GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב תורג'מן: הוקנו לנאמן במהלך 10 השנים האמורות נכס בישראל או הכנסה מנכס בישראל יחולו הוראות פסקה 1, אלא שמועדים להגשת ההודעה האמורה באותה הפסקה יחולו בשנת המס הראשונה שלאחר ההקניה כאמור.
מירב תורג'מן: (ב) יוצר כאמור בפסקה 1 שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א' יהיה חייב בהודעה כאמור באותה פסקה במועדים הנקובים בה.
מירב תורג'מן: אם בעת שהיה לתושב ישראל יש לו נאמן ונאמנות גם נכס בישראל או הכנסה מנכס בישראל.
מירב תורג'מן: ואולם לעניין פרטי הנכסים והכנסה כאמור בסעיף קטן ב'2 יפרט היוצר רק את פרטי הנכסים בישראל והכנסה שמקורה בנכסים בישראל שהקנה היוצר לנאמן בחמש השנים שקדמו לשנת המס שבה היה היוצר תושב ישראל.
מיכל דויטש: תיקון 165 לפקודה שפורסם ב-11 ביוני 2008 שינינו את פרק הנאמנויות והקלנו בחובות הדיווח שחלות בנאמנות והפכנו את רובן לחובת הודעה למעט במקרים שבהם הקשר למדינת ישראל ולהכנסה למדינת ישראל הוא כזה שצריך דוח שנתי לפי הפקודה.
מיכל דויטש: במסגרת הזו בגלל סעיף 13, 4 להצעת החוק בעצם מעניק פטור מחובת דיווח ליחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה ולתושב חוזר ותיק על נכסים והכנסות שיש לו מחוץ לישראל במשך 10 שנים מיום שובו או עלייתו לפי העניין.
מיכל דויטש: בהקשר הזה באו ואמרו לנו רגע, אז מה קורה עם נאמנות?
מיכל דויטש: הרי על נאמנות קבעתם חובת הודעה ואתם עכשיו חוקקתם את פרק הנאמנות כדי שלא יהיה להם יותר קל מיחידים.
מיכל דויטש: עכשיו אתם בעצם מחמירים.
מיכל דויטש: נאמנות חייבת בחובת הודעה, יחידים לא חייבים.
מיכל דויטש: בעצם מה שעשינו כאן
מיכל דויטש: בתוספת הצהובה הארוכה הזאת בעצם לקחנו את המקרים 75 ט"ז 1 מדבר על חובות יוצר במקרים מסוימים.
מיכל דויטש: מנינו את המקרים בהם יוצר לא יהיה חייב בהודעה.
מיכל דויטש: עכשיו למה זה כל כך ארוך?
מיכל דויטש: בגלל שנאמנות היא בעצם היציר הניסויי ואנחנו צריכים לבחון האם לנאמן בנאמנות יש נכסים בישראל ולכן זה יוצא מסודר.
מיכל דויטש: כלומר אין בנאמנות בעת העלייה ולא יהיו בה פטור מלא.
מיכל דויטש: רק על ההכנסות והנכסים בישראל ולכן זה מסודר לפי הסיטואציות האפשריות.
אברהם מיכאלי: חובת הדיווח עדיין נמשכת בתוך 10 שנים או חובת הדיווח תהיה פטורה בסוף?
אברהם מיכאלי: לגבי נאמנויות שהובאו מחוץ לישראל.
מיכל דויטש: אם בנאמנות יוצר תושב ישראל שיצר בשנת המס נאמנות, אם הוא עולה לישראל והנאמנות יש בה נכסים רק מחוץ לישראל אין חובת דיווח במשך 10 שנים.
מיכל דויטש: ואם הוא עולה ויש נכסים בישראל אז יש חובת דיווח מצומצמת.
מיכל דויטש: בסעיף 11 זה הצד השני.
מיכל דויטש: חובת יוצר זה ב-75ט"ז 1 חובות הגשה לידי נאמן זה 75ט"ז2 וגם שם סימנו את המקרים שאנחנו לא רוצים שהנאמן יגיש לנו את ההודעה מהטעם שאנחנו לא רוצים להחמיר את מצבה של הנאמנות לענייני מס ודיווח אל מול מצב שהיה קיים אם זה היה רק יחיד.
מירב תורג'מן: אני קוראת את (11) תיקום סעיף 75 ט"ז 2 .
מירב תורג'מן: בסעיף 75ט"ז 2 לפקודה בסעיף קטן א2 בסופו יבוא הוראות פסקה זו לא יחולו על שינוי סוג של נאמנות לנאמנות תושבי ישראל משום שיוצר אחד בה או נהנה אחד בה לפי העניין היה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א' ובלבד שבעת שהיה לתושב ישראל כאמור יש לנאמן בנאמנות רק נכס מחוץ לישראל או הכנסה מנכס מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: (12) תיקון סעיף 97.
מירב תורג'מן: בסעיף 97 לפקודה בסעיף קטן ב' 1.
מירב תורג'מן: בפסקה 1 במקום כמשמעותו בסעיף 14 יבוא תושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א'.
מירב תורג'מן: המילים לפני היותו לתושב ישראל יימחקו.
מירב תורג'מן: ובסופה יבוא לעניין זה נכס למעט נכס שהגיע לידי היחיד בפטור ממס לפי סעיף קטן א'5 החל ביום כ"ג בטבת התשס"ח , 1 בינואר 2008.
אברהם מיכאלי: זאת ההגדרה למעלה.
מירב תורג'מן: (2) בפסקה 2 במקום הרי שעד המילים באותו סעיף יבוא תושב חוזר כהגדרתו בסעיף 14ג' פטור ממס על רווח הון ממכירת נכס שרכש מחוץ לישראל בתקופת היותו תושב חוץ, ובסופה יבוא לעניין זה נכס, לרבות נכסים שמחוץ לישראל שהם ניירות ערך מוטבים כהגדרתם בסעיף 14ג'.
יובל כהן: יש לי פה הערה קטנה.
יובל כהן: אנחנו יכולים להסכים פה על מה שאנחנו רוצים על רשות המיסים אבל ברגע שכתוב פה נכס שהוא נכס רק מחוץ לישראל זה משאיר עמימות ואי ודאות למה זה נכס מחוץ לישראל.
יובל כהן: אין מקום להשתמש במונח הזה נכס מחוץ לישראל כשיש לכם הגדרה במקום אחר של מקום הפקת רווח הון.
גידי בר זכאי: אבל בסעיף 14 היה מקום להשתמש?
יובל כהן: סעיף 14 היה לכם צידוק אחר שקשור להכנסה מעסק.
מיכל דויטש: לא.
מיכל דויטש: בפסקה 2.
יובל כהן: אין מקום להשאיר בסעיף 97 נכס מחוץ לישראל כשאתם מסכימים איתי ואתם משאירים את אי הוודאות הזאת ואני אומר לך שיועץ שיגיע לתושב חוץ בשטח, יגיד לו תשאיר את הנכס מחוץ לישראל, ואל תביא אותו לישראל.
יובל כהן: ולפני שאתה עולה לישראל תעביר את הנכסים שלך מהבנק בארץ לבנק בחו"ל.
יובל כהן: למה?
מירב תורג'מן: אני חושבת שקודם כל זה משתמע מהסעיף ודבר שני זה למען הסר ספק וזה ברור שהכוונה היא לנכסים שמחוץ לישראל.
יובל כהן: זה בסדר למען הסר ספק.
מיכל דויטש: וגם לעניין הקוהרנטיות של החקיקה בסעיף 14ג2 אפילו מוצהר שמקורם של הנכסים.
מיכל דויטש: ..
יובל כהן: ב-14 יש לך מקום מקור בסעיף 4א', כתוב שריבית ודיבידנד מקור ההכנסה זה לפי מקום מושב המשלם.
יובל כהן: בסעיף 97 שזה רווח הון יש לך את סעיף 89 שהוא קובע את מקום הפקת ההכנסה.
יובל כהן: שאין הפנייה פה לסעיף 89.
מיכל דויטש: זה לא קשור אבל.
יובל כהן: עכשיו כשמשתמשים במונח מקום הפקת ההכנסה זה בסדר, אבל פה השתמשו במונח חדש, נכס מחוץ לישראל.
יובל כהן: זה לא מקום הפקת ההכנסה.
יובל כהן: שם יש לך התייחסות למקום הפקת ההכנסה.
יובל כהן: מקום המקור.
יובל כהן: בסעיף 4א'.
יובל כהן: בסעיף הפירותי יש לזה פתרון.
מיכל דויטש: אין לזה פתרון.
יובל כהן: יש לזה פתרון בסעיף 4א'.
יובל כהן: פה אין לזה פתרון.
יובל כהן: את משאירה את זה עמום.
מיכל דויטש: זה לא עמום, זה ברור.
יובל כהן: אם זה ברור אז למה לרשום את זה?
מיכל דויטש: כתוב ב-14ג2 הכנסות מריבית ומדיבידנד שמקורן מנכסים מחוץ לישראל שהם ניירות ערך מוטבים.
מיכל דויטש: בתוך הגדרת ניירות ערך מוטבים אין אפיון למקום ולכן זה מופיע ברישא וגם פה ב-97 זה תמונת הראי של מה שכתוב ב-14ג2 נכס לרבות נכסים מחוץ לישראל שהם ניירות ערך מוטבים.
מיכל דויטש: לא תיקנו דבר.
יובל כהן: אבל יש לך את זה ב-89.
מיכל דויטש: לא תיקנו דבר בסעיף 97ב2 למעט את מועד רכישת הנכס.
מיכל דויטש: מעבר לזה הוא אותו דבר.
עידו עשת: ההגדרה פה של הנכס, לרבות נכסים מחוץ לישראל היא כן מתייחסת וכן צודקת מיכל.
עידו עשת: היא מתייחסת כן להגדרה הפירותית של 14.
עידו עשת: היא מתייחסת לניירות ערך מוטבים.
עידו עשת: היא באה להבהיר.
יובל כהן: זה בסדר ניירות ערך מוטבים אבל למה צריך נכסים מחוץ לישראל?
יובל כהן: שם כתבת שהופקו מנכסים.
יובל כהן: יש לך את סעיף 4א שאומר לך זה בסדר, נכס מחוץ לישראל נקבע לפי מקום מושב המשלם.
יובל כהן: פה אין לך את זה.
מיכל דויטש: מקום מושב המשלם זה עניין ההכנסה.
מיכל דויטש: זה לא הנכס.
יובל כהן: כתבת הכנסות שמקורן בנכסים מחוץ לישראל.
יובל כהן: זה יש לי בסעיף 4א אמירה ברורה מה זה הכנסה שמקורה בנכסים שמחוץ לישראל.
יובל כהן: כי לגבי הריבית כתוב לי מה זה.
יובל כהן: במקום מושב המשלם.
יובל כהן: לגבי דיבידנד כתוב לי זה מקום מושב המשלם.
יובל כהן: פה אין לי.
יובל כהן: אין לי את זה ולכן יכולתי לחיות עם זה בסעיף 14.
יובל כהן: סעיף 14 אפשר לחיות עם זה בגלל שיש התייחסות בסעיף 4א למקום המקור של ההכנסה.
עידו עשת: למה זה לא נשמר?
עידו עשת: אם ההגדרה שקיימת כרגע, ריבית או דיבידנד שמקורם מחוץ לישראל בסדר.
עידו עשת: שומרים על אותה הגדרה של ניירות ערך מוטבים לרבות נכסים מחוץ לישראל שהם ניירות ערך מוטבים.
עידו עשת: זה התוספת.
מיכל דויטש: אפשר להציע בניירות ערך מוטבים אפשר לכתוב נכסים מחוץ לישראל שהם ניירות ערך הנסחרים בבורסה ואז להשתמש ב-97 נכסים מחוץ לישראל.
מיכל דויטש: בסעיף 14 ג2 הכנסות מריבית ומדיבידנד שמקורם בניירות ערך מוטבים.
מיכל דויטש: בהגדרת ניירות ערך מוטבים נכסים מחוץ לישראל שהם ניירות ערך הנסחרים בבורסה.
מיכל דויטש: בתוך ההגדרה ניירות ערך מוטבים כפי שהיא בנויה היום אין שום דבר על המיקום של הנכס.
מיכל דויטש: אם קוראים את זה המהות נמצאת למעלה ב-2 ולכן אם היינו מוסיפים מראש את הנכסים מחוץ לישראל.
מיכל דויטש: מה זה ניירות ערך מוטבים?
מיכל דויטש: זה חייב להיות מחוץ לישראל וזה חייב להיות ניירות ערך שהם נסחרים בבורסה.
מיכל דויטש: אם אני אוותר על זה ב-97 עם מה יצאתי?
מיכל דויטש: יובל מה מטריד אותך?
יובל כהן: עולה חדש מחזיק מניית IBM בבנק ישראלי ועולה לישראל.
יובל כהן: הנכס הזה מחוץ לישראל או בתוך ישראל?
יובל כהן: אני שואל את האדם הפשוט.
טלי דולן: אתה רוצה לתת לעולה החדש פטור ממס רווח הון.
טלי דולן: אתה אומר בחקיקה על נכס מחוץ לישראל.
טלי דולן: אתה מתכוון לרווח הון שהופק מחוץ לישראל.
טלי דולן: אומר לך יובל נכס מחוץ לישראל מעורר בעיה כי חברת IBM העולמית שמוחזקת בידי בנק בישראל אולי יש לנו פה נכס שהוא לא מחוץ לישראל.
מיכל דויטש: זה פשוט לא נכון.
טלי דולן: אין שום שינוי אותו עולה היום שבא היום לפי סעיף 97 אליך למשרד ושואל אותך מה מצבו עם הנכס של IBM שהוא מחזיק בבנק פועלים מה אתה אומר לו?
יובל כהן: אז אני אומר שיש אי ודאות ביחס לזה.
טלי דולן: אבל אנחנו לא שינינו את המצב.
טלי דולן: אותו נוסח של 97 הוא שקיים פה.
מיכל דויטש: תבקש שאלת הבהרה יהיו לך חמש שנים מאז ש-97ב1 נכנס.
מיכל דויטש: אתה יכולת לשאול את רשות המיסים.
מיכל דויטש: אתה יודע טוב מאוד מה התשובה.
מיכל דויטש: אנחנו ביקשנו לא לשנות.
עידו עשת: מה השינוי המהותי.
עידו עשת: מיכל, הטענה שלכם שאין שינוי מהותי ממה שחל היום.
עידו עשת: אותה שאלה שהוא שואל יכולה להישאל על אזרח היום, לא על עולה, אותה שאלה בדיוק.
מיכל דויטש: אני חושבת שאם נשאיר את נכסים מחוץ לישראל ב-14ג2 ונסיר את תמונת הראי ב-97 זה יכול לעמוד לי לרועץ.
עידו עשת: ב-14 אני מבין אותך.
מיכל דויטש: אתה לא יכול להבין אותי כי ב-14ג2 זה לא קשור לעסק.
מיכל דויטש: זה סעיף אחר.
עידו עשת: כולנו מסכימים על זה שאנחנו לא רוצים לחייב את אותו תושב.
מיכל דויטש: זה לא קשור.
מיכל דויטש: זה אותו נכס שההכנסות ממנו פטורות מכוח 14ג2 המכירה של הנכס עצמו פטורה.
עידו עשת: כן אבל הוא לא דואג מכיוון שלגבי אותן הכנסות פירותיות הוא יכול ללכת לפקודה והוא אומר הנה, מקום הפקה.
גידי בר זכאי: אז שילך לסעיף 89 ויקבל את התשובה.
יובל כהן: אבל פה זה משהו מעל סעיף 89 גידי.
עידו עשת: הטענה שלכם שאתם לא רוצים לשנות את המצב וזה בסדר.
עידו עשת: השאלה האם ההוספה פה זו שאלה שצריך להתייחס אליה.
מיכל דויטש: אין שינוי מהמצב שהיה קיים בדין הקיים, אין שינוי מהמצב המוצע פה לדין הקיים למעט מועד רכישת הנכס.
גידי בר זכאי: לטעמנו יובל אנחנו שמענו ודנו בזה וניסינו לחשוב על האפשרות שאתה מציע.
גידי בר זכאי: אנחנו עדיין סבורים שאנחנו לא משנים בהוראה הזאת את הדין שהיה קיים לפני שקבענו את ההוראה.
גידי בר זכאי: ולכן אני חושב שאנחנו נמנע מלשנות את הפוזיציה במסגרת החקיקה הזאת.
גידי בר זכאי: התפר של החקיקה הזאת הוא מאוד קריטי בכל מה שקשור במה שטריטוריאלי ומה שפרסונאלי.
גידי בר זכאי: האמירה הזאת היא לא לוקחת את זה לא לשם ולא לשם.
גידי בר זכאי: היא משמרת את המצב הקיים.
יובל כהן: זה אי ודאות.
גידי בר זכאי: זה לא אי ודאות.
גידי בר זכאי: אי אפשר לחזור כל הזמן על הסיסמה הזאת של האי ודאות.
גידי בר זכאי: האי ודאות בדיני המס ככל שהיתה קיימת לפני החקיקה הזאת בוודאי שהחקיקה הזאת לא מרחיבה אותה.
גידי בר זכאי: במקרים אחרים היא מצמצמת.
גידי בר זכאי: אנחנו חושב שדנו בזה ואנחנו לא צריכים להמשיך.
שלמה מולה: כדי שנתק
שלמה מולה: דם אתם מוכנים לומר אם תיווצר בעיה אתם מוכנים להתמודד עם זה בהמשך?
גידי בר זכאי: אנחנו טוענים יותר מזה, אנחנו טוענים שבסעיף הזה כשלעצמו לא מעורר שום בעיה חדשה שלא היתה קיימת לפני זה וודאי שככל שיש בעיות ודברים שצריך להתעמק בהם אנחנו נעשה את זה.
יובל כהן: אם היתה בעיה לפני כן גידי למה לא לפתור אותה?
יובל כהן: יש בעיה.
יובל כהן: לא יודעים מה זה נכס מחוץ לישראל.
גידי בר זכאי: אנחנו לא הולכים לפתור כרגע בעיות רוחביות שלא עולות באופן ישיר מהחקיקה הזאת ואנחנו צריכים להתקדם.
שלמה מולה: הטענה שלך נכס מחוץ לישראל זה מעורר איזושהי בעיה היום?
יובל כהן: כן.
יובל כהן: זה מעורר בעיה היום.
טלי דולן: אם אני יכולה לפתור את הבעיה אתם תהיו מרוצים ואנחנו נהיה מרוצים.
יהודה נסרדישי: יובל, דיברנו איתך שעות.
יהודה נסרדישי: אמרנו לך שלא נעשה את זה.
יהודה נסרדישי: אני רוצה להגיד דבר אחד לפרוטוקול.
יהודה נסרדישי: החוק הזה הוא חוק יפה אבל באמצעות החוק הזה אני לא מוכן לתקן ולתת הבהרות לכל פקודת מס הכנסה.
יהודה נסרדישי: אני לא מוכן היום לסרוק את כל דיני המס שלי ולתקן אותם.
יהודה נסרדישי: אנחנו אומרים לכם שההגדרה הזאת פה מבהירה את המצב הקיים ולא נשנה אותה.
יהודה נסרדישי: ולכן אני לא יכול לקחת ריסק.
יהודה נסרדישי: אני לא רוצה לשנות את זה.
שלמה מולה: אנחנו באמת רוצים להתקדם עם החוק הזה.
שלמה מולה: יכול להיות שהטענה שלך צודקת אבל לא נוכל להיכנס למערבולות.
יובל כהן: לבעיה יש פתרון.
יהודה נסרדישי: אמרתי לך, ספקולציות היום בדיני המס באמצעות התיקון הזה אני לא עושה.
יהודה נסרדישי: אני אמרתי לך את זה בתחילת הדיון.
מיכאל נודלמן: חברים, אנחנו ממשיכים.
מירב תורג'מן: אני אמשיך.
מירב תורג'מן: (3) בפסקה 3 במקום או תושב חוזר לפי העניין יבוא כאמור באותן פסקאות.
מירב תורג'מן: הוספת סעיף 134ב13.
מירב תורג'מן: אחרי סעיף 34 א לפקודה יבוא פטור מדיווח סעיף 134ב.
מירב תורג'מן: על אף הוראות סעיף 131 יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א לא יהיה חייב בהגשת דוח כאמור בסעיף 131 לגבי כל הכנסותיו שהופקו או שצמחו מחוץ לישראל או שמקורן בנכסים מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: במשך 10 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל כאמור.
מירב תורג'מן: הוראות סעיף זה לא יחולו על הכנסות שלגביהן ביקש היחיד לפי הוראות סעיף קטן א' של סעיף 14 כי לא יחולו הוראות הסעיף הקטן האמור, ולגבי הכנסות שמקורן בנכס שהגיע לידי היחיד בפטור ממס לפי סעיף 97א5 החל ביום כ"ג בטבת תשס"ח, 1 בינואר 2008.
מירב תורג'מן: פטור מדיווח.
מיכל דויטש: מוצע פטור לדיווח בתקופת ההטבות מהגשת דוח שנתי על ההכנסות שבעצם פטורות מכוח 14א וכמובן לא על הכנסות שהיחיד בחר נניח לא להשתמש בפטור, וכמובן לא על הכנסות שמופקות מנכסים שהחרגנו אותם ב-14 וב-97 מעצם הפטור.
עידו עשת: שאלה.
עידו עשת: השינויים שעשיתם בסעיף הראשון לגבי חבר בני אדם אמור להשפיע על זה כמו שאמרתם שזה לא יחול על יחיד שביקש שלא זה, השאלה אם לגבי חבר בני אדם גם צריך לציין?
עידו עשת: כי אתם הוספתם בישיבה הקודמת.
גידי בר זכאי: השאלה היא האם ששינינו את הנושא של שליטה וניהול לבחירתו של הנישום זה בא לידי ביטוי פה כבר באופן אינהרנטי בהוראות החוק ואני סבור שכן.
גידי בר זכאי: אומר שאותו תאגיד שיבחר להיות תושב ישראל ולשלם מס בישראל לא יהיה פטור לפי הסעיף הזה מחובת הדיווח.
עידו עשת: התשובה היא שזה חל גם על אותה חברה שאם תבקש כן שתהיה, היא תהיה חייבת בדיווח זאת השאלה.
גידי בר זכאי: כי אנחנו עוסקים פה ביחיד.
גידי בר זכאי: יחיד זה לא כולל חבר בני אדם.
גידי בר זכאי: אין לו פה פטור מדיווח.
גידי בר זכאי: הפטור מדיווח מוענק פה ליחיד ולכן הפטור מדיווח מראש לא ניתן לחבר בני אדם ולכן הבעיה שאתה מעורר נפתרת במקורה כבר.
מיכל דויטש: אם החבר בני אדם שהחרגנו הוא הופך להיות תושב חוץ, כל ההכנסות שלו הם מחוץ לישראל.
עידו עשת: ממילא הוא לא חייב.
מירב תורג'מן: (14) בסעיף 135 לפקודה בפסקה 1 האמור ביישומן א ואחריה יבוא.
מיכל דויטש: חבר בני אדם על הכנסה בשנת המס.
מיכל דויטש: ואתה יכול לקרוא בזה שגם חברה זימבבוית חייבת בדוח.
עידו עשת: לא.
עידו עשת: לא צריך.
עידו עשת: אנחנו לא רוצים את זה.
עידו עשת: כי היא לא תחשב כחברה תושבת ישראל.
מיכל דויטש: למרות שהפקודה לא משתמשת במונח חברה תושבת ישראל.
מיכל דויטש: היא מדברת על חבר בני אדם שהיתה לו הכנסה בשנת המס.
מיכל דויטש: לא צריך להכניס את זה.
מיכל דויטש: כי אם יש לו הכנסה בישראל היא תגיש דוח זה כמו שאותו יחיד שפטרנו אם יש לו הכנסה בישראל שעולה כדי חובת דיווח הוא גם יגיש דוח.
מיכל דויטש: על מה הוא לא יגיש דוח?
מיכל דויטש: הוא פטור על הכנסה מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: הוויכוח הוא לצורך ההכנסה.
מירב תורג'מן: זאת אומרת מבחינת ההכנסה אתם בוחנים ולא לצורך אחר.
מירב תורג'מן: (ב) על אף הוראות פסקת משנה א יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א לא יהיה חייב בהגשת דוח על הונו ועל נכסיו שמחוץ לישראל במשך 10 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל כאמור.
מירב תורג'מן: הוראות פסקת משנה זו לא יחולו על נכס שהגיע לידי היחיד בפטור ממס לפי סעיף 97א 5 החל ביום כ"ג בטבת תשס"ח, 1 בינואר 2008, ועל הון ונכסים שלגבי ההכנסות שנבעו מהן, כולן או חלקן, ביקש היחיד לפי הוראות סעיף קטן א של סעיף 14 כי לא יחולו הוראות הסעיף הקטן האמור.
מיכל דויטש: לא יחולו על הון ונכסים ועל נכס שהגיע.
מיכל דויטש: סעיף 135 לפקודה מדבר על סמכות לדרוש דוחות, ידיעות, פנקסים וכו' כדי להגיע לידיעה מלאה על הכנסתו של אדם ואחד הדברים שמפורטים כאן זה דוח על הונם ונכסיהם שאנחנו קוראים במילים הצהרת הון.
מיכל דויטש: כמו שנתנו את הפטור מהדיווח השנתי הצהרת הון אנחנו אומרים גם.
מירב תורג'מן: אני חייבת לומר שיש לי עדיין את החשש הזה מפני הצהרת הון.
מירב תורג'מן: זאת אומרת שבתום עשר שנים, אני יודעת שזה פותח את כל הנושא הזה של דיווח מהתחלה לדיון אבל עדיין יש לי חשש, אחרי עשר שנים אתם לעולם לא תוכלו לדעת את האמת.
מירב תורג'מן: יש לכם פער במידע של עשר שנים שאתם לעולם לא תוכלו למלא אותו.
מירב תורג'מן: למעשה אחרי עשר שנים הצהרת ההון הראשונה היא לא תהיה אמיתית.
גידי בר זכאי: כשאת אומרת שהצהרת הון השנייה תהיה חסרת משמעות את מניחה שאם היתה ניתנת הצהרת הון הראשונה גם שמה היא היתה בעלת משמעות.
גידי בר זכאי: ואני רוצה רגע לעשות פה סדר.
גידי בר זכאי: קודם כל במצב הקיים כיום לפני שאנחנו מתעסקים עם הנושא הזה קיימת שאלה מאוד משמעותית מה קורה שתושב ישראל נוסע לחו"ל ואחר כך חוזר משם ומצהיר על נכסיו.
גידי בר זכאי: הבעיה הזאת קיימת ממילא ויכול להיות שדווקא במקרים כאלה הדיווחים שמתקבלים על היקף של נכסים בהחלט יכולים לשמש דווקא את הנישום שמעוניין לעשות בזה שימוש לרעה ופחות את הנישום שמעוניין לדווח על הונו, וודאי שפחות את רשויות המס בבואם לערוך שומה.
גידי בר זכאי: לבוא ולומר היום שמי שמגיע לישראל מחו"ל ונדרש באופן מיידי לתת הצהרת הון ולחילופין להשוות את אותו מצב שזה יהיה לאחר 10 שנים אנחנו לא משפרים את מצבנו בדבר.
גידי בר זכאי: אנחנו לא משפרים את מצבנו במיוחד לאור העובדה שהתקופות האלה ממילא פטורות.
מירב תורג'מן: אני לא מסכימה לזה.
גידי בר זכאי: אז בואי נדון בזה.
גידי בר זכאי: אבל במיוחד לאור העובדה שהתקופות שקדמו לעלייתו הן תקופות שהן מחוץ לרשת המס הישראלית ממילא לכן לצורך העניין הזה בלבד.
מירב תורג'מן: אני יודעת שזו המהות של ההצעה.
גידי בר זכאי: לא.
גידי בר זכאי: נישום שמחוץ לרשת המס הישראלית ביום שהוא עולה זה מקרה אחד.
גידי בר זכאי: המקרה הזה אינו שונה במאום מאותו נישום שעשר שנים לאחר מכן את מכניסה לרשת המס הישראלית את הנכסים שיש לו בחו"ל.
גידי בר זכאי: ככל שהצהרת ההון הראשונה יכולה להיות אמינה בעינייך וודאי שלאחר עשר שנים את אותה אמינות את יכולה לייחס להצהרת הון שתתווסף ולצורך העניין הזה זה לא מעלה ולא מוסיף.
גידי בר זכאי: ופעם שנייה צריך לנפץ את המיתוס הזה שברשויות המס יש מישהו שיושב ומסוגל לקבל דיווחים על כל הנכסים שקיימים מחוץ לישראל.
גידי בר זכאי: אנחנו מדברים פה על טונה של אינפורמציה שאין יכולת לעשות בה שימוש של ממש וצריך לומר את זה ולהודות בכך.
מירב תורג'מן: אבל אתה תצטרך את האינפורמציה הזו בבוא היום.
גידי בר זכאי: בואי תסבירי לי למה אני אצטרך אותה?
מירב תורג'מן: אחרי עשר שנים הצהרת הון אמיתי.
גידי בר זכאי: אנחנו לא מתעסקים פה בשאלה תיאורטית.
גידי בר זכאי: אנחנו מתעסקים פה בשאלה מעשית.
גידי בר זכאי: אולי עדיף שיהודה נסרדישי שהוא קצת מנוסה ממני בעבודת השומה יסביר במה המדובר.
יהודה נסרדישי: מירב אני רוצה להגיד לך משהו.
יהודה נסרדישי: הצהרת הון היא הון לנכסים והתחייבות שלי או שלך כאשר את מגישה אותה.
יהודה נסרדישי: כאשר יש לך חברות שהן מנוהלות בחו"ל ועסקים בחו"ל וניהול שליטה בחו"ל אין לי שום ערך ומשמעות להצהרת ההון.
יהודה נסרדישי: מדוע?
יהודה נסרדישי: בהצהרת ההון את צריכה לכתוב לי מה ההשקעות שלך בחברה זו, בחברה אחרת, מה יתרת החוב שלך, מה ההתחייבויות שלך, כמה דיבידנדים יש לך.
יהודה נסרדישי: היום בתקופת הפטור העשר שנים האלה כאשר המידע הזה שחררתי אותו מהגשת דוח במישור ההכנסות, במישור פעילויות של החברות, אין לי מידע מדויק.
יהודה נסרדישי: גם לא יהיה לי.
יהודה נסרדישי: גם היום בנושא של יחסים עם חו"ל ותושבים חוזרים ועולים חדשים שיש להם נכסים שמה המידע הזה הוא איננו אפקטיבי והשומה שלנו לא עובדת רק על זה.
יהודה נסרדישי: ולכן דווקא בתקופה שאנחנו הולכים לשחרר את העולים החדשים לעשר שנים, פטור מכל ההכנסות בחו"ל, מניהול ושליטה בחברות חו"ל אין ערך לאותו מסמך של הצהרת הון שאני אקבל אותו.
יהודה נסרדישי: הוא לא יתרום לי.
עידו עשת: גם לא ערך עתידי?
עידו עשת: כי לגבי הפטור ברור.
פינחס רובין: אני רוצה להוסיף לכם עוד נימוק אחד.
פינחס רובין: הצהרת הון שמושוות בחלוף 10 שנים שווה כקליפת השום.
יהודה נסרדישי: אני לא יכול להגיד את זה כי אז לא תגיש לי אותה.
מירב תורג'מן: אני חייבת לומר שאם מנהל רשות המיסים אומר שהוא לא צריך את המידע הזה אז קטונתי.
מירב תורג'מן: אני לא בודקת שומות.
פינחס רובין: אבל תבינו 10 שנים.
פינחס רובין: יש לך חזקה רק שתהיה לך פרספקטיבה יותר רחבה, הצהרות הון ישנה חזקה שאם ישנו גידול בלתי מוסבר בפרק זמן של כמה שנים הנטל עובר לנישום להסביר כיצד גדל הונו.
פינחס רובין: החזקה היא שלוש או ארבע שנים.
פינחס רובין: עשר שנים זה דור בהקשר הזה.
פינחס רובין: זה לא נותן להם כלום.
פינחס רובין: אגב גם בחיים עכשיו הצהרת הון שמושוות כעבור עשר שנים.
מירב תורג'מן: סעיף 15 הוראת שעה.
מירב תורג'מן: על אף הוראות סעיף 14א לפקודה כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה לגבי מי שהיה תושב ישראל בשנת המס 2008 או 2009 יקראו את ההגדרה תושב חוזר ותיק שבסעיף האמור כך, תושב חוזר ותיק, יחיד ששב והיה לתושב ישראל לאחר שהיה תושב ישראל ותושב חוץ במשך 5 שנים רצופות לפחות.
מירב תורג'מן: זו למעשה התוצאה מיכל כי את רוצה להעביר את הוראת השעה.
מיכל דויטש: כן, אנחנו הרי הגדרנו תושב חוזר ותיק ככזה ששהה מחוץ לישראל 10 שנים.
מיכל דויטש: אם אני מתחילה מהכחול 10 שנים מחוץ לישראל מהן 8 לאחר שחדל.
מיכל דויטש: ואז באנו עם ההגדרה החדשה של תושב חוץ ואמרנו תושב חוץ הוא מי ששוהה מחוץ לישראל שנתיים מספר ועוד שנתיים מרכז חיים.
מיכל דויטש: ולכן שינינו בתושב חוזר ותיק 10 שנים תושב חוץ.
מיכל דויטש: כמו שאמר גידי בר זכאי בישיבה הקודמת הכוונה היא שאנחנו לא רוצים לשלוח אותם לעשר שנים ושיישארו עשר שנים בחו"ל ומאידך אנחנו לא רוצים שעכשיו אנשים יצאו מהארץ, אז יש פה הוראת שעה.
מיכל דויטש: מי שישוב עכשיו בשנים 2008 ו-2009 הבקשה היא שהוא יהיה תושב חוץ במשך חמש שנים בלבד.
מיכל דויטש: וזה לא יחול על מי שיעזוב עכשיו.
מיכל דויטש: רק מי שהיה כבר תושב חוץ ב-1108.
מיכל דויטש: ככה אנחנו לא מעודדים אף אחד לצאת.
מיכל דויטש: אנחנו לא מעודדים מי שכבר נמצא בחוץ להישאר עשר שנים, וזה התשובה בעצם לפרופ' אדרעי מהדיון הקודם.
יהודה נסרדישי: אי אפשר לעשות על זה תכנוני מס.
יהודה נסרדישי: כי אם אתה אומר 1 בינואר 2008 זה תאריך שחלף.
שלמה מולה: בסדר גמור.
שלמה מולה: הייתם יצירתיים מאוד.
עופר מנירב: אנחנו פה מתחילים משנת 2008 ודיברנו שנכון להעביר לשנת 2007.
עופר מנירב: ואם אתם מסכימים על 2007 צריך גם לתקן את סעיף 15 לתקן ל-2007 שיחול גם בנושא הזה.
עופר מנירב: ואני מקדים אולי את המאוחר, אם יש סעיף 16 שמדבר על תחילה ותכולה, מדבר על 1 לינואר 2008 דובר על זה גם בישיבה שלפני הישיבה הקודמת להעביר את זה ל-2007.
מיכל דויטש: לתושב ישראל בשנת המס 2007-2008 או 2009.
עידו עשת: למה 2007 עוד פעם?
עופר מנירב: כי הכוונה היא לשנות את התחולה גם כן מ-1 לינואר 2007.
עופר מנירב: בסעיף 16.
עידו עשת: לא הבנתי למה ולא הבנתי את ההצעה.
גידי בר זכאי: קודם כל נתחיל מההצעה שהוצעה על ידי לשכת רואי החשבון שהיא בהחלט מקובלת עלינו שאת התחולה אנחנו ניקח לשנת 2007.
גידי בר זכאי: התחולה של כל החוק.
גידי בר זכאי: גם אותו מעמד שאנחנו עוסקים בו בסעיף 15 יורחב לתוך אותה הגדרה.
גידי בר זכאי: אני לא רואה פה את הבעיה כי מה שהנחה אותנו פה זה לוודא שהבן אדם כבר נמצא בחו"ל אז קל וחומר שאם בשנת 2007 הוא היה בחו"ל אנחנו ממילא מגשימים את המטרה הזאת.
גידי בר זכאי: בדיוק בגלל זה אנחנו נעצור שמה בשנת 2007.
גידי בר זכאי: יש פה איזו שאלה מסוימת בנושא התחולה הרטרואקטיבית עד כמה ניתן, אז נחבר את הנושא ששנת השישים חלה בשנת 2007 עם האמירה של יהודה נסרדישי שאנחנו התחלנו לעסוק בחוק בשנת 2006 מביאה אותנו לתוצאה שאנחנו בהחלט יכולים לחיות איתה ואנחנו מברכים על התיקון ועל ההצעה.
עידו עשת: כמה אנשים?
עידו עשת: הרי זה אנשים שכבר עלו ב-2007.
עידו עשת: שהגיעו, הם כבר פה.
אלכס הילמן: כל ההגדרה של תושבות היא הגדרה נזילה.
אלכס הילמן: ברגע שתיכנס לוויכוח אם הם היו פה תושבים כבר ב-2007 כן או לא.
מיכל דויטש: הכוונה היא שכל אלה שמתנדנדים יבואו ויגידו שיש להם שנת הסתגלות על 2007.
מירב תורג'מן: אני מתקנת גם את 15, 2007, 2008, 2009, וגם מה שאני אקריא בסעיף 16.
מירב תורג'מן: גם כמובן תאריכים.
מירב תורג'מן: (א) תחילה ותחולה.
מירב תורג'מן: גם צריך להוסיף פה בהוראת שעה.
מירב תורג'מן: הוראת מעבר.
מיכאל נודלמן: חברים אני מבקש שלקראת שהוועדה תקבל דוח כמה אנשים, כמה עולים ותושבים חוזרים הגיעו.
גידי בר זכאי: אני חושב שכדאי שיענו על זה משרד הקליטה.
עידו עשת: בעצם ששר הקליטה ידווח כמו שהיה בחוק, שר הקליטה ידווח מדי שנה על מספר האנשים שעלו.
עידו עשת: אפשר להשתמש בבחירה בשנת ההסתגלות בעצם.
גידי בר זכאי: אין ספק שזה יהיה אינדיקציה שבהחלט בין אותם אנשים לבין החוק.
מירב תורג'מן: ממילא אתם תקבלו את הדוחות לגבי הבחירה בשנת ההסתגלות.
גידי בר זכאי: בסופו של יום אנחנו נוכל לומר שזה לפחות המספר שחזר בעקבות החוק.
גידי בר זכאי: זה המינימום.
מיכאל נודלמן: הוועדה יכולה לדרוש רק שנה ראשונה.
מיכאל נודלמן: בינתיים.
מיכאל נודלמן: אחר כך נראה.
עידו עשת: בינתיים שנה.
עידו עשת: הסעיף הזה יעמוד הוראת שעה לחמש שנים.
עידו עשת: זאת אומרת שהדיווח הראשון יימסר עד ליום.
גידי בר זכאי: זה נכנס כסעיף בחוק הנושא של הדיווח?
מיכאל נודלמן: זה בחוק.
עידו עשת: זה לא ייכנס לפקודת מס הכנסה.
מירב תורג'מן: אנחנו מבקשים להוסיף סעיף, היושב ראש כמובן, לא אני, אני לא חברת כנסת.
מיכאל נודלמן: אני שמעתי פה ויכוחים על כל מיני דברים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להיות בטוח בסוף השנה להיות בטוח שאנחנו עשינו דבר טוב.
מירב תורג'מן: נבקש להוסיף סעיף בחוק המתקן שקובע חובת דיווח לוועדה בדבר מספר העולים שבחרו להחלת החוק הזה.
מיכאל נודלמן: אתם מוכנים?
מירב תורג'מן: כן.
מירב תורג'מן: אנחנו קובעים כהוראת שעה.
עידו עשת: הכוונה היא בחובת הדיווח ששר הקליטה ידווח על מספר האנשים שעלו.
עידו עשת: לא רק מספר האנשים שעלו, זה נתון כללי, אבל גם מספר אלה שבחרו בשנת הסתגלות.
עידו עשת: דיווח מפורט לוועדה כאשר הדיווח הראשון ייעשה תוך שנה וההוראה הזו תעמוד בתוקף בחמש שנים.
גיא כץ: רק כדי שהנתון הזה יהיה מדויק יש הרבה אנשים שמגיעים לישראל ולא עושים עלייה רשמית אלא נמצאים פה על ויזת A1 וויזת B1 של היהודים וכו' צריך כמובן לכלול את האנשים האלה בנתון שיבוא נתון אמיתי ולא רק נתון של אנשים שעושים עלייה.
מירב תורג'מן: אנחנו מדברים בעיקר על מי שבחר בשנת ההסתגלות.
מיכאל נודלמן: כל אחד צריך למישהו.
מיכאל נודלמן: או למשרד קליטה או לאגף מיסים.
גיא כץ: כבוד היושב ראש, פשוט שאנשים מגיעים לישראל יש להם כמה אפשרויות.
גיא כץ: אפשרות אחת זה לעשות עלייה פורמלית, אפשרות שנייה זה לבוא על ויזת עבודה, והם עדיין נמצאים פה לכל דבר ועניין.
גיא כץ: יש גם ויזה מיוחדת שנקראת A 1 בדיוק לשלוש שנים שמאפשרת ליהודים לבוא לישראל.
שלמה מולה: אנחנו מדברים על אזרחים.
מיכאל נודלמן: תושבים חוזרים.
מירב תורג'מן: אנחנו חוזרים שוב פעם להוראת השעה לסעיף 15.