GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון שמאילוב: כל אחד שרוצה להקים עסק נתקל בקשיים.
אמנון שמאילוב: בנוסף לקשיים האלה נוספים הקשיים של הקליטה, נוספים הקשיים של תקשורת בינאישית, להשיג אישורים מכל מיני מקומות.
אמנון שמאילוב: הלוואות שנותנים לבעלי עסקים זה הון שחוזר.
אמנון שמאילוב: נציג משרד האוצר אמר שאפילו משלשים את השקל שלהם.
אמנון שמאילוב: מכל ההצהרות שלכם אני לא מבין פה איפה פה הבעיה שעדיין יש אי הלימה בין מה שהשטח דורש ומה שאתם יכולים להעניק.
אמנון שמאילוב: זאת אומרת אם זה כל כך משתלם וזה כל כך טוב למה זה עדיין לא מתבצע?
אירוס הומינר: קודם כל הייתי שמחה דווקא לסכם בראייה חיובית כי לפעמים נוצרת איזו תחושה קצת פסימית ואפילו שלילית.
אירוס הומינר: אני רוצה לדבר על הנתונים כהווייתם כדי להבין את התמונה הכוללת.
אירוס הומינר: כשמדובר ביזמות עסקית מדובר על הצלחה פנומנאלית ואני מדברת במיוחד על העולים שהגיעו מחבר העמים.
אירוס הומינר: כידוע לכם הגיעה מסה גדולה מאוד של עלייה והיה צריך למצוא פתרון כמעט מיידי לנושא התעסוקתי.
אירוס הומינר: משרד הקליטה נערך לאוכלוסייה שעולם היזמות העסקית זר לה לחלוטין, הגיעו ממדינה קומוניסטית.
אירוס הומינר: כשאנחנו מסתכלים אחורה במסגרת של עשור מדברים על 50 אלף איש שמתעסקים ביזמות.
אירוס הומינר: בכל קנה מידה, לאו דווקא במסגרת ארצית, לא הייתי מגזימה ואומרת אפילו ברמה גלובלית אנחנו מדברים על הצלחה חסרת תקדים.
אירוס הומינר: יחד עם זאת העולם העסקי דורש מבחינת מוסדות הממשלה להתאים את עצמנו.
אירוס הומינר: הבנו כאשר התחילו להיות שינויים גדולים גם בהרכב האוכלוסייתי שהגיע וגם בגודל האוכלוסייה, אם בעבר דיברנו על עסקים קטנים זעירים, הרבה פעמים בן אדם פתח עסק בעל כרחו כדי לפתור את הבעיה התעסוקתית שלו, התפתחו עסקים יותר גדולים, נדרשנו מבחינת הממשלה להרחיב ולהגדיל.
אירוס הומינר: מבחינתנו זה אמר לעלות מבחינת התקציב של גודל ההלוואה.
אירוס הומינר: בהתחלה דובר על 17 אלף שקל.
אירוס הומינר: בשלב הבא 35 אלף שקל, 50 אלף שקל, 70 אלף שקל והיום אפילו אנחנו עומדים על 100 אלף שקל, אז זה חשוב לנו בקטע המימוני וגם בקטע של היעוץ, ליווי, וסיוע.
אירוס הומינר: לצערי שוב חוזרים למטריצה התקציבית.
אירוס הומינר: מאחר ומצד אחד ברור לנו הנושא הזה של יזמות עסקית יכולה לפתור בעיה כלכלית ממדרגה ראשונה אבל יחד עם זה ללא סיוע תקציבי וללא הבנה אמיתית ושורשית לקורלציה בין ההצלחה העסקית לבין ההצלחה של קליטה במדינת ישראל אנחנו לא נוכל להרים את המיזם הזה.
אירוס הומינר: כל עוד לא תהיה הבנה בתוך המערכות שמההשקעה נראה ריביות על ריביות גם מבחינת העולה וגם אנחנו מבחינת חברה קולטת.
מוטי מורד: אני מנהל מט"י בראשון לציון.
מוטי מורד: אני הייתי רוצה לקראת הסיום לדבר קצת פחות על מה שהיה ויותר על מה שיהיה.
מוטי מורד: אין ספק שאנחנו רואים מספר מגמות.
מוטי מורד: המגמה העיקרית זה שיש ירידה בעלייה.
מוטי מורד: העלייה שבכל זאת מגיעה היא עלייה מבחירה, לא ממצוקה.
מוטי מורד: עליה איכותית.
מיכאל נודלמן: עוד כמה שנים יהיה עוד גל כמו שהיה.
מוטי מורד: אני יודע שצפויות להיות בעולם עליות כתוצאה ממצוקה אבל מדובר מספרים יחסית מצומצמים ממה שהיה בעבר.
מוטי מורד: אבל קיימת תופעה נוספת שאנחנו עדים לה וזה שיש עלייה בירידה מישראל.
מוטי מורד: משרד הקליטה הצליח להתמודד בצורה מכובדת ויפה ומרשימה עם הקליטה של העולים ועידוד היזמות לעולים.
מוטי מורד: הוא פיתח סל של כלים מאוד מרשימים.
מוטי מורד: הלוואי ומשרדים אחרים כמו משרד המסחר והתעשייה היה מאמץ חלק מהכלים האלה לסיוע לכלל האוכלוסייה.
מוטי מורד: המשרד התמחה בלסייע ביזמות עסקית לעולים ותושבים חוזרים.
מוטי מורד: אני חושב שצריך לחשוב על החלת המנדט של משרד הקליטה לסייע במניעת הירידה ולטפל בקבוצת הבוגרים הישראלים, שזה בוגרי צבא עד גילאי 35 שהם למעשה העתיד של המדינה שלא מצליחים למצוא לעצמם פתרון אם זה תעסוקתי אם זה לימודי ואם זה מגורים בישראל, ולמשרד הקליטה יש את הידע והניסיון, אין לו את המנדט להתעסק בקבוצה הזו.
מוטי מורד: אנחנו רואים אותם מעבר לים.
שוש שחר: עורכת דין שוש שחר.
שוש שחר: בתיקון 167 לפקודת מס הכנסה מתכוון להעניק הקלות במס.
שוש שחר: צריך במסגרת התיקון המרשים והטוב, אבל זה לא מספיק.
שוש שחר: צריכות לתת הנחות בשנים הראשונות של הקליטה של עולים ותושבים חוזרים לישראל.
שוש שחר: כי הקלות מס מדברות היום על פטור ממס ממה שיש לך בחו"ל.
שוש שחר: כשבאים במשא ומתן עם האוצר מן הראוי להכניס גם דרישה שתהיה הקלה במס לעולים חדשים שמתחילים עסקים פה בישראל.
מיכאל נודלמן: חברים אנחנו צריכים לסיים.
מיכאל נודלמן: ההחלטה הראשונה קשורה למשרד האוצר.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שיסוד התקציב היה 17 מיליון שקל בנושא זה, להפוך אותו לתקציב כשיר.
מיכאל נודלמן: דבר שני מופנה למשרד הקליטה, להרחיב זכאות ל-15 שנים.
מיכאל נודלמן: להצמיד לכל יזם עולה שרוצה לבנות עסק קטן או בינוני חונך.
מיכאל נודלמן: ודבר אחרון, לתרגם מידה על זכויות לעולים שרוצים לפתוח עסקים קטנים ובינוניים.
עמנואל מצליח: כבוד היושב ראש, אנחנו כנציגים שעובדים עם העולים בנושא של יזמות מאוד שמחים שיש המלצה להעלות את זה ל-15 שנה.
עמנואל מצליח: אני הייתי אומר משנת 89 על מנת לא להפסיד את היזמים הפוטנציאלים שיכולים להביא לנו תועלת למדינה.
מיכאל נודלמן: 20 שנה אני מוכן.
מיכאל נודלמן: אני מבין שזה יהיה יותר טוב.
מיכאל נודלמן: כל אחד אמר מה שכואב לו ואני מקווה שאחרי הישיבה ואחרי שנשלח מכתבים וניפגש עם שרים הנושא הזה יהיה יותר קל.
מיכאל נודלמן: העסק הזה צריך להתפתח.
מיכאל נודלמן: אני מודה לשר השיכון שהסכים בזמן הפגרה להיפגש אתנו.
מיכאל נודלמן: הנושא היום הוא טיפול משרד הבינוי והשיכון בעולים חדשים.
מיכאל נודלמן: הנקודה הראשונה – אי היערכות המשרד למתן סיוע להחזרי משכנתאות לקשישים ונזקקים בהתאם להחלטת הממשלה.
מיכאל נודלמן: לפי חוק ניצולי שואה המשרד היה צריך לתת עזרה לשכר דירה ולהחזר משכנתא.
מיכאל נודלמן: הסעיף השני – שכירות ארוכת טווח וסעיף שלישי – בניית דירות ציבוריות לעולים.
מיכאל נודלמן: אני יכול להגיד שמה שקרה בישיבה הקודמת, חצי שנה אחרי קבלת החוק, כולם ידעו שאנחנו רוצים לדעת איך מתקדמים הנושאים שקשורים לניצולי שואה, לזקנים.
מיכאל נודלמן: משרד השיכון לא היה פה במצב טוב.
מיכאל נודלמן: לא יכולים היו להסביר לנו.
מיכאל נודלמן: הם אמרו שחסר להם כוח אדם דובר רוסית ולכן הם לא יכולים לבצע את העבודה.
מיכאל נודלמן: בעיני חברי הכנסת זה לא מקובל שבמשרד אין כוח אדם.
מיכאל נודלמן: יש חוק ממשלתי, וידוע שלחוק היה הסכם בין הממשלה לבין הארגונים האלה, שחלק מהדברים לא נכנס לחוק.
מיכאל נודלמן: זה היה מחוץ לחוק, ולא היה ביצוע.
מיכאל נודלמן: אתה יודע שיש בעיה עם דיור לעולים.
מיכאל נודלמן: אנחנו כל הזמן מדברים על זה.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שרק לעולים – גם לצעירים, לסטודנטים, לחיילים משוחררים.
מיכאל נודלמן: אבל זו ועדת הקליטה והעליה ואנחנו צריכים לדאוג שלעולים יהיו מגורים.
מיכאל נודלמן: יושב פה חבר כנסת שחוקק חוקים למכירת דירות של "עמידר" ואין כסף, אין דיור ציבורי.
רן כהן: כסף יש.
רן כהן: הדבר היחידי שהחוק יצר זה כסף.
מיכאל נודלמן: דבר שלישי שדיברנו עליו – שאולי התקציב לא מספיק כדי לבנות כל כך הרבה דירות.
מיכאל נודלמן: אולי צריך לשכנע את כוחות השוק יחד עם הממשלה כדי לבנות דיור.
מיכאל נודלמן: אמרת לי שבשנת 2009 אתם מקווים להתחיל תהליך.
מיכאל נודלמן: יש בעיות, ואנחנו נרצה לשמוע עליהן, אבל הדבר הראשון הוא סיוע לזקנים וניצולי שואה, אנשים שהם הכי חלשים בחברה שלנו.
זאב בוים: בוקר טוב לכולם – אדוני, יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת, כל האנשים שמייצגים את הגורמים השונים.
זאב בוים: יש פה את מנכ"ל עמידר, יש פה את אנשי משרד הקליטה, ונציגי ארגוני העולים השונים.
זאב בוים: אנחנו תיכף נביא את המצגת.
זאב בוים: אני חושב שכדאי להתחיל בה ובתוך זה נעיר את ההערות.
זאב בוים: תיכף נראה את זה –בהחלטות הממשלה בפתרונות לעולים החדשים יש פה עניין של חוק של הטבות לניצולי שואה נזקקים ויש פה את החלטות הממשלה, בשתי סוגיות עיקריות.
זאב בוים: החלטות הממשלה מדברות על סיוע בשכר דירה, או בהגדלת המשכנתאות.
זאב בוים: מה שאמר היושב ראש זה נכון לעניין של המרכיב של המשכנתאות, שעליו תיכף נתעכב בהקשר של הוויכוח או המחלוקת על איך מממשים את הסיוע במשכנתאות.
זאב בוים: אני מציע – יש לנו פה את המצגת.
זאב בוים: נעבור, ניתן אינפורמציה, ונתעכב על הבעיות.
זאב בוים: בבקשה ד"ר חיים פיאלקוף, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.
חיים פיאלקוף: נתייחס לסוגיות שהוועדה ביקשה התייחסות ונסקור קודם כל את מה שאנחנו עושים, וגם את הבעיות שנותרו.
חיים פיאלקוף: יש חוק הטבות לניצולי שואה משנת 2007 וגם שתי החלטות ממשלה שמגדירים את ההתנהלות שלנו בכל הסיוע המועדף בתחום.
חיים פיאלקוף: לגבי חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים - -
מיכאל נודלמן: זה רטרו אקטיבי.
חיים פיאלקוף: ודאי, ודאי.
חיים פיאלקוף: גם מצוין כאן.
חיים פיאלקוף: לפי החוק אנחנו מעניקים לכ- 1,800 משפחות, רובן ככולן משפחות עולים, תוספת של 10% בסיוע בשכר דירה.
חיים פיאלקוף: התוספת הזו כבר מופעלת, בעלות שנתית של כמעט 2 מיליון שקל בשנה.
רן כהן: כמה זה כל חודש התוספת הזאת?
יוסף שגל: 180.
יוסף שגל: משהו כזה.
חיים פיאלקוף: 160 שקל.
רן כהן: 160 שקל תוספת, ברמת הדירה, 160 ₪ תוספת.
רן כהן: לא ברמת הפרט, המשפחה.
חיים פיאלקוף: בנוסף, לפי החוק, יש להעניק העדפה לדיור ציבורי ובמיוחד גם לבתי גיל הזהב.
חיים פיאלקוף: המשרד הכין כבר את התקנות.
חיים פיאלקוף: הן בעיבוד מול משרד האוצר ואנחנו מקווים שבקרוב התקנות כבר ייכנסו לתוקף.
חיים פיאלקוף: בכל מקרה ניתנת העדפה היום גם בדיור בתי גיל הזהב, זה כבר מופעל דה פקטו.
חיים פיאלקוף: יש שתי החלטות ממשלה שמתייחסות להטבות בשני תחומים: אחד, סיוע בשכר דירה - -
מיכאל נודלמן: גיל הזהב, מתי אנשים יקבלו?
זאב בוים: מקבלים.
חיים פיאלקוף: התוספת מתייחסת למי ששוכר בשוק הפרטי.
חיים פיאלקוף: בנוסף, התקנות אמורות להעניק להם העדפה בתור.
זאב בוים: זה מתקיים.
חיים פיאלקוף: לגבי 2 החלטות ממשלה.
חיים פיאלקוף: הן מתייחסות גם לסיוע בשכר דירה וגם לתוספת בהחזר משכנתא.
חיים פיאלקוף: קודם כל- לגבי סיוע בשכר דירה.
חיים פיאלקוף: יש כ- 17 אלף משפחות שניהנות עכשיו מאותה החלטת ממשלה.
חיים פיאלקוף: ההחלטה הזו מופעלת מתחילת אפריל השנה.
חיים פיאלקוף: התוספת ניתנת על פי החלטת ממשלה לקשישים בני 80 ויותר, בממוצע- 300 שקלים בחודש.
חיים פיאלקוף: יחידים מקבלים 270 שקל כל חודש, זוגות – 400 שקל כל חודש.
חיים פיאלקוף: העלות, מה שמופיע כאן כביצוע צפוי – 40 מיליון שקל במהלך השנה.
חיים פיאלקוף: ב-2009 על פי החלטת ממשלה יש ירידה, לגיל 70.
חיים פיאלקוף: זה אמור להיכנס לתוקף באוגוסט, בשנה הבאה.
זאב בוים: צריך להזכיר שהבסיס של שכר הדירה הזה – 1,044 שקלים בחודש.
זאב בוים: זה הסיוע לזוג, וליחיד- 763 שקלים.
זאב בוים: על זה באות התוספות - -
חיים פיאלקוף: חשוב להדגיש שהתוכנית הזו מופעלת ללא קושי.
חיים פיאלקוף: כבר יש 17 אלף משפחות שניהנות.
רן כהן: ד"ר פיאלקוף, יחיד עם ילד זה כמו זוג?
ישראל שוורץ: יחיד עם ילד זה כמו זוג.
ישראל שוורץ: בדרך כלל, ניצולי שואה, בגלל הגיל –הילדים התבגרו.
סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לשאול שאלה.
סטס מיסז'ניקוב: כשמדובר על תוספות לניצולי שואה, זה בדיוק התוספת, בשכר דירה?
קריאה: זה מעבר לקצבאות.
ישראל שוורץ: זה רק בתחום של הדיור, כי הם מקבלים את הקצבה של הביטוח הלאומי.
קריאה: זה לא ממש ניצולי שואה.
קריאה: זה קשישים נזקקים.
חיים פיאלקוף: הקבוצה השנייה שיושב ראש הוועדה ציין – על פי החלטת ממשלה אנחנו אמורים לתת תוספת לרוכשי דירות, השתתפות בהחזרי משכנתא.
חיים פיאלקוף: רמת הסבסוד מגבילה למה שצויין לפני כן, כלומר – 270 שקל ליחיד, 400 שקל למשפחה, מדי חודש בחודשו, השתתפות בהחזרים.
מיכאל נודלמן: זה לפי חוק ניצולי שואה.
חיים פיאלקוף: זה לפי החלטת ממשלה.
חיים פיאלקוף: מדובר ב-20,000 משקי בית של קשישים שזכאים להשתתפות.
חיים פיאלקוף: אנחנו, בעצם, נערכים לבצע את ההשתתפות בהחזרים.
חיים פיאלקוף: בנינו את המערכת הממוחשבת.
חיים פיאלקוף: הדבר הוא מורכב מאד.
רן כהן: מה שאתה אומר שגם משפחה שאין לה דירה, וגם משפחה שקנתה דירה ומחזירה משכנתא – מקבלת את אותה תוספת, כדי שזאת שקנתה תוכל להחזיר את המשכנתא.
חיים פיאלקוף: אכן.
זאב בוים: זה החלטת הממשלה.
חיים פיאלקוף: יש 2 פעולות שקשורות לביצוע אותו - -
מיכאל נודלמן: אתם עובדים על זה, או שזה בביצוע?
זאב בוים: על זה אני רוצה להתייחס.
זאב בוים: הרעיון הוא נכון והוא טוב.
זאב בוים: פעם אחת עוזרים או מוסיפים לאלה שהם בשכר דירה, ופעם שניה – לאלה שקנו דירה, ויש להם עול של משכנתא לשלם ולהחזיר.
זאב בוים: גם להם נותנים תוספת, איזשהו סיוע.
זאב בוים: הבעיה היא איך מממשים את הדבר הזה לגבי נוטלי משכנתאות.
זאב בוים: קודם כל זו מערכת מסובכת אבל בו מערכת ממוחשבת.
זאב בוים: יש לנו בעיה גדולה, אני אומר לכם מה שהיושב ראש אמר, וזה עלה בישיבה קודמת.
זאב בוים: אותה בעיה לא נפתרה.
זאב בוים: אני רוצה להגיד לכם משהו: מצד אחד, אני אומר את זה בגלוי: זה לא לכבודו של המשרד, לא לכבודה של הממשלה, לא לכבודה של השיטה שאי אפשר להעמיד תמיכה של כוח אדם כדי ליישם את התוכנית הזו.
זאב בוים: צריכים כ-4 או 3 וחצי משרות ועוד שתיים זמניות, של אנשים שהם דוברי רוסית.
רן כהן: זה הכל?
רן כהן: על זה תקעו את זה?
זאב בוים: זה הכל.
מיכאל נודלמן: זו החלטת ממשלה.
זאב בוים: יושב פה גם נציג האוצר.
זאב בוים: אני רוצה להרחיב את העניין.
זאב בוים: שלא תחשבו שזה עניין פעוט.
זאב בוים: הוא משקף בעיה גדולה מאד בשירות הממשלתי.
זאב בוים: אי אפשר לקלוט אנשים לשירות הציבורי.
זאב בוים: מה בא האוצר ואומר?
זאב בוים: – מצטמצמים התקציבים של המשרדים.
זאב בוים: נניח במשרד שלי – הם באמת מצטמצמים, ונילחם, עכשיו יש תקציב, אז ממילא נוצר איזשהו כוח אדם שהוא בבחינת "אבטלה סמויה".
זאב בוים: זה הטיעון.
זאב בוים: אני אבל צריך פה אנשים מסוימים.
זאב בוים: אני לא יכול לקחת איש ממוצע, פקיד או פקידה או משהו אם הם לא דוברי רוסית.
זאב בוים: פה צריך לדבר רוסית – נטו, נטו רוסית.
זאב בוים: מרבית הקשישים, מטעמים מובנים, לא שולטים בעברית.
זאב בוים: צריך לדבר אתם בשפת האם שלהם, וזה מובן.
זאב בוים: אני אומר לכם שמתוך 700 עובדי המשרד יש לנו לא מעט עובדים רוסים, אפילו הרבה, אבל כולם בתפקידים שהם תפקידים מקצועיים, שנדרשים שם מקצועות: מהנדסים, הנדסאים, טכנאים.
זאב בוים: ברוך השם, העליה הגדולה מרוסיה הביאה בשפע, וזה יפה.
זאב בוים: וכל אחד במקומו.
זאב בוים: שם אני לא אוציא מהנדס.
זאב בוים: יכול להיות שמשהו יצטמצם בעבודתו.
זאב בוים: אני לא אושיב אותו ואני אכניס אותו לכאן.
זאב בוים: אגב, גם אם הייתי רוצה,לא הייתי יכול.
זאב בוים: כי מי שמכיר את המערכת בפנים, של ניוד עובדים – אי אפשר.
זאב בוים: אני לא יכול לפטר.
זאב בוים: תבוא ההסתדרות.
זאב בוים: אני עכשיו יורד לרזולוציות הכי קטנות כדי להביא לידיעתכם.
זאב בוים: הם לא נותנים לקלוט אנשים חדשים מהטענה הזו ואני לא יכול להעמיד את האנשים האלה.
זאב בוים: זה נשמע מוזר, אבל אני מסביר לכם איך זה.
קריאה: זה מראה קצת על הבעייתיות בכלל בניהול המדינה.
זאב בוים: זה מצביע על בעייתיות גדולה מאד בנציבות שירות המדינה.
זאב בוים: באגף התקציבים – אני אומר לכם את זה, זו פשוט בעיה רוחבית לכל רוחב המערכת הממשלתית, לכל המשרדים.
זאב בוים: אני אגיד יותר מזה: אם לא תיעשה רפורמה מינהלית בנציבות שירות המדינה, עם ההסתדרות, בלי ההסתדרות, על סוגיית כוח האדם, דינו של השירות הציבורי הוא כבר עכשיו בתהליך של ירידה ברמתו.
זאב בוים: אי אפשר לרענן את המערכת.
זאב בוים: איפה שמתפנים אנשים לא נכנסים חדשים.
זאב בוים: על תפקידים מתחרים רק אנשים בתוך המערכת, במכרזים פנימיים, וזה לוקח חודשים למכרז.
זאב בוים: החשב הכללי שלא נמצא פה עכשיו גם המציא שאם לא נמצא במשרד עובד מתאים, בסבב הזה, אז מוציאים מכרז למכרז בין משרדי.
זאב בוים: עוד לא מוציאים החוצה, בכלל.
זאב בוים: לחכות שנה לאיזשהו תפקיד במשרד, מה התוצאה?
זאב בוים: שאין לנו כוח לחכות, התפקיד נדרש.
זאב בוים: אז אתה מתפשר ולוקח אנשים שלא תמיד הם מתאימים.
זאב בוים: והתהליך הזה גורם לזה שרמת השירות הממשלתי הציבורי יורדת.
זאב בוים: והוא הולך ומתנוון השירות הזה.
זאב בוים: אני אומר את זה פה לחברי הכנסת.
רן כהן: אבל על 3 משרות צריכים אלפי אנשים לסבול?
זאב בוים: אני בכוונה יצאתי משלוש המשרות האלה לבעיה שאני אומר לכם- כל אחד איפה שהוא נמצא, במקום שהוא נמצא:
זאב בוים: דעו לכם שזו בעיה.
זאב בוים: הייתי אומר שזה איום גדול על טיבו של השירות הציבורי.
זאב בוים: זה, בגדול – מפה בדיוק מהמקום הזה יוצאים.
מיכאל נודלמן: זה לא רק 3 משרות.
מיכאל נודלמן: זה משרות שיש צורך בהחלטה של ממשלה.
רן כהן: אדוני היושב ראש, כל שנה, אלפי סטודנטים יוצאי ברית המועצות וחבר העמים עוזבים את האוניברסיטה.
רן כהן: זו בעיה לקלוט אותם?
זאב בוים: אי אפשר לקלוט אותם.
רן כהן: אז זה לא בסדר.
רן כהן: אנחנו, ככנסת, צריכים לעשות עם זה משהו.
רן כהן: אני מציע שניפגש עם יושבת ראש הכנסת.
רן כהן: נודיע שהאוצר לא יעביר פה שום תקנה, שום תקציב, שום דבר עד שזה לא נפתר.
אברהם מיכאלי: נחזור לשיטת מפא"י.
זאב בוים: אני הצגתי את העניינים כהוויתם.
זאב בוים: זה לא לתפארת הממשלה וזה לא לתפארת הכנסת ומדינת ישראל בכלל.
זאב בוים: אבל זו היא המציאות.
זאב בוים: יכולתי לחסוך את העניין הזה, לבוא ולספר סיפור, אל דאגה, זו בעיה אך נפתור אותה.
זאב בוים: ובעוד שלושה חודשים יבוא יושב ראש הבעיה עם חברי הכנסת פה, ואנחנו כבר בפעם שנייה על העניין הזה.
זאב בוים: ואני לא רוצה שזה יהיה פעם שלישית.
זאב בוים: אני שם על השולחן את העניין הזה מכיוון שאני לא רוצה לבוא ולספר סיפורים לכנסת.
זאב בוים: אני רוצה להגיד שזו המציאות.
זאב בוים: בבקשה, יש פה את נציג האוצר.
זאב בוים: אם ראובן רוצה להתייחס, בבקשה.
זאב בוים: לו יש את תפיסתו שלו בעניין.
זאב בוים: אני הצגתי את הקושי שלי לקחת 3 וחצי משרות ועוד 2 זמניות למטרה הזו.
זאב בוים: הן משרות מאד מיוחדות.
זאב בוים: הן דורשות דוברי רוסית.
זאב בוים: אין לי כאלה שמתאימים לעניין הזה.
זאב בוים: אני לא אוציא ישן מפני חדש.
זאב בוים: יש לי במקומות אחרים בתפקידים אחרים, נדרשים, דוברי רוסית.
זאב בוים: אני אמרתי מדוע לדעתי אי אפשר לקחת מהנדס ממקום ששם הוא עובד במקצועו למטרות שלשמן הוא מוצב שם, ולשים אותו על תפקיד אחר לגמרי, כמה שהוא יהיה חשוב.
זאב בוים: זו לא דרך נכונה לעשות את זה.
מיכאל נודלמן: חוץ מזה חברים.
מיכאל נודלמן: זקנים כאלה היו צריכים לקבל את הכסף מהתחלת השנה.
מיכאל נודלמן: איזה חודש עכשיו?
מיכאל נודלמן: אתם מבינים מה קורה פה.
חיים פיאלקוף: מאפריל.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, לפי דברי השר גם עוד שנה לא יקבלו את זה, אם השיטה תימשך.
רן כהן: בוודאי.
רן כהן: זו הבעיה פה.
רן כהן: זה ברור למה הם לא רוצים לתת את זה, כדי שלא ייצא הכסף.
זאב בוים: זו הבעיה.
זאב בוים: מכל הנושאים, ויש פה עוד כמה – אנחנו נותנים פתרונות, יודעים לתת פתרונות, קצת יותר טובים, קצת פחות טובים.
מיכאל נודלמן: הצעה.
מיכאל נודלמן: זה בסדר או שאתה לא שייך לזה?
רן כהן: ראובן יודע.
ראובן קוגן: אני לא אתייחס לכל הסוגיות הרחבות שהשר התייחס אליהן.
ראובן קוגן: עתידו של השירות הציבורי, לגופו של עניין, של התקנים, באמת סברנו שבמשרד של 700 תקנים עם תחלופה טבעית כלשהי, גם אם לא מסיבית, ועם היקף המשימות שהצטמצמו משמעותית בשנים האחרונות, המשרד יודע לתת פתרון לאותן 3 וחצי משרות, זה גם מה שהעברנו למשרד.
ראובן קוגן: היינו בטוחים שדבר הזה יסתדר עד היום.
ראובן קוגן: לצערי זה לא הסתדר.
ראובן קוגן: המשרד לא הרים את הכפפה והעדיף להגיע עם עמדה כמו ששמענו עכשיו.
רן כהן: הוא אומר שהמשרד יספוג את זה בתוכו.
אברהם מיכאלי: אבל הבעיה זה לא משרד השיכון.
אברהם מיכאלי: הבעיה היא שבכל המשרדים אתם עושים את אותה בעיה.
ישראל שוורץ: לא הספקנו לפתוח קורס ללימוד רוסית.
ראובן קוגן: אני לא חושב שיש בעיה של היצע של דוברי רוסית כאן.
ראובן קוגן: בכל מקרה הנושא הזה גם עלה בכל הדיונים התקציביים שאנחנו עושים לשנת 2009.
ראובן קוגן: אני כן מקווה שבסופו של יום, באותם שבועיים שיש לנו עד ההצבעות בממשלה, נגיע להסדר כזה או אחר עם המשרד.
ראובן קוגן: זה תלוי בעוד כל מיני הטבות שאנחנו מבקשים שהמשרד יעשה בתחום כוח האדם אצלו, בתקווה שעד שהתקציב יאושר, גם העסק הזה יבוא על פתרונו.
זאב בוים: ראובן, אני רוצה להגיד על זה רק דבר אחד.
זאב בוים: שלא תהיינה אשליות.
זאב בוים: לכן קצת הרחבתי – אנשים פה לא יודעים.
זאב בוים: אנחנו יכולים להגיע להסכם ואתה תיתן לי את האפשרות הזו, תוסיף לי אפילו כסף.
זאב בוים: יש פה בעיה הרבה יותר עמוקה.
זאב בוים: אני לא יכול לבצע שינויים בתוך המערכת הזו.
זאב בוים: לך לנציבות שירות המדינה ותראה.
זאב בוים: אי אפשר לזוז.
זאב בוים: אי אפשר להניע עובדים.
זאב בוים: אתה צריך לזה הסכמות, אתה צריך נכונות של ההסתדרות, שלא תמיד קיימת, של הוועד, שלא תמיד קיים – או שהוא יותר מדי קיים.
זאב בוים: זה לא פשוט.
זאב בוים: אבל בעיקר זה העניין של נציבות שירות המדינה.
זאב בוים: אתה תיתן לי כסף, ונניח שלא יהיה לנו ויכוח על הכסף, ומכאן ואילך אני אומר לך משהו שהוא לא שייך אליך.
זאב בוים: אני ארצה לקלוט, ואני חושב שאני צריך לקלוט את האנשים האלה, כי זה אנשים מסוימים עם יכולת או כישורים מיוחדי לדבר את השפה הרוסית,וברמה של פקידים.
זאב בוים: לא צריכים יותר מדי.
זאב בוים: הבעיה היא לדבר עם האנשים.
רן כהן: אבל למה שהוא ייתן לך את הפקידים?
רן כהן: אם הוא ייתן לך את הפקידים הם גם יוציאו כסף.
רן כהן: אתה מבין?
רן כהן: ככה גם אין פקידים וגם לא מוציאים את הכסף.
ראובן קוגן: אני אשמח שהכנסת תתמוך ביוזמות - -
רן כהן: הכנסת תנקוט בסנקציות כלפי משרד האוצר אם זה לא ייפתר.
ראובן קוגן: רק נקודה אחת.
ראובן קוגן: אני מתחבר למה שכבוד השר אומר לגבי נושא הגמישות הניהולית בתוך משרדי הממשלה.
ראובן קוגן: אני חושב שמשרד האוצר כן הציע בעבר, ויציע גם בעתיד יוזמות להגמשת ניהול של כוח האדם במשרדים.
ראובן קוגן: יש לנו מתנגד מאד נחרץ וחזק, בימים אלה, שזה ההסתדרות הכללית, אבל בהחלט – אם הכנסת תתמוך גם היא בכל השינויים האלה של חוקי העסקה, אני חושב שכולנו ביחד נדע להעביר את זה.
ראובן קוגן: הכנסת צריכה להיות נכונה לשנות את החוקים המתאימים.
זאב בוים: אחרי שהצפנו את הבעיה הזו כבעיית יסוד, אני בכוונה עצרתי על זה.
זאב בוים: אני מקווה מאוד, אנחנו נעשה סריקה מאד יסודית ונראה אם אנחנו יכולים לייצר בתוך המשרד את המשרות האלה.
זאב בוים: אני יודע שכבר היה ניסיון כזה.
זאב בוים: באמת – לא נמצא פתרון.
זאב בוים: מעבר לוויכוח על הכסף, אם תהיה תוספת תקציבית.
זאב בוים: אני אומר לכם באמת שהקושי הוא למצוא בתוך כוח האדם בקרב ה– 700 אנשים שאפשר להניע אותם ולהזיז אותם מבלי לפגוע במשימות אחרות, במקצועות שנדרשים במקומות אחרים.
זאב בוים: עוד נעשה בדיקה כזו.
זאב בוים: אני מאד מקווה שאני אהיה איש בשורות.
זאב בוים: להתחייב אני לא יכול כי כבר עשו פעם אחת את זה.
זאב בוים: אז פעם אחת זה הוויכוח הכספי, ולא פחות מזה, והרבה יותר עמוק, כי הוא חושף בעיה פרופר, כמו שאמרתי, זה סוגיית הגמישות בהפעלת כוח אדם במשרדי הממשלה, סוגיית מדיניות נציבות שירות המדינה והתנגדות ההסתדרות, וכו' – סוגיית רוחב.
זאב בוים: מי שחושב שזה לא שייך לדיון פה, או לא חוזר חזרה לדיון פה, לא מבין עד כמה הבעיה חמורה.
רן כהן: למה אי אפשר לשחלף תקנים?
רן כהן: הרי בכל חודש יוצאים 3 עובדים של משרד השיכון - -
זאב בוים: הם לא נותנים להכניס חדשים.
רן כהן: גם את זה לא נותנים?
רן כהן: נציבות שירות המדינה זה עבדים שלכם - -
ראובן קוגן: אל"ף, במשרד ראש הממשלה.
זאב בוים: מי שיוצא – אין נכנס במקומו.
שלמה מולה: אדוני השר,
שלמה מולה: הייתה החלטת ממשלה להכניס 15 אקדמאים יוצאי אתיופה לשירות הציבורי.
שלמה מולה: אפילו אחד לא נכנס, עד עכשיו ב- 2007.
שלמה מולה: אז צריכים לבוא עוד 15 ב- 2008.
שלמה מולה: אנחנו כמעט בסוף 2008 ולא קורה שום דבר.
שלמה מולה: זה נציבות שירות המדינה.
רן כהן: אז בשביל מה אתם בשלטון?
רן כהן: תגיד לי.
חיים פיאלקוף: אולי להשלים את הסקירה לגבי מה שאנחנו כן נותנים.
חיים פיאלקוף: אחת התוכניות שפיתחנו לאחרונה, יחד עם משרד הקליטה – מכיוון שיש מספר לא מבוטל של יישובים שבהם יש תור ארוך לשיכון הציבורי, פיתחנו מסלול של זכות ארוכת טווח, אבל קודם כל אני רוצה להציג: מה שמופיע כאן באדום זה בעצם מספר העולים שמקבלים השתתפות בשכר הדירה.
חיים פיאלקוף: אלה ששוכרים בשוק הפרטי מדי חודש בחודשו.
חיים פיאלקוף: אתם יכולים לראות שיש אמנם ירידה במהלך השנים, מ- 154 אלף ל – 96 אלף ב- 2007.
חיים פיאלקוף: הירידה הזו היא כי חלק מהאנשים רכשו דירות, חלק כבר צברו ותק של 10 שנים ויותר ולכן הם כבר לא מוגדרים כעולים.
חיים פיאלקוף: כמובן שכל מי שזכאי על פי הכללים, עדיין מקבל.
רן כהן: עוברים למעמד של ותיקים?
חיים פיאלקוף: כן.
חיים פיאלקוף: אם הם קשישים, ה - -
מיכאל נודלמן: הם מקבלים אותו סכום?
ישראל שוורץ: שכר דירה לא יורד להם.
אברהם מיכאלי: מה שיעור שכר הדירה שהוא מקבל, בערך?
חיים פיאלקוף: יש הבדל בין משפחות.
חיים פיאלקוף: רק לגבי העולים יש אפשרות לקבל השתתפות בשכר דירה ולגור אצל בני משפחה.
חיים פיאלקוף: חלק לא מבוטל מהעולים הקשישים מנצלים את האפשרות הזו, והם מקבלים את ההשתתפות.
חיים פיאלקוף: אמנם – קצת מופחתת.
חיים פיאלקוף: הם גרים עם הילדים, בדרך כלל.
חיים פיאלקוף: לגבי העולים הקשישים שממתינים בתור להיכנס לבית גיל הזהב, להוסטל לקשישים – אנחנו מאפשרים ב- 31 יישובים לצאת מהתור לתקופה של 5 שנים ולקבל תוספת של השתתפות בשכר דירה שנע בין 150 ל – 400 שקלים.
רן כהן: זה התוספת?
חיים פיאלקוף: זוג קשישים, לדוגמה, מקבלים 1044 ₪ כזכאות בסיסית.
מיכאלה גרזון: - - הם יכולים להגיע ל – 1,844 ₪.
חיים פיאלקוף: זה מאפשר להם לבחור בין שתי אופציות.
חיים פיאלקוף: אפשרות אחת: להמתין, להתאזר בסבלנות, להיכנס לבית גיל הזהב כאשר הדירות יתפנו, וזה לא תמיד מהיר, או, לחלופין, לקבל את ההשתתפות המוגדלת שיכולה להגיע ל – 1,800 שקלים ולשכור דירה בשוק - -
סטס מיסז'ניקוב: ואחרי 5 שנים הם נכנסים לסוף התור?
קריאה: למקום הטבעי.
חיים פיאלקוף: הנושא האחרון שהוועדה ביקשה שנתייחס זה הנושא של דיור ציבורי.
חיים פיאלקוף: קודם כל- יש ירידה.
חיים פיאלקוף: השורה הראשונה מתייחסת למלאי של דירות בשיכון הציבורי.
חיים פיאלקוף: יש ירידה במהלך השנים, בעיקר עקב מבצעי מכר של דירות בשיכון הציבורי.
חיים פיאלקוף: בבתי גיל הזהב יש תוספת ב- 7 השנים האחרונות של 2,000 יחידות דיור, של הוסטלים שאנחנו בנינו או שדרגנו.
חיים פיאלקוף: זו עבודה של אורה חריש מאגף נכסים ודיור, שמנהלת את כל המהלך הזה של הפעלת ההוסטלים, בתי גיל הזהב בכל רחבי הארץ.
חיים פיאלקוף: אתם יכולים לראות כאן שבעצם יש שלושה מבצעים.
חיים פיאלקוף: המבצע המקורי: "הבית שלי" שלפעמים מכונה "מבצע שטרית".
חיים פיאלקוף: המבצע השני הוא "קנה ביתך" שמכונה "מבצע רן כהן".
חיים פיאלקוף: המבצע השלישי – "כאן ביתי".
חיים פיאלקוף: יש שמות.
חיים פיאלקוף: מי שהגה את הרעיון זה אריאל לוין.
חיים פיאלקוף: אנחנו עובדים כרגע בהמשך לחקיקת החוק, התיקון לחוק שיזם חבר הכנסת רן כהן וסיכום שהיה עם השר, עם שר האוצר.
חיים פיאלקוף: אנחנו מכינים כרגע מבצע חדש שאמור לצאת בעוד כחודש - -
זאב בוים: רק צריך למצוא לו שם.
מיכאל נודלמן: זה בסדר, זה עוזר לחלק אחד של האוכלוסייה, וחלק שני נשאר בלי שום דבר.
חיים פיאלקוף: בסך הכל, אם נתמקד במה שמופיע כאן באפור, אתם יכולים לראות ירידה מתמדת באכלוסים בשיכון הציבורי מ – 2004, בתור דוגמה, ל – 2007.
חיים פיאלקוף: 2008 זה רק שלושה חודשים.
חיים פיאלקוף: הירידה הזו מוסברת במכירת דירות והפחתה במלאי, תופעה שהיתה צפויה.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני המנכ"ל, שאלה, ברגע שאתה מוכר את מלאי הדיור הציבורי, נשאר פחות בשוק החופשי,לאכסן אותו תור - -?
סטס מיסז'ניקוב: מה עשית בזה שאתה מוכר את הדירות?
שלמה מולה: שאלה נוספת: דירות של "עמיגור" שנמכרות, הרי זו לא חברת בת של משרד השיכון כמו "עמידר".
שלמה מולה: לאן הולך הכסף של "עמיגור"?
רן כהן: אל תשאל, תשאל לאן הולך הכסף של "עמידר".
זאב בוים: הסוכנות.
סטס מיסז'ניקוב: שאלתי את השאלה – הרי התור מתארך, מה עשית בזה?
סטס מיסז'ניקוב: אתה מוכר את מלאי הדירות.
חיים פיאלקוף: אנחנו מוכרים דירות או על פי החלטת הממשלה או - -
סטס מיסז'ניקוב: עזוב את החלטת הממשלה.
סטס מיסז'ניקוב: אני שואל אותך בתור גורם מקצועי.
סטס מיסז'ניקוב: אתה מוכר - -
חיים פיאלקוף: גורם מקצועי קודם כל מבצע החלטות ממשלה וחוקים.