה לא אנטי-ציוני.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שממשלות זרות – חגי מכיר את זה – כמו ממשלת הולנד משקיעה מכסף שלה, הרבה כסף שלה, לעזור לקהילות יהודיות בעולם במרכז אירופה והיא עושה את זה מכסף שלה ולא מכסף אחר.
אופיר פינס-פז: זאת ממשלת הולנד וזה פרוייקט אמיתי שלסוכנות יש אתה קשרי עבודה.
אופיר פינס-פז: ממשלת הולנד לא חייבת כלום אלא היא רוצה לעזור לקהילות יהודיות בעולם בחינוך יהודי, ומדובר בעשרות מיליוני שקלים.
אופיר פינס-פז: עזבו את החשבון שאתם אומרים שזה על הגב שלכם, אני מכיר את זה, שמעתי את חבר הכנסת אלקין ואני מבין מה הוא אומר.
אופיר פינס-פז: במי האמריקאים משקיעים את הכסף הזה?
אופיר פינס-פז: הם משקיעים את זה בחינוך יהודי גם באמריקה.
אופיר פינס-פז: אז בסדר, על הגב של ישראל.
אופיר פינס-פז: אחרי שהיוקרה שלנו נפגעה, האם זה לא נכון במידה מסוימת להשקיע גם שם ושלא תהיה התבוללות ושלא נאבד לעם היהודי כל כך הרבה אנשים?
אופיר פינס-פז: כל החינוך היהודי האמריקאי היום הוא לא בנוי על מרכזיותה של 0
אופיר פינס-פז: ישראל ועל החוויה הישראלית?
אופיר פינס-פז: הכל בנוי.
אופיר פינס-פז: על זה, עם כל הכבוד, אם מישהו ינסה לפרק את השותפות על הפוליטיקה הזולה שמתקיימת בכמה מקומות, אני אומר לכם – כמו שאדון אלקין איים, גם אני מאיים – שאני אחשוף את כל מה שאני יודע.
אופיר פינס-פז: על זה לא מפרקים את השותפות בין מדינת ישראל לבין העם היהודי, על כמה תפקידים פוליטיים, ואני אציג את זה בדיוק כך כי זאת האמת.
אופיר פינס-פז: יש גם בכנסת הזאת אנשים שאולי הם לא בקואליציה ואולי הם לא מנהלים את כל העולם אבל עוד יש להם מה לומר במדינת ישראל ואני אתייצב עם אלה שלא ייתנו שהוויכוח הקטן הזה הוא זה שיפרק את השותפויות האמיתיות ואת שיתוף הפעולה שצריך לשרת את העם היהודי ואת מדינת ישראל בדבר הכי מכריע.
אופיר פינס-פז: אני לא אומר שאי אפשר לריב ואי אפשר להתווכח, אבל אסור שזה יהיה העיקר ולא על זה בעיניי צריך לפרק או להקים את השותפות.
אופיר פינס-פז: צריך לקיים את השותפות, אם לקיים אותה, על הדברים האמיתיים, לשנות בה את האיזונים ולייצר בה מערכת אפקטיבית רלוונטית לתקופה הנוכחית, מערכת שמסוגלת לתפקד בצורה טובה.
דמיטרי אפרצ'ב: מה שאני רוצה לומר הוא לא במישור ביקורת ואני לא רוצה שזה יתפרש בצורה כזאת או אחרת, אלא אלו אמירות כלליות.
דמיטרי אפרצ'ב: יחד עם זאת בכל מצב משברי תמיד יש צורך של ריכוז מאמץ ולא פיזור המאמץ וזאת כדי שכל אחד יוכל לעסוק בדברים בהם יש לו התמחות יתרה ויעסוק בדיוק בנושא בו הוא יודע לפעול ופועל שנים רבות - אני מאוד מתחבר לדברים שאתה אומר – עם כמובן תיאום מלא.
דמיטרי אפרצ'ב: זה בין יתר הדברים גם מצוקה של הסוכנות היהודית, וזה נכון, כי גם במשרד הקליטה מבינים היטב שאין דבר יותר טוב לעודד עלייה מאשר קליטה מוצלחת.
דמיטרי אפרצ'ב: רק קליטה מוצלחת היא זאת שיכולה להפוך להיות לגורם של עידוד עלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: נאמר כאן שהמדינה צריכה לתמוך בקהילות בחוץ לארץ.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שהתמיכה המקסימלית שמדינת ישראל יכולה לתמוך בקהילות בחוץ לארץ היא בזה שהיא תאפשר להן לא להשקיע כספים כאן בארץ כי ההשקעה שלהם בארץ נובעת מכך שהמדינה כאן לא יודעת לטפל באותן אוכלוסיות שצריך לטפל בהן.
דמיטרי אפרצ'ב: במקום שאנחנו נשקיע בקהילות בחוץ לארץ, יש לנו כאן קהילה שנזרקת לשוליים באופן שיטתי וזה קורה שנים על גבי שנים, וגם בתקציב הזה של השנתיים האלה – אני מדבר על הקהילה של יוצאי אתיופיה – אין ביטוי ממשי למרות החלטות ממשלה קודמות מדברות על תוכנית חומש או תקצוב הנושאים האלה.
דמיטרי אפרצ'ב: התרגילים שמתרחשים, בסופו של דבר אנחנו נאלצים לפנות גם לסוכנות היהודית וגם לקהילות בחוץ לארץ כדי שיעזרו לממשלת ישראל לקלוט אתה קהילה הזאת וזה במקום שהמדינה עצמה תשקיע כספים בקליטה המוצלחת כאן בהיקפים הנדרשים, עליהם היא בעצמה החליטה בזמנו, ותשחרר קהילות שכרגע מתמודדות עם המצוקה הכלכלית שלהן עצמן כדי שיוכלו להשקיע בנושאים שהם עידוד עלייה.
שלמה מולה: מה היכולת שלכם לבצע את החלטת הממשלה לגבי ה-3,000 עולים מאתיופיה?
שלמה מולה: יש החלטת ממשלה להמשיך לבדוק את ה-3,000 יהודי אתיופיה או שארית יהודי אתיופיה או הפלאשמורה, תגדיר אותם איך שאתה רוצה, שנמצאים באתיופיה.
שלמה מולה: השאלה אם יש ביטוי תקציבי גם לנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה לא נושא הדיון למרות שאני בהחלט אשמח לדווח לך.
שלמה מולה: יש עצירה בעליית יהודי אתיופיה.
דמיטרי אפרצ'ב: על מנת לא להיגרר לסיטואציה של חוסר תקצוב, אנחנו נאלצים להוריד תקציבים נדרשים לתחום הזה, וזה לא מתוך תקצוב של תוכניות אתיופיה אלא מעידוד עלייה ממדינות אחרות.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושא עליו אתה מדבר, אנחנו נערכים אבל חייבת להיות אמירה של המדינה שתאמר שהיא כן מעונינת לקלוט עולים והיא צריכה לתת לזה מענה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני הייתי מצפה שאנחנו ביחד עם הסוכנות נוביל למצב ששנת 2010 תהיה שנת קליטה ושיהיה לזה גם ביטוי מעבר לטקסים, מעבר לדיונים ומעבר למניפולציות פוליטיות של גופים כאלה ואחרים אלא שההתמקדות תהיה בעולים ולא בכל הפסיליטיס מסביב.
2465: אני אתחיל בשאלות שעורר כאן זאב אלקין וחבר הכנסת מולה, וגם חבר הכנסת טיבייב עמד על כך.
2465: כשאני שומע שמישהו מאיים שאולי ישנו את האמנה ויחפשו איזה גורם אחר, אני תמה אם מישהו יודע להצביע על גוף כזה כמו הסוכנות היהודית עם יכולות ארגוניות, עם מסורות, עם פריסה, עם טכניקות ועם מערך אידיאולוגי וחינוכי שעומד בגב של ארגון כזה במקום הסוכנות.
2465: אני אומר לכם שאין.
2465: זה לגיטימי לשאול איך אנחנו משתפים פעולה והאם הסוכנות היהודית זזה מהמסלול או לא, אבל אין גורם אחר כזה וממשלת ישראל מקיימת את ריבונותה כאן.
2465: איך היא עושה את זה בחוץ לארץ?
2465: באמצעות מין ארגון יהודי ששותפים לו יהודי העולם, גם UJC וגם קרן היסוד, ביחד עם ההסתדרות הציונית העולמית שמביאה לידי ביטוי את הציונים בישראל ובעולם.
2465: צריך להפנים שהמצב השתנה.
2465: רוב היהודים חיים היום כאן
2465: במדינת ישראל והמאבק שלנו הוא לשמור על יהדותם של אלה שחיים מחוץ למדינה ולגרום לעלייתם של רבים מהם לכאן, לארץ.
2465: כדי לבצע את זה, אי אפשר יותר לבנות על כסף פילנתרופי יהודי.
2465: הכסף הפילנתרופי היהודי הוא חשוב, הוא עושה דברים מאוד מאוד יפים גם בקהילות העולם וגם פה בישראל, ויש לנו כאן נציגות של המחלקה לישראל, אזור ישראל, שעושים שימוש בכסף הזה בתוך קהילות, במיוחד בגליל ובנגב, ובעיקר בקהילות צעירות, אבל עיקר המשימה זאת העלייה, זהות יהודית ומרכזיותה של ישראל בחיי יהדות העולם.
2465: אם אנחנו חותרים למשהו, אני לא נבהל מכך שיעלו הצעות חדשות.
2465: אני אהיה שותף להצעות חדשות, לניסוח נכון יותר של המשימה שעומדת לפתחה של המדינה ושל הסוכנות היהודית כזרועה הארוכה ברחבי העולם.
דמיטרי אפרצ'ב: אלה מתחים של עשייה.
2465: נכון.
2465: יש לזה חשיבות אבל צריך לראות אותה בפרופורציות הנכונות.
2465: חלק מהדיון כאן, באופן טבעי הוא גם – כמו שגם חבר הכנסת פינס התייחס לזה – על שימוש נכון בפחות כספים, על התייעלות.
2465: המנכ"ל, משה ויגדור, הציג כאן תמונה הוגנת, גלויה, של צורך לקצץ, לחסוך, לשנות את הדרך, אבל מי שהקשיב למנכ"ל המחלקה לעלייה שלנו, לאלי כהן, יכול היה לשמוע שלא יהיה עולה אחד שלא יקבל את תנאיו אלא להפך.
2465: שניהם דיברו כאן על השקעות בתוך מרכזי הקליטה במיליוני דולרים כדי להפוך מרכז קליטה למשהו אחר ממה שהוא היה.
2465: אתה צריך מזגן בבית, אתה לא יכול להחזיק עולה בלי שיהיה מיזוג אוויר מכובד, אתה צריך תנאים נורמליים לקיים משפחה בתקופת ביניים.
2465: עדיף אם המשאבים מושקעים בפחות מרכזים אבל ברמה יותר גבוהה שתדבר היום, בשנות ה-2009 ל-2010, אל עולים מאשר להחזיק את זה בנפח גדול אבל בתנאים פחות טובים.
ליה שמטוב: זה סמל של העיר.
2465: מפני שזה סמל וזאת עיר שהיא סמל.
2465: זאת שהיא עיר קולטת עולים, אבל אנחנו אומרים כאן שגם אם נעשה שינוי – ואגב, אנחנו מאוד מאוד מדברים ומתואמים עם ראש העיר שלכם, ומשה ויגדור יפגוש אותו בשבוע הבא, ואני פגשתי אותו לפני חודשיים ואני נמצא אתו בקשר גם בימים אלה – אנחנו נהיה אתכם בחשיבה משותפת, ואני גם הצעתי ליושבת-ראש הוועדה שניפגש כדי לחשוב איך לא לפספס את השינוי הזה בנצרת עילית.
משה ויגדור: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה המצוין שיש לנו עם משרד החינוך.
משה ויגדור: אנחנו עובדים הרבה עם משרד החינוך, גם בתחום של ילדים בסיכון, גם כפרי נוער וגם בחוץ לארץ כמו באמצעות חפציבה, נעלה ופרוייקטים נוספים.
דמיטרי אפרצ'ב: אני הבנתי שהמורות חוזרות לארץ.
ליה שמטוב: כאשר קיימנו את הדיון על חפציבה, נאמר לנו שממשיכים בתוכנית ואפילו מרחיבים.
דמיטרי אפרצ'ב: המורות חוזרות.
משה ויגדור: הן חוזרות, תקציב המדינה יעבור והכל יסתדר.
משה ויגדור: אותו הדבר לגבי ערד.
משה ויגדור: תקציב המדינה קצת שיבש את התוכנית.
משה ויגדור: הכל נעשה עם ראש העיר, סוכם לתת את זה לצבא הקבע, הצבא לקח, לשפץ את זה, להפוך את זה למקום שיביא לשם משפחות, וסוף כל סוף לערד יגיעו משפחות לגור שם ולא רק עולים שבאים ללמוד את מקצוע הטבחות, שזה מה שלימדו שם, מה שאפשר לעשות בבאר-שבע, וזה מה שאנחנו עושים, ולכן ראש העיר הוא בעצם זה שלחץ שאנחנו נהפוך את המקום למעונות לאנשי קבע.
משה ויגדור: הכל היה חתום והכל היה גמור, עד שתקציב המדינה לא עבר ולכן משרד הביטחון עוד לא נכנס.
משה ויגדור: אנחנו מקווים שתקציב המדינה יעבור בתוך שבוע-שבועיים ואז משרד הביטחון יוכל להיכנס פנימה ונראה את הדבר הזה גמור.
משה ויגדור: אנחנו מאוד ערים למה שנאמר, ואכן לא נשאיר דברים פתוחים ולא נשאיר אותם ריקים.
משה ויגדור: בעניין הזה אנחנו פועלים על פי החלטת ממשלה ועל פי הכללים שאנחנו מקבלים.
משה ויגדור: אם היו מבקשים מאתנו ללכת לשם, יכול להיות שהיינו הולכים לשם, אבל לא כך היה ולכן זה מנוהל כפי שזה מנוהל.
משה ויגדור: אנחנו עוזרים ומשתפים פעולה עם נקודג' בכל דבר אפשרי.
משה ויגדור: אנחנו צריכים לעבור שינוי והשינויים צריכים להיות מהירים.
משה ויגדור: אנחנו חושבים שכל נושא מרכזי הקליטה צריך לעבור שינוי תפיסתי, ולא אחזור על הדברים שאמר הגזבר אבל זה חלק מהתהליך בשינויים.
משה ויגדור: את זה צריך לעשות ביחד עם ראשי הערים, ביחד עם הוועדה, ביחד עם משרד העלייה והקליטה ובתוך זה למצוא את הפתרון הנכון.
ליה שמטוב: שינוי הייעוד, השילוב הזה או הצעירים שיגיעו למקום – במקום אחד הצבא ובמקום אחר הצעירים – מי מתקצב את זה?
ליה שמטוב: יגיעו לנצרת עילית ולבאר-שבע צעירים, אבל מי לוקח את החלק התקציבי?
משה ויגדור: אלי כהן יוכל להתייחס לזה.
שלמה מולה: שאלה למשרד הקליטה.
שלמה מולה: האם אתם מתכוונים לקחת אחריות על מרכזי הקליטה שהסוכנות יוצאת מהם, אם היא יוצאת?
שלמה מולה: אתה בעצמך דיברת על איכות הקליטה ושכאשר יש איכות בקליטה, יש עידוד עלייה.
שלמה מולה: במסגרת המדיניות הזאת, האם אתם מתכוונים לקחת אחריות על מרכזי הקליטה?
שלמה מולה: אני מדבר על אחריות תקציבית.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו יכולים לקחת אחריות על כל דבר שקשור בנושא של קליטת העלייה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מעדיף לעסוק בעיקר בנושא קליטת העלייה כי אני יודע שמי שיודע לעשות עידוד עלייה הרבה יותר מכל אחד זאת הסוכנות היהודית.
דמיטרי אפרצ'ב: אי אפשר לקחת אחריות בלי לקבל כלים ואתה מבין למה אני מתכוון.
זאב בילסקי: השאלה היא האם אתם ערוכים לדבר הזה?
דמיטרי אפרצ'ב: שוב, זה לא נושא הדיון, אבל כפי שידוע לך התקציבים וכל הנושא של קליטת עולי אתיופיה הוא בידי הסוכנות.
שלמה מולה: אני מדבר על מרכזי הקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: הסוכנות היהודית מתקציבי משרד הקליטה מתחזקת את המרכזים וזה לאור ההסכמים שבינינו.
דמיטרי אפרצ'ב: אותו הדבר אפשר לעשות גם בנושא הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: הייתה לנו אתמול פגישה ואנחנו נכנסים לדיאלוג מתמשך גם בתחומים האלה.
דמיטרי אפרצ'ב: לא מדובר, לפי מה שהובהר לנו, שהסוכנות היהודית יוצאת ממרכזי הקליטה.
דמיטרי אפרצ'ב: היא לא יוצאת ממרכזי הקליטה אלא היא עושה שינוי ייעוד.
דמיטרי אפרצ'ב: אילו היה מדובר על עזיבה, בהחלט, בוודאי, אנחנו היינו מוכנים לקחת את זה על עצמנו, לפחות לדון בנושא הזה ולראות איך אנחנו מבצעים אותו.
דמיטרי אפרצ'ב: אין פה שום ניסיון להתחמק.
רוברט טיבייב: ברור שאתה לא מתחמק, אבל לא קיבלנו תשובה.
דמיטרי אפרצ'ב: על מה לא קיבלת תשובה?
רוברט טיבייב: האם משרד הקליטה ערוך במקרה שהסוכנות היהודית יוצאת ממרכזי הקליטה והוא ייקח את זה על עצמו?
ליה שמטוב: הם אמרו שהם לא יוצאים
דמיטרי אפרצ'ב: השאלה לא רלוונטית.
דמיטרי אפרצ'ב: אם מדובר מחר בבוקר במצב חירום – מה שלא מסתמן לפי מה שאני מבין – נכנסים לנוהל חירום ומטפלים בזה.
דמיטרי אפרצ'ב: כל דבר שתיקח בנושא של קליטת עלייה, מרכזי קליטה ומה שאתה רוצה, אנחנו מוכנים וניקח את זה על עצמנו.
דמיטרי אפרצ'ב: השאלה אם יש צורך בזה והשאלה אם זה המצב ואני מבין שזה לא המצב.
שלמה מולה: השאלה אם מרכזי הקליטה האלה, שמדברים בשינוי הייעוד שלהם, יורדים ממצבת תקציב המחלקה לעלייה וקליטה.
ליה שמטוב: את זה יסביר לנו מר כהן כי זאת השאלה ששאלנו.
30083: נמצאת אתנו הגברת פולה אדלשטיין שהיא יושבת-ראש הוועדה לעלייה וקליטה בחבר הנאמנים והיא מנהלת אותי.
30083: קודם כל, לשאלתך.
30083: אני מקווה, ואני אפילו מאמין שהשנה הזאת יהיו יותר עולים מאשר בשנה שעברה, להוציא את נושא העלייה מאתיופיה שאגע בו בהמשך.
30083: אני לא הייתי מציע להיות כל כך שליליים כמו שזה מוצג כאן.
30083: אני מצטער מאוד שחבר הכנסת אופיר פינס לא נמצא כאן כי הוא היה בוודאי היה שמח לשמוע גם את הדברים האלה.
ליה שמטוב: הוא יקרא את הדברים בפרוטוקול.
30083: אני מקווה מאוד.
30083: במשך 60 שנים עלו שלושה מיליון אנשים דבר ששינה את פני החברה הישראלית.
30083: בעשור האחרון עלו כמיליון ו-200 אלף אנשים.
30083: אי אפשר לומר שזה לא קיים.
30083: זה נעשה על ידי אנשים כמו אופיר פינס שישב כאן בראש השולחן.
30083: אני רוצה לומר שבשנת 1981-1982 היו 8,700 עולים, כמעט חצי מהמספר בשנה הזאת, ואז היו פי שני מרכזי קליטה, היו פי שניים תקציבים והיו פי שניים עובדים בסוכנות היהודית ובחוץ לארץ.
ליה שמטוב: אני יכולה להעיד על זה.