GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני שנער: שם עובדים חבר'ה בכלל בקונפיגורציה אחרת.
דני שנער: החבר'ה האלה שעליהם אנחנו מדברים, המגזר הזה, הם לא ברמה כזאת שהוא צריך לבדוק מסמכים, ועל בסיס בדיקת המסמכים לקבל החלטה.
דני שנער: זה לא הסיפור.
לב שניידר: אני מבקש להתייחס לדברי נציג המשטרה לגבי הסמכויות השלטוניות של השומרים.
לב שניידר: אני נציג עמותה שדרכה עוברים מאות, אם לא אלפי שומרים.
לב שניידר: בשנתיים האחרונות שאני עובד בעמותה לדעתי זה כבר מעל לאלפים.
לב שניידר: אף אחד מהם לא שמע על הסמכויות השלטוניות.
לב שניידר: כל הסמכויות השלטוניות שאתם פרסמתם במסמכים הפנימיים שלמעלה כתוב לוגו "סודי", ושזה צורף כנספח לכל המכרז, נשארים ביניכם לבין העיריות או לבין מרכז השלטון המקומי.
לב שניידר: אולי הקב"ט הראשי של העירייה יודע על זה.
לב שניידר: אולי מנהלים בחברות השמירה יודעים על זה.
לב שניידר: פניתי לא פעם ולא פעמיים, ואני כרגע לא זוכר את שמו של האיש שאחראי על אבטחת מוסדות חינוך במשטרה.
לב שניידר: קיבלתי ממנו את המסמך.
לב שניידר: השומרים לא יודעים על זה, הם לא יודעים מה צריך לעשות.
לב שניידר: בספר כתובים עשרים עמודים, אבל אף אחד לא יודע על זה.
לב שניידר: הם מעולם לא קראו את זה.
לב שניידר: בקורס שהם עוברים במשך תשע שעות, לא מלמדים אותם על זה ואף אחד מהם לא יודע.
לב שניידר: אני מתאר לעצמי מה שאתה רוצה להגיד.
לב שניידר: זה יפה, אבל זה לא מיושם בשטח.
אבי שושן: אני רוצה להתייחס לדבריו.
אבי שושן: אני רוצה לדייק במה שאני אומר.
אבי שושן: כשאני מדבר על סמכויות שלטוניות אני מדבר על הסמכויות שהמאבטחים מקבלים מכוח חוק הסדרת הביטחון, חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, וחוק רישוי עסקים.
אבי שושן: כל המאבטחים במדינת ישראל מכוח אותם חוקים, עוברים הכשרה, למעט חוק רישוי עסקים שכרגע אנחנו נכנסים לזה.
אבי שושן: הם עוברים הכשרה שהיא לא תשע שעות, אלא הם עוברים הכשרה הרבה יותר רחבה.
אבי שושן: ההכשרה כוללת הכשרה על-ידי עורך דין, הכשרה בנושא סמכויות.
אבי שושן: הם עוברים מבחן בנושא סמכויות במסגרת ההכשרה שלהם.
לב שניידר: על איזה קורס אדוני מדבר?
אבי שושן: אני מדבר על קורסים של מאבטחים.
אבי שושן: שאלת, נכון?
לב שניידר: של מאבטחים של מה, של הכנסת?
אבי שושן: של מאבטחים על-פי חוק הסדרת הביטחון, וחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, כולל מאבטחים של מוסדות חינוך - מאבטחים של מוסדות חינוך במסגרת ההכשרה שלהם כשההכשרה המינימאלית שלהם היא ארבעה ימים ולא תשע שעות.
אבי שושן: זה כולל הרצאה של משפטן, זה כולל מבחן, והם נבחנים על מה שהם לומדים.
אבי שושן: בנוסף לזה שהם נבחנים על מה שהם לומדים, הם גם מקבלים פנקס כיס עם פירוט הסמכויות שלהם.
לב שניידר: יש מאה אלף מאבטחים, האם אתה יכול לנקוט באחוז ש- - -
מרינה סולודקין: סליחה, זה לא דיאלוג.
מרינה סולודקין: אני נותנת עכשיו את זכות הדיבור למשרד הקליטה.
קלאודיה כץ: הדיון הזה הוא דיון עם הרבה רגשות כי הרבה אנשים נפלטים החוצה על סמך איזושהי החלטה שהיא כביכול אמורה להסדיר ולהטיב.
קלאודיה כץ: אבל, היא פשוט גורמת עוול גדול להרבה מאוד משפחות.
קלאודיה כץ: אני רוצה שיצא מהדיון הזה משהו פרקטי.
קלאודיה כץ: אני לא נגד זה שהם ידעו עברית.
קלאודיה כץ: אנחנו מאוד חושבים שזה מאוד נכון.
קלאודיה כץ: אני חושבת שבהרבה מאוד מקצועות בארץ חייבים לדעת עברית.
קלאודיה כץ: יחד עם זאת, ישנן דרכים לעשות זאת.
קלאודיה כץ: ראשית, לבדוק את ידיעת העברית בטח במבחן אחיד, ולא כל חור יעשה מה שבא לו.
קלאודיה כץ: שנית, יש רופאים ועורכי דין, ורואי חשבון במדינת ישראל, ואלה שמקבלים רישיון נהיגה - כולם עוברים את התיאוריה, ואת הידע בודקים בשפת אם.
קלאודיה כץ: אנחנו עושים המון קורסי הכנה, והמון המון תרגומים נעשים - זה לא בעיה.
קריאה: טעות.
קלאודיה כץ: טעות או לא טעות, אבל אתה היום נהנה מהרופאים שהם עולים, ומאחיות שהן עולות ומעורכי דין שהם עולים.
קלאודיה כץ: הם עברו מבחנים בידיעת המקצוע בשפתם.
מרינה סולודקין: לא רק ברוסית, גם בצרפתית, גם בשפות אחרות.
קלאודיה כץ: כן, חד משמעית.
קלאודיה כץ: אחרי זה הם גם עברו מבחן אחיד לידיעת השפה העברית.
קלאודיה כץ: אני חושבת שברמה שהם צריכים, אפשר לעשות את זה.
קלאודיה כץ: לא יכול להיות שמבחן יהיה מבחן שונה לאנשים.
קלאודיה כץ: לא יכול להיות שתהיה החלטה אחת ביום אחד בלי תקופת מעבר.
קלאודיה כץ: זה הוחלט בשו-שו במרץ 2008, וזה פורסם במה שנקרא לעיתונות, ונודע לנו על זה ופנינו וביקשנו לעשות אחידות בנושא, והצענו להעביר קורסים בעברית לעולים.
קלאודיה כץ: אבל, העניין הוא שרוב האנשים האלה הם מעבר לסמכות שלנו, הם מעבר לעשר שנים.
מרינה סולודקין: גם השר שטרית מעל במת הכנסת ביטל את ההחלטה שלו.
קלאודיה כץ: יש גם החלטת שר.
קלאודיה כץ: עם כל הכבוד, ההצעות האופרטיביות הן כדלקמן: ראשית, להקפיא את התקנות האלה עד מציאת הסדר ממלכתי מתוקצב להעברת השפה העברית.
קלאודיה כץ: האנשים האלה נדרשים להיבחן - מצוין.
קלאודיה כץ: אבל, צריך להיות לזה תהליך ממשלתי מוסדר, מתוקצב ומובנה.
קלאודיה כץ: שנית, לאפשר לאנשים שעובדים בתקופה מסוימת מעל עשר שנים, ועבדו והגנו על מקומות כאלו ואחרים, ועבדו בהצלחה ובדקו את המסמכים.
קלאודיה כץ: צריך לעבוד ולבנות תוכנית חומש, מצידי, שאותם מאה אלף מאבטחים דוברי רוסית ואמהרית לא ייפלטו החוצה.
קלאודיה כץ: אנחנו כבר היינו במצב הזה.
קלאודיה כץ: בנוסף, לתקצב את התהליך.
קלאודיה כץ: צריך קורס הכשרה?
קלאודיה כץ: תפאדל, בוא נעשה קורס הכשרה.
קלאודיה כץ: אבל, בואו נעשה את זה בצורה מאורגנת ומסודרת כך שאנשים לא יצטרכו לשאת את הנטל הזה על גבם.
קלאודיה כץ: אני חושבת שזה הגיוני וזה הוגן.
מרינה סולודקין: עו"ד ציונה קניג יאיר, בבקשה.
ציונה קניג יאיר: מכיוון שמדובר במשטרת ישראל, ומדובר במשרד הפנים, ומדובר במשרדים ממשלתיים, אני חושבת שצריך ליישר קו עם נציבות שירות המדינה.
ציונה קניג יאיר: נציבות שירות המדינה עושה בשנה האחרונה תהליך של מבחני קבלה לעבודה תואמי תרבות.
ציונה קניג יאיר: אי אפשר לדבר על זה במנותק ממה שקורה כאן היום.
ציונה קניג יאיר: מדובר במבחני קבלה לעבודה, ובמבחני הכשרה, שמהווים תנאי סף, או תנאי קבלה.
ציונה קניג יאיר: יש תהליך בנציבות שירות המדינה של מבחנים תואמי תרבות.
ציונה קניג יאיר: צריך לקחת את זה בחשבון כשעושים את כל התהליך הזה.
ציונה קניג יאיר: בטח שאם תצא קריאה מהוועדה הזאת להתיישר עם נציבות שירות המדינה, זה יהיה ראוי ונכון.
אליה שווידלר: אני משוכנע שההנחיה הזאת שניתנה גם יצרה מנגנון פיקוח שלבטח עולה מאות אלפי שקלים.
אליה שווידלר: צריך הרי לפקח איך זה מיושם.
אליה שווידלר: לא תמיד הפיקוח הוא ישיר, והוגן.
אליה שווידלר: שוב, אנחנו מגיעים לאותה נקודה של קומבינות שלא תורמות דבר חיובי לכל הסיטואציה.
לב שניידר: אני רוצה להרים כפפה שנזרקה כאן על-ידי נציגת משרד החינוך לגבי מורים.
לב שניידר: אנחנו כעמותה ניסינו לארגן את הקורס, אבל נתקלנו בבעיה כלכלית של מימון אותם מורים או מורות.
לב שניידר: יש לנו רשימות של אנשים שמוכנים לעבור כיתות, והכול.
ריבה אביעד: יש לי שמות של מורים שישמחו ללמד.
ליה שמטוב: אני מבקשת לסכם את הדיון בהחלטות הוועדה.
דנה גורדון: רק כדאי להתייחס לעלות שהעולים צריכים לשלם - 800 שקל - על ההכשרה אחת לשלוש שנים.
ליה שמטוב: אז אנחנו נבקש לבטל.
אליה שווידלר: כ-600 שקל או כ-750 שקל יוצא שם סך הכול, כולל מבחן, לאלה שעובדים מעל עשר שנים בארץ.
אליה שווידלר: זה מכיסם.
קריאה: קודם זה חל על החברות.
דנה גורדון: פעם זה חל על החברות , ועכשיו זה על השומרים עצמם.
ליה שמטוב: להלן החלטות הוועדה.
ליה שמטוב: 1.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד הפנים לבחון את הנושא לאור חוק שוויון הזדמנויות בעבודה שאוסר על אפליה על רקע מוצא בעבודה.
ליה שמטוב: 2.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד הפנים לדחות את יישום השינוי המחייב בחינה בעברית שנקבע חד צדדית על-ידי משרד הפנים ללא תיאום עם משרד הקליטה, עד לסיום הדיונים עם משרדי הקליטה, החינוך והאוצר, ובכפוף להסדר עימם.
ליה שמטוב: 3.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת ממשרדי הפנים, הקליטה והחינוך להציג בפניה את השינוי המוסכם לפני יישומו.
ליה שמטוב: 4.
ליה שמטוב: לאחר הגשת ההסדר, קוראת הוועדה למשרד הפנים לקיים את הבחינה בשפת האם של הנבחן, ואם בעברית אז רק בעל פה.
ליה שמטוב: 5.
ליה שמטוב: הוועדה פונה אל ראש הממשלה בבקשה להוציא הוראה מיוחדת כדי לאפשר לעולים ותיקים להשתתף בקורסים בעברית של משרד הקליטה גם מעבר לעשר שנים.
ליה שמטוב: 6.
ליה שמטוב: הוועדה פונה למשרד הפנים לממן את ההכשרה על חשבונם.
ליה שמטוב: תודה, הישיבה נעולה.
ליה שמטוב: כינסתי ישיבה דחופה זו כמענה לבקשתם של ארגונים חברתיים שיושבים פה וארגונים שלא יכלו להגיע בשעה כל כך מוקדמת, כמו ארגונים מנצרת עלית שרצו להגיע.
ליה שמטוב: הנושא היום הוא השלכות תיקון חוק חובת המכרזים על ארגוני העולים ועל שירותים הנתונים לעולים.
ליה שמטוב: כמו שידוע, בדצמבר 2008 אישרה ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת תיקון לתקנות חוק חובת המכרזים ובין יתר התקנות שאושרו, אושרה גם תקנה המגבילה את התקשורת של הגופים השונים עם הממשלה לסכום שלא יפחת מחצי מיליון שקלים.
ליה שמטוב: התקנה הזו עלולה להביא לפגיעה אנושה בהמשך קיומם של הארגונים ובעיקר לפגיעה קשה ברבים מהעולים החדשים בשל הפסקת הפעילות של הארגונים האלה, שמסייעים להם.
ליה שמטוב: בכוונתי לפעול במרץ ולפנות לשר האוצר וגם לנציגי החשב הכללי וגם לשר המשפטים שיעכבו את כניסתה של התקנה הזו ובכוונתי להעביר את זה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, לבטל את התקנה שפוגעת כל כך בארגונים חברתיים בכלל ובארגוני העולים בפרט.
שלמה מולה: בוקר טוב.
שלמה מולה: קודם כל אני דווקא רוצה לברך אותך על יום האידיש שהיה אתמול בכנסת, ביוזמתך.
שלמה מולה: אני חושב שדווקא מי שבאו מתרבות אחרת לארץ יודעים באמת להעריך את החשיבות של התרבות ומגיע כל הכבוד למה שעשית אתמול.
שלמה מולה: הנושא של המגזר השלישי, ולצורך העניין הארגונים החברתיים, במדינה שבה באמת כל נושא הרווחה והנושאים החברתיים שבהם דווקא המגזר השלישי עוסק, בהיעדר מדיניות רווחה יותר מאוזנת, יותר טובה, הופך להיות מאוד מאוד קריטי.
שלמה מולה: על אחת כמה וכמה אני מעריך, ואני יודע לא רק להעריך אלא יודע בוודאות, שמי שנפגע הכי קשה, גם מהמשבר הכלכלי, הם דווקא הארגונים והמגזר השלישי שקיבלו תמיכות מפילנתרופים מחוץ לארץ וכן הלאה.
שלמה מולה: אנחנו יודעים שהירידה הדרסטית, התלולה ביותר, היא בתקציבי העמותות שקיבלו תרומות מחוץ לארץ ומה שקרה הוא שגם את המעט שלהם, כשהם מחפשים מאטצ'ינג, מגבילים בסכום מסוים.
שלמה מולה: בשורה התחתונה, לרוב דווקא הפרויקטים הקטנים, אני יודע, עושים את השינוי האמיתי לאדם ולפרט ואני לא יודע מה היתה המחשבה שעמדה מאחורי השינוי.
ליה שמטוב: יכול להיות שלא עשו את זה בכוונה, גם זה יכול להיות.
אלי זרחין: בכוונה, זה מחבלים, כוונה לפגוע בישראל, באזרחי ישראל.
אלי זרחין: אנחנו יודעים מי עובד במשרד האוצר, זו חבלה.
אלי זרחין: בן אדם טוב לא עובד במשרד האוצר.
ליה שמטוב: מר אלי זרחין, בוא לא---
שלמה מולה: בעניין הזה של חובת המכרזים, לפעמים הבעיות נמצאות דווקא בשורות התחתונות שלא היתה בהם מחשבה מעמיקה.
שלמה מולה: אני דווקא רוצה לשמוע את מה שיש לארגונים להגיד, אבל אני חושב שהיוזמה שלך היא יוזמה מבורכת ואנחנו צריכים למצוא ביחד דרך להיאבק, כי לא כל דבר שמשרד האוצר מביא, או עובר בוועדת חוקה חוק ומשפט, לא תמיד גם הארגונים החברתיים מגיעים לשם.
שלמה מולה: הם דווקא מגיעים לפה, לוועדות אחרות, לוועדת החינוך וכן הלאה, לא תמיד הם מגיעים לוועדת חוקה, חוק ומשפט, וזאת בעיה אולי של היעדר תשומת לב, לכן אני חושב שזה לא מאוחר.
שלמה מולה: גם אם התקנה לא היתה תקציב מדינה יכול להיות שאולי היה קשה לעשות את הפעולות הנדרשות.
שלמה מולה: עכשיו הממשלה הולכת להעביר תקציב דו שנתי ודווקא זה הזמן, במושב הזה דווקא, להאיץ את התהליך כדי לשנות ולבוא ולהידבר.
שלמה מולה: אני מניח שגם יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט יגלה עניין, מר דודו רותם, רק צריך לנסות למצוא דרך, גברתי יושבת הראש, ואני לא יודע אם היוזמה יכולה להיות של שינוי תקנות רק מהאוצר, או שאנחנו גם כחברי כנסת או כוועדה יכולים ליזום את ה---
ליה שמטוב: הוועדה תפנה לאוצר ולכל הגורמים הקשורים לזה.
אלי זרחין: גברתי יושבת הראש, קודם כל אנחנו רוצים לברך אותך בתפקיד.
אלי זרחין: מאוד חשוב לנו שמי שעכשיו היא יושבת ראש הוועדה זו מישהי שבאה מהשטח, שמכירה את המגזר השלישי ויודעת איך אנחנו עובדים.
אלי זרחין: אני בהחלט חושב, אדוני חבר הכנסת מולה, שמדובר על פעולת טרור, כי המדינה לא מרוויחה מזה שקל ולא מרוויחה מזה שום עניין.
אלי זרחין: חשוב להבין שהתקנה הזאת לא מדברת על דברים פיקטיביים כמו תמיכות.
אלי זרחין: התקנה הזו מדברת על פרויקטים משותפים.
אלי זרחין: זה לא פרויקט שבא מהאוויר.
אלי זרחין: יושבת גב' שרה כהן, מנהלת אגף במשרד, יושבים אנשי מקצוע מהארגונים החברתיים, בונים ביחד פרויקט ששני הצדדים חושבים שצריך לעשות אותו, לא תמיד צריך מיליון שקלים, יש פרויקטים יותר קטנים, פרויקטים בשטח, לא צריך כסף פיקטיבי, זה פרויקט ששני הצדדים, גם המדינה, בשם המשרד הממשלתי, וגם הארגון החברתי אומרים 'בואו נעשה ביחד', הארגון מגייס 50% מהכסף, מתורמים פרטיים בחוץ לארץ, והמדינה נותנת 50% מהכסף שלה.
אלי זרחין: מה שאנחנו אומרים היום שעשרות, אם לא מאות, פרויקטים של משרדים -לא רק הקליטה, גם הרווחה, גם החינוך, גם ביטחון הפנים- צריכים להיעצר, ומי שנפגע זה אותם עולים, כמו שאמרת נכון, שנמצאים בשטח ומקבלים טיפות של סיוע במקום.
אלי זרחין: אנחנו פונים לוועדה הנכבדה בבקשה לעכב, לפחות בשלב זה, את התקנה הזו.
אלי זרחין: אני חושב, אדוני חבר הכנסת מולה, שאחת מהדרכים לעשות זאת זה לתת הסתייגות חיובית לחוק ההסדרים ואם הממשלה החליטה, למשל, להקים קרן, בינתיים ב-100 מיליון שקל, אנחנו מקווים שזה יהיה יותר, לסיוע לארגונים, אפשר לעשות הסתייגות חיובית לאותו סעיף ובה לפחות לעכב את הביצוע של התקנה הזאת ובזה אנחנו פונים בבקשה לחברי הכנסת הנכבדים.
טובה פינקלשטיין: אני רציתי לעדכן בכמה נקודות.
טובה פינקלשטיין: אל"ף, ביררתי אתמול מה עמדת משרד האוצר.
טובה פינקלשטיין: ידוע לנו שמשרד האוצר עומד להביא תיקון לתקנות בנושאים אחרים.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו פה ונתייחס אחר כך.
טובה פינקלשטיין: מה שלי אמרו, אלא אם יתקנו אותי, שקודם כל לגבי השנה הזאת תהיה הוראת מעבר, נכון?
דמיטרי אפרצ'ב: נתייחס אחר כך.
טובה פינקלשטיין: תהיה הוראת מעבר.
טובה פינקלשטיין: זאת אומרת, הצרה המיידית תוסר מאיתנו עד לטיפול.
טובה פינקלשטיין: אני מניחה שאם היו צריכים להעביר לוועדת חוקה, חוק ומשפט רק תיקון לתקנה 3(30) זה היה בעייתי, אבל אם בלאו הכי מביאים תיקון לתקנות, אני מניחה שאם יוחלט על תיקון, אז יוכלו להגיש.
טובה פינקלשטיין: לגבי הטעם לתקנה - בזמנו ביררתי עם היועץ המשפטי לאוצר ושאלתי מה היה הרציו לשינוי ומה שנאמר לי הוא שהרציו היה שהעברת כספים לארגונים בסכומים שיורדים ממיליון שקלים צריכה להיעשות במבחני תמיכה.
טובה פינקלשטיין: זו עמדת משרד האוצר, להוביל את הנושא למבחני תמיכה.
טובה פינקלשטיין: עלינו הנושא הזה לא מקובל כי אין לנו מבחני תמיכה לכל הנושאים ולכן התשובה לא פותרת את הבעיה שלנו.
אלי זרחין: גם אין לכם מיליארדים.
טובה פינקלשטיין: אני רוצה להדגיש עוד נקודה - אנחנו לא ידענו על תיקון התקנה וכאשר נודע לנו, בשלב מאוד מאוד מאוחר, פניתי לשני משרדים.
טובה פינקלשטיין: פניתי ליועצת המשפטית של משרד הרווחה, שהפעילה את המנהל הכללי של משרד הרווחה והוא מיד הזדעק ושלח גם מכתב למשרד האוצר.
טובה פינקלשטיין: גם משרד הרווחה ייפגע מאוד בעקבות שינוי התקנה.
טובה פינקלשטיין: פניתי גם ליועץ המשפטי של משרד התיירות.
טובה פינקלשטיין: משרד התיירות מבקש מאוד גם לשנות את התקנה והוא בעצם תומך בעמדתנו מטעמיו שלו.
טובה פינקלשטיין: אני לא המשכתי לעשות סבב בין יועצים משפטיים אחרים, אבל אני מניחה שיש עוד משרדים שיתמכו בשינוי של התקנה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אתייחס במקרו ואני אבקש מגב' שרה כהן להיכנס למיקרו של התוכן של ההחלטה, אבל אני מבקש, אם אפשר, קצת לצנן את ההתלהבות באמירות קשות.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מסכים איתך, לא מדובר פה על פעילות טרור.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מבין שלא לזה בדיוק התכוונת, כי רצית להדגיש את זה בצורה הכי ברורה וקשה, אבל משרד האוצר לא פועל בפעולות טרור.
דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שתוך כדי קבלת החלטות על תקציבים מאוד גדולים ומתוך דאגה לתקציב המדינה באופן כללי פשוט התפספסו פה כמה דברים ואין לי שום ספק שמשרד האוצר מבין שאי אפשר לבטל פעילויות כל כך חיוניות שמשרד הקליטה - אני מדבר בשם משרד הקליטה - נותן פתרונות נקודתיים ומקצועיים לאותן בעיות באמצעות עמותות מקצועיות שמפעילות הרבה מאוד מתנדבים ומגייסות תקציבים עצומים ועל ידי כך מצמצמות את היקף ההשקעה של המדינה בפעילויות האלה, ולמעשה חוסכות לאוצר מיליארדי שקלים, ואילולא הטיפול הזה, כל מה שאנחנו מנסים לטפל ולפתור ייצא לרחובות ויתפרץ לנו בפרצוף בתופעות קשות מאוד שיעלו למדינה, גם ברמה החברתית וגם ברמה כספית, הרבה מאוד כסף.
דמיטרי אפרצ'ב: העמדה של משרד הקליטה היא עמדה מאוד ברורה.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו השמענו את זה בכל דרג אפשרי, אם זה בתקשורת ואם זה באמצעות הדרג המשפטי.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מאוד שמחים שוועדת העלייה והקליטה, בראשות היושבת ראש, יזמה את המהלך הזה וזה בהחלט מאוד חיוני ומאוד חשוב.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מבין שבמשרד האוצר נעשתה איזה שהיא עבודת מטה, חשיבה בנושא, ואני מאוד אשמח אם אתם תוכלו קצת להעשיר אותנו במידע הזה.
דמיטרי אפרצ'ב: על מנת שנשים את כל הדברים על השולחן, חשוב לי מאוד ואני אבקש מגב' שרה כהן, מנהלת שירותי הרווחה אצלנו במשרד, שתציין את העובדות ומתוך זה יהיה אפשר להבין את גודל הפגיעה אילולא נושא זה לא יתוקן ולא יטופל.
שרה כהן: אני רוצה להתייחס בדברים שלי לשני מרכיבים, למרכיב של התהליך של קבלת ההחלטה ולתוצאה, לתוצר.
שרה כהן: אני רוצה דווקא לבחור בתהליך ואחר כך גם להתייחס לתוצר.
שרה כהן: ברמת התהליך, כשם שהיועצת המשפטית שלנו, גב' טובה פינקלשטיין, ציינה, המידע הגיע אלינו ממש בחודש-חודשיים האחרונים וגם למשרד הוא הגיע די באקראי, אחרי פגישה של יועצים משפטיים שבו השתתפה יועצת משפטית מטעם המשרד והוצגו תקנות חובת המכרזים החדשות.
שרה כהן: יש שורה שלמה של תקנות ששונו ובתוכן זו היתה אחת התקנות.
שרה כהן: עם חזרתה למשרד, עשינו מהלך של בחינה של מה המשמעויות מבחינתנו וגם בגלל העובדה שאין השנה חוק תקציב, אז מרבית התכניות שאני מקיימת אותן כמיזמים משותפים לפי התקנה הזאת עם עמותות שונות, וחלקן הוא בהחלט למטה ממיליון שקל, בעצם אושרו עד ה-30 ליוני, כיוון שאין לנו תקציב מדינה והמשמעות היא שתקנה שכרגע עומדת להשתנות, מה-1 ליוני, תגרום באחת לקריסה של כל ההתקשרויות עם כל הארגונים שאני מקיימת איתם פרויקטים משותפים כבר שלוש, ארבע וחמש שנים.
שרה כהן: היתה פנייה קודם כל בשלב הראשון, בהחלט באורח מקובל, ללשכה המשפטית של משרד האוצר וכל מי שצריך ובעצם די הורידו אותנו מהסיפור.
שרה כהן: כשאני התחלתי במקביל לבחון עם ארגונים שונים, שאני עובדת איתם, אם בכלל הם ערים לזה, הסתבר שאף אחד מתוכם לא היה שותף בתהליך, איש לא התייעץ איתו, כמו גם לא התייעצו איתנו וגם לא עם יועצים משפטיים של משרדים אחרים, גם לא עם היועצת המשפטית של משרד הרווחה.
שלמה מולה: את יכולה להגיד לנו באחוזים כמה מבין כל ההתקשרויות שיש לכם, כמה התקשרויות יש לכם מעל מיליון שקל וכמה פחות מזה?
שלמה מולה: במיוחד בתחום הרווחה.
שרה כהן: אני חושבת ש-80% מההתקשרויות הן למטה ממיליון שקל ורק 20% הן למעלה ממיליון שקלים.
שרה כהן: גם בתקציבים שהם בהיקפים יחסית נמוכים, אם אנחנו רוצים לעסוק במגוון מאוד גדול של תחומים שדורשים התערבות, אנחנו חייבים בעצם להשתמש בכספים באופן שהוא מושכל.
שרה כהן: חשוב לי כאן להתייחס גם בעוד משפט אחד.
שרה כהן: עברתי על כל הפרוטוקולים של הדיונים בכנסת שהיו בנושא של תקנות חובת המכרזים ואני רוצה להבהיר, אני לא עורכת דין, אני עובדת סוציאלית, וקראתי אחד לאחד את כל הטיעונים וגם הגעתי לאותו דיון שבו התקיים הדיון בתקנה ואני רק יכולתי להתבייש שזו הדרך שבה מתקבלות החלטות שמשפיעות על המערך החברתי של מדינת ישראל; בהשתתפות שני חברי כנסת ובלי דיון כשאף אחד לא בא ומציג בעצם את המשמעויות.
שרה כהן: יש כאן איזה שהוא חוסר הבנה בסיסי בין המשמעות של תמיכה, שהיא פעולה רה-אקטיבית של המדינה ובין מיזם משותף שזו פעולה פרו-אקטיבית של המדינה, שהמדינה יוזמת על בסיס של זיהוי בעיות, צרכים ומקדמת יחד עם גורמים וגופים נוספים את האפשרות לפתח מענים שהם הולמים לצרכים שקיימים.
שרה כהן: ברמת תוצר, התקבלה החלטה שנודעה לנו רק לאחרונה.
שרה כהן: כשם שציינתי, החל מה-30 ליוני, אם זה לא ישונה, אנחנו עומדים להגיע למצב שתכניות דוגמת ליווי, למשל, למשפחות של בני נוער עוברי חוק, שאני עושה עם עמותת 'משפחה תומכת', תכניות שאני מקיימת למשל כמענים יחד למשל עם מגדל-אור, יחד עם עמותת על"ם, שזו עמותה גדולה, אבל התכנית איתה היא פחות מ-200 אלף שקלים תקצוב של המשרד וגם היא תסתיים אחרי שאנחנו נפסיק את ההתקשרות עם הארגון ויש לנו שורה שלמה של תכניות, עם האגודה הישראלית למען ילדים עולים שאנחנו מלווים אותם בבתי ספר תעשייתיים, שזו באמת האוכלוסייה במצב הכי קשה שקיים, ואני חושבת שכמעט כל ארגון כאן שגם הוא בא מקרב קהיליות העולים ומביא איתו את הנכסים הייחודיים ואת היתרונות היחסיים של ארגוני עולים מתוך הקשר הבלתי אמצעי עם האוכלוסייה, שגם פה הדברים האלה הולכים להיות בעצם ניזוקים.
שרה כהן: המדינה גם הולכת להפסיד כאן כסף, כי ברגע שאנחנו מראים מול קרנות שונות את המחויבות של המדינה לתהליך שהוא ארוך טווח ומתוך בנייה של התהליך, תוך כדי תנועה, תוך אפשרויות של גמישות בהתאם לצרכים המשתנים, הקרנות גם הן נותנות לעמותות את התקציבים שעומדים כמאטצ'ינג מול תקציבי המדינה ואנחנו יכולים בצורה כזאת גם להרחיב את התכניות.
שרה כהן: כמעט כל תכנית שאני עושה בשנים האחרונות עברה תהליך של הרחבה והתרחבות והתגייסות של שותפים נוספים וממצב, לדוגמה, של שקל על חשבון המדינה שבשלב הראשון ניתן מולי מגורמים חוץ ממשלתיים, אני מגיעה למצב שהמדינה נותנת למשל 1/4 וגורמים חוץ ממשלתיים 3/4.
שרה כהן: כשאני מובילה, כמדינה, את התהליך והמשמעות של מדינה-מובילה-תהליך זה המדינה כריבון, המשילוּת של המדינה וכל מה שקשור לזה - אנחנו כמדינה נוטלים אחריות על השירות שאנחנו נותנים לאזרחי המדינה ובהקשר הזה לעולים.
ליה שמטוב: מה שאמרה עכשיו גב' שרה כהן מבין מי שעוסק בזה, שבוועדת החוקה, חוק ומשפט היו צריכים להזמין את הארגונים החברתיים ואת מי שמתעסק בנושא במשרדי הממשלה כדי שיוכלו להסביר להם.
רוברט טיבייב: מה שחשוב לי להדגיש הוא שאסור לנו להתקפל עכשיו מול האוצר.
רוברט טיבייב: האוצר, לא רק מבחינת העולים, אלא גם בכל המשרדים, עושה את החשבון שלו נטו ולא מתחשב בשירות, ודווקא במקרה הזה לא מתחשב בשירות של העולים.
רוברט טיבייב: שינוי התקנה יוביל לחיסול העמותות הקטנות מבחינת האוצר והעמותות הקטנות האלה נותנות שירות ענק לעולים והעמדה, שלי לפחות, לא להתקפל, ואם אתם מתגייסים למאבק הזה, תודה.
נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא רק לעולים.
רוברט טיבייב: ברור, אנחנו פה בוועדת הקליטה.
רעיה ריגר: נכון, האוכלוסייה הזו חלשה.
ליה שמטוב: זה שייך לכל הארגונים החברתיים וצריך לדבר על כל הארגונים.
רוברט אפרצ'ב: סליחה, זה קצת מפריע לי.
רוברט אפרצ'ב: אני מתנצל, אני לא בא להגן על אף אחד, אבל את הטענה שהעולים הם האוכלוסייה הכי חלשה אני לא מקבל.
רוברט אפרצ'ב: זאת האוכלוסייה שרמת הסיכון בה גבוהה, אבל זאת לא אוכלוסייה חלשה, באופן חד משמעי.
רן מלמד: אדוני המנהל הכללי, אם תשמע אותי, אני אחזק את דבריך.
רן מלמד: קודם כל, אני רוצה לברך אותך, גברתי היושב ראש, על האירוע והפעילות בנושא האידיש אתמול.
רן מלמד: זאת מלאכה אדירה והיה מאוד מאוד יפה.
רן מלמד: אני באמת פה לא רק בשם ארגוני העולים.
רן מלמד: עמותת "ידיד" אינה ארגון שמטפל רק בעולים ואני חושב שזה שהיוזמה התחילה פה, או שהדיון הראשון בכנסת נעשה פה, אני מקווה שעוד כמה ועדות יתפסו את הנושא הזה ויעלו אותו, כי הנושא הזה הוא בנפשנו.
רן מלמד: בתשובה קצרה לחבר הכנסת מולה: בשנה שעברה השתתפתי ב-22 ישיבות של ועדת החוקה, חוק ומשפט.
רן מלמד: הנושא הזה הובא בהחלט במחטף, בשיטה של האוצר, וגם אם האוצר ראה משהו טוב באוקטובר 2008, שרואים שיש משבר כלכלי כזה גדול שהתורמים, בעיקר מארצות הברית, קורסים ויכולים להעביר פחות כספים, מה שאומר שהחלק היחסי שהם יוכלו לתת לפרויקטים יהיה יותר קטן, שהאוצר לא ישנה את התקנה ויחכה לחשיפה עיתונאית ולרעש כדי שאחר כך יבוא ויעשה התאמות כאלה ואחרות, ולהצהיר על המחשבות של איך, אני חושב שזה בהחלט לא ראוי.
רן מלמד: אני רוצה לחזור על מה שמר אלי זרחין אמר וקורא לכם להגיש הסתייגות במסגרת חוק ההסדרים, לא רק להסתמך על הוראות מעבר ודברים אחרים.
רן מלמד: תגישו על זה הסתייגות כחלק מחוק ההסדרים בסעיפים שקשורים להצלת ארגוני המגזר השלישי כשבהסתייגות הזאת יהיה כתוב במפורש שהתקנה הזאת בטלה.
רן מלמד: לא מעוכבת, לא להסתמך רק על הוראות השעה, כי אני מכיר ואתם מכירים איך משרד האוצר עובד בהקשרים האלה.
רן מלמד: אני רוצה שתבינו, היום התורמים מחוץ לארץ מסתכלים בארבע ובשבע עיניים על מה הממשלה עושה כדי לעזור למגזר השלישי.
רן מלמד: הם קובעים את התמיכות שלהם בין השאר על פי העמדה של הממשלה.
רן מלמד: אני חושב שהאוצר צריך לקחת את זה לתשומת לבו בהקשרים האלה ולזכור שעובדי האוצר הם עובדים של המדינה, הם לא מנהלי המדינה, הם צריכים להסתכל על התמונה הכוללת בצורה---
רוברט טיבייב: הם חושבים אחרת.
ליה שמטוב: למה אתם מדברים?
ליה שמטוב: הם יגידו.
רן מלמד: אני בטוח שהם יגידו.
רן מלמד: אני חושב שאנחנו נכנסים היום לשנה שתהיה שנת הרפורמה במשרד האוצר, שבה הזכויות, החובות והסמכויות שיש למשרד האוצר קצת ישתנו, כי ראינו את הנזקים הגדולים שנעשו בהקשר הזה.
רן מלמד: התשובה קודם כל צריכה להיות דרך חוק ההסדרים, לא לחכות רק להוראות שעה, אלא אם כן משרד האוצר מודיע פה עכשיו שהוא מבטל ומושך את התקנה הזאת, דבר שאני אנשק למישהו את הרגליים אם הוא יעשה את זה פה, אבל לא נראה לי שזה הדבר שיקרה, ואני קורא ומבקש מכם, כחברים בעוד ועדות - תעלו את זה בוועדות החינוך והעבודה והרווחה ובוועדות אחרות, כי זה צריך לבוא גם משם, כלחץ.
אילנה שפייזמן: אני מסכימה עם כל מה שנאמר פה לפניי.
אילנה שפייזמן: קודם כל, אנחנו בתקופת משבר כלכלי והמדינה פה עושה 'יד לוקחת, יד נותנת'.
אילנה שפייזמן: מצד אחד מקימים את הקרן של ה-100 מיליון, מצד שני מחליטים ש'אתם תקבלו את ה-100 מיליון, אבל אנחנו ניקח את התקציבים האחרים דרך התקנה הזאת'.
אילנה שפייזמן: זה בעצם מנוגד לחלוטין לשולחן העגול של העבודה הבין מגזרית שהממשלה החליטה עליו וישבה עליו.
אילנה שפייזמן: זה מנוגד למדיניות הממשלה.
אילנה שפייזמן: לא כל כך ברור מה הולך פה.
אילנה שפייזמן: דבר שני - בגלל שאנחנו במשבר הכלכלי, הפגיעה פה תהיה לא רק בזה שאוכלוסייה תיפגע, אלא גם עובדים של הארגונים.
אילנה שפייזמן: אמנם זה לא הרבה עובדים, כי מדובר על ארגונים קטנים, אבל זה עוד אנשים שנוספים למעגל האבטלה שברגע שהם יפוטרו, לא כל כך ברור איפה הם יוכלו למצוא עבודה.
אילנה שפייזמן: שוב, מדובר פה גם על עולים, אוכלוסייה שגם כך קשה לה מבחינה תעסוקתית.
אילנה שפייזמן: מעבר לכן חוק ההסדרים או לא חוק ההסדרים, הנושא פה צריך לקבל פתרון קבוע.
אילנה שפייזמן: אין דינם של פרויקטים קטנים לאוכלוסייה ספציפית כדינם של התקשרויות ענק שמדינה עושה במיזמים עסקיים או כל דבר אחר.
אילנה שפייזמן: מדובר פה על שירותים ייחודיים, לפעמים תרבותית, שמשרד הקליטה רואה לנכון לתת אותם דווקא באמצעות ארגוני שטח, ארגוני קהילה, וזה משהו שצריך להימשך.
אילנה שפייזמן: גם אם עכשיו דוחים את זה, מעבירים את זה, צריך למצוא לזה פתרון בחוק או בכל צורה אחרת.
אילנה שפייזמן: לא נשב פה שוב בשנה הבאה ושוב נגיד מה קרה ומה נעשה עכשיו.
אברהם שרנופולסקי: אני מייצג פה כמה עמותות.
אברהם שרנופולסקי: עמותת חזית הכבוד מאחדת יותר מ-150 ארגונים ציבוריים, האגודה הישראלית למדענים עולים, עמותת בית הטכנולוגיה להשתלמות מדענים עולים ועמותת פרקטיקה למדענים עולים.
אברהם שרנופולסקי: ידוע שלפי המסורת היהודית והאנושית תומכים קודם כל בחלשים.
אברהם שרנופולסקי: כך זה היה ואני מקווה שכך זה יהיה בעתיד, אבל משרד האוצר מתכוון לשבור את המסורת.
אברהם שרנופולסקי: כך נדמה לי.
אברהם שרנופולסקי: זו לא הפעם הראשונה.
אברהם שרנופולסקי: לא מזמן כל המדינה דנה על ההצעה של משרד האוצר להקפיא את הקצבאות לניצולי השואה ולקשישים הנזקקים.
אברהם שרנופולסקי: ושוב, הצעה חדשה של משרד האוצר.