GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30083: היו 8,700 עולים.
30083: בעיניי סיפור העלייה הוא סיפור קיומי והוא חלק מהותי ממרכזיותו של העם היהודי בעצם קיומו.
30083: לכן השאלה גם אם יבוא אדם אחד, זה צריך להתקיים.
30083: אני מאוד מברך על הגיבוי שאני שומע כאן, אני ידעתי על זה אבל אני רוצה שגם אתם תשמעו.
30083: זה אמור גם לגבי הנהלת הסוכנות היהודית וגם הוועדה, ואת שמלווה אותנו בחודשים האחרונים, בוודאי יודעת את זה.
30083: לכן אני מאמין שהשנה תהיה עלייה, גם בהקבלה לשנה שעברה.
30083: יש לנו עלייה מחבר העמים בערך של 4.5 אחוזים בעיקר בנושא של רוסיה.
30083: יש לנו עלייה מאנגליה ואתם בוודאי ראיתם את הכתבה בטלוויזיה.
30083: יש עלייה מדרום אפריקה.
30083: אנחנו מניחים שתהיה גם עלייה מצרפת ומצפון אמריקה.
30083: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם עמ"י, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם נפש בנפש, ובקיץ הזה יהיו קרוב לתשע טיסות מרוכזות כי זה מיטיב את נושא הקליטה שלנו.
30083: אנשים מחבר העמים דחו את העלייה בגלל נושא המענקים שהבאנו לידיעתכם, שלשמחתי הרבה סוכם שב-15 ביולי עולה לאוויר ואני מאמין שזה ייתן את אותותיו.
30083: גם אם אני מקביל השנה, אנחנו נמצאים באופן כמעט הקבלתי, ואנחנו מאמינים שהמספרים האלה יעלו וטוב שכך.
30083: צריך לזכור עוד דבר אחד.
30083: יהודי בסרסל או בקייב או לעתים גם במרוקו מרגיש הרבה יותר בטוח כלכלית מאשר התנאים הסוציאליים שהוא הולך לקבל כאן.
30083: מדינת ישראל שחקה את התנאים הסוציאליים של העולים.
30083: סל הקליטה נשחק, אין יותר דיור ציבורי ויש ירידה בגובה המשכנתאות.
30083: כאשר אדם נמצא בסרסל, בשכונה ערבית בפריז, הוא מודאג מה הוא יאכל מחר, אבל שם יש לו מה לאכול והוא מקבל כסף לחופש אם אין לו הכנסה, אבל כאן הוא צריך להיות בטוח במה שהוא יקבל.
30083: הדאגה להמשכיות היהודית או משפטו של חלימי זכרונו לברכה, מהווים אתגרים אבל את הגורמים המושכים אנחנו צריכים לשפר אותם ואת זה צריכה לעשות מדינת ישראל, משרד הקליטה ואנחנו שותפים לעניין הזה.
30083: לגבי העלייה מאתיופיה, התייחס המנכ"ל ואני חושב שאין טעם שאני אפרט.
30083: עמדתי ידועה וכבר שמעו אותה.
30083: אנחנו נשמח מאוד לשרת את העלייה.
30083: אם תהיה פנייה ממשרד הפנים אלינו, אנחנו נעזור בשליחת השליחים האלה, בחידוש הצוות החלקי שנדרש על מנת לקדם את הנושא הזה.
30083: אני רוצה שתדע שהייתה בזמנו החלטה של הממשלה שהתקבלה באוקטובר והייתה החלטה של גנות שהייתה החלטה טובה לעשות סוף – היה דיון גם בוועדת הביקורת וגם בוועדה הזאת – כי יש רשימות מכל הבא ליד.
30083: הרעיון היה לקחת צוות שייקח את כל הרשימות ויעשה רשימה אחת על פיה נעבוד.
30083: אני מציע לכם לאמץ את זה וללכת באופן גורף לפתרון הבעיה באופן אמיתי כי אחרת אנחנו סתם נגרור רגליים.
30083: לצורך העניין אני גם מודיע לכם שב-23 בחודש - ואני מקווה שיושבת-ראש הוועדה אולי תצטרף אלינו, אחרי הביקור שלה במרכז הקליטה במבשרת - תגיע לכאן טיסה מרוכזת של 75 עולים מאתיופיה שמגיעים לפי חוק השבות אחרי שנעשתה בדיקה על ידי שליח של משרד הפנים שנשלח על ידינו לפני שלושה חודשים.
30083: זאת בהחלט התקדמות.
30083: תוכניות משותפות.
30083: אנחנו מברכים על כך ואנחנו פועלים בנושא.
30083: שנים זה נעשה וזה מתחדש במשנה מרץ.
30083: כל שיתוף פעולה לגבי מרכזי הקליטה, כמו שאנחנו עושים עם נפש בנפש, כמו שאנחנו עושים עם עמ"י, כמו שאנחנו עושים עם הקונסרבטיבים, הרפורמים והאורתודוכסים, כל מי שרוצה להיות שותף ורוצה לתרום, חוץ מהמפתח למדינת ישראל שנמצא בידי הסוכנות היהודית, מפתח הזכאות שהוא דבר מאוד חשוב ואנחנו פועלים באמצעות החוק, יתר הדברים פתוחים לשיתוף פעולה וכל מי שיבוא, ברוך הבא וחשוב שזה ייעשה.
30083: השאלה שנשאלה לגבי נצרת היא נכונה לגבי ארבעה מרכזי קליטה.
30083: אנחנו בנינו מודל שמורכב מעלות שונה ויותר מצומצמת שלנו.
30083: כיום מרכז הקליטה עולה בין 800 למיליון דולר עלות, וזה דבר לא הגיוני.
30083: גם בנצרת עילית, אם יהיה פרוייקט מיוחד ביחד עם משרד הקליטה, המשפחות האלה יקבלו הטבה נוספת והם יוכלו להישאר שם גם אם לא יהיה מקום במרכז הקליטה.
30083: העלות של מיליון דולר למרכז קליטה היא לא הגיונית.
30083: גם עלות הארנונה שאנחנו משלמים עבור העולים במרכזי הקליטה היא איננה הגיונית ולכן גם הרשויות צריכות לתרום.
30083: הרעיון הוא ליצור עלות של בין 250 ל-300 אלף דולר עלות כאשר חלק מזה מגיע מהכנסות, חלק מזה מגיע מפרוייקטים וחלק מזה בא מהשלמה שלנו את הסכום שיהיה חסר.
30083: את זה הסוכנות היהודית תשלם ואם נהיה שותפים למשרד הקליטה, נשמח מאוד לעשות זאת.
שלמה מולה: מי יפעיל את מרכזי הקליטה?
30083: אנחנו נפעיל את מרכזי הקליטה.
30083: אם יבואו אנשים מנעלה, אנחנו נעשה את זה אתם.
30083: אם יבוא מסד, אנחנו נעשה את זה אתו, אבל האחריות התפעולית והאחזקה תהיה בידי המחלקה לעלייה.
אלן הופמן: אני חושב שהדבר החשוב ביותר אולי לצורך הוועדה הזאת ושצריך להזכיר אותו הוא התרומה הגדולה של פרוייקט הדגל של הסוכנות, מסע, לנושא העלייה.
אלן הופמן: מסע הוא פרוייקט בשיתוף פעולה עם ממשלת ישראל מביא השנה כ-8,200 משתתפים וזה גידול של פי 2.5 מאז יצא הפרוייקט הזה לאור.
אלן הופמן: אני צריך לציין שמעל 10,000 חניכי תגלית משתתפים באמצעות החוויה הישראלית.
שלמה מולה: מה החלוקה התקציבית של הסוכנות ושל הממשלה?
אלן הופמן: על בסיס חצי-חצי.
אלן הופמן: צריך לציין שבעצם לא כמו תגלית, במסע הממשלה משקיעה 20 מיליון דולר השנה והסוכנות משקיעה כ-20 מיליון דולר, אבל סך כל העלות, ההכנסה למדינת ישראל מכל הפרוייקט הזה, היא בסביבות 150 מיליון דולר כי המשתתפים בעצמם משלמים חלק וזה החלק הארי של התוכנית הזאת.
אלן הופמן: אנחנו מעריכים שקרוב ל-20 אחוזים מהמשתתפים בתוכנית מסע בסופו של דבר עולים לארץ.
אלן הופמן: במסע יש תוכניות ייעודיות כמו התוכנית לרופאים צעירים, ואני מבין ש-90 אחוזים מהמשתתפים השנה נשארים בארץ.
אלן הופמן: אני חושב שהחזון של אריאל שרון שהתוכנית הזאת מצד אחד תחזק את העם היהודי ותבנה מנהיגות עתידות של העם היהודי שמחוברת למדינת ישראל ומצד שני תגדיל את העלייה למדינת ישראל, הולך ומתגשם לנגד עינינו וזאת דוגמה מצוינת לדעתי של הדברים עליהם דיבר חבר הכנסת פינס וגם חגי מירום.
אלן הופמן: אני חושב שצריך להעמיק את שיתוף הפעולה בין הממשלה בתחום החינוכי.
שלמה מולה: אני יודע שאחת הבעיות הקשות של ההתמודדות שלכם או של גופים אחרים היא דווקא עם קהילות קטנות בעולם.
שלמה מולה: הקהילות הקטנות בעולם שהן אולי הפגיעות ביותר מבחינת ההתבוללות, כמו קוסטה ריקה, כמו צ'ילי וכל מיני מקומות כאלה.
שלמה מולה: איזה סוג של פעולות אפקטיביות אתם עושים?
שלמה מולה: אני מתכוון לפעולות חינוכיות.
שלמה מולה: השאלה כמובן מתייחסת לגבי חבר העמים.
שלמה מולה: הייתי רוצה לשמוע לגבי גרמניה.
שלמה מולה: לגרמניה יש הגירה של יהודים מחבר העמים.
שלמה מולה: אני יודע שנתיב פעילה בגרמניה ואני שואל מה המחלקה עושה בעניין הזה בגרמניה והאם אתה תוכל גם להרחיב ולומר מה אתם עושים ברומניה, בבולגריה, ובכל המקומות באירופה.
אלן הופמן: אני שמח על שהתחלת בקוסטה ריקה, מקום שאני לחלוטין לא הכרתי אבל לפני חודש, אחרי שהתקיים ה-GAL לטינו-אמריקאי, התארחתי בקהילה הזאת לשבת ואחד מהדברים שנוכחתי ללמוד שם זה שבאמצעות שליח תנועת הנוער שלנו, תנועת הנוער הציוני, בשבת אחר הצהרים, באמצעות תנועת נוער – היא בשר מבשרו של עבודת הסוכנות היהודית – מביאה 160 צעירים שמהווים 90 אחוזים מכל ילדי הקהילה באותה עיר.
אלן הופמן: לא רק זה אלא בקוסטה ריקה 80 אחוזים משכבת הגיל מגיעה לארץ לתוכנית מסע.
אלן הופמן: הבעיה של הקהילה הזאת שכאשר הצעירים חוזרים לקהילה הקטנה, אין להם עם מי להתחתן ואחת היוזמות החדשות באמריקה הלטינית כולה היא להביא את הקהילות הקטנות להיות ביחד כדי ליצור חבורה גדולה של בני נוער.
אלן הופמן: לקוסטה ריקה זה מספיק חשוב לקהילה המקומית שמוכנה גם לשלם עבור השירותים האלה.
אלן הופמן: כאשר אתה מגיע לגרמניה, שם יש מבחינתנו מעל ל-200 אלף זכאי חוק השבות ומבחינת הקהילה רק 100 אלף שרשומים בפנקסי הקהילה כי הם לא מכירים מחלק מהיהודים יוצאי חבר העמים בעוד שאצלנו הם זכאי חוק השבות ואנחנו מחויבים לעבוד אתם, אנחנו משקיעים חלק מתקציבי הליבה של הסוכנות וגם כסף אלקטיבי שאנחנו מקבלים מהפדרציות כדי לבנות מערך של שליח שעובד עם הקהילה המקומית ביחד עם שליח העלייה.
שלמה מולה: קיים שליח כזה?
קריאה: קיים.
אלן הופמן: אנחנו לא עושים מספיק.
אלן הופמן: לדעתי צריך להשקיע הרבה יותר בקהילה הזאת.
אלן הופמן: אנחנו צריכים להביא לכאן את הצעירים מה עוד שגם בתגלית השנה, בגלל הצמצום שלה, הורידה את המכסות שלה ונדמה לי שהשנה יש 40 או 50 צעירים מגרמניה וזה לא מספיק.
אלן הופמן: אני חושב שזה דבר שצריך להשקיע בו.
אלן הופמן: כאשר מדובר על בולגריה ועל רומניה, ברומניה יש לנו מורים בבית ספר יהודי.
אלן הופמן: אם אינני טועה, אני חושב שבבולגריה יש שליח צעיר.
אלן הופמן: אחת היוזמות הגדולות של הסוכנות היהודית בשנים האחרונות היא בעצם לבנות מערך חדש של שליחים צעירים כאשר מדובר בשנתיים של התנדבות לעם היהודי.
אלן הופמן: הצעירים הם כולם בוגרי צבא, אנשים מצוינים, יש מעל 150 כאלו בעולם, והכוונה שלנו בקהילות קטנות, כמו בקוסטה ריקה, להציב צעיר שעולה בערך 30-35 אלף דולר, וזה סכום שהוא בהישג ידה של הקהילה, וזאת האסטרטגיה לשנים הבאות.
דמיטרי אפרצ'ב: שאלה קצרה כי יש דבר שצרם לי וממשיך לצרום לי.
דמיטרי אפרצ'ב: עם כל הכבוד לקוסטה ריקה, מדינה מדהימה, המחלקה לחינוך צמצמה את פעילותה בחבר המדינות באופן דרסטי וזה דבר ידוע.
דמיטרי אפרצ'ב: קטונתי מלתת עצות, אבל אני חושב ששניים או שלושה שליחים בסך הכל שנמצאים כרגע בשטח של שישית כדור הארץ עם פוטנציאל עלייה מאוד גדול ועזיבה כמעט טוטלית של תוכניות לצעירים, אם זאת מדיניות, זה בסדר, אבל צריך להודיע על כך כדי שנדע מכיוון שלנו אין שום כוונה בכל אותן נקודות שנעזבו, להשאיר ואקום.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מאמינים גם בפוטנציאל עלייה עצום מהאזור.
דמיטרי אפרצ'ב: ברור לי שגם במישור הפוליטי – אני לא מייצג כאן שום מישור פוליטי – צריך להבין את החשיבות של האזור הזה שנמצא ויהיה על סדר היום.