GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי אריאל: לכתוב שלא יבואו עולים, פשוט אין מלים.
אורי אריאל: אני מציע לקבל את ההצעה ולדבר על מה עושים עם תוכנית החומש.
מרינה סולודקין: אותו הדבר עם ניצולי השואה.
אורי אריאל: אני לא רוצה שנימצא במצב שאי אפשר לקלוט אותם כראוי, את האנשים שהגיעו למדינת ישראל.
ליה שמטוב: נמצאים כאן גורמים ממשרד הקליטה ומהסוכנות, ואנחנו נשמע גם אותם.
חנוך צמיר: אני לא מעודכן במה שקרה בשלוש-ארבע השעות האחרונות ובאיזה סטטוס אנחנו כרגע נמצאים, אבל אני אומר את הדברים נכון ללפני שבע-שמונה שעות.
חנוך צמיר: אם אני צודק, אם עדיין לא הורמו ידיים, זאת לא החלטה אלא זה ברמת הצעה.
חנוך צמיר: צריך לזכור שעדיין יש הבדל.
חנוך צמיר: ההצעה שהגיעה במסגרת חוק ההסדרים לא תואמה עם משרד הקליטה ומשרד הקליטה לא ידע עליה בכלל אלא בדיעבד.
חנוך צמיר: ההצעה היא הצעה נטו של משרד האוצר.
חנוך צמיר: ההודעה השלישית שלי, ברוח הדברים שאמר מר גנות, היא בשם השרה.
חנוך צמיר: אני יכול לומר שהיא נגד ההצעה והיא בעד קיום החלטת הממשלה מספטמבר 2008.
חנוך צמיר: אלה דברים ברורים שנאמרים גם לצורך הפרוטוקול.
חנוך צמיר: כמה מלים לגבי זווית הקליטה.
חנוך צמיר: אנחנו כמובן לא עוסקים בנושא בדיקת הזכאות שהוא פרורוגטיבה של משרד הפנים ואנחנו מטפלים בכל מי שהוגדר כזכאי על פי הקריטריונים של החלטת הממשלה ובדיקת משרד הפנים.
חנוך צמיר: מנקודת המבט שלנו אין שום הבדל בין עולה שנקרא פלאשמורה או בתה ישראל וכולם זוכים בדיוק לאותו טיפול ולאותה מערכת קליטה שמלווה אותם בשנים הראשונים שלהם במדינת ישראל.
שלמה מולה: אתם נמצאים בתהליכים בהם אתם גם סוגרים מרכזי קליטה.
ליה שמטוב: זאת שאלה לסוכנות.
שלמה מולה: לא, גם למשרד הקליטה.
שלמה מולה: כרגע העולים לא מגיעים, אתם סוגרים את מרכזי הקליטה ובעוד חצי שנה, שלושה חודשים או תקופה כלשהי, יהיה זרם של עלייה ועכשיו נחזור למנטרה ונאמר שאין לנו מקומות כי הרי סגרנו את מרכז הקליטה.
שלמה מולה: השאלה שלי היא האם נעשתה איזושהי עבודת מטה, עבודה לעומק, חשיבה, בהנחה שהחלטת הממשלה תבוצע כך שבעיית הקליטה לא תעכב את המשך העלייה של האנשים.
חנוך צמיר: אמנם את מרכזי הקליטה מפעילה הסוכנות היהודית, אבל המימון והתקצוב בא ממשרד הקליטה ולכן בהחלט אנחנו הכתובת הראשונה לפחות לשאלה של חבר הכנסת מולה.
חנוך צמיר: מאחר שאמרתי מה דעת המשרד על ההחלטה, אנחנו יוצאים מתוך הנחה שהעלייה תימשך בהתאם למה שנאמר ובהתאם לבדיקות.
חנוך צמיר: לגבי קצב ההגעה, לא ברור, אם כי החלטת הממשלה מספטמבר 2008 מדברת למיטב זיכרוני על מאה עולים בחודש, אם אני לא טועה.
שלמה מולה: אני לא זוכר את המספרים.
חנוך צמיר: אנחנו נעמוד בכל החלטה, בהנחה שנהיה מתוקצבים.
חנוך צמיר: עד לשינוי הדרמטי הזה היינו אכן מתוקצבים.
חנוך צמיר: בינואר 2009 היינו מתוקצבים לקליטת 3,600 בני הקהילה האתיופית שאמורים היו להגיע למדינת ישראל.
חנוך צמיר: בהנחה שלא קרה שום דבר בשעות האחרונות, התקציב הזה עומד לרשותנו ואנחנו נמשיך לקלוט את כל מי שיגיע.
ליה שמטוב: כמה עולים הגיעו?
חנוך צמיר: בחודשים האחרונים לא הגיעו אנשים כי החלטת הממשלה הקודמת לספטמבר 2008 מולאה ובוצעה.
חנוך צמיר: בעקבותיה הגיעו סדר גודל, מתוך רשימות אפרתי, של 16 אלף פלוס ובזה מוצו כל החלטות הממשלה.
חנוך צמיר: ההחלטה של ספטמבר 2008 היא החלטה נוספת ועליה דיבר חבר הכנסת מולה.
נוגה מליניאק: אני רוצה שוב לעשות את ההבחנה שחבר הכנסת מולה עשה – שגם מר גנות ומר צמיר עשו - וזאת כדי שזה יהיה בפרוטוקול.
נוגה מליניאק: אנחנו ממשיכים להביא עולים מאתיופיה גם בימים אלה, עולים שהם זכאי חוק השבות.
נוגה מליניאק: באפריל-מאי הגיעו בסביבות 42 אנשים והם זכאי חוק השבות.
נוגה מליניאק: הייתה שליחות משותפת של נציגה שלנו ונציג של משרד הפנים, נבדקו קרוב ל-200 אנשים וב-6 ביוני תתקיים שליחות נוספת, אז יבדקו עוד כ-300 אנשים בגונדר.
קריאה: אלה רק לזכאי חוק השבות.
נוגה מליניאק: זכאי חוק השבות.
נוגה מליניאק: כשאמר מר צמיר שלא הגיעו אנשים מספטמבר, הוא התכוון לכך שלא הגיעו פלאשמורה, כאילו זכאי חוק הכניסה.
נוגה מליניאק: זכאי חוק השבות, אנחנו ממשיכים להביא כמו שאני מביאה אותם מכל העולם.
נוגה מליניאק: כשאומרים שלא הגיעו אנשים, הכוונה שלא הגיעו זכאי חוק הכניסה, מהפלאשמורה.
שלמה מולה: גם זכאי חוק השבות, אם הבאתם 5-10, הבאתם רק בחודשים האחרונים.
נוגה מליניאק: הבאנו בדצמבר 20 וכמה.
נוגה מליניאק: אני יכולה להציג לך את הנתונים.
נוגה מליניאק: אני חושבת שהדיון כאן הוא על הפלאשמורה, על זכאי חוק הכניסה ולכן אני שמה בצד את זכאי חוק השבות.
נוגה מליניאק: מבחינת הסוכנות היהודית.
נוגה מליניאק: אנחנו מבצעים את החלטות הממשלה.
נוגה מליניאק: אם יאמרו לנו להביא אלף עולים מהפלאשמורה בשנת 2009 או אלפיים או 500, אנחנו ערוכים לבצע את מה שצריך, אם זה לשלוח שליח קבוע לאתיופיה, למרות שהיום מדובר בשליחות ניידת אבל שמרנו את התקן ואנחנו יכולים לאייש אותו תוך שבוע, אם זה להתארגן במרכזי הקליטה יחד עם משרד הקליטה וכולי.
נוגה מליניאק: כלומר, אנחנו ערוכים לבצע את החלטות הממשלה ואנחנו נעשה את מה שהממשלה תחליט.
נוגה מליניאק: אנחנו לא מתערבים בתוכן של ההחלטה.
נוגה מליניאק: אנחנו צריכים להיות מוכנים לבצע.
נוגה מליניאק: שאלת על תוכניות מגירה, ואכן זה כך.
שלמה מולה: גם הסוכנות עושה ראש קטן.
שלמה מולה: אנחנו יודעים לומר את זה.
שלמה מולה: אתם עושים ראש קטן מאוד.
ליה שמטוב: הם אומרים שהם מוכנים.
שלמה מולה: בתקופה של סליי הסוכנות הייתה יותר אקטיבית.
נוגה מליניאק: כרגע אין לי שליח קבוע באתיופיה, אבל אני אומרת שיש לנו מחויבות להיערך ולתת פתרון לכל החלטה שתתקבל בממשלה.
מרינה סולודקין: תודה לשלמה מולה על היוזמה הברוכה בהעלאת הנושא לדיון וזאת כדי לקבל נתונים אמיתיים ולשמוע את הגורמים השונים.
מרינה סולודקין: אתמול שמעתי ברדיו בשפה הרוסית שסופה לנדבר לא מסכימה עם התקציב של משרד הקליטה.
שלמה מולה: צריך לעזור לה.
מרינה סולודקין: לפי מה שאנחנו שמענו ממינהל האוכלוסין ולפי דעות אישיות, אלי ישי אף פעם לא יכול להירדם בשמירה.
מרינה סולודקין: לכן אני חושבת שכל הגורמים מבינים את המצב.
מרינה סולודקין: גם אני בעד הטיוטה שלך וחושבת שצריך לקבל אותה.
מרינה סולודקין: מאוד חשוב לא להוסיף התלהבות יתרה וגוונים של דמגוגיה לנושא קדוש.
מרינה סולודקין: אני קוראת ועוקבת אחרי מה שקורה עם הפלאשמורה וכשהייתי סגנית השרה, יחד עם רוחמה אברהם שהייתה סגנית השרה במשרד הפנים, היינו בטוחים בשנת 2005-2006 שיכולים לסגור את הנושא אבל נושא של עלייה ממדינות כמו אתיופיה אף פעם לא נסגר וגם זה צריך להיות ברקע.
מרינה סולודקין: למשוך את הדבר, זה אומר לסבך אותו ואת זה אנחנו חייבים לומר.
מרינה סולודקין: אם יש החלטות ממשלה, חייבים לבצע אותן כי המשך מתמיד הוא לא לטובת המדינה.
מרינה סולודקין: אני מודה ליושבת-ראש על כך שאנחנו יושבים כאן ודנים בנושא כל כך רגיש ועדין ושומעים את הדברים הנכונים.
אלי אפללו: אני רוצה לצטט את חבר הכנסת אריאל שאמר את אחד הדברים החשובים.
אלי אפללו: אני חושש, ואני מקווה שאני טועה, שההחלטה הזאת היא החלטה שבאה להסיט את הוויכוח העיקרי שעומד לנגד עינינו בקרוב והוא ביטול שתי תוכניות שהן חשובות ביותר ואני מדבר על תוכנית החומש ועל התוכנית הלאומית.
אלי אפללו: אני מקווה מאוד שהממשלה הזאת לא תבטל את תוכנית החומש כי בממשלה הקודמת, בתקציב שהצבענו עליו בפעם האחרונה, תוכנית החומש לא התבטלה.
אלי אפללו: אני אפילו יכול לומר – וחנוך צמיר יכול לצטט, אם הוא זוכר – שהגדלנו את תקציב משרד הקליטה בעוד 70 מיליון שקלים וזאת בנוסף להבטחה ולהצבעה שתוכנית החומש תתבצע וזה בלי קשר לתוכנית הלאומית שגם עליה הייתה הסכמה.
אלי אפללו: מה שחשוב, כמו שאמר חבר הכנסת אורי אריאל, הוא הטיפול כאן בארץ, לתת להם זכות להשתלב בחברה בצורה הוגנת ובצורה נכונה.
אלי אפללו: אם רק נביא אותם ונשאיר אותם באותו מצב ולא ניתן להם העדפה מתקנת, תהיה לנו בעיה קשה מאוד.
אלי אפללו: אנחנו מתווכחים ואני שומע מאורי אריאל עכשיו שבאגף התקציבים, כמו שאני רגיל, הם מכניסים עז ומוציאים עז, כפי שהם עשו עכשיו, והפעם לא מדובר בעזים אלא בעדר שלם.
אלי אפללו: אני הייתי יושב-ראש קואליציה ואני יודע מה זה.
אלי אפללו: אני ניהלתי משא ומתן.
אלי אפללו: להעביר תקציב בפעם הראשונה במדינת ישראל לפני הזמן?
אלי אפללו: זה לא היה קל.
אלי אפללו: פשוט מורידים מראש את כל העזים ולא מגיעים לתקציב שיש בו כל כך הרבה דברים שחברי הכנסת מתעסקים בהם כאשר מדובר בגזרות שאין בהן בכלל הגיון.
אלי אפללו: יש פוליטיקה שאני מבין שצריך לרצות אנשים כדי לקבל הישגים ואז מכניסים להם דברים כדי שהם יאמרו שאנחנו הצלחנו להוריד דברים ואנחנו הצלחנו לעשות את הדברים האלו, אבל זה לא הדבר הנכון.
אלי אפללו: כאמור, חבר הכנסת אורי אריאל אמר שני דברים חשובים מאוד וזה בעצם הדבר הכי חשוב.
אלי אפללו: גבירתי היושבת-ראש, אני מקווה ואני סמוך ובטוח ששרת הקליטה תעמוד ותיאבק על הגדלת התקציב שאני קיבלתי עת כיהנתי כשר הקליטה.
אלי אפללו: כשעבר התקציב בממשלה הקודמת, הגדלנו את התקציב בעוד 70 מיליון שקלים בלי קשר להקטנה ובלי קשר לקיצוצים.
אלי אפללו: גם בקיצוצי פלט שהיו, משרד הקליטה לא נפגע בשקל אחד ואפילו הגדלנו את התקציב במהלך השנה בתקציב נוסף.
אלי אפללו: אלה הדברים החשובים כי הם יודעים ששם תהיה להם בעיה קשה.
אלי אפללו: גם במשרד הקליטה, בישראל ביתנו, ב-ש"ס יהיה קשה להסביר לציבור איך מבטלים החלטה להעלות עולים לארץ, אבל כדי לומר שמעלים את העולים אבל מבטלים דברים אחרים, מזה אני חושש.
ליה שמטוב: שוחחתי אתמול בערב עם שרת הקליטה והיא וכל המשרד שלה נאבקים על התקציב.
אלי אפללו: אני סמוך ובטוח שהיא תצליח, אבל בואו נראה מה יהיו התוצאות.
30095: אני מברך את היושבת-ראש ומאחל לך הצלחה.
30095: אני מברך גם את יוזם הדיון, חבר הכנסת שלמה מולה.
30095: אני רוצה להתייחס לעניין של הצעת האוצר ולומר שזה מראה את יחס ממשלות ישראל כלפי עליית יהודי אתיופיה.
30095: כל השנים אמרו יהודים, לא יהודים וכולי, אבל אנחנו ידענו שהבעיה האמיתית היא השיקול הכלכלי וזה דבר שלא עושים בארצות אחרות ובעליות אחרות אלא רק בנושא של יהודי אתיופיה, אז עושים שיקולים כלכליים.
30095: זאת בושה.
30095: אני רוצה להתייחס לדבריו של מר צמיר, שהחלטת הממשלה בוצעה ו-16 אלף הגיעו ולומר לך שהחלטת הממשלה מ-2003 לא בוצעה במלואה.
30095: יש עדיין 8,700 אנשים שממתינים בגונדר להיבדק על זכאותם על פי החלטת הממשלה משנת 2003.
30095: הממשלה בורחת מהחלטות אלו ולא בודקים אותם.
30095: ההחלטה שהתקבלה בספטמבר הייתה איזושהי קוסמטיקה לעל החלטת הממשלה הקודמת שאמרה שבמקום לבדוק 8,700, אנחנו נבדוק 3,000.
30095: איך יבדקו מתוך 8,700 את ה-3,000?
30095: יעשו הגרלה?
30095: אנחנו הרי יודעים שיש רשימה סגורה של 8,700 שממתינים שם בתנאים לא תנאים.
30095: 74 אחוזים מהם, יש להם משפחות מדרגה ראשונה בארץ כמו הורים, ילדים, אחים ואחיות.
30095: איך משרד הפנים יקיים הגרלה ויבדוק 3,000 מתוך 8,700?
30095: לכן זאת קוסמטיקה, זאת עוד טקטיקה וטריקים כדי לפגוע בעליית יהודי אתיופיה.
30095: צריך לבדוק את כל 8,700 על פי החלטת הממשלה משנת 2003.
30095: זה הפתרון.
30095: לגבי הצעת האוצר, זו הצעה מבישה מאוד ומביישת את מדינת ישראל כמדינה יהודית.
30095: בגלל אתניות של צבע עור, מציעים לבטל את עליית היהודים מאתיופיה, כאשר הרב הראשי מתחנן ואומר שצריך להעלות אותם.
30095: באיזה מקום קורה דבר כזה?
30095: שמעתי בדרך לכאן שההצעה לא הוסרה אלא עושים כל מיני טריקים של צמצומים וקריטריונים, לצמצם מתוך ה-3,000, ומקשים מאוד כדי שכמה שפחות יבואו לכאן.
30095: כולכם עובדים במערכת וכולנו יודעים כמה ממשלת ישראל הקציבה לעידוד העלייה מהארצות האחרות.
30095: האם אותה רוח קיימת גם בארצות האחרות?
30095: בואו נאמר את האמת.
30095: אנחנו, בני הקהילה, לא ניתן להצעות האלו לעבור, אנחנו נילחם עד שכל מי שזכאי מתוך 8,700 הממתינים יעלה למדינת ישראל.
30095: אנחנו לא ניתן לגזענות הזאת להתקיים ונילחם בה.
30095: כל הטריקים שעושים, כל הסיפורים, לא יעזרו.
30095: לכן אני מבקש מהוועדה הנכבדה לקבל החלטה חד-משמעית ולקרוא לממשלה לקבל החלטה לבדוק את כל 8,700 הממתינים שם על פי החלטת הממשלה משנת 2003.
30095: זה צריך להיות הפתרון לכל הבעיות האלה.
יסמין קשת: אני רוצה לברך את יושבת-הראש ולברך על קיום הדיון הזה.
יסמין קשת: לא כל כך ברור בסופו של דבר אם ההחלטה ירדה מסדר היום או לא, אבל אני באמת רוצה להתייחס לעניין של הקליטה עצמה בתקווה שהיא כן ירדה.
אלי אפללו: יש אנשים שלא יודעים מה זה טבקה.
אלי אפללו: אני יודע על הארגון, אבל אולי תאמרי עליו כמה מלים.
יסמין קשת: טבקה היא עמותה שנותנת סיוע משפטי ליוצאי אתיופיה ונלחמת על זכויותיהם.
אלי אפללו: עושים עבודה נהדרת.
יסמין קשת: מדובר גם בהעצמה של הקהילה.
יסמין קשת: אצלנו אין אפליה, יש עובדים ומתנדבים גם יוצאי אתיופיה וגם לא.
יסמין קשת: אם כן, אני באמת רוצה לברך על קיום הדיון הזה ולנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן נציגי הרשויות הרלוונטיות כדי לדבר על הנושא שאף אחד לא העלה, הנושא של התיאום.
יסמין קשת: אני במקרה שמעתי את מר צמיר מעיד באיזשהו הליך משפטי ולכן כשהוא דיבר עכשיו, באמת נזכרתי שכל הזמן הטענה היא שאין תיאום בין הרשויות.
יסמין קשת: כשעומדים להגיע מספר מסוים של עולים, בני הפלאשמורה או לא בני הפלאשמורה, אין מספיק תיאום בין הרשות המקומית בה הם נקלטים, הסוכנות, משרד הקליטה, אף אחד לא יודע על שום דבר אלא פתאום הם נוחתים ממש בסדר גודל של שעות או ימים ואין הודעה מוקדמת למרות שכן יודעים על הגעתם מראש.
יסמין קשת: זה יוצא בעיות חמורות כמו למשל בעיה של קליטה בבתי ספר.
יסמין קשת: כאן זה קשור גם לרבנות הראשית כי הם הרי מחויבים לעבור גיור לחומרה שהוא בעצם הליך גיור לכל דבר ועניין, ואז הילדים מחויבים ללמוד בבתי ספר דתיים.
יסמין קשת: יש רשויות בהן אין הרבה בתי ספר דתיים ואז אין מספיק מקום עבור הילדים האלה, אז אנחנו מוצאים את עצמנו כל 1 בספטמבר עם ילדים שיושבים בבית והם מחוץ למסגרת לימודים מכיוון שבתי הספר לא מוכנים לקלוט אותם ואומרים שיש יותר מדיי ילדים, זה יוצר גטאות, זה יוצר בעיות וכולי.
יסמין קשת: ההורים הלא אתיופים מוציאים את הילדים שלהם ומעבירים אותם לבתי ספר אחרים בטענה שהרמה יורדת.
יסמין קשת: בעיות רבות כאלה אפשר למנוע אותן אם היה יותר תיאום מראש והיה אפשר לפעול לפחות בשלב של מרכזי הקליטה, אבל גם אחר כך משרד הקליטה, כאשר אני חושבת שיש לו איזושהי יד במגורי הקבע.
יסמין קשת: כאן זה גם קשור למענקים ולמשכנתאות.
יסמין קשת: ניתן היה לפזר את האוכלוסייה בצורה כזאת שיהיו פחות בעיות ופחות אפליה בנושא הזה של קליטת תלמידים בעיקר, כי בסופו של דבר הילדים מאוד נפגעים מזה ואני לא צריכה לדבר על ההשלכות של האפליה והגזענות.
יסמין קשת: אני חושבת שצריך לנצל את ההזדמנות כדי לפתור את הבעיה הזאת.
חנוך צמיר: עלו כאן נקודות חשובות, אבל אני לא חושב שזה היה נושא הדיון.
חנוך צמיר: הדברים שנאמרו כאן, יכול להיות שהם שווים ישיבה נוספת.
חנוך צמיר: אז משרד הקליטה יבוא ויציג איך הוא מטפל בנושא הקליטה, אבל אי אפשר בדרך עקיפה כזאת לפתוח סמינר.
יסמין קשת: אני מזמינה את יושבת-ראש הוועדה ליזום דיון כזה.
יסמין קשת: יכול להיות שזה נכון שצריך להיערך לזה מראש, אבל זה דיון מאוד חשוב.
ליה שמטוב: אנחנו ניזום דיון בנושא ובנוסף נבקר במשרד הקליטה.
קסהון וונדה: ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה מפעיל תוכניות חינוכיות בקליטה בארץ אבל אני באתי לכאן כבן הקהילה, כאזרח מדינת ישראל, כי אני רואה שהעלייה קשורה לתקציב וזה מקומם אותי.
קסהון וונדה: מצדי שיסגרו את כל השלוחות בחוץ לארץ וייקחו את התקציבים לאתיופיה.
קסהון וונדה: אני לא רוצה שלא נוצרי ולא מוסלמי יעלו לארץ, אבל לא יכול להיות שיהודים שזכאים לעלות מתעכבים בגלל תקציב.
קסהון וונדה: קראתי את העיתון ולא האמנתי שהמדינה עושה את הדברים האלו.
קסהון וונדה: אולי גם אז, בשנות ה-80, לפני שעלינו, היינו מנותקים מהעם היהודי בגלל התקציבים.
קסהון וונדה: אני חושב שיש הרבה שליחים של הסוכנות שיכולים לעודד לעלות ארצה, אבל אלו יהודים שמחכים לעלות ארצה.
קסהון וונדה: תסגרו את כל התקציבים ותפנו לכאן.
קסהון וונדה: תבדקו ותעלו את כולם ואחר כך נעסוק בקליטה שלנו כאן בארץ.
מנחם ולדמן: גבירתי יושבת-הראש, אני מברך אותך.
מנחם ולדמן: אני מרכז את הוועד הציבורי בנשיאותו של הנשיא שמגר.
מנחם ולדמן: אני מלווה את היהדות שלהם עוד מאתיופיה.
מנחם ולדמן: במשך שנים ועדת הקליטה תמכה בחום בעלייה מאתיופיה ואני מקווה שהדברים אכן ימשיכו גם עתה.
מנחם ולדמן: אני רוצה לציין כמה עובדות.
מנחם ולדמן: האנשים שממתינים בגונדר הם לא נמנים על קבוצה חדשה מיוחדת, על שבט חדש, אלא אלה אחים ואחיות של אותם אלה שנמצאים בארץ והם כבר יהודים לכל דבר.
מנחם ולדמן: האנשים ששם מופיעים, אלפים מהם, במפקד שעשינו בשנת 1999 והם לא נבדקו עדיין.
מנחם ולדמן: כלומר, יש ביניהם שממתינים.
מנחם ולדמן: קודם הם המתינו בכפרים, עכשיו בגונדר, בעיר, והם ממתינים שנים.
מנחם ולדמן: יש אפילו – יודע את זה היטב משרד הפנים ויש לו אפילו שמות – אנשים שממתינים 11 שנים בגונדר ואלה אנשים שהוריהם עלו, שהם היו ברשימות, והבנים שלהם, הילדים שלהם גם היו ברשימות, אבל בגלל שהם גדלו, הם התחתנו, ולכן הם לא עלו ובמשך 11 שנים הם ממתינים.
מנחם ולדמן: יש את הרשימות האלה במשרד הפנים.
מנחם ולדמן: כלומר, יש כאן קבוצה שכפי שהראשון לציון אמר הם יהודים לכל דבר, לפי הנתונים ולפי הניסיון.
מנחם ולדמן: כ-85 אחוזים הם מצאצאים ליהודי אתיופיה מצד אימותיהם.
מנחם ולדמן: כלומר, על פי ההלכה הם יהודים.
מנחם ולדמן: הם חיים כיהודים.
מנחם ולדמן: שלמה מולה היה בליל הסדר שם אתם.
מנחם ולדמן: הם אכלו מצה, הרימו ארבע כוסות, למדו את הלכות הפסח, אפו 240 אלף מצות שם, הם מתפללים שלוש פעמים בכל יום.
מנחם ולדמן: אז על מה אנחנו מדברים?
מנחם ולדמן: אני רוצה להתייחס לתנאים בהם הם שוהים.
מנחם ולדמן: יש כאן כמה אנשים שהיו כאן.
מנחם ולדמן: שלמה מולה היה שם כמה פעמים, גם חנוך צמיר היה שם.
מנחם ולדמן: המצב הוא לא שאפשר להמתין עוד שנה ועוד שנה.
רוברט טיבייב: הם מחכים כבר 11 שנים.
מנחם ולדמן: יש כאלה שמחכים 11 שנים ו-10 שנים.
מנחם ולדמן: רובם מחכים מספר שנים, בין שתיים לחמש-שש שנים.
מנחם ולדמן: הם מחכים שם בתנאים מאוד קשים.
מנחם ולדמן: הג'וינט ששמע את הרוח שנשבה ממשרדי הממשלה, החליט לסגור את המרפאה והוא עומד לסגור אותה.
מנחם ולדמן: זאת לא החלטה תיאורטית.
מנחם ולדמן: יש פאניקה.
מנחם ולדמן: ב-21 במאי סוגרים את המרפאה ויש פאניקה בקהילה ואצל הקרובים כבר שמעתי את השאלה מה קורה.
מנחם ולדמן: אין יותר טיפול רפואי.
מנחם ולדמן: מי שמבין יודע מה קורה אם אין טיפול רפואי לאנשים שממתינים במצבים קשים.
מנחם ולדמן: גבירתי היושבת-ראש, סעי לאתיופיה, בקרי אותם בבתים שלהם ותראי ממה הם חיים.
מנחם ולדמן: הם חיים ממה שמשרד הקליטה נותן לקרובים שלהם כאן בארץ.
מנחם ולדמן: העולים שמקבלים כאן קצבה, שולחים להורים שלהם ולילדים שלהם שממתינים שם כדי שיוכלו לשרוד.
ליה שמטוב: אני אסע עם חבר הכנסת מולה.
מנחם ולדמן: תבינו מה זה לשרוד באתיופיה.
מנחם ולדמן: יש לזה מחיר במשך השנים.
מנחם ולדמן: אנשים נפטרים, אלה שהיו יכולים לחיות.
מנחם ולדמן: תינוקות שהיו יכולים לחיות נפטרים.
מנחם ולדמן: מדובר באנשים שיכלו להתקיים בארץ בצורה מכובדת וללמוד בבתי ספר איכותיים אבל הם ממתינים ומבזבזים שם את חייהם.
מנחם ולדמן: המצב לא קל וזה בלשון המעטה.
מנחם ולדמן: אני רוצה לומר משהו לגבי התקציב.
מנחם ולדמן: יש את דוח ברודט המפורסם ויש דברים שהם הגיוניים מאוד.
מנחם ולדמן: השקעה שם, להכין אותם לעלייה ולהעלות אותם מהר, תחסוך למדינת ישראל הרבה מאוד.
מנחם ולדמן: החינוך שם זול מאוד, אם משקיעים את המעט עד שהם עולים, וככל שיגיעו מהר ארצה, הם ייקלטו מהר וטוב יותר.
יעקב גנות: אפשר לעשות שם את הגיור.
מנחם ולדמן: זה בהחלט רעיון טוב מאוד.
מנחם ולדמן: אפשר להציע את זה לממשלה.
מנחם ולדמן: אם יהיה רצון טוב מצד הגורמים, נוכל לפתור את הבעיות במהירות.
מנחם ולדמן: לגבי המספרים.
מנחם ולדמן: כבר חמש-שש שנים יש הסכמה של כל הגורמים שיש מספר מסוים – יש אפילו חתימה בין הסוכנות לבין הארגונים המלווים את הקהילה מארצות-הברית – ויש הסכמה על המספר הזה.
מנחם ולדמן: אחרי כן הממשלה קיצצה וקבעה מכסה מקוצצת של מספרים והותירה בחוץ אלפים ואלה צועקים ומבקשים לבוא.
מנחם ולדמן: זו שעה שאנחנו אומרים אותה, כבוד הנשיא שמגר אמר אותה, המכתב בידיכם, של הסכמה בין בתוך הקהילה, בין בקרב הפעילים למענה, בין הראשון לציון בנושאים האלה.
מנחם ולדמן: הקבוצה תיבדק על ידי משרד הפנים לפי הקריטריונים של 2003 וזאת במטרה להביא אותם מהר ולא תהיה שום פעילות ושום עלייה נוספת.
מנחם ולדמן: הקבוצה הזו תעלה ובא לציון גואל בעניין הזה.
מנחם ולדמן: אני אומר את זה לגורמי הקליטה, לסוכנות היהודית, למשרד הקליטה.
מנחם ולדמן: אתם עושים דברים גדולים.
מנחם ולדמן: אין שום ספק שהעלייה הזאת, יש יותר מ-30 אלף, ואני חושב שאין אפילו אחוז אחד שלא עוברים תהליך גיור.
מנחם ולדמן: יש כאלה שלא הצליחו מסיבות בירוקרטיות ואחרות.
מנחם ולדמן: אם יש כאלה שלא רוצים, תן לי את הרשימה.
יעקב גנות: אני בטוח שאתה רוצה את הרשימה.
מנחם ולדמן: אני מכיר אותם.
מנחם ולדמן: הם באים אלי.
מנחם ולדמן: הם רוצים לעשות את התהליך הזה.
מנחם ולדמן: הם רוצים להיות יהודים טובים והם יהודים טובים.
דניאל שם-טוב: באתי מטעם השירות לבריאות הציבור במשרד הבריאות.
דניאל שם-טוב: לנו יש רק מסר אחד ושאלה אחת.
דניאל שם-טוב: מזה מספר חודשים צמצמנו את הפעילות של המרפאה הייחודית שפתחנו אז בשגרירות ואנחנו מחזיקים אותה על אש קטנה, אבל היינו ממש מאוד מרוצים לדעת אם וכאשר תתבצע במלואה החלטת הממשלה כי אז אנחנו צריכים להגדיל את ההיקף של המרפאה כולל לגייס רופא וכולי, דבר שדורש קצת זמן.
דניאל שם-טוב: הנושא של התיאום הוא מאוד חשוב.
דניאל שם-טוב: בינתיים אנחנו מחזיקים את המרפאה ולא מבקשים כלום.
דניאל שם-טוב: מה שאנחנו כן מבקשים זה בנוגע לטיוטה.
דניאל שם-טוב: אכן, זה צריך להיות דיון נוסף אבל יש פה הרבה היבטים רפואיים וצרכים רפואיים שאנחנו מתמודדים אתם וכדי להתמודד על המספר הנוסף יידרש תקציב.
דניאל שם-טוב: אנחנו נהיה האחרונים שנשים רגל לעלייה של אנשים מסיבות רפואיות.
שלמה מולה: אני חושב שהמאבק של שרת הקליטה לתוספת התקציב למשרד שלה, גם בהיבט הזה וגם בהיבטים אחרים, ראוי להערכה.
שלמה מולה: אני מקווה שכולנו נסייע לה להשיג את מה שהיא מבקשת.
שלמה מולה: אני הייתי רוצה לפנות דווקא למר גנות.
שלמה מולה: שמעתי עליך שאתה אדם מאוד אמיץ ואני חושב שאני לא רוצה לקלקל את החגיגה או לשבח או לגנות את קודמיך.
שלמה מולה: תאמין לי שאם משרד הפנים יהיה חד וברור בעניין הזה, אפשר להגיע לסוף פסוק.
שלמה מולה: אני אומר לך יותר מזה.
שלמה מולה: גם כשאנחנו דרשנו לתת תשובות שליליות לאנשים באתיופיה, תבדקו ותראו שלא היה ערעור על תשובה שלילית.
שלמה מולה: אמרו לנו שעל זה תהיה אינתיפאדה, אמרו לנו שיהיה בלגן, אמרו לנו שיש בלגן בארץ, אמרו לנו שיהיה בלגן באתיופיה, אבל האנשים קיבלו תשובות שליליות, יושבים בבית ולא קרה שום דבר.
שלמה מולה: אני אומר לכם גם עכשיו שאם אתם תהיו מספיק אמיצים, תנו תשובה ל-7,800 אלה, תחליטו להביא 4,000, תחליטו להביא 1,000, אבל תנו להם את התשובות הברורות, תאמין לי שאתם עושים שירות נכון למדינת ישראל.
שלמה מולה: כל גרירת רגליים, אני חוזר ואני משתמש במושג הזה, בטענה תקציבית וכן הלאה, אני אומר לך שאתם גוררים את הדיון הזה לעוד שנה, לעוד שנתיים, לעוד שלוש שנים ואז אנחנו נכנסים לסחרור גם של בעיית הקליטה, כולל בעיית הבריאות.
שלמה מולה: אני אומר לך שהקזנו דם, שמשרד הבריאות הקיז דם כדי לפתוח את המרפאה הזאת באתיופיה.
שלמה מולה: אתה לא יודע כמה תהליכים עברנו כי בריאות הציבור חשובה.
שלמה מולה: אומר לך כרגע משרד הבריאות שהוא לא יודע מה לעשות.
שלמה מולה: אם אנחנו נחזור להחלטה הזאת עוד פעם, לבדיקה להתחלת תהליך העלייה, עוד פעם אנחנו מגיעים לעיכוב.
שלמה מולה: אני קורא דווקא למשרד הפנים, ויש עכשיו רוח חדשה כפי שאתה מציין של שר הפנים, ומבקש מכם לקחת את המנהיגות הזאת של בדיקת האנשים האלה, תנו להם תשובה, תביאו לנו נושא מוגמר ובצד הציבורי לגבי האם יהיו עוד מספרים או לא, אני אומר לך שאם אתם לא תגיעו להחלטה הזאת, יכול להיות שיהיו לך עוד אנשים על ה-8,700 ואתה תצטרך להסביר ולהסביר.
שלמה מולה: הרצל גדז’ עשה טעות מרה מאוד כשהוא לא לקח כמכלול את אלה שישבו בכפרים.
שלמה מולה: אם הוא היה עושה את זה, תאמין לי שהיינו מגיעים לסוף פסוק.
שלמה מולה: אני מציע שנקבל את טיוטת הצעת ההחלטה שלי כסיכום של הוועדה ואני חושב שאנחנו כן צריכים אולי להוסיף כאן את הדאגה שלנו מכך שהג'וינט רוצה לעזוב ולא לתת את הטיפול הרפואי.
שלמה מולה: אי מתן טיפול רפואי, ואנשים מגיעים לשם, יסכן לנו את בריאות הציבור כאן.
שלמה מולה: הג'וינט נותן סיוע הומניטרי לרואנדה ולכל מיני מקומות שאין להם שום קשר ליהדות.
שלמה מולה: אם הוא נותן, למה שלא יהיה נדיב וימשיך לתת את הטיפול הרפואי באתיופיה, עד שהמדינה תקבל את החלטותיה?
שלמה מולה: זה אינטרס ציבורי שלנו ממדרגה ראשונה לדרוש מהג'וינט להמשיך לתת את הטיפול הרפואי במקום.
שלמה מולה: זה לא אומר שכל מי שהג'וינט נותן לו טיפול רפואי ומר גנות נותן לו תשובה שלילית, שאנחנו צריכים להעלות אותו.
שלמה מולה: ממש לא.
שלמה מולה: אנחנו לא צריכים.
שלמה מולה: אני אומר לכם שההוכחה היא מה שקרה באדיס.
שלמה מולה: היו שם יותר מאלפיים אנשים, הם קיבלו תשובות שליליות, והם שותקים.
שלמה מולה: זה בסדר גמור וכך צריך לנהוג.
רוברט טיבייב: צריך להבין דבר חשוב.
רוברט טיבייב: מתוך חמשת חברי הכנסת שהשתתפו בדיון היום, ארבעה הם עולים חדשים.
רוברט טיבייב: אני רואה את החלטת ממשלת ישראל כסימפטום למחלה קשה של מדינת ישראל.
רוברט טיבייב: העלייה לא צריכה להיות תלויה בתקציב.
רוברט טיבייב: כפי שאמרתי קודם, מאוד רציתי לדעת את עמדת יושבת-ראש הוועדה בנושא הזה.
רוברט טיבייב: אני מצטרף לטיוטת הצעת ההחלטה של חבר הכנסת שלמה מולה.
ליה שמטוב: תודה לכולכם.
ליה שמטוב: שמעתי את הדברים של חברי הכנסת, של משרדי הממשלה והגורמים הנוספים.
ליה שמטוב: אני חושבת שאנחנו לא יודעים עדיין מה הממשלה באמת החליטה.
ליה שמטוב: כאן אומרים שזה כן ירד מסדר היום, אבל מצד שני אומרים שעדיין לא.
ליה שמטוב: אני חושבת שהוועדה תקיים דיון נוסף בנושא ואז תגבש את כל המסקנות.
רוברט טיבייב: אנחנו לא צריכים להיות חותמת גומי של הממשלה.
רוברט טיבייב: אנחנו חברי הוועדה.
ליה שמטוב: אני יושבת-ראש הוועדה ואני מחליטה.
ליה שמטוב: בוקר טוב לכולם.
ליה שמטוב: ברצוני לברך את שגריר קנדה בישראל מר ג'ון אלן, את האורחים הנכבדים שהגיעו אלינו, החוקרים הבכירים מקנדה המומחים בתחום ההגירה והשילוב החברתי, את חוקרי מכון רופין שביוזמתם מתקיים המפגש הזה.
ליה שמטוב: איתנו נמצאים חברי הכנסת מרינה סולודקין וחבר הכנסת שלמה מולה.
ליה שמטוב: אני מברכת את כל האורחים והמשתתפים בוועדת העלייה, קליטה והתפוצות.
ליה שמטוב: בין המדינות שלנו קנדה וישראל יש הרבה דברים משותפים.
ליה שמטוב: קליטת מהגרים אצלכם בקנדה וקליטת העולים אצלנו בישראל.
ליה שמטוב: ישראל היא מדינה שקולטת עלייה ומאז שנת 1948 הגיעו קרוב לשלושה מיליון עולים לישראל.
ליה שמטוב: נושא ההגירה הוא מרכיב מרכזי בזהות הקולקטיבית של שתי המדינות.
ליה שמטוב: תהליך קליטת העלייה הוא תהליך ארוך ומורכב בתחומים שונים, כלכלי, תרבותי, חברתי.
ליה שמטוב: אלה הנושאים שהעבודה עוסקת בהם ואנחנו כמעט כל יום שהכנסת עובדת הוועדה מקיימת דיונים על כל מיני נושאים הקשורים לעולים.
ליה שמטוב: אני הייתי רוצה בקצרה לספר לכם על ועדת העלייה, קליטה ותפוצות.
ליה שמטוב: במה הוועדה עוסקת ומה הוועדה מקדמת.
ליה שמטוב: הסיוע בהעסקתם ושילובם של העולים במגזר הציבורי באמצעות החקיקה ובחינת יישום החקיקה.
ליה שמטוב: הבטחת זכויות סוציאליות לעולים, דאגה לדיור ציבורי לקשישים.
ליה שמטוב: מדינת ישראל בונה הוסטלים.
ליה שמטוב: מבצעי דיור.
ליה שמטוב: דאגה למשפחות חד הוריות, למשפחות עולים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך.
ליה שמטוב: דאגה לעולים נכים עם כל מיני מוגבלויות נוספות.
ליה שמטוב: הוועדה בוחנת את יישום החקיקה הנוגעת לעולים והתוכניות הממשלתיות לטיפול ושיפור קליטת עולי אתיופיה ועולים אחרים.
ליה שמטוב: הוועדה מסיירת במרכזי הקליטה ולומדת מקרוב את הצעדים הראשונים של העולים החדשים ושילובם בחברה הישראלית.
ליה שמטוב: הוועדה מנסה לבדוק פנסיות מחוץ לארץ לאנשים שהגיעו לארץ בגיל מבוגר וצברו את הניסיון והוותק וזכויות פנסיונית במדינות מוצאם.