GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמחה גתהון: 200,000 שקלים אנחנו מקבלים ממשרד הקליטה וב-200,000 האלה אנחנו מטפלים ב-300 בני נוער, 150 משפחות.
שמחה גתהון: אני חושבת שזה כסף קטן אבל הרבה הרבה הרבה תמיכה ומשמעותית.
שמחה גתהון: אני חושבת ש-200,000 שקל האלה מביא את המגזר העסקי, את הגופים הציבוריים, את הרשויות המקומיות.
שמחה גתהון: ..
שמחה גתהון: זה לא כסף, זו לא המשמעות של הכסף, אני חושבת שהיכולת של המשרדים הממשלתיים לפקח.
שמחה גתהון: נכון שהתקנה לטווח ארוך כנראה מצוינת, אבל לא עכשיו, לא במצב הכלכלי הקשה, העמותות מתקשות גם ככה ולקחת את ה-200,000 שקל, לשלוח את ה-300 בני נוער, אני לא יודעת לאן, במקום לעזור להם לצאת מהמצוקה, להחזיר אותם להיות מנותקים לגמרי, אני חושבת שזו לא המטרה של המדינה.
שמחה גתהון: אני חושבת שהעולים צריכים להיות מחוברים למדינה, לא מנותקים מהמדינה.
שמחה גתהון: המשמעות של החוק הזה היא פשוט לנתק אותם מהמדינה.
שמחה גתהון: אני חושבת שיש איזה שהוא ניתוק בין התקנה הזאת לבין המציאות.
שמחה גתהון: יכול להיות ששיתפתם עמותות, אני לא מודעת לזה, ולא שיתפתם את המשרדים הממשלתיים שעובדים איתנו.
שמחה גתהון: שישה חודשים זה לא מספיק, אני חושבת שתיקחו בחשבון את כל העמותות שמתעסקות ותדברו איתם, תדברו איתנו, יש לנו המון מה להגיד.
שמחה גתהון: אני חושבת שבעמותות האלה, לא חשוב איזו עמותה, יש פיקוח אדיר.
שמחה גתהון: משרד הקליטה לא נותן שקל בלי לפקח, אני אומרת את זה מניסיון שלי של עשר שנים.
שמחה גתהון: אני חושבת שזה לא נכון לתת במה לכל מיני גופים בלי פיקוח ממשלתי.
שמחה גתהון: זה שאתם לוקחים את תקציב הממשלה, זה אומר שאתם נותנים במה לכל מי שרוצה לעשות.
שמחה גתהון: אני חושבת שזה לא נכון.
שמחה גתהון: אני משמיעה את הקול של הנוער.
שמחה גתהון: אני עולה ותיקה בעצמי, אני משמיעה את הקול של המשפחות והעולים.
שמחה גתהון: אני לא יכולה לראות את בני הנוער שהולכים הביתה.
שמחה גתהון: אני מבקשת, תלכו ותדברו עם בני הנוער, זו הבקשה שלי.
שמחה גתהון: בואו נהיה מציאותיים, בואו נעזור לדור העתיד.
דמיטרי אפרצ'ב: ברשותך היושבת ראש, נקודה אחת ונקודה מאוד משמעותית, כי יש בה משקל חברתי מאוד רציני.
דמיטרי אפרצ'ב: בלי לבדוק כל עמותה, אני יודע שבערך משהו כמו עד 96%, 98% של אנשים שפועלים בעמותות זה אנשים שעושים את העבודה בהתנדבות.
דמיטרי אפרצ'ב: הפגיעה בנושא הזה זו פגיעה במוסד ההתנדבות ויש כאן השלכות חברתיות מאוד מאוד קשות, כי בצורה כזאת אנחנו, גם כממשלה, פשוט מאבדים את אמון הציבור.
דמיטרי אפרצ'ב: אי אפשר לעשות את זה, כי גם התמיכות שהעמותות האלה מצליחות לגייס הן מצליחות לגייס דווקא על הבסיס הזה, במיוחד היום כשהיקף התמיכות העסקיות ושל בעלי הון יורד בגלל המצב הכלכלי, והתמיכות הולכות אך ורק לעמותות שמסוגלות להוכיח שהכסף לא הולך למשכורות, שהכל הולך לפעילות, אסור לנו לפגוע בדבר הזה כי אנחנו נאבד אמון וצריך לקחת גם את הנושא הזה בחשבון.
לידיה בלוצקי: אני מאוד מודה על זכות הדיבור ולאחר מה שנאמר כאן אני רוצה להדגיש רק דבר אחד, שניסיתי ללמוד מדברי הנציגים של משרד האוצר בעצם מה היתה הכוונה של השינוי הזה ומה שכן למדתי זה דבר מאוד חשוב, שהם רוצים למנוע פיזור של פעילויות, לאחד את העמותות, לארגן אותן ובצורה הזאת לעזור להן.
לידיה בלוצקי: כדר' למשפטים אני מאוד מאוד מברכת את הקריטריון של פורמליות, מאוד מברכת אותו כי כל הפעילות שלי בנויה לכך, לפורמליות, לקריטריונים ברורים, שקופים וכן הלאה, אבל מה שאת אמרת, גב' שרה כהן, זה נורא חשוב, שיש עניין של תהליך החלטת ההחלטות וכדי לתאר כמה משחקים לא טובים הקריטריון הפורמלי הזה משחק איתנו, אני אביא רק דוגמה אחת.
לידיה בלוצקי: יש עמותה נייטרלית -עוד מעט אני אגיד מה היא העמותה הזאת- שמנסה לקבל תמיכות מחוץ לארץ ולא נותנים לה כי יש לה פעילות מאוד דלה.
לידיה בלוצקי: לפי אותם הנתונים והמסמכים יש לה פעילות דלה, היא עמותה קטנה, ועכשיו שם העמותה - 'ספרייה רוסית בירושלים'.
לידיה בלוצקי: לפי הקריטריונים הפורמליים היא לא יכולה לדווח על תמיכה, על פעילות חיונית כי חלק מהסבסוד הולך דרך עיריית ירושלים, אז פורמלית אין לעמותה הזאת פעילות ומי לא מכיר פה את הספרייה הרוסית בירושלים ואת כל הפעילות הענקית והמכובדת שלה?
לידיה בלוצקי: לכן רציתי רק להדגיש את הגוון הזה של הפורמליות המיותרת ולומר שאני מסכימה עם המנהל הכללי של משרד הקליטה בכך שאנחנו בשום פנים ואופן לא אוכלוסייה חלשה, ורואים עד כמה הטיפול הנמרץ שיושבת ראש ועדת הקליטה והעלייה נקטה בו אומר שאנחנו בהחלט לא חלשים.
לידיה בלוצקי: תודה רבה.
קרן דהרי: אני גם ליוויתי את תהליך התקנת התקנות בכנסת ואני רוצה באמת להתחיל דווקא מהתוצאה, שהכוונה של דחיית התחילה של התקנה הספציפית הזאת נועדה להגיע לפתרון ראוי בהיבט הזה ולאו דווקא לגבי עולים אלא בכלל, לגבי מכלול המיזמים, ויש מקום לישיבה בין משרדי הממשלה ולחשיבה המחודשת על הנושא הזה, שייאספו הנתונים המתאימים בעניין הזה וימפו את הפרויקטים, את הסכומים, את החשיבות שלהם, שיבהירו באמת את המצוקה שעלתה פה מהדברים ששמענו.
קרן דהרי: זה דבר אחד.
קרן דהרי: לגבי תהליך קבלת ההחלטה - אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו, אבל הראייה פה היתה ראייה מאוד צרה, מהמצוקות הנובעות מהשולחן הזה, והרפורמה בתקנות חובת המכרזים היתה רפורמה מאוד גדולה, מאוד מקיפה, תפסה שנים של עבודה וקומץ תקנות מאוד מפואר.
קרן דהרי: אנחנו התייחסנו רק לתקנה ספציפית, כל המכלול של הדבר הזה בעצם צמצם תקנות פטור, חלק ניכר ממנו גרם לצמצום תקנות פטור בד בבד עם הוספת הליכים תחרותיים נוספים וכלים ומכשירים נוספים למשרדי הממשלה לעבוד ברכישת התקשרויות.
קרן דהרי: זה משהו שאני מבינה שהוא לא רלוונטי לצורך העניין הזה, אבל בכל זאת בנוסחים שיעמדו בפני הכנסת לגבי התקנה הספציפית הזאת במקור היה פתח מילוט של החשב הכללי לגבי הסעיף הרלוונטי של ההתקשרויות.
קרן דהרי: במקור הוצע שזה יהיה פרויקט של שני מיליון שקלים, אם אני לא טועה, אבל היתה גמישות במובן הזה שאבחנו פר פרויקט.
קרן דהרי: אז בהחלט הגענו למצב שיכול להיות שנכון מעכשיו לעשות את החשיבה המחודשת ולבחון את הדברים לגופו של עניין, וזאת התוצאה שתתקבל בסופו של דבר.
ליה שמטוב: אני מבקשת לסכם את הישיבה וההחלטה של הוועדה.
ליה שמטוב: הוועדה קוראת לשר האוצר ולחשב הכללי באוצר ולשר המשפטים לעכב לאלתר את כניסתה לתוקף של התקנה הזו לחוק חובת המכרזים המגבילה את ההתקשרות של הגופים השונים עם הממשלה לסכום שלא יפחת מחצי מיליון שקלים.
ליה שמטוב: דבר נוסף, ליזום את שינוי התקנה ולהביאה לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
ליה שמטוב: זאת במטרה לאפשר להעמיק ולהמשיך את שיתוף הפעולה הפורה בין ארגוני המגזר השלישי לבין משרדי הממשלה וכן למנוע פגיעה בעולים החדשים ובארגונים המסייעים להם.
ליה שמטוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.
ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא היערכות ליישום תוכנית החומש לקליטת בני העדה האתיופית, בהמשך להצעת התקציב שאישרה הממשלה הנוכחית.
ליה שמטוב: בשנת 2008 הוקצו לתוכנית 82.5 מיליון שקלים מתוכם 50 מיליון שקלים כסיוע של משרד האוצר.
ליה שמטוב: ב-12 במאי 2009 קיבלה הממשלה החלטה בנושא בהחלטה מספר 88 וקיצצה את התקציב לתוכנית כך שהתקציב עומד על 700 מיליון שקלים, מתוכם התקציב לשנת 2009 הוא 113 מיליון שקלים.
ליה שמטוב: הגיע נציג האוצר.
דני אדמסו: תודה רבה גבירתי יושבת-הראש.
דני אדמסו: יש כאן חברים רבים שאני מניח שכל אחד מהם יוסיף בתחומי, ולכן אני לא אציין את כל המכשולים אלא אנסה להתייחס באופן כללי לתוכנית.
קריאה: התוכנית כבר התחילה.
דני אדמסו: תתייחסו אחר כך.
דני אדמסו: אם אני טועה, אני אשמח כי זה אומר שנעשו דברים כלשהם.
דני אדמסו: יש כמה דברים שהם לדעתי ברמת המקרו שאנחנו, כמי שעוקבים אחרי התוכנית ביום יום, אנחנו מוטרדים מהם.
דני אדמסו: הדבר הראשון הוא הקיצוץ של התקציב.
דני אדמסו: למי שלא יודע, נלך אחורנית לשנת 2007, אז התקציב היה צריך להיות מיליארד ו-300 או 200 מיליון שקלים אבל התקציב קוצץ ל-870 מיליון שקלים בגלל שהסוכנות היהודית החליטה לא לקחת חלק בה.
דני אדמסו: מאז זה עבר גלגול.
דני אדמסו: אישרנו, זה המעט שיש, בואו נלך עם זה, בואו נשפר את מצב הקהילה במה שיש לנו, אבל השנה אנחנו מגלים שקוצצו עוד 200 מיליון שקלים.
דני אדמסו: אנחנו תוהים לגבי הקיצוץ שחל בתקציב הנוכחי, ב-870 מיליון השקלים, והיינו רוצים לקבל איזושהי התייחסות מהאוצר.
דני אדמסו: יש דבר נוסף שאנחנו קצת מוטרדים ממנו ושוחחנו עליו בין החברים.
דני אדמסו: בהחלטת הממשלה נאמר שנציגי הקהילה הם חלק בלתי נפרד מהוועדה המתכללת שתנוהל על ידי המשרד לקליטת העלייה וכי בעצם כל ארבעה חודשים תתכנס הוועדה, ואם יחולו שינויים, זה יהיה בהתייעצות עם הקהילה.
דני אדמסו: אני מסכים שכל ארבעה חודשים קיבלנו מעפרה סטטוס ביצוע אבל יש לנו הערות רבות על סטטוס הביצוע כמו למשל הזזת תקציבים ממקום למקום.
דני אדמסו: למה אנחנו צריכים לקבל אחרי שהועבר, האם מישהו שאל מה הצורך הזה בהעברת התקציב?
דני אדמסו: זאת שאלה שיכול להיות שיש מאחוריה הגיון ואנחנו רוצים התייחסות ולשמוע על כך.
ליה שמטוב: אני מבקשת ממנכ"ל משרד הקליטה לדווח על התוכנית.
דמיטרי אפרצ'ב: אני אתן התייחסות קצרה ואת ההתייחסות המקצועית וירידה לפרטי פרטים ייתן המשנה למנכ"ל חנוך צמיר כי עם כל הכבוד אני נמצא בסך הכל חודש בתפקיד והכניסה שלי לכל הנושא הזה כרגע היא יותר ברמה רגשית ואת הרמה המקצועית אני רוכש כל יום.
דמיטרי אפרצ'ב: למשרד לקליטת העלייה, הנושא של קליטת עולי אתיופיה מהווה ספינת הדגל והוא נושא שנמצא בסדר עדיפות עליון.
דמיטרי אפרצ'ב: לראיה אפשר להראות כמה דנו במהלך אותו לילה של 12 במאי וכל משא ומתן שלנו, בעצם אבן היסוד וההתחלה של המשא ומתן הייתה מסביב לנושא של תוכנית החומש.
דמיטרי אפרצ'ב: אני לא יכול לומר שמה שהוחלט הוא לשביעות רצוננו, אבל הנושא הזה נמצא בסדרי עדיפות וכל אותם דברים שתכף חנוך יתייחס אליהם, בהחלט אלה דברים שדורשים פתרון מיידי מכיוון שהפתרון כרגע הוא לא פתרון טוב בעיניי.
דמיטרי אפרצ'ב: רוב המשרדים ייקחו את הכספים האלה מאותם תקציבים שנועדו לקליטת עולי אתיופיה שקיימים.
דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת, מכיס אחד זה יעבור לכיס השני אבל בדלתא יהיה אפס.
דמיטרי אפרצ'ב: אם לוקחים בחשבון שיש קיצוצים, אתם צריכים להבין שלרוב המשרדים יהיה קשה מאוד לתקצב את קליטת עולי אתיופיה בתחומים שונים ואחרים ולעשות זאת מתקציבים שנועדו למתן פתרונות לאוכלוסיות אחרות.
דמיטרי אפרצ'ב: זה יהיה מאוד לא פשוט וצריך לתת לזה את הדעת.
ליה שמטוב: אם הבנתי נכון, החלטת הממשלה 3116 דיברה על תוספת של 50 מיליון שקלים לכל המשרדים, כאשר כל משרד היה צריך להפריש את 15 האחוזים, אבל אנחנו היום שומעים שה-15 מיליון מגיעים מתוך המשרד ולא הכסף הצבוע שבא ממשרד האוצר.
חנוך צמיר: יש כאן אי הבנה ובלבול מושגים.
ליה שמטוב: אני רוצה שנציג האוצר יתייחס לזה.
חנוך צמיר: אני לא בטוח שהוא צריך לפתוח את זה.
חנוך צמיר: לדעתי הוא צריך להשיב.
יובל יעקבי: ה-50 מיליון שקלים שאת מדברת עליהם הם 50 מיליון בשנת 2008 והסכום הזה הוקצה למשרד הקליטה ומשרד הקליטה העביר אותו למשרדים האחרים.
יובל יעקבי: זה בוצע.
יובל יעקבי: שם העברה התקציבית בוצעה.
דמיטרי אפרצ'ב: זה תוקצב מאותם סעיפי תקציב שנועדו לקליטת עולי אתיופיה.
אלי אפללו: כשר הקליטה לשעבר אני רוצה לומר משהו.
אלי אפללו: בתקציב שעבר החלטת הממשלה הייתה להמשיך בתוכנית החומש בלי שום קשר לתקציב המשרדים.
אלי אפללו: אם האוצר אומר אחרת, יש לי פה את המסמכים וכולם מונחים לפניי כשהם חתומים.
אלי אפללו: קיבלנו תוספת תקציב של עוד 70 מיליון שקלים ואני תכף אביא לכם את ההסכם ואראה לכם אותו.
אלי אפללו: אין קשר בכלל לתקציב המשרד לתקציב השוטף.
אלי אפללו: אין לזה קשר.
אלי אפללו: יש כאן הסכם חתום שאני אניח בפני היושבת-ראש וההסכם הזה הוא עם אגף התקציבים.
קריאה: הם משקרים.
אלי אפללו: הם רגילים.
אלי אפללו: זה לא דבר חדש שלא אומרים לך את האמת.
אלי אפללו: אני לא אומר שהם משקרים.
אלי אפללו: הפקידים לא קובעים את המדיניות והם לא אשמים.
אלי אפללו: הם עושים את עבודתם נאמנה ומי שמחליט ואומר להם מה להחליט, אלה לא הם.
ליה שמטוב: אני מבקשת לקבל את התייחסות מר צמיר, המשנה למנכ"ל משרד הקליטה, ואם תוכל גם להתייחס לתקציבים ולומר לנו איזה תקציב קיבלתם או לא קיבלתם, מה היה הביצוע של משרד הקליטה ואיזה סעיפים שהייתם אמורים לבצע אכן ביצעתם ואיזה סעיפים לא בוצעו.
ליה שמטוב: אולי נשארו לכם יתרות כלשהן.
חנוך צמיר: ברשותכם, ברשות היושבת-ראש, אני אנסה קודם כל לעשות סדר במושגים כי אני לא בטוח שאנחנו מדברים כולנו באותה שפה וכדאי שנדבר באותה שפה כדי שנבין.
חנוך צמיר: אני אתייחס לגבי התוכנית התקציבית של 2009-2010 ואחרי כן אחזור ל-2008.
שלמה מולה: שאלת הבהרה.
שלמה מולה: אם בתקנה תקציבית כל התקציבים היו אצלכם וה-15 אחוזים היו במשרדים או לא?
חנוך צמיר: חבר הכנסת מולה, סליחה, אתה מכיר אותי, בסוף אתה תקבל תשובות על הכל ועוד לפני שתשאל את השאלות.
חנוך צמיר: תן לי לומר בכל זאת כמה משפטים.
חנוך צמיר: המשמעות היא, להערכתי, שמה שיקרה בפועל כדי למלא את החלטת הממשלה שבכל משרד תהיה תקנה תקציבית נפרדת לחומש, לתוכנית החומש, פשוט ייקחו מכיס אחד ויעבירו לכיס השני והכיס האחד ייקרא אתיופי והכיס השני יהיה אתיופי.
חנוך צמיר: במלים אחרות, אין כאן שום תוספת תקציבית.
חנוך צמיר: אני חושש שאפילו תפגענה תוכניות קיימות כי יצטרכו לעמוד בהחלטת הממשלה.
חנוך צמיר: זאת המהות של העניין לגבי שנת 2009 ושנת 2010.
חנוך צמיר: אני חושב שהצגתי את זה לשביעות רצונו המלאה של דני אדמסו.
חנוך צמיר: זה לגבי שנת 2009 ושנת 2010 ועכשיו אחזור אחורנית, ברשותכם.
חנוך צמיר: אם את רוצה שאכנס לסטטוס של התוכנית, נתחיל לעבור על המצגת.
חנוך צמיר: המצגת היא של כל המשרדים.
חנוך צמיר: לכן פתחתי ואמרתי שאנחנו מתכללים את כל הפעילות ויש לנו פורומים בין-משרדיים שבמקרה אני עומד בראשם וזה הפורום שמפעיל את כל התוכנית.
חנוך צמיר: אנחנו יודעים בכל נקודת זמן מה הסטטוס בכל מצב ובכל משרד.
חנוך צמיר: השאלה איך את רוצה להתקדם בדיון.
ליה שמטוב: הייתי רוצה לשמוע מכל משרד, אבל אם יש לך את הכל מרוכז, נשמע אותך.
חנוך צמיר: אני מציע שאנחנו ניתן את הריכוז, ואם המשרדים רוצים להוסיף משהו, יוסיפו.
ליה שמטוב: בכל זאת אני רוצה לשאול שוב את האוצר מה קורה.
ליה שמטוב: מדברים על סכומים אבל בפועל מדובר בתקציבים של המשרד.
אלי אפללו: אולי המנכ"ל יודע ושיסביר את התהליך בו אושר תקציב מדינת ישראל.
אלי אפללו: תוכנית החומש אושרה ללא קשר לתוספת של ה-70 מיליון שהצלחתי לקבל וזה חתום עם אגף התקציבים.
חנוך צמיר: המספרים בהם אתה נוקב נוגעים רק במשרד הקליטה.
חנוך צמיר: אני דיברתי על הבעיה הכללית גם במשרדים האחרים וזה לא בתוך ה-70 מיליון שקלים.
אלי אפללו: תסלח לי, אני הייתי ולא אתה היית.
אלי אפללו: זה שאתה עושה כך עם היד, זה לא אומר שאתה יודע יותר טוב ממני.
אלי אפללו: אני הייתי במשא ומתן ואני אומר לך באופן ברור מה היה.
אלי אפללו: ה-70 מיליון שקלים, גם כתוב, יש שני הסכמים, האם זה על חשבון ומיועד לתוכנית החומש, ואמרתי לא, ומחקו את זה.
אלי אפללו: יש שני הסכמים שהם בדרך לכאן.
אלי אפללו: ההסכם השני נחתם והוא אומר תוספת 70 מיליון שקלים מתוכם הוקצה לאגף האתיופי תקציב נפרד.
חנוך צמיר: זה בדיוק מה שאמרתי.
אלי אפללו: אתה אומר לי שזה למשרדים.
אלי אפללו: אתה לא האיש אתו אני צריך להתנצח אלא אנחנו צריכים להתנצח עם מדיניות הממשלה שהחליטה לשנות את זה ולבטל את זה באמצעות זה שהיא מורידה מכל הפעילות השוטפת מהמשרדים וזה המאבק שאנחנו צריכים לעשות.
אלי אפללו: בטוח שהמנכ"ל רוצה, בטוח שמשרד הקליטה רוצה, בטוח שכולם רוצים.
דמיטרי אפרצ'ב: זה נכון, בטח שאני לא יכול בנוכחות שר הקליטה הקודם לא לומר שהיה קיים הסכם, ההסכם הזה חתום ויש לי אותו בכספת.
דמיטרי אפרצ'ב: בנושא הזה לצערי הרב לא קיבלנו הסכמה והתייחסות לנושא הזה אלא הוא בוטל.
דמיטרי אפרצ'ב: יש הסכם שנקרא אפללו-ברון שמדבר על 70 מיליון שקלים.
דמיטרי אפרצ'ב: לא היה לי פירוט לאן נועד הכסף.
אלי אפללו: כתוב לך.
דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו דיברנו בגדול, אבל זה חלק מהתקציבים שבהחלט היו אמורים לתת מענה לצרכים שונים, כולל גם הצרכים האלה.
שלמה מולה: גבירתי יושבת-הראש, אני קודם כל רוצה לברך אותך על קיום הדיון וגם ליוזמים.
שלמה מולה: תראו, הממשלה הזאת היא ממשלת שערורייה ולא רק בנושא שלנו בו אנחנו דנים ואנחנו תכף ניגע ספציפית בעניין הזה.
שלמה מולה: בעת דיוני התקציב, אמרו לנו שיש תוספת תקציב דווקא לתוכנית חומש ולתומי חשבתי שאכן זה כך.
שלמה מולה: כמו שניסו להוריד את הנושא של העלייה מאתיופיה ובצורה כזאת ואחרת הצלחנו למנוע את זה, גם במאבקים פוליטיים, לפחות החלטה – לא שאנחנו רואים את המימוש – חשבתי גם בעניין הזה שבאמת השכל הישר יגבר ואנחנו נתקדם.
שלמה מולה: מעבר למהות התוכנית, כאשר מדברים על התוכנית הזאת וגם על המספרים הגדולים שמדברים עליהם, הרי חלק גדול בכלל הולך למשכנתאות ולא הולך בכלל לנושא של חינוך, רווחה, תעסוקה.
שלמה מולה: אני לא אדבר על זה כי זה לא נושא הדיון, אבל גם בנושא של המשכנתאות חשוב לדעת שהחלק שהוא אולי המשמעותי ביותר שגם עבורו תוכנית החומש קמה, זה סיוע לזוגות צעירים שידם לא משגת משכנתא.
שלמה מולה: זאת הייתה מהות התוכנית.
שלמה מולה: בפועל חלק מהתקציב נותנים לאלה שנמצאים במרכזי קליטה, ובצדק צריך לתת להם, אבל תראו מה קרה עכשיו.
שלמה מולה: אני מכיר את חנוך מצוין, אני חושב שהוא אחד האנשים המקצועיים והטובים שאני מכיר במשרד הקליטה, והוא אומר לנו שהתוכנית לא קיימת.
שלמה מולה: זאת השורה התחתונה של הדברים.
שלמה מולה: התוכנית לא קיימת וגם מה שקיים לכאורה, אומרים לנו שלא יהיה במשרדי הממשלה.
שלמה מולה: כל משרד ממשלתי יודע לבוא ולומר שיש לו סדר עדיפויות והוא יודע למי לתת.
שלמה מולה: לכל שר יש סדר עדיפויות שלו והאתיופים לא רלוונטיים ולא חשובים בכלל.
שלמה מולה: אני באמת חושב שזאת שערורייה וזה בשני מובנים.
שלמה מולה: ראשית, דרך קבלת ההחלטות.
שלמה מולה: זה בדיוק מה שבדרך כלל פקידי האוצר רצו לעשות והם אוהבים את זה.
שלמה מולה: הם יודעים להכניס עזים מתחת לשולחן בלי שאף אחד אחר ירגיש.
שלמה מולה: אמרו שיש תוכנית חומש, אבל למה היה צריך בכלל להביא את החלטות הממשלה מחדש?
שלמה מולה: יש החלטת ממשלה, היא תוקצבה.
ליה שמטוב: לא, אמרו שכל שנה ידונו מחדש.
ליה שמטוב: זה לא לחמש שנים.
שלמה מולה: בסדר, אין לי בעיה עם זה, אבל הם בהזדמנות הראשונה כאשר מתקיים דיון, לא שבאמת התחילו את התוכנית של 87 מיליון שקלים בשנת 2008 בשמחה רבה, לא הייתה איזושהי תהילה שהנה עכשיו אנחנו יוצאים בתוכנית כי במידה רבה אז גם האוצר לא רצה.
שלמה מולה: ראש הממשלה דאז אהוד אולמרט כפה עליהם את התוכנית כי הוא ישם יחד עם בני הקהילה את התוכנית והם לא אהבו את זה.
שלמה מולה: גם את ביצוע התוכנית מסמסו עד שהיא תוקצבה הגענו לחצי השני של שנת 2008.
שלמה מולה: הם ידעו מראש שבשנת 2009 יקצצו את התקציב.
דני אדמסו: המשכנתאות עוד לא התחילו.
שלמה מולה: צריך לנקות את השולחן.
שלמה מולה: אני חושב שזה הדבר הנורא ביותר שקרה סביב הסיפור הזה.
שלמה מולה: זאת אשליה שנוצרה בקהילת עולי אתיופיה שתוכנית החומש באה להציל את בני הקהילה.
שלמה מולה: יצאו בקמפיין גדול ואמרו שיש תוכנית חומש.
שלמה מולה: רבותיי, זה גורם לתסכול, זה מתסכל את האנשים ואני יכול לספר לכם כמה טלפונים אני מקבל כל יום ושואלים אותי מתי לקנות דירה, מתי מקבלים משכנתא, שואלים אותי אם אני יודע.
שלמה מולה: גבירתי היושבת-ראש, בעניין הזה המאבק שלנו צריך להיות בוועדת הכספים.
שלמה מולה: צריך כאן ללכת בקונצנזוס ושרת הקליטה צריכה להוביל את המאבק כי אם היא לא תוביל את המאבק, זה לא יקרה.
שלמה מולה: אם שרת הקליטה תוביל את המאבק ויהיו לנו את היכולות להשפיע דרך ועדת הכספים, דרך דיוני התקציב שיהיו בוועדות בשבוע הבא ביום שני, אולי נוכל לשנות את רוע הגזרה, אבל אני חושב שכל מי שתלה תקווה בממשלת נתניהו שהיא תסייע לאוכלוסיות הנזקקות והחלשות, כנראה התבדה בגדול.
שלמה מולה: תאמרו לי שאני מדבר פוליטיקה, אבל אני לא מאמין לביבי, ובטח לא לשר האוצר, לא האמנתי להם גם בעבר, והנה עוד הוכחה נוספת שלא נאמין להם לעולם, אבל את הנושאים הפוליטיים נשאיר למקום אחר.
שלמה מולה: עצם העובדה שכאן מבקשים שבתוך המשרדים תהיה תקנה מיוחדת, זה עוד יותר איוולת מהקיימת.
שלמה מולה: אני אומר שאנחנו רוצים את כל התקציב, את ה-113 מיליון שקלים, בתקנה תקציבית של משרד הקליטה.
שלמה מולה: אני רוצה לבוא בטענות לאדם אחד אם עשו את התוכנית או לא עשו את התוכנית.
שלמה מולה: כרגע מה שהם עושים, לך תחפש את העז במשרד האוצר, במשרד הרווחה, במשרד לביטחון פנים ואולי גם במשרד הביטחון.
שלמה מולה: לך תחפש עכשיו את ההכרה התקציבית ולך תפקח על הביצוע התקציבי של אותה תקנה.
שלמה מולה: לא רק זה שהתקנה התקציבית היא משרדית, הנהלת המשרד סוברנית להחליט אם לתת או לא לתת.
שלמה מולה: לכן המאבק שלנו הוא גם מול ועדת הכספים בתקציב שיונח בשבוע הבא ביום שני, גם במסגרת חוק ההסדרים וגם במסגרת חוק התקציב.
שלמה מולה: אני חושב שהוויכוח צריך להיות שם ואנחנו צריכים לעבוד ביחד.
ליה שמטוב: אני מציעה שנראה את המצגת ואם אחר כך נציגי המשרדים השונים ירצו להתייחס, יוכלו לעשות זאת.
עפרה אבן: כשאתם מקדמים את המאבק על ה-113 מיליון שקלים לשנת 2009, צריך לזכור שאנחנו צריכים לטפל בתקציב 2010 שהוא בסך 128 מיליון.
שלמה מולה: לא, צריך לפעול ביחד.
ליה שמטוב: זה תקציב דו-שנתי ולכן מדובר על שנת 2009 ו-2010.
ליה שמטוב: אולי בתוך זה נמצאים ה-15 אחוזים של המשרדים.
עפרה אבן: לעניין ה-15 אחוזים, בשנת 2008 באמת החליטו ש-15 אחוזים מתקציב החומש יגיעו ממקורות פנימיים של משרדי הממשלה.
עפרה אבן: בהחלטת הממשלה הנוכחית דיברו על מאה אחוזים למעשה ממקורות פנים משרדיים.
עפרה אבן: אפשר להציע את ה-15 אחוזים כמנגנון גם השנה, אבל זה כרוך בהחלטות בוועדת הכספים.
חנוך צמיר: השקף הראשון הוא מעבר באופן כללי על עקרונות התוכנית, למי שלא מכיר או לא יודע.
חנוך צמיר: מוזכר גם הנושא התקציבי שבעצם כבר דיברנו עליו בתקציב 2008 על פי המשרדים.
חנוך צמיר: אנחנו מדברים על תוכניות ארציות בקטע של בגרויות, שיפור בגרויות, שירות צבאי, לימודים על-תיכוניים, אפשרויות תעסוקה וכמובן נושא השיכון שהוזכר כאן על שני הצדדים השונים, גם מענקי המשכנתא לעוזבים את מרכזי הקליטה וגם הסיוע בהלוואות לדיור שהן מאוד מאוד נוחות הייתי אומר לזוגות צעירים שרוצים או ירצו לעזוב את השכונות ולשפר את מגוריהם.
חנוך צמיר: השקף הבא עוסק בפעילות של משרד החינוך שנגזרת מתוך התקציב.
חנוך צמיר: השקף הבא עוסק בנגזרת של פעילות משרד החינוך מתוך אותו תקציב 2008 שדיברנו עליו ואנחנו כבר מכירים אותו.
חנוך צמיר: אנחנו רואים כאן את הפעילות שלהם בעשרה בתי ספר מסוימים ואנחנו יודעים גם לומר איפה הם – בנתניה, בעפולה, באשקלון.
חנוך צמיר: אנחנו רואים מה סוג הפעילות ואנחנו למטה רואים כבר את התקציבים שנמצאים ברשויות ועובדים.
חנוך צמיר: זאת אומרת, למעשה כל השקף הזה, אם אתם שמים לב, הוא בביצוע והוא מתגלגל ואנחנו מאוד מקווים שאם תיפתר בעיית 2009, אנחנו כמובן נמשיך ונרחיב את השכונות ואת הערים.
אלי אפללו: למה רחובות לא ברשימה?
אלי אפללו: שם האסון הכי גדול.
עפרה אבן: כי המחשבה הייתה להיכנס לעשרת בתי הספר עם הצורך הכי דחוף ואת סדר העדיפויות הכתיב משרד החינוך.
אלי אפללו: הוועדה ביקרה ברחובות פעמיים והמליצה שהעיר תהיה בסדר עדיפויות עליון.
חנוך צמיר: חבר הכנסת מיכאלי, יש הרבה מאוד שכונות שהן במצב כזה שכולם צריכים להיות שם, אבל בסוף אתה צריך לקבוע סדרי עדיפויות.
חנוך צמיר: אנחנו שקלנו והחלטנו להגיע למקומות האלה.
חנוך צמיר: אני חושב שהשיקולים היו מקצועיים לגמרי.
חנוך צמיר: זה לא אומר שבשנת 2009 ובשנת 2010 לא נגיע למקומות האלה.
חנוך צמיר: מאחר שחלה נסיגה תקציבית מאוד משמעותית בעיקר של התרומות מחוץ לארץ לפרוייקט הלאומי האתיופי, החלטנו לנסות ולמזער את הנזקים מול הפרוייקט באמצעות תוכנית החומש.
חנוך צמיר: לכן סכום כסף מסוים, תקציב מסוים, החלטנו להעביר אותו וזה תקציב שעוסק ב-700 תלמידים.
חנוך צמיר: כפי שאתם רואים את הכותרת הראשונה, בעצם תוכנית החומש תאפשר לפרוייקט הלאומי האתיופי שלא להוציא החוצה מהתוכנית 700 תלמידים.
חנוך צמיר: כרגע הדבר הזה עדיין לא מתבצע והוא באיזושהי פרוצדורה של פטור אצל החשב הכללי ואנחנו מאוד מקווים שבשנת הלימודים הקרובה נפעיל את התקציב הה.
ליה שמטוב: מה יהיה אם לא יהיו תרומות?
ליה שמטוב: אנחנו שומעים שבזמן האחרון בגלל המצב הכלכלי קצב התרומות הואט.
חנוך צמיר: לגבי הפרוייקט הלאומי?
חנוך צמיר: זה מצריך עוד דיון.
חנוך צמיר: זאת בעיה.
חנוך צמיר: אני לא בורח מזה.
חנוך צמיר: אני מכיר טוב את הפרוייקט הלאומי האתיופי ואני חושב שהוא לא פחות חשוב מכל תוכנית אחרת.
חנוך צמיר: המצב התקציבי של הפרוייקט, כפי שאמרתי, הוא בנסיגה ואני לא בטוח שיש לי פתרונות ואני יכול לומר לכם מה עושים, אבל בטח שזה שווה דיון.
חנוך צמיר: אני מניח שנגיסט תיזום את הדיון הזה ואני אשמח להשתתף בו.
חנוך צמיר: אנחנו עוברים עכשיו למשרד הקליטה שכמובן יש לו חלק בתוכנית.
חנוך צמיר: כפי שאמרתי, הוא המתכלל גם במשרדים האחרים.
חנוך צמיר: אנחנו מפעילים את כל התוכניות שמתנהלות ברגע זה ומתקיימות בצה"ל.
חנוך צמיר: אתם רואים את כותרות המשנה שלהם ולא אכנס לתוכניות האלה, אבל התוכנית הזאת כבר רצה והיא בביצוע.
חנוך צמיר: אני מקווה שהיא תיתן תוצאות לגבי החיילים בני הקהילה שמשרתים בצבא.
שלמה מולה: מה זאת פרוצדורה חוזית?
חנוך צמיר: יש עמותה שנקראת עולים ביחד, וחלקכם בטח מכיר אותה, שהיא הגוף המבצע.
חנוך צמיר: אנחנו בחרנו בה להיות גוף מבצע כי היא התמחתה בדיוק בעניין הזה.
חנוך צמיר: אנחנו רוצים להעביר את התקציבים בשיתוף עם הסוכנות היהודית שאינה שותפה לחומש אבל היא שותפה בעמותה הזאת והיא מתקצבת את העמותה.
חנוך צמיר: באיזשהו מקום בין החשב הכללי לבין הסוכנות היהודית יש איזשהו ויכוח מקצועי לגבי ערבויות, מה שנקרא חלף ערבויות.
חנוך צמיר: אני מאוד מקווה שנצליח לחלץ את זה, אבל לא באתי רק לומר דברים יפים אלא באתי גם להציג בעיות ואכן זאת בעיה.
חנוך צמיר: כולנו מעורבים, כולם מנסים איכשהו להתיר את זה ולהתקדם בנושא הזה כי הנושא הזה מאוד משמעותי.
חנוך צמיר: עוד דבר אחרון שקשור למשרדנו הוא בהקשר של ניהול ובקרת התוכנית.
חנוך צמיר: אנחנו מפעילים תוכנית מאוד מקצועית של בקרה ומעקב באמצעות מכון ברוקדייל כדי שנבין גם מה אנחנו בדיוק עושים ומה התוצאות.
חנוך צמיר: בהזדמנות זו החלטנו לעשות מיפוי של כל המגזר השלישי ותקציבים המופנים אל הקהילה האתיופית.
חנוך צמיר: במאמר מוסגר אומר שלהערכתנו הרבה מאוד תקציבים לא ממשלתיים אלא ציבוריים או פילנתרופיים מופנים אל הקהילה האתיופית ואף אחד במדינה לא ידע לאמוד במדויק את הסכומים האלה.
חנוך צמיר: לכן החלטנו לעשות את זה בצורה מסודרת.
אלי אפללו: מי אמר שהם צריכים להגיע אל הקהילה?
חנוך צמיר: אנחנו רוצים לבדוק בדיוק מה קורה במגזר השלישי וכרגע אנחנו מפעילים גוף מקצועי שיעשה את הבדיקה הזאת.
חנוך צמיר: כאמור, זה קורה כרגע.
חנוך צמיר: הרחבנו את המחשוב במוקדים.
חנוך צמיר: הנושא הבא עוסק באנשים שנמצאים או צריכים להגיע, נגישות שלהם אל שוק העבודה הנוכחי.
חנוך צמיר: שימו לב, מופעלות כבר 16 תוכניות להכשרת כוח אדם בהן כרגע משולבים כ-150 אנשים שמשתתפים בקורסים השונים.
עפרה אבן: אז נעשה שיתוף פעולה עם משרד התעשייה כדי בעצם להנגיש אותם לשוק העבודה.
אלי אפללו: צריך לעזור להם לעבור דירה במקרים כאלה.
אלי אפללו: יש שכונות מצוקה שאסור להשאיר אותם שם.
ליה שמטוב: לשם כך יש משכנתאות.
עפרה אבן: תכף נגיע לזה.
חנוך צמיר: תכף נדבר על השיכון.
אלי אפללו: על המשכנתאות לא כדאי לדבר.
ליה שמטוב: כדאי לדבר על מענקים.
חנוך צמיר: משרד הרווחה.
חנוך צמיר: אתם רואים שהמשרד סיים להערכתי את שלב ההתארגנות.
חנוך צמיר: נמצאת כאן נציגת המשרד ואם תרצו, היא יכולה לפרט.
חנוך צמיר: בישובים אותם קבענו לשנת 2008 – נתניה, עפולה ואשקלון – הדברים כבר מתחילים להתבצע.
חנוך צמיר: נושא המשכנתאות שהזכיר חבר הכנסת מיכאלי.
אלי אפללו: אני רואה שיקום חברתי, לדוגמא אשקלון, עפולה, רחובות, נתניה ולעומת זה אני רואה שיקום פיזי ברמלה, קריית מלאכי ואשדוד.
עפרה אבן: וחדרה.
אלי אפללו: אני שואל מה ההגיון, ודיברנו על זה כאן הרבה פעמים, לעשות חלק אחד של שיקום ולא לעשות את החלק השני.
אלי אפללו: אם כבר אתה הולך על אותה עיר, תעשה את שניהם ביחד.
חנוך צמיר: אני חושב שהשאלה שלך לגיטימית לגמרי.
חנוך צמיר: אנחנו התלבטנו בדיוק בעניין הזה, האם לרכז גם את השיקום הפיזי באותן שכונות של השיקום החברתי.