GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים שמלצר: דובר על כך שיקבלו 500 מיליון שקלים ב-2008 לקצבת הזקנה הבסיסית ואת זה שילמנו דרך החוק.
מרים שמלצר: כמו כן, דובר על תוספת של 200 שקלים לקשיש מעל גיל 80.
רוברט טיבייב: שילמתם את כל הסכומים?
מרים שמלצר: כן, ב-2008 שילמנו.
מרים שמלצר: כל ההחלטות שהיו ל-2009 ובינתיים השתנו, עוד לא חוקקו.
מרים שמלצר: לא הוחלט על מיליארד שקלים ב-2008 אלא הוחלט על חצי מיליארד.
מרים שמלצר: הוחלט על 250 מיליון שקל ל-2009 ועוד 250 מיליון שקלים ל-2010, אבל זאת היתה החלטה נוספת.
מרים שמלצר: כל ההחלטות ל-2008 חוקקו על ידי הכנסת ובוצעו.
דב בארי: המיליארד נוגע לכל התכנית.
מרים שמלצר: המיליארד נוגע לכל התכנית שהיתה ב-2008 ובינתיים עכשיו יש תכנית של 1.2 מיליארד והיא באמת ניתנת רק לקצבאות הזקנה הבסיסיות לפי חוק הביטוח הלאומי ובהתאמה למקבלי השלמת הכנסה.
מרים שמלצר: אין תוספות מיוחדות לקבוצות אחרות.
ליה שמטוב: האם קשישים בני 80 שמקבלים השלמת הכנסה קיבלו ב-2008 תוספת של 200 שקלים או שכולם קיבלו אותה?
מרים שמלצר: כולם קיבלו תוספת של 1% מהסכום הבסיסי.
מרים שמלצר: היום זה 77 שקלים כפוף לתוספות שלהם.
מרים שמלצר: בני שמונים קיבלו תוספת מיוחדת בהשלמת הכנסה.
2200: הוויכוח העקרוני הוא בשאלת האוניברסליות.
2200: אליבא דמומחי האוצר, כדאי היה גם בביטוח הלאומי ובכל מקום לעשות חלוקה דיפרנציאלית ובסופו של דבר גם המוסד לביטוח לאומי היה נהרס, כפי שקרה בעולם.
2200: במקרה כזה רק אנשים עניים ביותר היו מקבלים תוספות.
2200: הממשלה קיבלה החלטה אחרת ושמעתי כאן את יושב ראש הקואליציה.
2200: אני מקווה שבעזרתו ניתן יהיה להשיג סכומים הרבה יותר גדולים על מנת שהאוניברסליות תהיה כזאת שיקבלו יותר.
2200: אני חושב שבכוחו לעשות זאת ואני רואה שפה הוא מגן דווקא על מגמה שונה.
2200: היה על זה ויכוח ומאבק רציני ואני אומר את זה כיושב ראש הסתדרות הגמלאים.
2200: עשינו מאמץ אדיר והכשלנו נסיונות גם בביטוח הלאומי לעשות את זה.
2200: בביטוח הלאומי ניסו לקבוע שמי שיש לו דירה יקבל פחות וכן מי שיש לו רכב וכו'.
2200: בסופו של דבר אנחנו חושבים שהקשישים בישראל, שעבדו כל חייהם רצו להבטיח זקנה בכבוד ופתאום התחילו לשחק עם כל מה שהם חסכו במשך כל חייהם.
2200: המדינה חייבת לתת הרבה יותר לציבור שבנה את המדינה הזאת ובשום פנים ואופן לא לפגוע באוניברסליות.
2200: בהסכם הקואליציוני יש סעיף מפורש ואני הייתי מצפה מיושב ראש הקואליציה שיתמוך בהסכם הקואליציוני, שאומר במפורש שאנחנו הולכים על עקרון האוניברסליות.
2200: אני מקווה שאפשר יהיה להשיג עוד הרבה יותר כספים כדי לתת לניצולי שואה ולאחרים, אבל במסגרת עקרון האוניברסליות.
2200: תודה.
חגי קרת: אני רוצה להשלים את הדברים של חבר הכנסת לשעבר בן-ישראל.
חגי קרת: הממשלה הנוכחית החליטה והכריעה בשאלה הזאת וזאת החלטה שבעקבותיה תוקן החוק לשנים 2009-2010.
חגי קרת: ההחלטה קובעת בסעיף 10, פסקה שלישית, שכל ההחלטות הקודמות יתוקנו כך שהגדלת סכום קצבאות הזקנה תיעשה באופן אוניברסלי לכל קבוצות הגיל.
חגי קרת: זאת ההחלטה של הממשלה הנוכחית והיא מבטלת החלטות קודמות שאומרות דבר אחר.
ליה שמטוב: זאת אומרת שאלה שנזקקים יקבלו אותו סכום כמו העשירים.
חגי קרת: לאלה שנזקקים צריך להוסיף בדרך אחרת, לא דרך קצבאות הזקנה שמלכתחילה נועדו להיות אוניברסליות.
חגי קרת: קצבאות הזקנה הן לא הכלי המתאים לפתור את הבעיה הזאת.
רוברט טיבייב: בינתיים הם נפגעים.
חגי קרת: צריך להוסיף כסף, אבל לא דרך קצבת הזקנה.
חגי קרת: זה לא הכלי המתאים.
רוברט טיבייב: באיזו דרך?
רוברט טיבייב: אין דרך אחרת.
חגי קרת: הכנסת היא זאת שמחוקקת בישראל, לא הממשלה.
מיכאל אלשנסקי: כפי שאמרה היושבת ראש, גם שרי אריסון תקבל 38 שקלים.
מיכאל אלשנסקי: נכון, גם היא תקבל 100 שקלים בשלוש שנים, אבל בשביל מה היא צריכה את הכסף הזה?
ליה שמטוב: כדי לתרום לנזקקים.
דובר: הקשישים נמצאים במצב קשה.
דובר: מדוע הדיבור הזה?
דובר: מה זה לתרום?
דובר: איזה דיבור ציני זה?
מיכאל אלשנסקי: את החוק הקודם ביטלו ועכשיו יש דבר חדש.
מיכאל אלשנסקי: צריך לחפש עכשיו כסף, אבל לא צריך לחפש כסף לנזקקים אלא צריך להוריד לאלה שלא נזקקים ולתת לנזקקים בלי לתת תוספות.
מיכאל אלשנסקי: אז באמת יהיה צדק.
מיכאל אלשנסקי: מה אני מציע?
מיכאל אלשנסקי: אוניברסליות.
מיכאל אלשנסקי: אם יש דירה, לתת פחות כסף.
מיכאל אלשנסקי: אם יש אוטו, לתת פחות כסף.
מיכאל אלשנסקי: אם יש בנק הפועלים, לא לתת כסף.
מיכאל אלשנסקי: לתת רק לנזקקים.
ליה שמטוב: זה לא אוניברסליות.
ליה שמטוב: אם אתה מסכים אתו, אתה סותר את עצמך.
מיכאל אלשנסקי: אני לא סותר את עצמי.
מיכאל אלשנסקי: אני נגד אלה שלא צריכים כסף ונותנים להם.
ליה שמטוב: חבר הכנסת לשעבר גינאדי ריגר, בבקשה.
גינדי ריגר: אני נמצא פה גם כנשיא תנועת חזית הכבוד.
גינדי ריגר: רציתי לומר שלפי הלוגיקה צריך לתת 10 שקלים גמילות חסדים ולמי שזקוק באמת, לתת 1,000 שקלים.
גינדי ריגר: אנחנו עושים בדיוק את ההיפך.
גינדי ריגר: אנחנו רואים שלקחו את הכסף, כל אחד מקבל 10 שקלים וכך אף אחד לא מקבל עזרה.
גינדי ריגר: למה הגענו?
גינדי ריגר: הפנייה שלי לחברי הכנסת היא לחזור ללוגיקה שאומרת שצריך לעזור לנזקקים, לעזור לאנשים שבאמת צריכים ולא לתת 10 שקלים לאדם, שבכלל לא יודע שהוא קיבל 10 שקלים בנוסף.
ליה שמטוב: הוא לא מרגיש את זה.
גינדי ריגר: הוא לא מרגיש את זה, בשביל מה לתת לו 30 שקל?
גינדי ריגר: כמה עולה חלה לשבת?
ליה שמטוב: הלחם עלה היום.
גינדי ריגר: הלחם עלה בדיוק בשלושים שקל לחודש.
גינדי ריגר: מה אנחנו עושים?
גינדי ריגר: זה צחוק.
רוברט טיבייב: אנחנו מבינים, בסופו של דבר, ואני לא רוצה להתבטא במילים גסות, שעושים צחוק מהקשישים.
רוברט טיבייב: יש לך הזדמנות, גברתי היושבת ראש, להחזיר את החוק הזה לממשלה, לשנות אותו, לעשות דיפרנציאציה ולכבד את הקשישים יחד עם נציגי חזית הכבוד או ארגונים אחרים.
רוברט טיבייב: זאת ההצעה שלי.
רוברט טיבייב: תודה רבה.
ליה שמטוב: בבקשה, שרה זילברשטיין.
שרה זילברשטיין-היפש: מדברים פה על 35 שקלים ולמי צריך להוסיף, אבל אני רוצה לומר שחלק גדול מהבעיה של הגמלאים הוא שהם לא יודעים את הזכויות שלהם וגם אותן הם לא ממצים.
שרה זילברשטיין-היפש: ישנו מוקד כוכבית 8840 וכוכבית 9444 לניצולי שואה, כדי שהם יידעו למצות לפחות את מה שיש להם היום.
שרה זילברשטיין-היפש: הרבה מאד אנשים מחבר העמים לא מקבלים השלמת הכנסה שמגיעה להם כי הם לא יודעים שזה מגיע להם.
שרה זילברשטיין-היפש: אני מבקשת גם מכל הארגונים של ניצולי שואה וגם אחרים להתגייס, לדבר עם החברים שלהם כדי שיידעו איזה תוספות מגיעות להם היום.
שרה זילברשטיין-היפש: דיברו פה על אנשים שהולכים לעולמם ועוזבים אותנו.
שרה זילברשטיין-היפש: במשרד לענייני גמלאים אנחנו מפעילים פרויקט על פי החלטת הממשלה יחד עם 'יד-ושם' לספר את הסיפור של ניצולי השואה.
שרה זילברשטיין-היפש: זה נקרא פרויקט לדורות ואנחנו מבקשים מכולם להתגייס כדי שכולם יספרו את הסיפור, את מה שקרה להם בתקופת השואה.
שרה זילברשטיין-היפש: באמצעות בנות שירות לאומי אנחנו מגיעים לאלפי קשישים, שיספרו את הסיפורים שלהם, אבל זה לא מספיק.
שרה זילברשטיין-היפש: יש לנו עוד כמה פרויקטים בנושא הנצחה ובנושאים אחרים.
שרה זילברשטיין-היפש: הנקודה המרכזית היא שגמלאים צריכים למצות את הזכויות שלהם.
שרה זילברשטיין-היפש: אנשים לא יודעים שמגיעה להם השלמת הכנסה וזה דבר בלתי מובן ובלתי אפשרי.
שרה זילברשטיין-היפש: אני פונה אליכם ולציבור שרואה אותנו לעשות הכל כדי שאנשים ימצו את הזכויות שלהם.
אפרים מלמד: סליחה שהעברית שלי לא כמו הרוסית שלי.
אפרים מלמד: אני בן 75.
אפרים מלמד: אני חושב שהחוק ששמעתי עליו פה הוא בושה.
אפרים מלמד: אני מוכן לדבר עם כל האנשים בטלוויזיה הרוסית בשביל לעזור לאנשים מברית המועצות.
אפרים מלמד: אנחנו לא רוצים לקבל 30 שקל.
אפרים מלמד: זאת בושה.
אפרים מלמד: אנחנו לא רוצים לקבל נדבות.
אפרים מלמד: אתה צודק, צריך לחוקק חוק לא מבחירות לבחירות ולא כל שנה צריך לבדוק את החוק.
אפרים מלמד: מה קיבלנו עכשיו?
אפרים מלמד: מחיר הלחם עולה היום ו-30 שקל זה בדיוק הסכום שעולה לנו לחם בחודש.
אפרים מלמד: אני חושב שאסור לחוקק את החוק ששמענו.
אפרים מלמד: תודה.
צבי פגיס: כתוב פה: הנדון: העשייה הממשלתית לניצולי השואה.
צבי פגיס: דיברנו היום על כל הדברים ואני רוצה לדעת אם זאת התכנית לניצולי השואה.
צבי פגיס: צריך להגיד מה יכולים לקבל ניצולי השואה ואחר כך את כל הדברים האחרים.
צבי פגיס: אני מסכים שהחוק שהיה בשנת 2008 הוא לניצולי שואה ולגמלאים, אבל אי אפשר לעשות מהכל מיש-מש.
צבי פגיס: אומרים שהחוק צריך להיות אוניברסלי.
צבי פגיס: למה הכוונה?
צבי פגיס: שהחוק צריך להיות גם לניצולי שואה, גם לנזקקים, גם לאחרים, גם לניצולי שואה שהגיעו לישראל ב-1953 ומקבלים רנטה.
צבי פגיס: לא כולם שווים.
צבי פגיס: יש אנשים שגם 100 שקל או 1,000 שקל לא מספיקים להם כי שכר דירה היום הוא 3,000-4,000 שקל.
צבי פגיס: החוק שהתקבל בשנת 2008 אמר שביולי 2009 יקבלו בני 75 ומעלה את מה שקודם קיבלו אנשים בני 80 ומעלה.
צבי פגיס: אנשים בני 78 יכולים לקבל?
ליה שמטוב: מאוגוסט.
צבי פגיס: ובני 75?
ליה שמטוב: מאוגוסט כולם יקבלו, גם בני 62.
ליה שמטוב: זה דבר שלא היה ועכשיו זה חדש.
צבי פגיס: ניצולי שואה שהיו במחנות ריכוז ובגטאות לא מקבלים היום עזרה כי הם נכים.
צבי פגיס: הם לא מקבלים מביטוח לאומי השלמת הכנסה וזאת בעיה.
ליה שמטוב: אתה לא הבנת.
ליה שמטוב: זה לא כך.
ליה שמטוב: לפני שהוועדה מסכמת ומחליטה אני רוצה לומר שמי שלא מבין עברית, אולי מי שיושב לידכם יכול להסביר לו.
ליה שמטוב: דיברנו פה על כל התוספות ונאמר לי שגם אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה וגם כאלה שלא, מקבלים את אותו סכום.
ליה שמטוב: זאת אומרת שגם נכים שלא מקבלים תוספת מביטוח לאומי של השלמת הכנסה, יקבלו את הסכום הזה.
ליה שמטוב: זה בחוק החדש.
ליה שמטוב: אני מסכימה אתכם שכל הסכומים האלה – 31 שקלים וב-2011, 100 שקלים, לא מספיקים לקנות לחם, כמו שאמרו כאן.
ליה שמטוב: חברי כנסת מחוקקים חוקים לגבי ניצולי שואה, לגבי פליטים ולגבי אלה שהיו בגטאות.
ליה שמטוב: לגבי פליטים שהיו בקרואטיה יש הצעת חוק שלי וגם של חברת הכנסת סולודקין.
ליה שמטוב: אנחנו נעשה הכל כדי לקדם את החוק לפליטי השואה.
ליה שמטוב: היום אנחנו דנים בהחלטת הממשלה ועל הסכומים האלה.
ליה שמטוב: אני חוזרת ואומרת שאלה לא סכומים משמעותיים, אבל זה יותר טוב מכלום.
ליה שמטוב: זאת אומרת שבנוסף לזה צריך לחוקק חוקים ולהוסיף לכל הקשישים הנזקקים את התוספת שמגיעה להם.
ליה שמטוב: אני רוצה לקרוא את החלטות הוועדה – הוועדה מברכת את הממשלה על כך שהחליטה לפרוץ את מחסום גיל 70 לקבלת תוספת וסיוע.
ליה שמטוב: אני מתכוונת לאנשים שהם מתחת לגיל 70.
ליה שמטוב: הוועדה חושבת שהמנגנון הנכון לסיוע הוא דרך הבטחת הכנסה, כך שהזכאים לסיוע יהיו האוכלוסיות החלשות.
ליה שמטוב: הוועדה פונה לראש הממשלה ומבקשת לבחון מחדש את ההחלטה לפרוס את התוספת לשלוש שנים.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לממשלה לפעול לאלתר וללא דיחוי נוסף להעניק את התוספת לסיוע לקשישים וביניהם ניצולי השואה.
ליה שמטוב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
ליה שמטוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: בישיבה נשמע את סקירת הסוכנות היהודית על פעילותה ותקציבה.
2465: תודה רבה גבירתי יושבת-ראש הוועדה, שלום לכם חברי הכנסת הנכבדים, וגם לך מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.
ליה שמטוב: דרך אגב, באשר לאלי כהן, בחודש האחרון עשיתי לו קצת כאב ראש כי אני מבקרת במרכזי הקליטה והוא מצטרף אלי וסוקר את כל הפעילות.
ליה שמטוב: כל הכבוד.
משה ויגדור: הוא לא התלונן.
2465: את אלי תשמעו בהמשך.
2465: אנחנו היום עושים כאן ישיבה ראשונה בקדנציה הזו בה הסוכנות היהודית מציגה את עצמה ואת פעילותה.
2465: אני מודה לך מאוד יושבת-ראש הוועדה על שנתת בידינו את ההזדמנות ואת היכולת להציג את הדברים.
2465: אנחנו נציג אותם בתחילה בממד הרחב של פעילות הסוכנות ואחר כך נלך ונתמקד בנושאים השונים שקשורים לעלייה, מעין קליטה, וכן פעולות המחלקה לחינוך יהודי וציוני בתפוצות כחלק מהמרקם הכולל של הטיפול שלנו במה שאנחנו עושים בקהילות לקראת העלייה ועם העלייה.
2465: זה משפיע ויש לזה אפקטים שאי אפשר להתעלם מהם והם מחייבים את הסוכנות היהודית לעשות כמה דברים.
2465: ראשית, להתייעל.
2465: שנית, לטפח גישה חדשה וטכניקות שונות כאלו ואחרות של טיפול בכל מכלול הנושאים שאנחנו עוסקים בהם, ובמיוחד בנושא העלייה שהמחלקה לעלייה שלנו עוסקת בהם.
2465: לכן המחלקה לעלייה בראשותו של אלי כהן עושה רפורמות משמעותיות גם בתפיסת העולם שלה וגם בדרך בה היא מאורגנת.
ליה שמטוב: אני שמחה לשמוע זאת.
2465: אני יודע שיש כאלה הסבורים שיתכן שבהחבא, לאט לאט, מישהו מוריד את הפעילות עד למצב שלמעשה יש כותרת אבל אין פעילות אבל זה לא המצב.
ליה שמטוב: חברי המועצה של נצרת עילית, אתם שומעים את הדברים?
2465: אני מכיר גם את הסיפור של נצרת עילית ואולי זה מביא אותי אל הדבר הבא.
2465: אתמול ישבנו במשרד הקליטה עם שרת הקליטה הגברת סופה לנדבר ועם המנכ"ל דימה – ואגב, הוא בשר מבשרנו, זה עתה חזר משליחות של הסוכנות היהודית בחבר העמים לשעבר – ושוחחנו על הדברים, לרבות הדיון בנושא שינוי הייעוד של מרכזי קליטה.
2465: אני רוצה לומר כאן לוועדה עוד בטרם אנחנו נכנסים לדיון לאחר הצגת הנושאים, שהסוכנות היהודית איננה מתכוונת להפוך את מרכזי הקליטה משני הייעוד לגושי נדל"ן למרבה במחיר.
2465: זה לא יהיה.
2465: הסוכנות היהודית מתכוונת להישאר בכל אחד מהמקומות שיש בהם מרכזי קליטה והם משנים את ייעודם כמרכז פעילות של הסוכנות היהודית בישוב.
2465: בנצרת עילית, אנחנו מכינים תוכנית מאוד יפה, מקובלת על ראש העיר, של שינוי ייעוד, ואם תרצו, נציג אותו אחר כך בנפרד כי הרי החברים הגיעו מנצרת וצריך לתת להם גם לומר את הדברים.
2465: אני רוצה לומר כאן שזה יקרה שם וזה יקרה בעוד שניים-שלושה מקומות אבל אנחנו לא יוצאים משם ולא מנדל"נים את זה.
שלמה מולה: מה זה שינוי ייעוד?
2465: אם אתה שואל אותי, אני רוצה לומר לך את הדברים הבאים.
2465: בנצרת עילית לדוגמה, לשם המשל, אנחנו מתכוונים להכניס שתי קהילות צעירות לתוך אותם מבנים שהיה בהם מרכז הקליטה.
2465: קליטה של שתי קהילות מתערבות ומחנכות בתוך הישוב ושתי הקהילות האלה, תחת להחזיק שם מספר מסוים של מיטות של עולים ומה שעשינו קודם, יהיו שם קהילות צעירות שישפיעו יפה מאוד על העיר מבחינת המרקם הצעיר והחיזוק של הקהילה בנצרת עילית, ואני אומר את זה כאן ללא כחל וסרק, הקהילה היהודית בנצרת עילית שהולכת ונחלשת עם כניסה מודרגת של ציבור ערבי לתוך העיר, ואנחנו חושבים שצריך לשמור על אופייה היהודי של העיר, הקהילות הללו יעסקו בקליטת עלייה, יעסקו בהעצמה של ילדי עולים בבתי הספר.
שלמה מולה: איזה מחלקה תטפל במרכז הזה?
2465: זה עדיין לא נקבע.
2465: עוד לא סיכמנו גם עם העיר כיצד לעשות את זה ואיך, אבל בגדול החלטנו עוד יותר מזה, שהמחלקה לעלייה איננה עוזבת את מרכזי הקליטה משני הייעוד אלא ממשיכה להיות גורם מרכזי בתוכם.
ליה שמטוב: נגעת במרכז הקליטה בנצרת עילית, אני בטוחה שהכל ייעשה בצורה הכי טובה, בכל זאת דיברת על הצעירים וכנראה התכוונת לקיבוץ עירוני, כמו שפועל בכמה ערים.
2465: יש אפשרות להטמעה של קיבוץ עירוני גדול יחסית עם שמונים חברים בתוך נצרת עילית, יש אפשרות להטמעה של מכינה קדם-צבאית בתוך המרחב הזה ויש אפשרות להטמעה של כפר סטודנטים בפנים.
2465: לא כולם יוכלו לדור ביחד, אבל הרעיונות כרגע נבדקים.
ליה שמטוב: אני חושבת שתסכימו אתי שכאשר פועלות כיום תוכניות כמו סל"ה, כמו קדמה, כמו מכטרוניקה שזה שיתוף פעולה ביחד עם מכללת עמק יזרעאל, השילוב הזה והשילוב של קיבוץ עירוני או סטודנטים, זה שילוב מאוד מוצלח שצריך לעשות אותו בשיתוף פעולה.
ליה שמטוב: זה יקל על קליטת העולים, על קליטת המשפחות הצעירות והזוגות הצעירים שמגיעים מחוץ לארץ וכך הצעירים האלה שהם במסגרת הקיבוץ העירוני, נוכל להשאיר אותם בעיר וגם להשאיר את כל העולים שמגיעים מכל הארצות.
משה ויגדור: כבוד יושבת-ראש הוועדה, חברי כנסת, חבר הכנסת בילסקי, נעים לראות אותך כאן, חברות, חברים, חברי מועצת עיריית נצרת.
משה ויגדור: אנחנו נציג כאן בצורה מתומצתת – למרות שהמצגת מאוד ארוכה – את מגוון הפעילויות של הסוכנות.
משה ויגדור: קודם כל, מה הייעוד שלנו.
משה ויגדור: הבטחת עתידו של העם היהודי וישראל חזקה במרכזו, כפי שקבעה התוכנית האסטרטגית שלנו.
משה ויגדור: אנחנו קבענו שלושה יעדים אסטרטגיים: הבאת מספר משמעותי של יהודים עולים לחיות בישראל, הבטחת המעורבות של יהודי העולם יחד עם ישראלים ועיצוב אופייה של החברה בישראל, וחיבור הדור הצעיר לישראל והגברת שייכותו לעם היהודי כאשר לצורך כך יש לנו את המחלקה לעלייה, המחלקה לישראל והמחלקה לחינוך.
משה ויגדור: מספר פעילויות שאנחנו עושים בארץ שאני מוכרח להזכיר אותן הן עמיגור שעוסקת במגורים, בעיקר לעולים שהגיעו וצריכים סיוע, תמיכה במוסדות כגון בית התפוצות, אנחנו מבצעים תיאום של הפורום למצבי חירום בקהילות יהודיות, אנחנו תומכים בזרמים השונים ביהדות, אנחנו תומכים בנתיב, פרוייקט הגיור של חיילים שמאפשר לחיילים בצבא הגנה לישראל לעבור קורסים ולהפוך ליהודים על פי ההלכה.
משה ויגדור: מלבד זה עסקנו באמצעים אזור ישראל שלנו – יהודה שרף, מנהל האזור, נמצא כאן – בסיוע מיוחד בזמן מלחמת לבנון השנייה, כאשר כ-300 מיליון דולר נתרמו על ידי הקהילות, סייענו בחילוץ ילדים, בפעילות, סיוע לעסקים בצפון, בהלוואות ועוד סדרה שלמה של פעילויות.
משה ויגדור: גם מבצע עופרת יצוקה מאוד סייענו לאזור ויש לנו גם קרן לנפגעי טרור כאשר כל מי שנפגע בצורה הכי פשוטה או יותר מסובכת כתוצאה מפעולת טרור, מיד מקבל תשובה ובתוך 24 שעות הוא מקבל המחאה ראשונה שתאפשר לו להתגבר ולהיעזר במה שהוא צריך על מנת שיוכל להמשיך בפעולותיו.
משה ויגדור: בשינוי בדרכי ניהול – הזכיר את זה הגזבר – אנחנו עושים סדרה שלמה של פעילויות ואלה הם שינויים מבניים.
משה ויגדור: החלטנו על מדידה של הפעילויות שלנו כדי שנוכל להראות לתורמים מה בדיוק אנחנו עושים.
משה ויגדור: אנחנו מתמקדים, מתמקצעים, הפעלנו שקיפות ואנחנו הארגון היחיד בארץ שארבע פעמים בשנה מגיש דוחות כספיים מבוקרים ואפשר לראות בדיוק מה אנחנו עושים.
משה ויגדור: אנחנו עוברים לתהליך של מרכוז בסדרה של פעילויות וגם מתמקדים במתן שירות.
משה ויגדור: אתם רואים את המספרים של העולים לישראל.
משה ויגדור: בשנת 2007 עלו לישראל 19,700, בשנת 2008 עלו 15,400 ובשנת 2009 אנחנו צופים ומקווים לעלייה של 18 אלף עולים.
משה ויגדור: אנחנו רואים תהליך שמראה לנו שאנחנו בסך הכל מתקדמים בעלייה מחבר העמים וממקומות נוספים.
משה ויגדור: תפיסת הקליטה מדברת על שירות לעולים, מדברת על עמיתי קליטה ומרכזי קליטה בתפיסה חדשה.
משה ויגדור: הזכיר הגזבר מרכזי קליטה.
משה ויגדור: בנושא מרכזי קליטה השקענו כסף רב בשיפוץ מרכזי קליטה על מנת שהם יהיו בסטנדרט של המאה ה-21.
משה ויגדור: בכרמיאל הושקעו 5 מיליון דולר, ויפה ללכת לראות את המקום.
משה ויגדור: את כבר ביקרת שם ובוודאי ראית והתרשמת.
משה ויגדור: באשדוד הושקעו 5 מיליון דולר, בקריית ים סיימנו את השיפוץ ויש לנו תוכנית נוספת לאותם מרכזי קליטה שימשיכו להיות.
משה ויגדור: לא נכון לקלוט משפחה של עולים במרכז קליטה כמו בכפר סבא כאשר מדובר שם בחדר אחד עם שתי מיטות.
משה ויגדור: התקופה הזאת עברה.
משה ויגדור: זה לא מבטיח קליטה טובה.
משה ויגדור: אפשר להשתמש באותם מרכזים לייעודים אחרים.
משה ויגדור: נכון בהחלט לעשות שיפוצים בקבוצת מרכזים, להבטיח שיש מספיק מיטות, לשדרג אותם, לשפר אותם, ולתת תנאים של בית מלון.
משה ויגדור: כאן אתם רואים את פריסת מרכזי הקליטה.
משה ויגדור: חלק גדול מהם, מה שמסומן באדום, אלה מרכזים שמשרד הקליטה מממן ואנחנו מפעילים עבורו, בעיקר לעולים מאתיופיה, ושאר המרכזים, אתם יכולים לראות, אלה מרכזי קליטה שמשמשים אוכלוסיות אחרות.
דמיטרי אפרצ'ב: הערה שלא שייכת לקליטה אלא לגיאוגרפיה.
דמיטרי אפרצ'ב: אני מקווה שזאת לא המגמה אלא מדובר בטעות.
דמיטרי אפרצ'ב: חלק מהגליל המזרחי לא מופיע כאן.
משה ויגדור: אתה צודק.
משה ויגדור: המפות יתוקנו.
משה ויגדור: אתה צודק לגמרי ואני מקבל.
דמיטרי אפרצ'ב: כל עוד זה בינינו זה בסדר, אבל כאשר מציגים את זה כך, זה לא נכון.
משה ויגדור: אתה צודק לחלוטין.
שלמה מולה: אתה מראה מה היה ב-1984 וב-1985, אבל זה כבר פסה.
משה ויגדור: אלה המבצעים העיקריים שהיו.
משה ויגדור: מעבר לזה, נקלטו עוד עולים.
משה ויגדור: אלה העולים שהגיעו מאתיופיה במסגרת מבצע משה ומבצע שלמה.
משה ויגדור: מעבר לזה יש עולים נוספים שהצטרפו לאחר מכן.
משה ויגדור: אנחנו מדברים היום על סדר גודל של 115 אלף עולים שהגיעו מאתיופיה במהלך השנים האחרונות.
משה ויגדור: מה שחשוב לנו זה להמשיך בתוכניות ולהשיג עוד תרומות, ואת זה אנחנו עושים.
משה ויגדור: כמה מלים על המחלקה לישראל שמדברת על הבטחת מעורבות יהדות העולם ביחד עם ישראלים בעיצוב אופייה העתידי של החברה.
משה ויגדור: אתם יכולים לראות מטרות על של אסטרטגיות, אנחנו עוסקים בהשגת השפעה אסטרטגית באזורי עדיפות שזה פריפריה, השקעה ביצירת הזדמנות לילדים ולבני נוער, שזה נוער בסיכון, וחיזוק והרחבת הקשר בין יהדות התפוצות לחברה הישראלית באמצעות שותפויות וכאן אפשר לראות שיש 45 שותפויות שקיימות, מאה אלף משתתפים בתוכניות מדי שנה מהארץ ומחוץ לארץ, כאשר חלקם אחר כך מחליטים לעשות עלייה.
משה ויגדור: זה חיבור חזק מאוד של הקהילות ברחבי העולם לישראל.
משה ויגדור: פותחים עתיד היא תוכנית הדגל שלנו שפועלת ב-32 ערים בארץ, בישובים ובמועצות אזוריות, עם 6,500 ילדים כאשר מתוכם 1,500 הם בני עולים.
משה ויגדור: המטרה לתת להם הזדמנות להשתלב יפה במערכות.
משה ויגדור: יש לנו פעילויות נוספות שאנחנו עושים באזורי עדיפות.
ליה שמטוב: מי יכול להגיש בקשה לקרן הזאת?
משה ויגדור: כל עסק קטן שהוגדר לפי הפרמטרים שלו יכול להגיש בקשות במסגרת משרד התעשייה והמסחר.
משה ויגדור: המט"ים מאוד מעורבים בזה.
ליה שמטוב: זה לעולים?
משה ויגדור: גם לעולים וגם למקומיים.
משה ויגדור: זה לא רק לעולים אלא גם לפיתוח הצפון.
משה ויגדור: כל מי שמעורב בעסקים בפיתוח הצפון, יכול להגיש בקשה.
משה ויגדור: כל המט"ים בצפון מאוד מעורבים בזה.
דני דנון: כמה הלוואות ניתנו עד היום?
משה ויגדור: יש לנו כ-700 פונים וניתנו כ-300 הלוואות.
משה ויגדור: במסגרת ההלוואות שנותנת המחלקה לכספים, ניתנו למעלה מ-300 הלוואות.
משה ויגדור: מי שנותן את ההלוואות, אלה הלוואות בריבית טובה, עם תקופת גרייס ולא מיד מחזירים אותה.
דני דנון: באיזה סכום ההלוואות?
משה ויגדור: עד 80 אלף דולר כל אחת.
דני דנון: כמה כסף ניתן עד היום?
2465: עד היום כמעט 60 מיליון שקלים.
משה ויגדור: במסגרת הקרן הגדולה של כ-400 מיליון דולר שמנהלת אותה חברת צפונה, ניתנו כ-30 הלוואות אבל היא נותנת הלוואות עד חצי מיליון דולר.
משה ויגדור: ניתן שם סדר גודל של 20 מיליון שקלים.
משה ויגדור: מלבד זה יש את כל הקרנות הקטנות יותר של קרן של מיליון דולר, שני מיליון דולר, שנותנות הלוואות לעסקים קטנים, גם למה שקרוי תעשיית קוטג', תעשיות ביתיות.
משה ויגדור: אם עולה חדשה רוצה להקים עסק לעוגות יום הולדת – ויש לנו מקרה כזה – היא מקבלת הלוואה קטנה של כמה אלפי דולרים ודרך זה היא יכולה להתחיל לקנות חומרים ולהקים את העסק.
ליה שמטוב: הם פונים דרך מט"י?
משה ויגדור: זאת אחת האפשרויות, אפשרות אחרת היא הרשות המקומית ואפשרות אחרת היא לפנות ישירות באמצעות מערכת אינטרנט שקיימת.
משה ויגדור: יש מערכת מידע מאוד רחבה והיה גם פרסום בעיתונות בצפון ובכל המסגרות.
משה ויגדור: זאת אומרת, הדבר הזה ידוע ואפשר להגיע לשם.
משה ויגדור: הדבר הזה מאוד עוזר ומפתח את הצפון.
דמיטרי אפרצ'ב: נתיבות ואופקים לא נכללות?
משה ויגדור: מדובר בכל האזור הזה.
משה ויגדור: אנחנו רואים את עצמנו כגורם שיכול לעודד ולפתח תעשייה, ולפתח את הצרכים הכלכליים.
משה ויגדור: עובדה, כפי שאמרתי, בצפון יותר מ-800 מקומות עבודה.
משה ויגדור: בדרום אנחנו יודעים שנוצרו עשרות מקומות עבודה חדשים.
משה ויגדור: הקרנות האלה נותנות ליזמים מקומיים, וגם לאנשים מהמרכז שרוצים לבוא לצפון כי שם מקבלים את ההלוואות כי ההלוואות האלה לא ניתנות במרכז אלא רק בפריפריה.
שלמה מולה: האם הייתה מחשבה לתת העדפה לעולים?
שלמה מולה: מטבע הדברים העולים הם חדשים.
משה ויגדור: בעבר זה היה.
משה ויגדור: אנחנו ראינו בסופו של דבר שמי שבדרך כלל מגיע, הוא יודע, הוא יזם, הוא רוצה, ואישרנו את זה.
משה ויגדור: צריך לבחון אם הדבר הזה נחוץ.
משה ויגדור: אני מקבל את זה ואני לוקח על עצמי לבחון אם הדבר נחוץ.
משה ויגדור: אפשר לעשות את זה ואין בעניין הזה שום בעיה.
משה ויגדור: ההפך, הרעיון הוא לקלוט ולסייע בקליטת עולים באותם אזורי פריפריה.
משה ויגדור: אנחנו נעשה בחינה ונחשוב על זה.
משה ויגדור: מלבד זה יש לנו מערך מלגות מאוד מסועף במסגרתו כן יש העדפה לעולים.
משה ויגדור: יש לנו 1,450 מלגות שניתנו לעולים, הרבה מאוד מתוכן לעולים מאתיופיה במטרה לסייע להם.
משה ויגדור: נתנו כ-2,800 מלגות.
משה ויגדור: בנוסף לזה אנחנו מאוד מעורבים בפרוייקט עתידים.
משה ויגדור: אנחנו מסייעים למאות סטודנטים מתוכם גם באזור הפריפריה וגם הרבה מאוד עולים חדשים.
משה ויגדור: אתם יכולים לראות כמה מלגות ניתנו לסטודנטים במכללת ספיר, כאשר מתוכם יש הרבה מאוד עולים.
משה ויגדור: נושא המלגות מאוד פעיל אצלנו וחזק.
משה ויגדור: מטרת העל היא העמקת הזהות היהודית-ציונית והגברת המוטיבציה לעלות לישראל.
משה ויגדור: זאת אומרת, אנחנו רואים את המחלקה לחינוך כגורם מעורר בקטע של הזהות היהודית את הקשר לישראל והגברת מוטיבציה לעלות לישראל כחלק מהתהליך.
משה ויגדור: יש לנו הרבה מאוד שותפויות עם קהילות.
משה ויגדור: אנחנו שולחים מחנכים מעוררי השראה לכל העולם.
משה ויגדור: יש לנו עשרות שליחים קהילתיים בצפון אמריקה ובמקומות נוספים בעולם.
משה ויגדור: במסגרת חבר העמים ודוברי רוסית, יש לנו הרבה מאוד פעילות בחבר העמים כמו מחנות קיץ, פרוייקט עם האוניברסיטה הפתוחה ולמרות הקשיים הכספיים הצלחנו להגיע להבנה להמשיך.
משה ויגדור: יש לנו הרבה חינוך בלתי פורמלי, אולפנים כאשר עם כל הקשיים מצאנו פתרונות, דוברי רוסית, מועדונים, בית ישראל ועוד.
משה ויגדור: פרוייקט מסע הוא לא סתם תוכנית.
משה ויגדור: מסע הוא יוזמה משותפת של ממשלת ישראל והסוכנות שכל שנה מביאה לכאן למעלה מ-10,000 צעירים למשך שנה שלמה.
משה ויגדור: הצעירים האלה יבואו לכאן, יחזרו לקהילותיהם, קרוב לוודאי שכ-20 אחוזים מהם יעשו עלייה בשלב זה או אחר של חייהם, אבל הם יהיו עורכי-הדין שלנו, המגינים שלנו והתומכים שלנו בקהילות שלהם לתמיד ויש לנו דוגמאות כאלה מהעבר, דבר שהוא חשוב ביותר.
משה ויגדור: זה השקף האחרון במצגת שלי שמדבר על דוגמה לשותפים ולשותפויות אסטרטגיות.
משה ויגדור: אתם רואים מה עושה המחלקה לחינוך בסנט-פטרסבורג, שם יש מערכת מאוד מסועפת של חינוך שמשולבת עם המחלקה לעלייה.
משה ויגדור: אתם יכולים לראות שאנחנו מתואמים שם עם הג'וינט, JDC, עם הפדרציה של ניו-יורק, וזה בחינוך בלתי פורמלי.
משה ויגדור: בתוכניות בישראל יש לנו שילוב עם הלל ותגלית, ממשלת ישראל, נתיב כמובן, חפציבה, אורט וכמובן גם עם קרן הידידות.
משה ויגדור: בערי שדה ובפריפריה, יש לנו שותפות עם ממשלת ישראל, נתיב, JDC ושוב, היכן שנכנס החינוך הפורמלי, היכן שקרן הידידות נכנסה לאחרונה, אנחנו כמובן שותפים גם אתה.
משה ויגדור: בשפה וזהות יש לנו שותפות עם השלטון המקומי, עם התנועה ליהדות מתקדמת, עם הפדרציות היהודיות, עם האוניברסיטה הפתוחה ויש לנו סדרה שלמה של דברים.
משה ויגדור: גם בארץ, באותם דברים שאנחנו חושבים שצריך שהם צריכים לעבור שינוי, והם עוברים שינוי כי אנחנו מאמינים שאנחנו חייבים לעבור שינוי כארגון מתקדם ומתחדש, בין השאר בדרכי הפעילות שלנו אבל גם במסגרות בהן אנחנו עובדים, באותם מקומות בהם אנחנו צריכים לעבור שינוי, אנחנו עושים את זה ביחד עם הרשות המקומית, ביחד עם ממשלת ישראל, ביחד עם המשרד לקליטת העלייה.
משה ויגדור: זאת השאיפה שלנו ואנחנו בעניין הזה פועלים בצורה יסודית ובצורה שתבטיח שנוכל לעשות את המשימה הלאומית שלנו.
משה ויגדור: אנחנו רואים את עצמנו כגורם שעושה משימה לאומית, כגוף אחד מהמוסדות הלאומיים של מדינת ישראל.
2465: רציתי להזכיר כאן
2465: שמות נוספים של חברים שלנו שחלקם הצטרף יותר מאוחר ואת חלקם לא הזכרתי.
2465: נמצא כאן גיל ליטמן שהוא דובר הסוכנות היהודית, יהודה שרפ שהוא מנהל אזור ישראל, מאחור מצטנע ג'ף קיי שהוא מנכ"ל המחלקה לגיוס משאבים ושיווק, והגברת אילת אינהורן היא נציגת המחלקה לישראל.
רוברט טיבייב: אתה טועה.
רוברט טיבייב: הקמתי את הסניף של הסוכנות היהודית ברג'יסטאן.
רוברט טיבייב: הייתי יושב-ראש הסוכנות היהודית שם.
רוברט טיבייב: עבדתי עם ברוך גור ועם שמחה דיניץ שהיה אצלנו בביקור.