GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב תורג'מן: עלו כאן
מירב תורג'מן: כל מיני הסתייגויות של חברי הכנסת והיה דיון בתוך משרד האוצר לגבי ההחלה של החוק לגבי שנת 2007.
מירב תורג'מן: כרגע מה ההחלטה?
מיכאל נודלמן: אנחנו מחליטים 2008.
מירב תורג'מן: החל משנת 2008.
מירב תורג'מן: חוזרים לנוסח המקורי.
מיכאל נודלמן: אם השר רוצה בזמן ההצבעה פה הוא יכול להסתייג.
אלכס הילמן: אדוני היושב ראש אני יכול להגיד מילה אחת.
אלכס הילמן: אני חושב שאתם פוגעים פה בהרבה משפחות.
אלכס הילמן: יש פה בעיה של משפחות שהגיעו.
מיכאל נודלמן: אתם שמעתם מה היה פה.
מיכאל נודלמן: אני אמרתי אנחנו מחוקקים חוק לעולים חדשים ותושבים חוזרים, לא לעשירים.
מיכאל נודלמן: ואם זה ככה אני לא צריך 2007.
מיכאל נודלמן: אני צריך 2008.
אלכס הילמן: יש משפחות שידעו שהם מתכוונים לעלות ב-2008 והמשפחה בגלל שנת הלימודים ובגלל מה שאמרו להם שבחודש אוגוסט מגיעים רוב המשפחות בגלל שנת הלימודים, הגיעו עם המשפחה ודחו את העלייה שלהם עצמם ל-2008.
אלכס הילמן: יתחיל ויכוח בין מס הכנסה שיבוא בעתיד ויגיד, אדוני החוק לא מגיע אליך בגלל שהמשפחה שלך היתה כאן והתושבות שלך התחילה משנת 2007.
מיכאל נודלמן: מי אמר ב-2007 שיש את החוק הזה?
אלכס הילמן: כי דיברו על זה כל הזמן.
עופר מנירב: דיברו על זה כבר מסוף 2006 אדוני, וכל 2007 מדברים על החוק הזה.
עופר מנירב: כולם יודעים על החוק הזה.
עופר מנירב: היה כתוב בעיתונים על החוק הזה.
עופר מנירב: אומר לך מנהל רשות המיסים שדובר על זה בשנת 2007 כל השנה.
אלכס הילמן: שנת השישים אני רוצה להזכיר לאדוני התחילה במאי 2007.
אלכס הילמן: זאת שנת השישים שלנו.
טלי דולן: הופץ תזכיר חוק שקבע שההטבות יחולו על מי שהגיע לארץ ב-1 בינואר 2008.
טלי דולן: אני חשבתי שגם ינואר 2008 הוא מרחיק מדי כי אם המטרה להביא את העולים לא צריך לתת הטבות לעולים שנמצאים פה.
טלי דולן: תזכיר החוק והבלו פרינט מדברים על מי שהגיעו לארץ ב-2008.
אלכס הילמן: את חיה בעמך ואת יודעת שבכל קהילות היהודים ידעו שהחוק חל ב-2006.
טלי דולן: אני חיה בעמי ב-2008.
אלכס הילמן: את חיה לפי תזכירי חוק ואני מודיע לך תשאלי את אנשי משרד הקליטה, תשאלי את אנשי משרד האוצר שנפגשו ב-2007 עם יהודים.
טלי דולן: אז למה עשינו את הבלו פרינט ואת התזכיר ב-2008?
אלכס הילמן: באותו יום שהיה כתוב הבלו פרינט...
עופר מנירב: בגלל זה מסכימים לתקן אותו.
עופר מנירב: האוצר מסכים לתקן אותו.
עופר מנירב: הם מבינים שנכון לתקן אותו ל-2007.
גידי בר זכאי: אני קצת לא מבין מה קורה פה שנציגי לשכת רואי חשבון מתווכחים עם נציגת האוצר שעמדת האוצר היא כעמדתכם.
גידי בר זכאי: אני מציע שזה יפסק.
מיכאל נודלמן: אני לא מקבל החלטות ורעיונות בדקה האחרונה.
מיכאל נודלמן: דיברנו שלושה ימים.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת בבקשה.
סטס מיסז'ניקוב: תודה אדוני היושב ראש.
סטס מיסז'ניקוב: יש לי שתי הצעות.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתקנים את החוק הזה בשביל עולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: נגיד באופן תיאורטי מגיעה משפחה והנכסים הם פטורים ממס, הם רשומים על שם אבי המשפחה.
סטס מיסז'ניקוב: וחלילה בדרך משדה תעופה למרכז קליטה או לדירה שכורה קורית תאונה והוא נפטר.
סטס מיסז'ניקוב: או שהוא נפטר בשנה הראשונה או אחרי חמש שנים חלילה, או אחרי תשע שנים.
מיכאל נודלמן: סליחה אנחנו גמרנו את הוויכוח על דברים כאלה.
מיכאל נודלמן: יש וויכוח על תאריך.
מיכאל נודלמן: אני היושב ראש ואני אומר, אני לא מקבל שאלות.
סטס מיסז'ניקוב: אבל זה עידוד עלייה כי ברגע שאבי המשפחה נהרג ואתה מונע את הירושה מיורשיו החוקיים אתה פשוט מונע מהם.
סטס מיסז'ניקוב: אתם רוצים לעודד עלייה ואתם מונעים עלייה.
סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מחברי הכנסת להתחבר להצעה הזאת כי לדעתי זה צודק מאוד.
סטס מיסז'ניקוב: אתה נותן את הפטור ממס למשפחה, אבי המשפחה נהרג, והמשפחה נשארת.
סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מונע את זה מהם.
יהודה נסרדישי: אני אענה לך.
יהודה נסרדישי: זכויות לא עוברות בשרשור ולא עוברות בירושה.
יהודה נסרדישי: כך לדוגמה, אבא נכה מאה אחוז ויש לו פטור כמעט 480 אלף שקל בשנה מיגיעה אישית והכנסה פסיבית.
יהודה נסרדישי: לצערי אם האבא מחזיר נשמתו לבורא הזכות הזאת לא משורשרת לנכדים או לילדים ולכן אין תשובה לכך.
שלמה מולה: אני מבין שאתם הגעתם לאיזשהו דו שיח ואתם רוצים לדון בנפרד, לא לעכב את ביצוע החוק, נכון?
גידי בר זכאי: אל תשכח שבאותם מקרים שאתה מכוון אליהם שאני מרגיש בתחושה חזקה שמדובר בסמוכים אל שולחנו, כאלה שתלויים בו וסמוכים על שולחנו, כי אחת התלות והקושי הזה הוא פחות כואב.
גידי בר זכאי: וודאי שאלה שסמוכים על שולחנו ודאי יש לצפות שעלו עימו וממילא הם נהנים מאותן הוראות שחלות עליו ולכן הבעיה הזו ברובה לא קיימת.
סטס מיסז'ניקוב: לפעמים עולים מתפצלים.
סטס מיסז'ניקוב: עולה אבי המשפחה ואחר כך עולים הילדים שהם אחר כך סמוכים על שולחנו.
גידי בר זכאי: אני לא חולק עליך.
גידי בר זכאי: עיקר הכאב בבעיה כמו שאתה מתאר נפתרת.
סטס מיסז'ניקוב: אתם רוצים לעודד עלייה אז תעודדו גם את המשפחה שנשארת ללא אבי המשפחה.
סטס מיסז'ניקוב: זה צודק.
סטס מיסז'ניקוב: רשות המיסים צריכה להתחבר לזה, אם אתם כבר נותנים את ההטבות, ואדוני היושב ראש והיועצת המשפטית אני מגיש הסתייגות ואני מבקש הצבעה על ההסתייגות הזאת.
סטס מיסז'ניקוב: ואני מבקש מחברי הכנסת להתחבר לזה כי אם אנחנו רוצים לעודד עלייה זה אשכרה צודק.
עידו עשת: מה תוכן ההסתייגות?
סטס מיסז'ניקוב: תוכן ההסתייגות שאם אבי המשפחה או בעל הנכס נפטר במהלך 10 השנים האלה שהוא זכאי לפטור ממס יורשיו החוקיים יהנו מאותו פטור ממס.
שלמה מולה: אם הנכס רשום על שם אחד מבני הזוג בלבד אותו אדם שהוא בעל הנכס נפטר, הממשיכים הטבעיים זה או האלמנה או הילדים.
שלמה מולה: נדבר על האשה.
שלמה מולה: אז מה הבעיה עם זה?
יהודה נסרדישי: אתם מציירים תמונת מצב שעלה אבא עם אשתו ועוד שני ילדיו.
יהודה נסרדישי: ויש לו נכסים בחו"ל.
יהודה נסרדישי: אותו אבי המשפחה יש לו פטור לעשר שנים.
יהודה נסרדישי: אתה אומר בדרך משדה התעופה לשיכון הקבע תאונה, נפטר.
סטס מיסז'ניקוב: או אחרי שנה או אחרי תשע שנים לצורך העניין.
יהודה נסרדישי: הרי אותם הילדים הם גם עולים חדשים.
יהודה נסרדישי: הם יקבלו.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, אנחנו באים ואומרים הרי אותם היורשים שעלו איתו גם הם נכנסים לאותו סטטוס של עולה חדש.
יהודה נסרדישי: ולכן הם מקבלים את הנכס בירושה.
יהודה נסרדישי: כשהנכס הוא בחו"ל אותו פטור ישורשר אליהם.
סטס מיסז'ניקוב: אם זה כך.
סטס מיסז'ניקוב: זה צריך להיאמר לפרוטוקול.
סטס מיסז'ניקוב: שנית, אין בעיה להצביע על ההסתייגות שלי.
מירב תורג'מן: אם אותם יורשים הם גם כן נחשבים עולים למעשה אותו אירוע של הירושה מקים להם גם את הפטור.
מירב תורג'מן: לא משנה אם הם עלו באותו מועד או אחריו או מוקדם יותר.
גידי בר זכאי: הייתי אומר את הדבר הבא.
גידי בר זכאי: עולה חדש או תושב חוזר ותיק שלאחר מועד עלייתו רכש נכס בחו"ל הוא פטור ממס.
גידי בר זכאי: קל וחומר אם הוא קיבל את אותו נכס, אם הנכס הגיע אליו בדרך של ירושה הוא פטור עליו באותה מידה אז העולים עדיין ממשיכים ליהנות מהוראות החוק גם במקרה של ירושה ככל שמקבל הנכס הוא במעמד של עולה או תושב חוזר ותיק.
סטס מיסז'ניקוב: גידי, אני לפרוטוקול.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש ברשותך.
סטס מיסז'ניקוב: מה שאתם אומרים שבעל הנכס שעל שמו רשום הנכס נפטר במהלך עשר שנים שהוא זכאי לפטור ממס יורשיו החוקיים, לא משנה מתי הם עלו, לפניו או אחריו, יורשיו החוקיים כל עוד הם אזרחי מדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: ..
טלי דולן: בואו נעשה רגע סדר בין החוק שלנו לבין פטור ממס לעשר שנים לעולה לבין חוק הירושה.
טלי דולן: החוק הזה נותן פטור ממס לעשר שנים.
טלי דולן: ברוב המקרים היורשים הם בני המשפחה וסביר מאוד להניח ב-99% מהמקרים שהעולה יהיה זכאי לפטור ממס על הנכס לא בגלל שהוא ירש אותו ממי שהוא פטור ממס, בגלל כמו שיהודה הפטור הספציפי לא ניתן בירושה, אלא סביר להניח שהוא בעצמו יהיה עולה חדש.
איתן צחור: לא.
איתן צחור: הוא נולד פה, טלי, הוא נולד פה.
טלי דולן: מתי יהיו המקרים המאוד בודדים שזה לא יקרה שלמשל העולה החדש נפטר והיורש שלו הוא כבר מישהו שנולד פה.
סטס מיסז'ניקוב: טלי אני רוצה לשאול אותך משהו.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מטפלים בוועדה הזו במיוחד בהרבה מקרים שאנשים שעלו יחד עם המשפחה אולי דור רביעי, אולי בת מנישואים הקודמים, היא סמוכה לשולחנו אבל היא לא מוגדרת כעולה חדשה.
סטס מיסז'ניקוב: מה קורה במקרים האלו?
סטס מיסז'ניקוב: הם מקבלים סטטוס של א5 תושב ארעי.
מיכל דויטש: זה לא משנה הדבר.
מיכל דויטש: הפקודה לא מתייחסת לחוק השבות או לחוק הכניסה לישראל.
מיכל דויטש: הפקודה נותנת הקלות למי שהופך להיות תושב לפי פקודת מס הכנסה מי שמרכז חייו בישראל.
מיכל דויטש: בדוגמה הראשונה שלך היא היתה נכונה פעם לפני שבאנו עם התיקון כי היורשים היו אומרים להם, רבותי הנכבדים לא היה לכם את הנכס הזה לפני שעליתם ותנאי להקלות על פי הפקודה שהנכס הפטור הוא זה שהיה לך לפני, ויתרנו על התנאי הזה, לכן בדוגמה הראשונה שנתת אין בעיה.
מיכל דויטש: אם מי שעולה איתו הוא תושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק הוא זכאי להקלות על נכס שיש לו מחוץ לישראל במשך עשר שנים מיום שהוא עלה.
גידי בר זכאי: לצורך הוראות החוק הספציפי הוא נבחן בפני עצמו.
גידי בר זכאי: ברגע שהוא עונה על ההגדרה של עולה או תושב חוזר ותיק הוא פטור ממס על נכסים שעונים להגדרה שזה נכסים מחוץ לישראל בלי קשר לשאלה איך הם הגיעו אליו.
מירב תורג'מן: מניין הימים חשוב לציין, שמניין הימים נספר מהמועד שהוא עצמו עלה.
מיכל דויטש: בעניין הדוגמה השנייה הדוגמה שלו היה מת בתאונת דרכים ביום שהוא חזר לארץ.
מיכל דויטש: זה לא אחרי 12 שנה.
סטס מיסז'ניקוב: לא.
סטס מיסז'ניקוב: אני אמרתי במהלך עשר השנים האלה.
טלי דולן: אבל יש הרבה דברים בקשר לירושה וזה אחד מהם.
גידי בר זכאי: מצד שני והיה והיורשים עלו לישראל והמוריש מוריש להם את הנכס בחו"ל בעצם העובדה שהם עלו לישראל בלי קשר מה קרה עם המוריש שהוא נפטר בהיותו תושב חוץ הם פה בארץ ייהנו מהפטור על הנכסים שהיו בחו"ל.
מיכל דויטש: ולישראלי, לדוגמה השנייה, זה לא.
מיכל דויטש: כי ההקלות ניתנות לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים.
עידו עשת: זו תכלית החוק.
סטס מיסז'ניקוב: מיכאל אבל אנחנו פה מדברים שעולים יחד עם ההורים שלהם ומשרד הפנים לא מכיר בהם כעולים.
עידו עשת: הם ייהנו מאותן הטבות אישיות על פי פקודת מס הכנסה, על פי התיקון מכיוון שפקודת מס הכנסה מדברת על תושב ישראל.
עופר מנירב: הפקודה תוקנה.
עופר מנירב: זה לא כתוב עולה.
עופר מנירב: מה שאתה מגדיר אותו כעולה, משרד הפנים, אלא מי שתושב ישראל לראשונה בלי קשר אם יש לו אשרת עולה חדש או לא.
עופר מנירב: זה רק סטטוס.
עופר מנירב: אם הוא נמצא פה לראשונה במשך התקופה הוא נכנס לכל ההטבות בחוק.
סטס מיסז'ניקוב: ודבר שני.
מיכאל נודלמן: מה עוד?
סטס מיסז'ניקוב: אני רואה שאני מעסיק את הוועדה.
סטס מיסז'ניקוב: אני שוב פעם פונה לרשות המיסים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מבין שגם כשהם פטורים ממס על הנכסים בחו"ל הם לא פטורים מניכוי מס במקור.
סטס מיסז'ניקוב: האם זה נכון?
יהודה נסרדישי: לא מדויק.
יהודה נסרדישי: כי ניכוי במקור חל על הכנסה שחייבת במס ולא על הכנסה פטורה.
יהודה נסרדישי: ולכן אם ההכנסה לא מתקיימת אין גם ניכוי במקור.
סטס מיסז'ניקוב: תפתרו את זה.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מטפלים פה בעולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים לעודד עלייה.
טלי דולן: אני לא מצליחה להבין את השאלה.
טלי דולן: סליחה.
טלי דולן: ניכוי במקור כשמדובר בחו"ל הוא ניכוי במקור במדינת חוץ.
יובל כהן: הוא מתכוון נכס פה בבנק ישראל.
יובל כהן: מנכים מס במקור.
יובל כהן: כמו בדוגמה שנתנו.
יובל כהן: בתקנות.
גידי בר זכאי: זה דרך אגב לא נושא של חקיקה.
גידי בר זכאי: ראוי בהחלט כי הרי עסקינן פה באותו מצב שאנחנו חפצים שאותם אנשים יבינו שהם לא ברשת המס דה פקטו.
סטס מיסז'ניקוב: אז יש מצב שתתקנו את התקנה?
יהודה נסרדישי: אני מבטיחך סטס אם ההכנסה לא מתחייבת במס אני לא רוצה לנכות במקור.
יהודה נסרדישי: אנחנו נבחן את הנושא הזה.
מיכל דויטש: לא בטוח שתמיד המשלם יכול לזהות למי הוא משלם.
סטס מיסז'ניקוב: כיוון שאני במהלך שנה וחצי שניהלתי את ועדת המיסים נוהג לסמוך עליכם אז גם במקרה הזה סומך שאתם תבחנו לחיוב.
מירב תורג'מן: במקום סעיף 16 יבוא סעיף של חובת הדיווח.
מיכל דויטש: מה סגרנו?
מירב תורג'מן: 2008 כרגע.
שלמה מולה: לגבי 2007, 2008.
שלמה מולה: אני מבין העמדה של משרד האוצר אין לכם התנגדות לגבי 2007.
שלמה מולה: נכון?
טלי דולן: היתה איזושהי תקלה בהליך הפנימי במשרד האוצר.
גידי בר זכאי: אנחנו בעד ומיכל את רצית לעדכן על עמדת השר שהוא בעד.
עידו עשת: גם הייעוץ המשפטי חושב ש-2007 זה לא מתיישב עם תכלית החקיקה ואני קורא אותה, מטרותיו העיקריות של החוק המוצע הן קליטת עלייה, החזרת הון אנושי איכותי למדינת ישראל, ועידוד משקיעים.
אברהם מיכאלי: זה לא מסתדר גם עם 2008.
אברהם מיכאלי: את העיקרון הזה גם מבחינת 2008 לא מסתדר.
אברהם מיכאלי: עזבו.
גידי בר זכאי: אנחנו לא נוכל ללכת מעבר ל-2007 ובדיוק בשל כך הסכמנו גם ללכת לשנת 2007 ובכך לעצור את זה.
גידי בר זכאי: אני מוכרח להגיד לעניין הזה שני דברים.
גידי בר זכאי: בראש ובראשונה הנושא של התושבות הוא לא דבר טכני ואוטומטי וגם אנשים שלכאורה התחילו להתערות והתחילו לחזק את זיקותיהם לישראל בשנת 2007 הם לא בהכרח תושבי ישראל.
גידי בר זכאי: בדיוק את אותה אוכלוסייה שהיא העוצמה של הבעיה הזאת בשנת 2007 היא 90.
גידי בר זכאי: בשנת 2006 היא אולי 40 ובשנת 2005 היא 20.
גידי בר זכאי: בשנת 2007 שהם נמצאים פה, בשנת 2008 זה 100.
גידי בר זכאי: כשהם נמצאים פה בשנת 2007 והם שואלים את עצמם איך אני מתערה כשהם יודעים כל הזמן שאנחנו מתעסקים בחקיקה שמטרתה להקל על עולים אנחנו אכן סבורים, ואני אומר את זה בצורה הברורה ביותר, שזה הדבר הנכון לעשותו.
גידי בר זכאי: לתת את שנת 2007 במסגרת החלטת החוק.
שלמה מולה: אני מציע שאנחנו נלך עם העמדה של רשות המיסים.
שלמה מולה: אז אני אנמק גם מדוע למרות שאני מבין את ההסתייגות של הלשכה המשפטית.
שלמה מולה: לא מדובר בכמויות של אלפים.
שלמה מולה: לכן אני מציע כדי להסיר ספק נצביע על הנקודה הזאת הצבעה נפרדת לחלוטין.
שלמה מולה: זאת תהיה עמדתנו כדי לעגן את זה שאנחנו כחברי כנסת היינו מודעים לקושי שעלול להתעורר ואז אם מישהו ילך חס וחלילה לבג"ץ אז לפחות אנחנו היינו בעמדה הזאת.
שלמה מולה: לכן אני מציע שנלך על עמדת 2007 אבל נצביע עליה.
מיכאל נודלמן: אני אגיד מה מפריע לי.
מיכאל נודלמן: אנחנו יושבים פה שלוש ישיבות.
מיכאל נודלמן: בפעם הראשונה בסוף.
אלכס הילמן: בישיבה הראשונה אנחנו הצגנו את הנושא הזה.
עידו עשת: אתם רק הערתם לעניין הזה.
אלכס הילמן: לא.
אלכס הילמן: מהיום הראשון אנחנו הצגנו את זה.
עידו עשת: נכון, אתם הערתם.
עידו עשת: אני מדבר על מה שהוגש לוועדה מטעם משרד האוצר.
עידו עשת: מה שמונח על שולחן הכנסת מטעם משרד האוצר.
עידו עשת: וגם בנוסח שנשלח שלשום זה לא היה.
אלכס הילמן: מהישיבה הראשונה הנושא עלה, היה דיון.
עידו עשת: יש הבדל בין הערות לבין הנוסח של משרד האוצר.
מיכל דויטש: כבוד היושב ראש, אתה שלחת אותנו לעשות שיעורי בית.
מיכל דויטש: שיעורי הבית שהתשובות להן ניתנו עד ה-5 באוגוסט שזה המועד ששלחנו לכם את הנוסח היו התשובות שמופיעות פה בצהוב.
מיכל דויטש: היו שאלות נוספות שלא ניתנו תשובות סופיות להן עד המועד שאתם קצבתם לנו להעביר לכם את הנוסח היתה עוד פעילות אחרי ה-5 באוגוסט.
מיכל דויטש: אם התוכנית הזו היא תוכנית של משרד האוצר ומשרד הקליטה שהובאה לאישור הממשלה ואושרה, ואנחנו לא חדשים בעניין הזה, יושב פה יושב פה ראש ועדת כספים לשעבר שיודע שחוק מס הכנסה שלילי לתוך כחול קיים.
מיכל דויטש: יש התנהלות שהיא התנהלות חיה.
מיכל דויטש: הדברים זזים.
מיכל דויטש: ואם משרד האוצר אומר שהעלות התקציבית היא עלות תקציבית זניחה, שאנחנו מדברים על אלפים, שאנחנו מדברים על אנשים שבאו ב-2007 ועדיין אנחנו לא רוצים להתחכך איתם האם הם תושבים או לא תושבים מהטעם שהגדרת תושב היא הגדרה שהיא רקמה פתוחה והגדרה בעייתית.
מיכל דויטש: אנחנו באים לקראת וגם לקראתנו.
מיכל דויטש: אנחנו אומרים להם, אין לכם מה לדאוג.
מיכל דויטש: אל תריבו איתנו.
מיכאל נודלמן: אנחנו גמרנו את הדיון.
שלמה מולה: אני מבקש להגיש הסתייגות על 2007 ונצביע.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב ראש, אתה תמיד מאוד בהגינות אומר שאסור ככה לעשות מחטף ברגע האחרון, זו עמדה עקבית שלך, לכן אני רוצה לומר בגלוי ולפרוטוקול, שאילו היינו עושים פה איזשהו מחטף בניגוד לדעת רשות המיסים ולדעת משרד הקליטה אז אני הייתי הולך איתך ואפילו מצביע נגד.
יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שאנחנו פה במחזה בחיוך די נדיר שרשות המיסים מסכימים, משרד האוצר מסכימים, משרד הקליטה מסכימים, גורמים מקצועיים מסכימים, אז אני אומר אני לא רואה בזה שום מחטף ושום הסתייגות.
אברהם מיכאלי: אני מתנגד לכמה דברים אחרים אבל אני כבר גם לזה לא מתנגד.
מירב תורג'מן: עמדת משרד האוצר היא להסכים ל-2007.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, כחול, סטס מכיר, זה לא ערך מקודש.
יהודה נסרדישי: הכחול יוצא במהלך הדיונים בוועדות כספים או בוועדות אחרות תוך משאים ומתנים משנים דברים שוליים ומהותיים בכחול.
יהודה נסרדישי: שלחת אותנו לנהל משא ומתן.
יהודה נסרדישי: היו שלוש או ארבע נקודות מחלוקת.
יהודה נסרדישי: אחת הנקודות של המחלוקת היו עם לשכת רואי החשבון מה התחולה של החוק.
יהודה נסרדישי: במהלך המשא ומתן רשות המיסים הסכמנו שהתחולה של החוק תהיה מ-2007 והנימוקים שאמר רואה חשבון אלכס הילמן נשיא לשעבר ועופר מנירב נשיא לשכת רואי חשבון ופינחס רובין מנדנד בראשו, אנחנו מסכימים לכך.
יהודה נסרדישי: יכולה הוועדה לא לקבל את התיקון ולהחליט אחרת.
מיכאל נודלמן: אתם רוצים שאנחנו נחליט היום.
מירב תורג'מן: אז אני שוב חוזרת לסעיף 15.
מירב תורג'מן: בשנת המס 2007, 2008 או 2009.
מירב תורג'מן: ושוב אחרי סעיף 16 חובת הדיווח לכנסת כפי שאנחנו נכתוב אותה.
מירב תורג'מן: אנחנו מבקשים לקבל הסמכה מהוועדה.
עידו עשת: הסמכה מהוועדה על חובת הדיווח בעיקרון ששר הקליטה ידווח בכתב לוועדה.
מירב תורג'מן: זה לתקופה של שלוש שנים.
עידו עשת: הוראת שעה כרגע לגבי חובת הדיווח לתקופה של שלוש שנים.
מירב תורג'מן: סעיף 16א'.
מירב תורג'מן: תחילת תחולה והוראת מעבר.
מירב תורג'מן: תחילתם של סעיפים 1, 55ה, 9ג, 14א ו-ב, 67ח', 75ב' א', 75ז' ה', 75י"א א', 75 י"ב ז', 75 ט"ז 1, א1 ו-ג2, 75 ט"ז 2 א2, 97 ב 1, 134ב, 135 1 לפקודה כנוסחם בחוק זה ביום 1 בינואר 2007.
מירב תורג'מן: בסעיף זה יום התחילה והם יחולו לפי העניין על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק ביום התחילה ואילך.
מירב תורג'מן: הסעיפים האמורים כנוסחם לפני יום התחילה ימשיכו לחול לפי העניין על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר לפני יום התחילה.
מירב תורג'מן: (ב) תחילתם של סעיף 14ג ו-97ב2 לפקודה כנוסחם בסעיפים 4,2, 12, 2 לחוק זה ביום ד' בטבת תשס"ח 1 בינואר 2009 והם יחולו על מי שחדל להיות תושב ישראל במועד האמור ואילך, בסעיפים האמורים כנוסחם לפני המועד האמור ימשיכו לחול על מי שחדל להיות תושב ישראל לפני המועד האמור ופה התיקון לגבי השש שנים.
מיכל דויטש: אנחנו נוסיף שסעיף 14 , 2.
עידו עשת: מיכל תסבירי את הרציונל שוב.
מיכל דויטש: הרי אמרנו שההחמרה בתושב חוזר שהוא רק זה שהיה שש שנים מחוץ לישראל יחול רק על מי שחדל ב-1109 אבל מי שיחזור לפני ומקיים כבר את אותם שש שנים אנחנו רוצים להעניק לו את מה שנקרא ניירות ערך מוטבים.
מיכל דויטש: אז אנחנו מבקשים שסעיף 14ג2 יחול על תושב חוזר כהגדרתו ב-14ג גם על מי שהיה לתושב כאמור החל ב-1107 ואילך.
עידו עשת: מהותית מי שעומד בתנאים.
מירב תורג'מן: סעיף 14ג2 יחול על תושב חוזר כהגדרתו בסעיף 14ג גם למי שהיה תושב חוזר כאמור אחרי יום.
מירב תורג'מן: עוד דבר אחד.
מירב תורג'מן: הוראת מעבר לגבי שנת ההסתגלות, לגבי הדיווח, שהדיווח יחול רק מיום פרסום החוק.
מירב תורג'מן: (ג) על אף האמור בסעיף 14ב כתיקונו בסעיף 4 לחוק זה לגבי יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק לפי העניין לאחר תחילתו של חוק זה אך לפני מועד פרסומו יקראו את סעיף 14ב כאילו במקום בתוך 90 ימים מיום הגעתו לישראל בא בתוך 90 ימים מיום פרסומו של חוק זה.
מירב תורג'מן: זהו.
מירב תורג'מן: סיימנו.
מיכאל נודלמן: סיימנו חברים.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת.
מיכאל נודלמן: לחוק אין הסתייגויות.
מיכאל נודלמן: אנחנו יכולים להצביע לקראת קריאה שנייה ושלישית.
עידו עשת: כולם הסתייגות דיבור?
טלי דולן: אין הסכמה של השר.
מיכאל נודלמן: אז זה לא בסדר.
מיכאל נודלמן: אמרו לנו שיש הסכמה של השר.
מיכאל נודלמן: אנחנו חברי כנסת.
טלי דולן: אז סליחה.
טלי דולן: היתה פה טעות.
גידי בר זכאי: לפרוטוקול, רק לחדד.
גידי בר זכאי: אני מבין שזה לא רלוונטי לצורך ההצבעה שלכם אני רק רוצה לחדד שמנהל רשות המיסים על סמך עדכון ממנהלת מחלקת חקיקה ברשות המיסים שדברה עם לשכת השר קבעה את מה שקבעה וכפי שקבעה ואני מבקש שזה יירשם לפרוטוקול.
גידי בר זכאי: אני מבקש טלי את דברייך אמרת ואני אמרתי את דבריי.
גידי בר זכאי: אין צורך להתכתש פה.
גידי בר זכאי: זה לא מכובד בכלל.
מיכאל נודלמן: השר יכול גם להגיש הסתייגות
אברהם מיכאלי: סמכנו עליה בכל החוק שהם מצטטים את לשכת השר.
עידו עשת: משרד המשפטים בבקשה.
דלית זמיר: אני לא הייתי פה בדיון ולא שמעתי את הדברים.
דלית זמיר: אני מצטערת כי אני בדיון בוועדה מקבילה.
דלית זמיר: על פניו לדעתי יש קושי לבוא ולקבוע איזשהו מועד סתמי בעבר.
דלית זמיר: ככל שיתנו הצדקות דווקא למועד הזה אז יכול להיות שזה מקובל.
דלית זמיר: ללא ההצדקה למועד הזה יכולים להיות שני דברים.
דלית זמיר: או להחליט רטרואקטיבית ללא כל הגבלת זמן שאני לא חושבת שזה מוצדק, או שצריך לתת הצדקה דווקא למועד הזה.
דלית זמיר: המועד של ה-1 בינואר 2008 נקבע מאחר שמטרת החוק היתה לגרום לאנשים לבוא לארץ כתוצאה מהחוק.
דלית זמיר: זו המטרה של החוק.
דלית זמיר: לגבי אנשים שכבר נמצאים בארץ המטרה הזו לא מתקיימת.
מיכאל נודלמן: מה שאני אמרתי, צריכים להצביע על 2008.
מיכאל נודלמן: אם השר רוצה ב-2007.
שלמה מולה: הפוך.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, מה שאני מציע ל-2007 נצביע.
שלמה מולה: אם השר רוצה רוצה לעשות משהו אחר זו בעיה שלהם.
שלמה מולה: זו לא בעיה שלנו בכלל.
שלמה מולה: אנחנו הבנו מה העניין, הבנו גם את הקושי ואנחנו יכולים להצביע.
יולי יואל אדלשטיין: רשות המיסים ומשרד הקליטה בשבילנו באותו מובן, אני כרגע מתעלם ממקומי באופוזיציה או בקואליציה, מופיעים בוועדת כנסת גופים ממשלתיים.
יולי יואל אדלשטיין: שומעים את מנהל רשות המיסים, שומעים את היועצת המשפטית של משרד הקליטה.
יולי יואל אדלשטיין: הם מודיעים שהממשלה בעד 2007.
יולי יואל אדלשטיין: גורמים אחרים בממשלה נכבדים ככל שיהיו אומרים משהו אחר.
יולי יואל אדלשטיין: במידה והממשלה תרצה להגיש הסתייגות כמו שהחלטנו, השר יכול להופיע עם הסתייגות.
יולי יואל אדלשטיין: זה מאוד מקובל.
יולי יואל אדלשטיין: העברנו עכשיו בשבועות האחרונים עשרות חוקים שהיתה בהם הסתייגות של שרים.
יולי יואל אדלשטיין: אז לכן אני מציע 2007 להצביע.
מיכאל נודלמן: מי בעד הניסוח שיש פה בלי הסתייגויות 2007 עם כל התיקונים.
מיכאל נודלמן: הצבעה בעד הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה 167 הוראת שעה – פה אחד.
מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
מיכאל נודלמן: הדיון הוא על מצב היהודים ופעילות הסוכנות היהודית ומשרד החוץ באזור המלחמה בגאורגיה.
מיכאל נודלמן: אני מברך את יושב ראש הסוכנות, זאב בילסקי, את נציגי משרד החוץ והסוכנות, ואת נציגי "נתיב".
מיכאל נודלמן: אתן זכות דיבור ליוזמי הדיון.
שלמה מולה: אני ביקשתי לקיים את הדיון כאן היום.
שלמה מולה: חשבתי לנכון שוועדת העליה, הקליטה והתפוצות תשבח את עבודת הסוכנות ומשרד החוץ, ואת עבודת "נתיב".
שלמה מולה: אנחנו אמנם בזמן של פגרה, ואני רוצה להודות לך על קיום הדיון.
שלמה מולה: אני ביקשתי שנקבל דיווח על מה שקורה באמת ליהודים.
שלמה מולה: האם הפעולות שביקשתם ורציתם לעשות התבצעו?
שלמה מולה: האם היו קשיים בדרך?
שלמה מולה: אני יודע להגיד, על פי מה ששמענו בתקשורת, למשל, שיהודים – דווקא שלא קשורים לסוכנות, תיירים שנתקעו, והיתה על כך ביקורת.
שלמה מולה: מי שראה אתמול את המשפחות כשירדו מהמטוס – הם טענו ששכחו אותם.
שלמה מולה: מה היו הסיבות לעיכוב, אם אכן היה עיכוב.
שלמה מולה: אני לא בצד המבקרים אלא בצד המבררים, ואני חושב שנרצה לשמוע תחזית, האם כתוצאה מהמלחמה והמצוקה של האנשים יהיה תגבור של עליה מהאזור הזה.
שלמה מולה: אם לא – איך אפשר לדאוג לכך שיותר יהודים מהאזור הזה יגיעו לכאן.
שלמה מולה: האם משרד הקליטה יכול להיערך אם תהיה עליה מתוגברת של אנשים?
שלמה מולה: בנוסף לכך – איך אפשר באמת להשקיע ביהודים שנמצאים שם בזמן המצוקה הזה,
שלמה מולה: גם בתחום הסיוע הראשוני.
שלמה מולה: אני לא אומר שאנחנו צריכים להחליף את ממשלת גאורגיה, אבל בכל זאת – מה אנחנו עושים, כיהודים?
שלמה מולה: לכן ביקשתי שנקיים את הדיון, לברר את הדברים.
שלמה מולה: אני כאן יותר כדי לשמוע מאשר להשמיע.
אברהם מיכאלי: קודם כל, תודה על הדיון המזורז.
אברהם מיכאלי: לצערי, במלחמות אין פגרה.
אברהם מיכאלי: כשיש מלחמות יש מצב חרום.
אברהם מיכאלי: לצערי, אני בקטע שלי קצת קשור לעניין האישי.
אברהם מיכאלי: מעבר לתפקידי כיושב ראש אגודת הידידות ישראל –גאורגיה אני כבר מיום חמישי בלילה עסוק בטלפונים, וכמעט עד הרגע הזה אני מנהל מלחמה על פרטים מול הגורמים הנפלאים האלה, שעוד מעט אשבח אותם.
אברהם מיכאלי: אני יכול להעיד על מה שהם עשו והם ודאי יוסיפו את מה שהם יודעים מהשטח.
אברהם מיכאלי: מצבים כאלה קורים בכל מיני מדינות.
אברהם מיכאלי: כשאתה כבר מעורב ומכיר את קבוצת האנשים שפונים אליך – מתחיל מהפרלמנט שם, ומתחיל מהיהודים שלנו, שזה דבר שמטריד אותנו.
אברהם מיכאלי: הבעיה שלנו היא שאנחנו גם לא יכולים לומר הכל.
אברהם מיכאלי: אנחנו מוגבלים במגבלות האינטרסים של מדינת ישראל בהתבטאויות.
אברהם מיכאלי: אני אילו עוצר את הקהילה שלי בארץ לא לעשות כל מיני אקטים של מחאה כדי גם לא לגרום נזק תדמיתי למדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: במגבלות האלה- חדר המצב של משרד החוץ מאז יום שישי, חדר המצב של הסוכנות היהודית ובאמת – גם בארץ וגם בחו"ל מדובר בצוות חברים נפלא שעושים מעל ומעבר.
12941: המשפחה שנכנסה לכאן עלתה הלילה מגאוגרגיה.
12941: למדינה הם עלו בקלות, להיכנס לכנסת היה יותר קשה.
אברהם מיכאלי: הקושי הראשוני במצבים כאלה זה קודם כל לאסוף נתונים בשטח.
אברהם מיכאלי: אני מבין שזה קשה ובקטע הזה עזרו החברה שאני קורא להם "השושואים" של "נתיב" והחברה של הסוכנות שעשו גיוס של רשימות.
אברהם מיכאלי: כמובן שאחרי זה הרשימות רוכזו, ואני משבח את שיתוף הפעולה שהיה בין משרד החוץ והסוכנות היהודית בקטע הזה של העברת נתונים.
אברהם מיכאלי: בכל פעם כשהתקשרתי, הייתי בקשר עם גרי, והוא כל פעם אמר לי שיש לו קשר עם בני לידסקי שנמצא פה.
אברהם מיכאלי: אני יודע שהקשר ביניכם היה טוב.
אברהם מיכאלי: אני ער לביקורת שיש, על כל מיני דברים מהשטח, על כל מיני מצוקות.
אברהם מיכאלי: אנחנו יושבים פה בשביל ביקורת בונה כדי לשפר דברים, כי לצערי אני לא רואה שהבעיה שם הסתיימה.
אברהם מיכאלי: הבעיה ממשיכה.
אברהם מיכאלי: אתמול היה מבצע יפה שנעשה של העלאת כמעט 800 ישראלים ויהודים, ואני אפילו השתתפתי יחד עם פיני באחת מקבלות הפנים בשדה התעופה.
אברהם מיכאלי: זה מרגש, אפילו כשאתה יום יום עובר חוויות כאלה ואחרות.
אברהם מיכאלי: צריך לשבח על זה.
אברהם מיכאלי: ודאי שאפשר לדון בזה היום – איך זה קרה, למה דחינו את זה ביומיים.
אברהם מיכאלי: לפעמים אנחנו נפגעים תדמיתית אחרי השהיות ואחר כך מגיעים לאותה תוצאה, ובסוף הציבור רואה את מדינת ישראל, שכביכול היא לא מוכנה להתמודד עם בעיה.
אברהם מיכאלי: נדון על כך בהמשך, אחרי שנשמע את הפרטים והשיקולים.
אברהם מיכאלי: בפורומים רחבים אני לא אומר את זה, אבל – היתה שיחת ועידה שהייתה באמצע הלילה ביום שני בלילה, עם שרת החוץ.
אברהם מיכאלי: רציתי כבר את ראש הממשלה לערב, כי ראיתי שהחברה' רוצים לעזור ולא נותנים להם כלים, כי הגענו לאיזושהי בעיה כלכלית – לחכור מטוסים זה עולה כסף.
אברהם מיכאלי: בסוף, בשיחת ועידה שעשינו יחד עם סגן ראש הממשלה אני מבין שהשרה קידמה את העניין והצוות המקצועי בסוף, תוך שעה אחרי זה כבר הוציאו את ההודעה.
אברהם מיכאלי: בסוף אנחנו מגיעים לתוצאות טובות, ויש באמת לשבח את המדינה שלנו, שאנחנו היחידים שנחתנו בגרוזיה.
אברהם מיכאלי: אפילו האמריקאים לא הנחיתו שם מטוסים.
אברהם מיכאלי: עם משרד החוץ הישראלי, בשיתוף פעולה - -
מיכאל נודלמן: האמריקאים פחדו מהרוסים?