GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אפללו: ניסיון העבר מוכיח ואני מדבר על עשרות שנים מתקופת בגין, שהיכן שלא עשו את שני הדברים במשולב, זאת ברכה לבטלה.
אלי אפללו: אחד בולע את השני מבחינת הבעיות.
חנוך צמיר: אני חושב שיש הרבה הגיון במה שאתה אומר.
חנוך צמיר: שקלנו את העניין הזה ורצינו בכל זאת להרחיב פעילות גם לשכונות אחרות ולא להישאר רק בשלושה ישובים בשלוש שכונות.
חנוך צמיר: לכן ההחלטה בסופו של דבר אמרה חברתי במקום א' ופיזי במקום ב' אבל הנחת היסוד הייתה שנגיע למקומות האלה ב-2009-2010 ו-2011.
חנוך צמיר: השאלה הייתה רלוונטית רק לגבי 2008 ולכן נפלה ההחלטה כפי שנפלה.
חנוך צמיר: זאת תשובה לשאלה שלך.
ליה שמטוב: נמצא כאן סמנכ"ל משרד השיכון, ישראל שוורץ.
ליה שמטוב: דיברו כאן על שיקום שכונות פיזי וחברתי.
ליה שמטוב: אפשר לשנות את זה במשרד השיכון?
ישראל שוורץ: זאת הייתה החלטה משותפת.
ישראל שוורץ: אנחנו מגיעים למקום של אמצעים תקציביים מאוד צרים.
ישראל שוורץ: היה איזשהו רצון להראות ביותר שכונות שיש איזושהי כוונה ופעילות ממשלתית ושאכן קורה משהו.
ישראל שוורץ: מבחינה מקצועית צרה אפשר לקחת שני ישובים ולשים שם את הכל והרבה מאוד ישובים רק יקראו בעיתון על תוכנית החומש.
ישראל שוורץ: זאת דילמה.
ישראל שוורץ: זה לא שיש כאן נכון ולא נכון, צודק וטועה.
ישראל שוורץ: זאת הייתה החלטה.
ישראל שוורץ: להגיד לך שאי אפשר לקבל אותה אחרת, היה אפשר.
ליה שמטוב: שאלה שלי אולי לא הייתה ברורה.
ליה שמטוב: לא בכל השכונות שנקראות שכונות שיקום גרים עולי אתיופיה.
ליה שמטוב: מה קורה עם שכונות האלה, שלא נקראות כך אבל גם הן צריכות שיפוץ?
חנוך צמיר: לצערי אלמנט השיקום הפיזי הוא מאוד מאוד שולי בתוכנית החומש וצריך לומר את זה ואנחנו יודעים את זה מהמקור.
חנוך צמיר: מה שגרם לזה להיות שולי זאת אותה נסיגה תקציבית של הסוכנות היהודית שהזכיר דני קודם לכן.
חנוך צמיר: כל התקציב במקור שהסוכנות הייתה אמורה להשתתף, אמור היה להגיע לשיקום הפיזי.
חנוך צמיר: מאחר שהסוכנות זזה הצידה ולא משתתפת בתוכנית, כל הנושא של השיקום הפיזי הוא שולי ביותר ולא נגיע לכל אותם מקומות שאת מדברת.
חנוך צמיר: צריך לומר את הדברים בצורה מאוד מאוד ברורה.
חנוך צמיר: החלטנו על בניין בשכונה.
חנוך צמיר: את יכולה לשאול מה זה בניין בשכונה וזאת שאלה לגיטימית לגמרי, אבל זה מה שיש.
אלי אפללו: ברשותך, אני רוצה לשאול את האוצר, את מכובדי מאגף התקציבים, האם התקציבים שהונחו בפניך בדקת אם הם נכונים או לא?
אלי אפללו: הייתי רוצה לקבל תשובה.
יובל יעקבי: כל הדברים כאן הם נכונים.
אלי אפללו: האם הם נכונים והם בהחלטת הממשלה, כמו שאמרתי.
אלי אפללו: אני רוצה להבהיר ולחדד שכל מה שהנחתי, זה ההסכם של ה-24 באוגוסט, ערב העברת התקציב.
אלי אפללו: באותו זמן הונח בפנינו הסכם בלי התוספת התקציבית של 70 מיליון שקלים שמונחים כאן ורצו לתת לי סכום אחר.
אלי אפללו: הם רצו להכניס סעיף שזה לתוכנית החומש אבל התנגדתי.
אלי אפללו: קיבלנו תוספת של 70 מיליון שקלים ולא על חשבון תוכנית החומש.
אלי אפללו: אחרי זה ביקשתי שיהיה כתוב בפרוטוקול שתוכנית החומש תמשיך לפעול על אותו בסיס של ההסכמים של ה-10 בפברואר 2008 בהחלטה 3116 ועל זה הוסכם.
אלי אפללו: מי שעכשיו החליט לשנות את זה ולהוציא את זה, אדוני המנכ"ל, כמו שראית ובדקת, האם זאת החלטת ממשלה חדשה?
אלי אפללו: אני לא מאשים אותו כי זאת מדיניות לבטל את זה ולהטיל את זה מתוך תקציבי המשרדים.
אלי אפללו: גם ככה הולכים לקצץ מהתקציבים של המשרדים והמשרדים לא יוכלו להפעיל אותו.
אלי אפללו: אומר כאן חנוך צמיר משהו שכולם צריכים לשים אליו לב.
אלי אפללו: אנחנו יודעים שיש הרבה גזרות, אנחנו יודעים שכמעט אין תקציבים, ואני לא מדבר על כך שבזמן שאני הייתי שר הקליטה, בנוסף לתקציב הזה הצלחתי לגייס 70 מיליון שקלים תוספת למשרד וזה קרה במהלך התקופה הקצרה שהייתי במשרד.
קריאה: כמה מתוך ה-70 מיליון הם לאתיופים?
אלי אפללו: הרבה מאוד.
אלי אפללו: זה הסכם תוספת למשרד ולא קשור בכלל לעדה האתיופית.
אלי אפללו: זאת חלוקה פלט לכולם.
אלי אפללו: יושב כאן מי שהיה באגף האתיופי במשרד הקליטה והוא יכול לומר לך כמה תקציב היה בתוספת בתקופה שלי, אבל אני לא רוצה לדבר על זה כי הם לא אשמים.
ליה שמטוב: היום זה וירטואלי.
אלי אפללו: תגידו את האמת כי זה מה שאני רוצה לדעת.
אלי אפללו: לא כתוב.
אלי אפללו: אין ביטול.
ישראל שוורץ: למשכנתאות במסגרת תוכנית החומש יש שני קטעים כאשר קטע אחד הוא הגדלת הסיוע לעולי אתיופיה.
ישראל שוורץ: מפנים מרכזי קליטה כדי לאפשר להם לרכוש דירות בשכונות יותר טובות בהן השילוב והצד החברתי יותר חזק, וזה עלה לא מעט כסף וזה הצליח וההחלטה מיושמת ועובדת והיום משפחות קונות דירות בשכונות טובות יותר.
ישראל שוורץ: הקטע השני שהוא יותר פופולרי, הנושא של סיוע לזוגות צעירים יוצאי העדה.
ישראל שוורץ: בעניין הזה היו דיונים ארוכים מאוד בתוכנית החומש ביחד עם נציגי העדה.
ישראל שוורץ: בהתחלה דובר גם על מענקים ובמשרד האוצר היו התנגדויות מאוד חזקות בנושא המענקים.
ישראל שוורץ: הסוף היה שהנושא הזה לא תוקצב בכלל ומשרד השיכון, מתוך כך שישבנו ביחד והשתתפנו, מתוך המקורות שלנו ולא מתוך תקצוב חיצוני, יצר את התוכנית לזוגות צעירים אתיופיים וכמו שנאמר כאן היא התחילה לפעול לאחרונה.
ישראל שוורץ: כיוון שכל התוכנית מורכבת מהלוואות צמודות והיום הבנקים – בעקבות מה שקרה בעולם – לא כל כך ממהרים לתת סיוע, אני לא בטוח שתהיה כאן פריצה גדולה מאוד.
ישראל שוורץ: התוכנית הוגדרה כפועלת והכל מתוך מקורות שלנו.
עפרה אבן: אני מבקשת להשיב לחבר הכנסת מיכאלי בנושא שיקום שכונות פיזי.
עפרה אבן: היום אנחנו ערים לחשיבות של מהלך חברתי שמלווה את התושבים של הבניין.
עפרה אבן: דע לך, כל בניין שנכנסנו לעשות בו שיקום שכונות פיזי, נעשה מהלך חברתי שלם של תושבי הבניין כדי להבטיח את ההצלחה בטווח הרחוק.
עפרה אבן: אני רוצה להשלים את מה שאמר ישראל שוורץ לנושא מענקי דיור למפני מרכזי קליטה ולומר שעד עכשיו בוצעו 290 מענקים.
דבורה גיני-מלכי: זה הופסק בחצי השנה האחרונה וזה שם את העולים במצב של חוסר ודאות ותסכול.
אלי אפללו: בקיצור, כולם מחכים לזה.
ליה שמטוב: אני בכל זאת רוצה מילה טובה מנציג האוצר.
יובל יעקבי: זה נכון כל מה שאמר השר לשעבר אלי אפללו.
יובל יעקבי: באמת היו סיכומים כאלה, אבל תקציב המדינה לשנת 2009 של הממשלה הקודמת לא עבר ומה שיש לנו עכשיו זה תקציב דו-שנתי ל-2009-2010 שיש לו כמה אספקטים בהם תוכנית החומש במצב יותר טוב וכמה אספקטים בהם תוכנית החומש במצב פחות טוב.
אלי אפללו: הוא סוכם.
יובל יעקבי: החלטת הממשלה המקורית משנת 2008 אומרת שהמקורות וקצב הביצוע יסוכמו כל שנה בנפרד.
דני אדמסו: לא.
דני אדמסו: יאושרו בנפרד.
דני אדמסו: יש הבדל.
ליה שמטוב: התקציב הוקצה לחמש שנים.
יובל יעקבי: תקציב התוכנית הוא 870 מיליון שקלים, קצב ביצוע התוכנית והמקורות למימושה יסוכמו בכל שנת תקציב בנפרד.
יובל יעקבי: אני מקריא מהחלטת הממשלה.
יובל יעקבי: אם כן, זה לא יאושרו אלא יסוכמו.
יובל יעקבי: קצב ביצוע התוכנית והמקורות למימושה יסוכמו בכל שנת תקציב בנפרד.
יובל יעקבי: זאת אומרת, נכון לממשלה הקודמת, הם לא סוכמו.
יובל יעקבי: מה שנכון, היה צריך להגיע לאיזשהו סיכום זה נכון.
יובל יעקבי: אבל אף אחד לא יודע מה הסיכום הזה היה אומר.
יובל יעקבי: נכון למועד אישור התקציב בממשלה, לא היה עדיין סיכום על התקציב של תוכנית החומש, מה קצב הביצוע שלה וכולי וכל זה לא רלוונטי כי מאז יש ממשלה חדשה והממשלה החליטה בהחלטה מספר 188 על תקציב תוכנית חומש של 700 מיליון שקלים.
קריאה: 20 אחוזים.
יובל יעקבי: נכון.
יובל יעקבי: העניין של השנה הנוספת זה בגלל העיכוב בביצוע.
יובל יעקבי: גם אתה יודע שבשנת 2008 רק חלק קטן מהכסף יצא.
יובל יעקבי: זאת אומרת, היה איזשהו עיכוב טבעי של התוכנית.
יובל יעקבי: בהנחה שהעודפים הם עודפים אמיתיים, הם גם יעברו לשנת 2009.
יובל יעקבי: בעצם עיקר הביצוע התחיל ב-2009 ולכן יש עיכוב של שנה.
יובל יעקבי: לידידי חנוך צמיר אני רוצה לומר שמתוך ה-113 פלוס 128, יש כאן בעצם 241 מיליון שקלים שאושרו לתוכנית החומש בשנת 2009 ו-2010, לא הכל זה תקציבים צבועים.
יובל יעקבי: נכון שאין כאן איזשהו כסף תוספתי צבוע שהאוצר נותן, אבל אנחנו מהתקציבים האלה לא יכולים לומר במסגרת הסיכומים שלנו בערב הקמת הממשלה עם המשרדים.
יובל יעקבי: אני יכול לומר לכם שלא כל הכסף כאן הוא כסף ישן אלא יש כאן גם כסף חדש.
דסה אקלה: כמה מתוך ה-700 מיליון שקלים?
ליה שמטוב: לפי החלטה 3116, עם קיצוץ או בלי קיצוץ, אנחנו מגיעים לשנת 2009 ומדובר על 139 מיליון שקלים.
ליה שמטוב: מתוך 139 מיליון שקלים, כמה זה לא תקציב שוטף של המשרדים, אלא כמה זה תקציב חדש של האוצר?
יובל יעקבי: את יכולה להסתכל בטבלה.
יובל יעקבי: מתוך ה-139, בסביבות ה-100 היה אמור להגיע כתקציב חדש.
ליה שמטוב: עכשיו אנחנו מדברים על 113 מיליון שקיצצתם אבל מתוך ה-113, כמו שכולם מבינים כאן, זה תקציב שוטף של כל משרד.
יובל יעקבי: זה בדיוק מה שאני אומר, שזה לא מדויק.
יובל יעקבי: אני לא יכול עכשיו להפריד את הסכומים כמו שאף משרד לא יכול.
יובל יעקבי: אנחנו החלטנו על מנגנון חדש וזה גם בהסכם לפי פסיקת בג"ץ.
יובל יעקבי: אנחנו לא עובדים בצורה שמשרד האוצר מביא כסף באמצע השנה אלא צריך לתקצב את כל הכסף הזה מראש.
יובל יעקבי: מתוך ה-113 מיליון שקלים בשנת 2009, אני לא יכול לומר בדיוק כמה הוא תוספתי וכמה הוא לא תוספתי אבל זה לא משנה כי העיקר שנמצאו המקורות.
ליה שמטוב: אתה אומר שבתוך ה-113 מיליון שקלים יש גם את התקציב החדש.
יובל יעקבי: בהחלט.
ליה שמטוב: ולא את השוטף של המשרדים.
דסה אקלה: אני יושב-ראש הארגונים יוצאי אתיופיה ומנכ"ל עמותת פידה.
דסה אקלה: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.
אלי אפללו: גם לא יקרה.
דסה אקלה: אם כן יקרה, זה יהיה במידה מועטה מאוד.
דסה אקלה: יש איזשהו מושג שאנחנו רואים אותו כרגע שאומר שהקהילה מעבדת ניסוי וזה אומר שכל פעם, כל ממשלה שמגיעה, יש לה תוכנית משלה והתוכנית הזאת מתגלגלת ובאיזשהו שלב גם נמחקת.
דסה אקלה: בסוף התהליך אליו אנחנו מגיעים, אנחנו מגיעים לאפס תקציב.
דסה אקלה: אני אומר שלגבי תוכנית החומש אנחנו דורשים ומבקשים מהממשלה – ומהאוצר במיוחד – לעמוד בהתחייבויות שניתנו.
דסה אקלה: אני רוצה שההבטחה, במיוחד כאשר מדובר בקהילה האתיופית, תמומש.
דסה אקלה: אנחנו מאוד נשמח אם גם התקציב עליו אתה מדבר עכשיו, 113 מיליון שקלים, נדע אם זה תקציב חדש או תקציב מתגלגל.
דסה אקלה: כרגע אין לנו מושג.
דסה אקלה: אם זה המצב, בואו לא נדבר על תוכנית חומש אלא נוריד אותה מהלכסיקון אלא נפעל כרגיל.
דסה אקלה: זה אומר שהקהילה האתיופית בעצם במשך אלפיים שנה פעלה כפי שפעלה, היא הגיעה לארץ, נפעל ונגיע גם לשילוב בכוחות עצמנו.
דסה אקלה: מצד אחד אומרים לנו שיש כסף ונותנים, אבל אני ראיתי עכשיו מה קורה כאשר דיברו על שיקום שכונות.
דסה אקלה: אני הסתובבתי באותם מבנים שאמרו שמשפצים.
דסה אקלה: כמה אתיופים גרים באותו מבנה?
דסה אקלה: שניים בתוך המבנה כולו.
דסה אקלה: אם אנחנו מדברים על תקציב לקהילה האתיופית, משפצים מבנה של כל הדיירים?
דסה אקלה: אם זאת התוכנית, לשם מה להשקיע?
דסה אקלה: לדעתי יש הרבה מאוד דיבורים והרבה מאוד דיונים לגבי עולי אתיופיה והדיונים מתקיימים לא רק בוועדת העלייה והקליטה.
דסה אקלה: כאשר אנחנו מגיעים לביצוע, שום דבר לא קורה.
דסה אקלה: זה עצוב.
דסה אקלה: הזמנו חברי כנסת לשטח, הם ראו את הפעילויות, אבל יש הרבה מאוד בעיות.
דסה אקלה: אם אנחנו רוצים לפתור את הבעיה של הקהילה האתיופית, התוכנית המקורית, תוכנית החומש, צריכה להתבצע.
גדי יברקן: אני יושב-ראש מטה המאבק לשוויון חברתי.
גדי יברקן: אני רוצה להתייחס למסמך ששר הקליטה לשעבר, חבר הכנסת אלי אפללו, הציג לנו.
גדי יברקן: כפעילים, כעסנו בזמן שהמסמך הזה נחתם.
גדי יברקן: אדוני קצת התעלם מסעיף 3 של המסמך.
אלי אפללו: זה לא נחתם.
אלי אפללו: זאת הטיוטה שלהם ולא הסכמתי.
אלי אפללו: תעבור לדף מספר 2 שכן נחתם.
אלי אפללו: אז ביטלתי את הבעיה הזאת.
גדי יברקן: אנחנו כאן בדיון על תוכנית החומש לקידום וביצוע, איך שלא נגדיר את זה.
גדי יברקן: אני לא מבין איך זה קשור לשקף שראינו שהתייחס לפרוייקט הלאומי.
חנוך צמיר: הפרוייקט הלאומי, אנחנו יודעים מה מצבו והוא מצמצם תוכניות.
חנוך צמיר: כדי שהצמצום של הפרוייקט הלאומי לא יהיה דרסטי מדיי, החלטנו לאפשר לו לקיים תוכניות מסוימות באמצעות תקציב החומש.
חנוך צמיר: המשמעות היא, מעבר לכסף, ש-700 ילדים לא יוצאים החוצה מהתוכניות ונשארים בפרוייקט.
גדי יברקן: אני יכול לבשר לכם שלקהילה, לציבור בשטח, לא איכפת איך הכסף מגיע.
גדי יברקן: לא מעניין אותו איפה זה קוצץ.
גדי יברקן: הם מבחינתם רוצים לקבל את הסיוע והם רוצים באמת את החיים הפשוטים האלה להעביר כאן.
אלי אפללו: זה מתוכניות שהיו מיועדות לכם.
גדי יברקן: למי שאיכפת מאיפה הכסף הזה עובר, זה לבעלי אינטרס ובעלי עניין ואלה הם כל הארגונים וכל המשרדים.
גדי יברקן: זאת מכונה משומנת שכבר קיימת בתקציב הזה וכל אחד רוצה לומר שהכסף הזה עובר דרכו כדי להעביר אותו לציבור.
גדי יברקן: את הציבור לא מעניין איך הכסף הזה מגיע כי הוא רוצה להתפרנס, הוא רוצה להעביר את היום הזה.
גדי יברקן: לכן, כאשר אנחנו מדברים עכשיו, סוף כל סוף באה מדינת ישראל ואומרת שהיא רוצה לקחת אחריות, גם אם זה שקל ולא 700 מיליון שקלים.
גדי יברקן: גם השקל הזה שבא מתקציב המדינה רוצה לעבור, המדינה תפקח על הנושא הזה ועל הארגונים.
גדי יברקן: כאשר הקמנו את התוכנית בהתחלה, הסוכנות היהודית הייתה כאן, אבל למה הסוכנות צריכה להפעיל תוכנית כזאת?
גדי יברקן: אם הסוכנות היהודית רצתה לטפל בנושאים של הקהילה, היא הבטיחה 400 מיליון שקלים, למה אחרי כן היא גררה רגליים?
גדי יברקן: אי אפשר לסבן אותנו.
גדי יברקן: גם אם לא מגיע כלום, למה זה על גבנו?
גדי יברקן: למה כל אחד צריך לסגור את הפוליטיקה הפנימית שלו על גב הציבור?
גדי יברקן: אני חושב שצריך לעשות לזה סוף.
גדי יברקן: כל אחד בא ומנסה לייצג את האג'נדה שלו כי באמת מעניין אותו מה הציבור הזה יקבל בסוף.
נגיסט מנגשה: אני רוצה לגונן קצת על הפרוייקט שאני עומדת בראשו.
נגיסט מנגשה: אני רוצה להזכיר לגדי שלקחתי חלק מאוד פעיל בתכנון הפרוייקט.
נגיסט מנגשה: בתוכנית האב של תוכנית חומש יש תקציב לחינוך לגילאים ספציפיים לבגרויות.
נגיסט מנגשה: נושא של בגרויות כלול בתוכנית האב.
נגיסט מנגשה: אני הייתי בוועדת החינוך.
נגיסט מנגשה: צריך ללמוד מה כלול בכל תוכנית האב של תוכנית החומש.
נגיסט מנגשה: אם צריך לעשות רביזיה לתוכנית חומש, צריך לכנס את הוועדה ולקבל החלטה.
נגיסט מנגשה: צריך לומר באומץ רב שאין כסף, הדבר הזה לא הועיל לקהילה ולכן לשנות את התוכניות ולהתמקד בדבר אחד שיהיה בו השפעה ולא לפזר את כל הכסף.
נגיסט מנגשה: תקבלו החלטה באומץ.
נגיסט מנגשה: אתם יזמתם את תוכנית החומש ואתם צריכים לקבל החלטה.
דני אדמסו: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן.
דני אדמסו: מאוד חשוב להזכיר שוב פעם שבהחלטת הממשלה, בוועדת המנכ"לים הראשונה בראשה עמד אודי פרוור ואחר כך ארז חלפון, ומשרד הקליטה היה שותף בה, בין ההחלטות דרשנו להכניס את ההחלטה שהקהילה שותפה בתהליך הבקרה של מהלך התוכנית.
דני אדמסו: בנושא הזה מאז לא הוזמנו אלא הוזמנו פעם אחת או פעמיים.
דני אדמסו: התקבלו כאן החלטות לגבי בית הספר הזה, לגבי המקום הזה, לגבי העיר הזאת, לגבי השכונה הזאת, אבל בתהליך קבלת ההחלטות, לאיזה מקומות להיכנס ועל פי איזה בסיס, מהי הנחת היסוד כאשר אתה הולך למקום מסוים, עם כל הכבוד לידע הבסיסי של כל אחד מהאנשים המקצועיים, לא שותפה הקהילה.
דני אדמסו: אנחנו קיבלנו דיווח על כך שהתקבלו החלטות.
דני אדמסו: לכן אני מבקש שבהחלטת הוועדה ייאמר ששום החלטה לא תתקבל ללא שותפות נציגות הארגונים, האנשים שהארגונים יבחרו יהיו בוועדה הזאת מאחר שהם מכירים את התוכנית.
דני אדמסו: יש תקציב ודיברנו על נושא הסוכנות, שקוצצו בו 200 מיליון שקלים.
דני אדמסו: לא הייתה ברירה.
דני אדמסו: שאלו אותנו אם ללכת או לא ללכת ואנחנו אמרנו ללכת כי זה המעט שיש.
דני אדמסו: לכן אני אומר שאנחנו ניקח אחריות כולנו ביחד כקהילה.
דני אדמסו: יושב כאן יושב-ראש נציגות הארגונים ואני מבטיח שההחלטות יהיו ביחד.
דני אדמסו: לא תבוצע תוכנית בעיר מסוימת, בפרוייקט כזה או אחר לארגון כזה או אחר ללא שיתוף ודיון אמיתי בינינו.
דני אדמסו: כרגע לי מאוד קשה להסביר.
דני אדמסו: יש כאן הרבה חברים ששואלים.
דני אדמסו: באחד מסטטוס ביצוע שעפרה העבירה אלינו כתוב מחשוב מוקדי קליטה.
דני אדמסו: סליחה, אני קורא את זה בפשטות.
דני אדמסו: מה זה מוקד קליטה 7 שנים לפני שתוכנית החומש הייתה?
דני אדמסו: מה פתאום התקציב הזה לקניית מחשבים או לציוד חדש של משרד הקליטה?
דני אדמסו: זאת שאלה מהותית.
דני אדמסו: בסופו של דבר אני חושב שלא תהיה ברירה לקהילה אלא להעביר את התקציבים לתוכניות שיש להן מדד הערכה קונקרטי.
דני אדמסו: לדוגמה, משכנתא.
דני אדמסו: יכול להיות שהכל צריך לעבור כי קנו עשרים אנשים או שני אנשים, אבל כאשר אתה מעביר את זה לתוכניות של חינוך, לכל מיני פרוייקטים, מצטיידים למעלה ובסופו של דבר נופלות טיפות בשטח, ובסופו של דבר אומרים שהקהילה החליטה, אבל אני חושב שאסור לנו לתת שהנושא של הקהילה האתיופית יהפוך למקפצה פוליטית.
דני אדמסו: אני בארגון שלוש שנים ובתקופה הזאת עברו ארבעה שרי קליטה.
דני אדמסו: אי אפשר לשחות בכל החומר הזה אלא צריך לחיות אותו.
אלי אפללו: אני מצטער אם מישהו ייפגע מהדברים שאני עומד לומר, אבל אין לי שום כוונה לפגוע אלא להפך, אני חושב שבתקופה הקצרה שהייתי שר הקליטה ניסיתי לשתף את כל הארגונים ואני לא חושב שיש כאן מישהו שיכול לומר שלא נפגש אתי.
אלי אפללו: אני לא יודע איך היו קודמיי ואני לא יודע איך יפעלו הבאים אחריי.
אלי אפללו: דני ידידי, ראיתי את הפעילות שלך וראיתי כמה היא תורמת, אבל ראיתי גם את הפעילות של דוקטור נגיסט שעשתה עבודה נהדרת.
אלי אפללו: ראיתי את התוכניות וההישגים ואני אומר שזה טוב וזה טוב.
אלי אפללו: אני אומר לכם שאתם צריכים לשבת בחדר משותף, מנהיגי הקהילה שעושים עבודה נהדרת, עד שיצא עשן לבן כי ביניכם יש מחלוקות כאשר אחד מעביר ביקורת על השני, כמו שאתה עשית, והשני על השלישי והשלישי על הרביעי.
אלי אפללו: אני חושב שכל אחד מכם רוצה בטובת הקהילה אבל כל אחד רואה את זה מזווית אחרת.
אלי אפללו: תאמינו לי, זה לגיטימי אבל דעו לכם שזה לרעתכם.
אלי אפללו: לפעמים הקנאה הופכת לשנאה וזה דבר שאתם לא צריכים להגיע אליו.
אלי אפללו: תעבדו בשיתוף פעולה, תהיו מגובשים.
אלי אפללו: אתם אומרים שאלה שיקולים פוליטיים, אני לא הייתי חלק מהשיקולים הפוליטיים.
אלי אפללו: אני אומר לכם שזה לא מעניין אותנו.
אלי אפללו: אנחנו רוצים שיהיה טוב לקהילה, אנחנו רוצים לתקן עוולות מאוד קשות ותאמינו לי שראיתי ורואה את הדברים.
אלי אפללו: כפי שנאמר לגבי שיקום השכונות, בבניין אחד היו שתי משפחות ואחר כך שיקמו את הבניין.
אלי אפללו: אבל מה לעשות, צריך לעשות גם לטובת המשפחות האלה.
אלי אפללו: אני מודה לך גבירתי יושבת-הראש ולכם חבריי.
אלי אפללו: תסלחו לי, אני צריך לצאת לישיבת ועדה אחרת.
נועם אשטו: תודה רבה על ההזדמנות שניתנה לי להיות כאן ולומר את דבריי.
נועם אשטו: שמעתי על תוכנית החומש והיום היא ברורה לי.
נועם אשטו: כאשר יש את המריבות שלנו של בני הקהילה, אחרים יושבים בשקט ועושים שינוי יעד בתקציבים.
נועם אשטו: המטרה של תוכנית החומש הייתה לנושא משכנתאות.
נועם אשטו: התוכנית העיקרית הייתה משכנתאות.
נועם אשטו: היה רעש ותסתכלו על מה אנחנו מדברים היום, על שיקום שכונות ובעפולה נעשה שיקום לשלוש-ארבע דירות, שמו כמה צמחים בכניסה וזה הספיק.
נועם אשטו: אנחנו לא מחוברים לשטח.
נועם אשטו: בואו תראו כמה משפחות סובלות מצפיפות דיור.
נועם אשטו: זוגות צעירים מתחתנים ורוצים לבנות בית חם בישראל, אבל האישה עם שני הילדים שלה אצל ההורים ויוצא שמתגוררות 12 נפשות בדירה של 60 מטרים מרובעים בהן מיטות עם שתי קומות וזה דבר שאפילו בצבא בוטל.
נועם אשטו: אותו נער שישן במיטת קומותיים, לא מדבר על פינת מחשוב.
נועם אשטו: לילדים אין פינת לינה.
נועם אשטו: את הזעם בתוך הבית מוציאים החוצה ומסתבכים עם שלטונות החוק.
נועם אשטו: בואו נראה את הנוער יוצא אתיופיה בבתי המעצר.
נועם אשטו: ניקח את משרד השיכון.
נועם אשטו: משרד השיכון מופקד על עולי אתיופיה?
נועם אשטו: אין שם אדם דובר אמהרית.
נועם אשטו: כאשר אנחנו מגישים ועדות, התיקים, כל הקודם זוכה, כל מי שצועק - יש לו פתרון דיור.
אבי מספין: אולי נדבר יותר בצורה פרקטית ונראה מה כן אפשר לעשות או להמליץ כדי שבאמת נוכל להמשיך את התוכנית.
ליה שמטוב: על זה דיברנו.
אבי מספין: אני מבקש מגבירתי היושבת-ראש שהוועדה תוכל לעקוב אחרי שלושה-ארבעה חודשים באופן קבוע אחרי המשך יישומה של תוכנית החומש וגם תקבל דיווחים באופן מסודר.
אבי מספין: זה יועיל גם לקידומה של התוכנית.
אבי מספין: מנכ"ל האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה דני אדמסו הזכיר את הנושא של ניוד תקציבים פנימיים לצורך תוכנית החומש.
אבי מספין: אני באמת מבקש לדעת מחנוך צמיר מדוע הדבר הזה נעשה ומה התכלית שלו.
אבי מספין: זאת אומרת, זה לא מובן כי התכלית היא לא למחשב את מוקדי הקליטה, שזה 290 אלף שקלים, סכום שהוא מאוד משמעותי ואם הוא היה יורד לזוגות צעירים, זה אומר עוד כמה משכנתאות ועוד כמה עשרות תלמידים במסגרת תוכנית הפרוייקט הלאומי.
אבי מספין: יכול להיות שבאמת יש לזה תכלית ראויה, אבל אני אשמח לשמוע את התכלית הזאת.
ישראל שוורץ: אני יודע בוודאות שבנק טפחות העביר לסניפים שלו הוראות.
ישראל שוורץ: יכול להיות שסניף זה או אחר לא ביצע כאשר בא האיש הראשון.
ישראל שוורץ: אני אתן לחבר הנכבד את המייל שלי ובכל מקרה שהוא רואה תקלה, נטפל בזה.
ישראל שוורץ: בגדול זה עובד.
דני אדמסו: אין אפילו עדות של זוג אחד שקיבל משכנתא.
דני אדמסו: אנחנו מקבלים פניות בנושא.
דני אדמסו: הם לא יודעים על זה ולא מפיצים את זה.
ליה שמטוב: מר שוורץ, יש איזשהו פרסום ממשרד השיכון?
ישראל שוורץ: יש הנחיה.
ליה שמטוב: משרד השיכון יודע בכמה זוגות צעירים מדובר?
ישראל שוורץ: כיוון שזה התחיל רק עכשיו, לפני שבועיים-שלושה, וכיוון שקצב ביצוע של משכנתא מיום חתימת החוזה עד שהמשכנתא מבוצע, לוקח בערך 90-100 ימים, עדיין אין לנו דיווחים.
ישראל שוורץ: אני אומר שלא תהיה הרגשה לקהילה שיהיו אין סוף משכנתאות כי בגלל המצב, זה שלא יהיה ככה.
אבי מספין: אני לא מדבר על 100 הימים, אבל עצם העובדה שזוג צעיר מגיע לפקיד והפקיד לא יודע.
ליה שמטוב: אם יהיה מקרה ספציפי, תפנו למשרד השיכון.
ליה שמטוב: אנחנו נעקוב אחרי התהליך.
30095: בתוכנית החומש איבדנו עקרונות שנקבעו בוועדה.
30095: הייתה לי הזדמנות להיות בוועדה שקבעה את תוכנית החומש.
30095: נקבע שיהיה כסף חדש וגם יהיה מרוכז במשרד אחד והוא משרד הקליטה.
30095: אלה שני העקרונות שאיבדנו אותם ואין לנו אותם, לפי הדברים שנאמרים עכשיו בישיבה כאן.
30095: דבר אחד צריך לעשות ושלמה מולה, זה בידך.
30095: לדעתי אתה צריך להוביל את המאבק בכנסת.
ליה שמטוב: דיברנו על ועדת הכספים.
30095: ועדת העלייה תעביר את ההחלטה וחברי הכנסת צריכים להוביל את המאבק בכנסת ולומר שאנחנו לא מתפשרים.
30095: לשנת 2009 יש 139 מיליון שקלים, לשנת 2010 יש 232 מיליון שקלים ואנחנו לא צריכים להתפשר על זה.
30095: אם המדינה צריכה לקצץ, שתעשה קיצוצים במקום אחר ולא בתוכנית שלנו.
שלמה מולה: אני חושב שמי שיוביל את המאבק לא יהיה רק חבר כנסת אחד אלא צריך לגרום לכך שכל חברי הכנסת ביחד יובילו אותו.
שלמה מולה: אנחנו לא בקואליציה אלא באופוזיציה ולכן דווקא לחברי הכנסת שבקואליציה יש יותר כוח מאשר לחברי הכנסת שנמצאים באופוזיציה, אבל אני חושב שזה דבר ערכי שאפשר ליצור עליו קונצנזוס.
ליה שמטוב: אני מסכמת את הישיבה.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לממשלה להמשיך בביצוע התוכנית לא מתוך תקציב המשרדים השוטף אלא מתוך תקציב נוסף מיוחד שיועבר למשרדים לצורך זה.
ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהמשרדים שקבלת ההחלטות בנוגע ליישום התוכנית תיעשה בהתייעצות עם הארגונים.
ליה שמטוב: שלום לכולם, התכנסנו היום בנושא: הוספת תיאור התלאות בדרכם של העולים מאתיופיה לישראל, על פי בקשתו של חבר הכנסת אברהם מיכאלי.
ליה שמטוב: זהו נושא מאד חשוב והוועדה מברכת על בקשה זו.
ליה שמטוב: כשהייתי סגנית ראש העיר וגם במשך שנות התשעים עסקתי בעלייה, לא רק מברית המועצות אלא גם בעלייה מאתיופיה.
ליה שמטוב: קיבלנו את העולים מאתיופיה לנצרת עילית בשנת 1982 במבצע משה, וכבר עברו 27 שנים מאז.
ליה שמטוב: אחר כך בא מבצע שלמה בשנת 1991 ובשני המבצעים האלה העלתה מדינת ישראל את יהודי אתיופיה לארץ בדרכים נועזות.
ליה שמטוב: זה הדהים לא רק את מדינת ישראל אלא את כל העולם.
ליה שמטוב: לאחרונה, צוין יום הזכרון לעולי אתיופיה שרצו לעלות למדינת ישראל אבל לא הגיעו אליה.
ליה שמטוב: לדעתי אין היום משפחה שאין לה קרובים, חברים או שכנים שנפטרו מסיבות שונות ולא הגיעו לארץ.
ליה שמטוב: שרת הקליטה סופה לנדבר פנתה לשר החינוך, גדעון סער, בבקשה לכלול בתכניות הלימודים של בתי הספר את הסיפור ההיסטורי של עולי אתיופיה.
ליה שמטוב: אני מבקשת מחבר הכנסת אברהם מיכאלי לומר את דבריו.
ליה שמטוב: בבקשה, אדוני.
אברהם מיכאלי: גברתי היושבת ראש, זהו נושא כאוב וכבר בקדנציה הקודמת שלי התמודדתי עם נושאים שמהותיים לעדה האתיופית.
אברהם מיכאלי: מכיוון ששרת הקליטה, הגב' סופה לנדבר, פנתה לשר החינוך, מצאתי בכך הזדמנות שהוועדה תתן רוח גבית לשרה לעודד את משרד החינוך לקבל החלטה מהירה.
אברהם מיכאלי: במשרד החינוך עוברות שנים עד שמתקבלת החלטה על תכנית לימודים, לצערי, כי הם לא מחליטים החלטות מכאן לשנה-שנתיים הקרובות אלא עד שהם מקבלים החלטה במסגרת א', במסגרת ב' ובמסגרת ג', זה אורך זמן.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לתת גיבוי לבקשה של שרת הקליטה לשר החינוך אחרי כשלושים שנה שעולי אתיופיה בארץ.
אברהם מיכאלי: הם התמודדו עם כל התלאות בדרך ועכשיו הם מתמודדים עם הקשיים החברתיים בארץ.
אברהם מיכאלי: אנחנו חברה גזענית שמנסה כל הזמן לשים עליהם תוויות ודעות קדומות.
אברהם מיכאלי: במערכת החינוך של הדור ישראלי ילמדו את המורשת שלהם ואת העבר המפואר שלהם, שהם שימרו והביאו משם וזה יכול לשנות דברים רבים.
אברהם מיכאלי: זה יכול לא רק לתת לעדה הזאת גב אלא גם לשנות תפיסת עולם חברתית במדינת ישראל כלפי היהודים האלה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מציינים פה טקסים ורק לפני כשבוע קיימנו טקס לזכרם של יהודים שנספו בדרכם – זה היה ביום ירושלים – אבל אם טקס כזה לא מגיע לכלל החברה הישראלית ולא מגיע לבני הנוער בצורה הראויה, הבעיה לא תיפתר.
אברהם מיכאלי: לדעתי, משרד החינוך צריך לגבש תכנית לימודים מסודרת יחד עם הגורמים שקיימים בעדה.
אברהם מיכאלי: יש מחקרים רבים ודברים נוספים שגובשו במשך שנים וצריך להביא את המהות הציונית והיהודית שהם הביאו משם כדי שהדור הצעיר של כלל החברה הישראלית ילמד מה הם הביאו משם.
אברהם מיכאלי: אנחנו מכירים את הבעיות שיש במערכת החינוך, היכן שלומדים יהודי אתיופיה, איך המערכת מתמודדת אתן, איך משדרים כלפיהם גזענות כזאת או אחרת בקבלתם לבתי הספר ואיך גם בתוך בתי הספר החיבור בין הילדים הישראלים הכלליים לבין העולים מגיע למצב של קיטוב וחיכוך שלילי עם החברה הישראלית עד שלאט לאט הם לא לומדים.
אברהם מיכאלי: כל זה קורה בגלל שאין יד מכוונת במערכת החינוך, שדואגת לכך שהילדים, ודרכם גם ההורים, ילמדו על העבר המפואר של העדה, מהיכן הם הגיעו ובוודאי גם להנציח את הקורבן הגדול שהם הקריבו.
אברהם מיכאלי: כל חבר מעולי אתיופיה שאני פוגש מספר שיש לו קרוב או כמה קרובים שהלכו לאיבוד בדרך ולצערם לא זכו להגיע לארץ ישראל.
אברהם מיכאלי: כל זה צריך להיות מגובש בתכנית שנוכל אתה לצאת לדרך ולחנך את הדור הצעיר.
אברהם מיכאלי: ההחלטה צריכה להיות של הגורמים הפדגוגיים ואני לא מציע שאנחנו בוועדה נגבש תכנית, אבל הגורמים הפדגוגיים יכינו תכנית ויגבשו אותה.
אברהם מיכאלי: אגב, את הרעיון הזה העליתי לגבי כמה עדות כי המורשת הזאת לעולם לא תילמד בארץ אם לא נחדיר אותה דרך מערכת החינוך ולא מספיק רק לדבר בישיבות חד פעמיות או לתת הוקרה חד פעמית לקבוצה כזאת או אחרת.
אברהם מיכאלי: אנחנו מדינת עולים, מדינה שבאו אליה ממדינות רבות.
אברהם מיכאלי: לעיתים קבוצה כזאת או אחרת זוכה ליתר חשיפה, אחרים בכלל לא זוכים ובסוף לא יודעים מי הם.
אברהם מיכאלי: הם חיים בתוכנו ומדובר בעשרות אלפי אנשים או במאות אלפי אנשים ומתי נתקלים בהם?
אברהם מיכאלי: כשיש אתם בעיות.
אברהם מיכאלי: מכיוון שיהודי אתיופיה נחשבים לעולים חדשים יחסית בארץ ובמספר רב, בין יתר הבעיות שאנחנו מתמודדים אתן – בעיות קליטה ובעיות חברתיות כאלה ואחרות – מערכת החינוך צריכה לקחת על עצמה את ההנצחה של מורשת יהדות אתיופיה.
אברהם מיכאלי: בקדנציה הקודמת התחלנו בחקיקת חוק מורשת יהדות אתיופיה, אבל נאמר לנו שבגלל בעיות תקציביות יש בעיה עם רציפות החוק.