GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנור מרדכי: המילה חונך מתאימה יותר מאשר יועץ, כי יועץ אדם חושב מי יודע, חונך זה יותר אינטימי, יותר אישי.
מנור מרדכי: לגבי משרד הקליטה.
מנור מרדכי: יכול להיות שאתם צריכים להעלות על אתר באינטרנט בכל השפות את כל ההטבות שאתם יודעים ולעדכן את זה.
מנור מרדכי: כי אם תוציא חוברת כתובה אתמול היא כבר לא מעודכנת.
מנור מרדכי: אתר אינטרנט מתעדכן כל הזמן.
מנור מרדכי: אני מאמין שכל אדם שרוצה לפתוח עסק יודע להיכנס לאינטרנט, ואז זה יפתור חלק גדול מהבעיות.
ענת אברג'יל: זה קיים ב-5 שפות.
ענת אברג'יל: צרפתית, עברית, ספרדית, אנגלית.
דורון פהימה: אני מנכ"ל של מט"י חדרה ואנחנו מנהלים גם מוקד לקידום יזמות בקרב יוצאי קווקז בוכרה בשיתוף טבת ומשרד הקליטה.
דורון פהימה: הנושא המרכזי הוא הטבות לתושבים חוזרים.
דורון פהימה: מידע וכל זה זה נכון.
דורון פהימה: יש נושא מרכזי שאני חושב סטס שאתה ער לו וצריך לדחוף אותו בצורה כבדה וזה נושא תקופת הזכאות לנושא של יזמות.
דורון פהימה: כי תקציבים בגדול יש, רצון יש, כלים יש, יש את רוב הדברים אבל יזם כאשר הוא מגיע לארץ, הוא לומד קודם את השפה, מתארגן על עצמו.
דורון פהימה: עברו 7 שנים.
דורון פהימה: מתחיל לחשוב על עניין של עסקים.
דורון פהימה: עוברות עוד כמה שנים, והוא לא יכול לקבל את הסיוע.
דורון פהימה: זה דבר מהותי שאנחנו נתקלים בו חדשות לבקרים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מבין שירחיבו את תקופת הזכאות.
גלעד אברהמי: תקופת הזכאות היום היא 10 שנים לכלל העולים.
סטס מיסז'ניקוב: האם לא הבנתי נכון את מנכ"ל משרד הקליטה שיש כוונה להרחיב מעבר ל-10 שנים.
גלעד אברהמי: יש כוונה להרחיב.
גלעד אברהמי: המשמעויות שלה הן רבות.
גלעד אברהמי: הסוגיה הזאת תקציבית.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהוועדה ברשותך צריכה לקרוא למשרד הקליטה להרחיב את תקופת הזכאות.
סטס מיסז'ניקוב: אני מציע לקרוא לשר הקליטה באגף התקציבים כי אחרת זה יהיה צד אחד במשוואה.
גלעד אברהמי: לגבי הנושא של מידע.
גלעד אברהמי: הנושא הזה עולה בכל פעם בגזרה אחרת, אם זה בגזרה של הצרפתים או בדסק של האתיופים, או בשאר הקבוצות.
גלעד אברהמי: אנחנו היום, בוועדה הקודמת ציינתי את זה בפניך יושב ראש הוועדה, אנחנו פתחנו מוקד מידע עסקי.
גלעד אברהמי: מוקד המידע אמור להוות פלטפורמה מול התאחדויות ומול הגופים המקצועיים שאמונים בעבודה היומיומית מול העולים.
גלעד אברהמי: אנחנו בהחלט רואים את העבודה מול אירנה ומול גלית ומול גופים אחרים בעבודה השוטפת עבודה חשובה כך שהמוקד למידע עסקי יצור שיתוף פעולה גם בזרימת מידע וגם יותר לערב אותם באופן הסיוע של ההטבות לעולים.
גלעד אברהמי: זה באשר למידע.
אירנה וולדברג: מנכ"לית ארגון יזמים.
אירנה וולדברג: סטס דיבר על סיוע מיוחד שהארגון קיבל בשנת 2007 והנושא פה מאוד מתחבר לנושא הזכאות.
אירנה וולדברג: אני מצטרפת לקריאה של סטס ואני דיברתי על זה באמת הרבה פעמים גם במשרד הקליטה עם אירוס ועם גלעד, נושא הארכת הזכאות הוא נושא מאוד חשוב.
אירנה וולדברג: עוד משנת 2003 כשבעצם הסתיימה תקופת הזכאות של הגל הגדול של העלייה שהגיעה ממדינות חבר העמים אנשים נתקלו בבעיה שלא היתה להם שום אפשרות לקבל סיוע של משרד הקליטה.
אירנה וולדברג: אנחנו כולנו יודעים שמשרד הקליטה מטפל רק באנשים שנמצאים בארץ פחות מ-10 שנים.
אירנה וולדברג: התחלנו טיפול בנושא.
אירנה וולדברג: פנינו הרבה פעמים גם למשרד הקליטה וגם למשרד התמ"ת.
אירנה וולדברג: בזכות סיוע שהצלחנו לקבל ב-2006 היום יש לנו אפשרות ופה אני עונה לאנשים שהעלו את הנושא, אפשרות לתת טיפול גם לאנשים שנמצאים בארץ מעל ל-10 שנים.
אירנה וולדברג: בהתאחדות היזמים היום מטפלים מדי שנה ב-3000 פניות של עולים.
אירנה וולדברג: זה מספר מאוד גדול.
אירנה וולדברג: 2006, 2007, 2008, זה מעל 6000 איש.
אירנה וולדברג: הסיוע שאנחנו נותנים זה גם מידע עסקי.
אירנה וולדברג: אנחנו מפעילים מרכז מידע עסקי שיכולים לפנות אליו לא רק עולים זכאים אלא כל העולים ויש אתר היום, הוא מופעל בשתי שפות, בעברית וברוסית, אני מזמינה את כולם להיכנס לאתר של ההתאחדות.
אירנה וולדברג: דף מידע כללי נמצא באתר גם בשפה האנגלית ובימים האלה אנחנו מרחיבים את פעילות האתר לשפה נוספת, לשפה האנגלית.
אירנה וולדברג: לגבי חוסר מידע לעולים שמגיעים ארצה פשוט מעניין מי פגש ראשון את האנשים.
אירנה וולדברג: נניח כשאתה הגעת, מי היה הבן אדם הראשון שפגשת פה?
אירנה וולדברג: פקיד של איזה ארגון?
אירנה וולדברג: של הסוכנות, של משרד הקליטה?
פרנק אסולי: של אף אחד.
אירנה וולדברג: אולי זאת הבעיה.
אירנה וולדברג: כי בדרך כלל אם יש מגע ראשון של פקיד של איזשהו ארגון אז מה שצריך להיות שם זה מידע לגבי הגופים שנותנים סיוע בנושא יזמות.
אירנה וולדברג: צריך להיות איזו חוברת שבתוכה יש כתובות של כל הארגונים, לא רק משרד הקליטה.
פרנק אסולי: להכיר את המשרד, אוקיי, אני מכיר את משרד הקליטה.
פרנק אסולי: כל הכבוד.
פרנק אסולי: אבל אני צריך להכיר הרבה דברים.
פרנק אסולי: דיברתי עם משרד הבריאות היו לי רק בעיות.
פרנק אסולי: בגלל שאני צרפתי אני מדבר נחמד.
פרנק אסולי: בסוף קיבלתי את האישור שלי.
פרנק אסולי: אם לא הייתי מדבר בתקיפות לא הייתי מקבל שום דבר.
אירוס הומינר: אתה יכול לקבל יועץ עסקי שמלווה אותך לאורך עשר שנים בחינם.
אירוס הומינר: בכל שפה.
אירוס הומינר: אנחנו נותנים שירות בחמש שפות.
פרנק אסולי: אבל לא ידעתי את זה לגבי משרד הקליטה בהתחלה.
ענת אברג'יל: הגעת לסל קליטה.
נתן שפירו: הכול קיים אבל כאשר מגיע העולה לא יודעים, לא מוצאים את זה.
נתן שפירו: אז זה אומר שמשהו לא בסדר.
נתן שפירו: כשמגיעים לשדה התעופה, יושבים, מקבלים את כל הטפסים, ואומרים לנו תלך למשרד הזה, תלך למשרד השני.
אירוס הומינר: רק משרד אחד.
אירוס הומינר: אתה אמור להיות מטופל רק במסגרת אחת.
אירוס הומינר: לכן זה קצת מוזר.
ענת אברג'ל: המידע הוא ב-5 שפות.
ענת אברג'ל: באתר אינטרנט.
פרנק אסולי: אבל לא יודעים את זה.
מריו לב: יושב ראש מועצת ארגוני עולים.
מריו לב: אחד הדברים שצריכים לקחת בחשבון זה שמי שרוצה לעלות מחליט אחרי שהוא בטוח שתהיה לו פרנסה בישראל.
מריו לב: ואנחנו יודעים שמישהו בגיל 45, 50,55, אולי יציעו לו להיות שומר בסופרמרקט, לסדר מדפים, אבל יהיה לו מאוד קשה למצוא עבודה.
מריו לב: אם הוא איש עסקים והיה לו עסק בחו"ל הוא רוצה לפתוח גם עסק בישראל כדי שהוא יחיה ברמה פחות או יותר כמו שהוא גר בחוץ לארץ.
מריו לב: אז אני חושב שצריך להשקיע כמה שיותר בנושא הזה.
מריו לב: אנחנו במועצה יש לנו פרויקט שמנסים לענות על כל השאלות האלה.
מריו לב: בטוח שאתם שניכם לא הגעתם אליי.
מריו לב: אתה חבל, בגלל שיש לי קונדיטוריה בגבעת שאול אז הייתי עוזר לך בכול.
מריו לב: בדרך כלל אנחנו מקבלים מועמדים דרך השליחים, דרך הסוכנות, דרך האנשים שאנחנו מכירים.
מריו לב: אנחנו מפעילים עסק.
מריו לב: אם במקרה שלך אתה רוצה לפתוח קונדיטוריה אנחנו מנסים לקשור אותך עם מישהו ותיק או עולה שיש לו קונדיטוריה, אם אפשר מצרפת, שמדבר אותה שפה, ושהוא יעזור לך.
מריו לב: זה התפקיד שלנו.
מריו לב: לעזור לאנשים ולתת את ההשלמה.
מריו לב: אנחנו יודעים שיש מט"י שצריך לטפל.
מריו לב: עכשיו לפני כמה ימים התקשר חבר דווקא שהכרתי אותו בוונצואלה, הוא אמר לי, אתם נתתם לי רעיונות ללמוד עברית, לקבל זיכיון, עכשיו כבר בדקתי, אני הולך לקבל זיכיון אבל אני צריך להגיע למט"י לתכנן את התוכנית ולקבל את ההלוואה.
מריו לב: אז אמרנו מוטי בראשון הוא יכול לטפל והוא יכול לעזור.
מריו לב: אז אנחנו יודעים איפה להפנות.
מריו לב: הבעיה היא שצריכים לדעת לאן להגיע.
מריו לב: זה כל הדבר.
מריו לב: לנו יש עורך דין, יש לנו רואה חשבון, כולם בהתנדבות.
מריו לב: אנחנו צילמנו סרט באנגלית, בספרדית, בצרפתית, היכן שהאנשים המקצועיים עונים לשאלות הכלליות.
מריו לב: כאשר אנחנו מקבלים פנייה מחוץ לארץ על עסק מסוים אנחנו מחפשים את הנתונים.
מריו לב: מה הדרישות של משרד הבריאות?
מריו לב: איפה אפשר לפתוח עסק?
מריו לב: מה כדאי?
מריו לב: אם אפשר להיכנס בזיכיון של רשת בתי מרקחת?
מריו לב: או עם קונדיטוריה.
מריו לב: אנחנו מנסים לתת תשובות באותה שפה, באותו ענף.
מריו לב: אני יכול להגיד לכם.
מריו לב: אתמול בערב מ-8 עד 11 בלילה קיימנו שיחת ועידה עם השליח בארגנטינה שמטפל באוכלוסיה הדתית ובחינוך.
מריו לב: הוא הביא אנשי עסקים דתיים מהקהילות בבואנוס איירס.
מריו לב: אנחנו הבאנו קבלן, עורך דין, רואה חשבון, יועץ.
מריו לב: היינו אנחנו המתנדבים וענינו על השאלות שלהם.
מריו לב: לפני שהם עולים.
מריו לב: יש כאלה שרצו להשקיע.
מריו לב: הם בינתיים לא מתכננים לעלות אבל הם מוכנים להשקיע בבנייה.
מריו לב: אז הבאנו קבלן דרום אמריקאי מירושלים שיש לו פרויקטים והוא מוכן לקבל משקיעים מחוץ לארץ.
מריו לב: אז אלה הקשרים שאנחנו מקיימים ובשיחת ועידה אנחנו מדברים אחד מול השני, מכירים אחד את השני, קושרים בין האנשים.
מריו לב: לא מזמן הגיע בן אדם ממכסיקו, עשיר מאוד, והוא הגיע במקרה.
מריו לב: לא היו לו קשרים.
מריו לב: ההשקעה שלו היתה מאוד גדולה.
מריו לב: ייצרנו קשר בינו ובין בית יאיר.
מריו לב: השקעה של 100 מיליון דולר אז היו דברים מאוד רציניים.
מריו לב: יצרנו קשר עם התעשייה האווירית.
מריו לב: העניין הוא לעבוד בשיתוף.
מריו לב: זה מאוד חשוב כל התהליך של ההתאקלמות.
מריו לב: עולה חדש רוצה לפתוח עסק נגיד שהחבר מצא מקום לפתוח קונדיטוריה.
מריו לב: התהליך של הבדיקה, עד שיקבל הלוואה, ושלפעמים בסוף יכולים לענות לו אחרי 3 חודשים, שאין תקציב, נגמר התקציב, שהוא לא יכול לקבל את ההלוואה.
מריו לב: בינתיים הוא משכיר את המקום או מישהו אחר משכיר את המקום.
מריו לב: אנשים יש להם חנות, לא יחכו שהעולה יקבל את כל האישורים שהעולה כדי לפתוח את העסק.
מריו לב: התהליך צריך להיות יותר פשוט.
מריו לב: יש הרבה בעיות, ערבויות, שלפעמים לעולה אין מי לתת כערב כדי לקבל את ההלוואות.
מיכאל נודלמן: פה נמצא נציג משרד האוצר.
מיכאל נודלמן: פה דיברו על תקציבים.
מיכאל נודלמן: אתה יכול לספר לנו איזה מטרות יש ואיזה סכנות יש.
יובל יעקובי: תקציבים לעסקים קטנים מתוקצבים על ידי משרד הקליטה בכל שנה וכך גם ב-2008, השנה גם במסגרת העבודה שלנו עם המשרד בנושא של מבצע חוזרים בשישים, אבל גם עבור עולים ניתנה לפני משהו כמו חודשיים תוספת חד פעמית של 7 מיליון שקלים בדיוק לנושא הזה של עידוד יזמות בקרב עולים ובקרב תושבים חוזרים.
יובל יעקובי: זה סכום לא מבוטל.
יובל יעקובי: זה נכון שעכשיו אנחנו בדיונים עם משרד הקליטה לגבי עוד תוספת תקציב אפילו בנוסף לזה.
יובל יעקובי: כמובן שאנחנו נמצאים במציאות של מגבלת תקציב.
יובל יעקובי: אנחנו לא נוכל לתת למשרד הקליטה את כל תוספות התקציב שהוא מבקש לעניין הזה.
יובל יעקובי: אבל אנחנו בדיונים איתו ואנחנו מבינים שיש ביקוש גדול מאוד להלוואות האלה או למענקים האלה.
יובל יעקובי: ואנחנו נראה מה אפשר לעשות שם.
יובל יעקובי: עבודה נוספת שאנחנו מבצעים בשיתוף משרד הקליטה זה איזושהי דרך למנף את כספי הממשלה.
יובל יעקובי: גלעד יוכל לספר ביתר פירוט.
יובל יעקובי: בעצם באמצעות בנקים לקחת את הכסף הזה ולהפוך את השקל של המדינה ל-4 או 5 שקלים סך הכול, וככה להגדיל את ההון שיעמוד לרשות העולים ולרשות התושבים החוזרים.
אביב זיסמן: אביב זיסמן, יועץ עסקי, 20 שנה בתחום.
אביב זיסמן: הייתי רוצה להתייחס דווקא לנושא של התקציבים.
אביב זיסמן: יש הרבה מה לומר אבל לא נספיק היום.
אביב זיסמן: מילה אחת לטובת משרד הקליטה.
אביב זיסמן: המשרד התמקצע במשך השנים, יש להם חליפה ממש טובה ומקצועית, גם צוות מקצועי לתת פתרונות היום להרבה שאלות שהועלו כאן.
אביב זיסמן: מגיע להם מילה טובה.
אביב זיסמן: בקשר לתקציבים.
אביב זיסמן: את התקציב במילא נשלם או דרך משרד הרווחה או דרך יזמות של משרד הקליטה או דרך משרד התמ"ת.
אביב זיסמן: אין לנו ברירה.
אביב זיסמן: אני קופץ לנושא של הארכת הזכאות.
אביב זיסמן: אנחנו מדברים על עלייה שנייה בתוך העלייה.
אביב זיסמן: כי חלק מאותם העולים שהגיעו בתחילת שנות ה-90 הם לא עסקו ביזמות.
אביב זיסמן: הם גם לא ידעו את השפה.
אביב זיסמן: הם בדרך כלל פנו לכל מיני עבודות, נוצלו לרוב, ונפלטו לשוק העבודה רק כעבור עשר שנים ואז למעשה התחילה העלייה העסקית שלהם.
אביב זיסמן: אין להם שום אפשרות למצוא תעסוקה במסגרת של חברות או ארגונים או משרדי ממשלה.
אביב זיסמן: הם צריכים לבנות מקום עבודה במו ידיהם ולזה אנחנו קוראים יזמות קטנה, עסקים קטנים.
אביב זיסמן: כשמדברים על הארכת זכאות זה לא רצון להאריך את הטיפול של משרד הקליטה או משרד אחר באותה אוכלוסייה אלא באמת למצוא פתרונות והפתרונות הם ביזמות.
אביב זיסמן: האוצר צריך גם להתייחס לזה.
אביב זיסמן: גלעד אמר שלא מספיק שהוועדה תקבל החלטות אבל האוצר לא יתמוך ואתם יודעים איך מתנהלים הדברים, להוציא אחר כך תקציב מהאוצר זה פשוט בלתי אפשרי.
אביב זיסמן: עד שתקום ממשלה חדשה ואז אנחנו נדון, ואז יהיה פקיד חדש יעביר את זה הלאה.
אביב זיסמן: הכסף ישולם או דרך משרד הרווחה או דרך יזמות.
אביב זיסמן: השאלה מה אנחנו רוצים לעשות?
אביב זיסמן: להתעסק בתמיכה כמישהו מסכן מגיע ומבקש או שבאים אנשים שאנחנו יכולים לתמוך בעשייה שלהם, לתרום להם, להכשיר אותם, ולתת להם הזדמנות שנייה להקים עסק בכבוד.
ליאוניד קובשלובסקי: אני באתי לכאן מטעם מועדון עסקים באר השבע הנגב.
ליאוניד קובשלובסקי: לצורך העניין גם בעל החברה שנותנת יעוץ והדרכות.
ליאוניד קובשלובסקי: מועדון העסקים הפסיק לפעול לפני 4 או 5 שנים והרכבנו אותו וחידשנו את הפעילות לפני שנה בערך.
ליאוניד קובשלובסקי: היום הוא מאגד 45 עסקים קטנים וכל העסקים האלה הם כבר 10 שנים בארץ.
ליאוניד קובשלובסקי: עכשיו זמנית פעילות המועדון הופסקה מסיבה אחת מהיחס של התאחדות יזמים.
ליאוניד קובשלובסקי: התאחדות היזמים קיימים היום על בסיס תמיכה כספית של כל מיני משרדים, משרד הקליטה ומשרד התמ"ת.
ליאוניד קובשלובסקי: בשנה שעברה הם קיבלו תקציב מאוד מכובד קרוב ל-3 מיליון שקלים והכסף הזה היה אמור להיות מושקע בפריפריה ולא במרכז, ומה שקרה במשך שנה הם עשו כל מיני אירועים, כל מיני מפגשים, קיבלו כל מיני פרלמנטרים, הם עשו את את הפעילות בכל מיני מלונות כמו דן פנורמה, או במקומות אחרים ובפריפריה בבאר שבע הצלחנו בקושי להקים 6 פעמים פעילות של מועדון העסקים.
ליאוניד קובשלובסקי: ברגע שאנחנו הגענו להחלטות לבקש משהו רציני לארגון אז קיבלנו תשובה שלילית.
ליאוניד קובשלובסקי: התשובה היא חוסר תקציב.
ליאוניד קובשלובסקי: איך יכול להיות חוסר תקציב אם אנחנו רוצים לקיים יריד עסקים של באר שבע והדרום.
ליאוניד קובשלובסקי: היריד הזה נותן תמיכה לכול העסקים.
ליאוניד קובשלובסקי: אפשר גם להזמין עסקים ותיקים וגם עסקים חדשים.
ליאוניד קובשלובסקי: או חשבנו להוציא קטלוג לעסקים קטנים.
מרינה סולודקין: ליאוניד, פניתם למשרד הקליטה?
ליאוניד קובשלובסקי: לא.
ליאוניד קובשלובסקי: קודם כל אנחנו פנינו ואמרו לנו זה אפשר לעשות דרך ההתאחדות.
ליאוניד קובשלובסקי: אבל עכשיו זה לא הזמן.
ליאוניד קובשלובסקי: אז מתי הוא הזמן?
מרינה סולודקין: אני לא מדברת על ההתאחדות.
מרינה סולודקין: אני מדברת על משרד הקליטה, על מחלקת עסקים קטנים.
ליאוניד קובשלובסקי: אם הכתובת היא משרד הקליטה אנחנו בשמחה נפנה למשרד הקליטה.
ליאוניד קובשלובסקי: אנחנו פנינו למשרד התמ"ת.
ליאוניד קובשלובסקי: דיברנו עם עוזר המנכ"ל, קוראים לו גבי רובס והוא הפנה אותנו לאירנה.
ליאוניד קובשלובסקי: העניין נשאר באותו מקום.
מרינה סולודקין: אני חושבת שיש טעות גם בפעילות וגם בבנית המדיניות.
מרינה סולודקין: יש ארגון וולאנטורי אבל יש משרדים אבל עוזר מנכ"ל זה לא גורם שצריך להתייעץ איתו המועדון לעסקים קטנים.
ליאוניד קובשלובסקי: אני עכשיו שומע את כל נציגי מט"י.
ליאוניד קובשלובסקי: כמעט ולא נפתחים עסקים חדשים.
ליאוניד קובשלובסקי: ההיפך רוצים לסגור את העסקים הוותיקים.
ליאוניד קובשלובסקי: אז אולי היום אנחנו נפנה למט"י ונמשיך את הפעילות עם מט"י.
ארנולד שמיאלוב: אני חושב שכדאי לך, יש כלים במשרד הקליטה.
ארנולד שמיאלוב: יש מט"י מאוד גדול הולך וגדל בבאר שבע.
ארנולד שמיאלוב: יש שמה מנכ"ל ציון ביטון, תפנה אליו, אני אתן לך את הטלפונים שלו, הוא ישמח לשתף פעולה כי גם אנחנו זקוקים ליחידות שטח ותהיה שם אוזן קשבת.
ארנולד שמיאלוב: בנושא של קווקזים אתה יכול לפנות אלינו, אין שום בעיה.
מרינה סולודקין: ליאוניד, תפנה למקום הנכון ותקבל תשובה.
ליאוניד קובשלסבקי: התקציב הנדרש אם הוא כן מגיע לאזור דרום.
מרינה סולודקין: זה תירוץ.
רוברט אברמוב: אני סגן ראש עיריית ראש עיריית אור עקיבא, חבר בהנהלת מט"י חדרה.
רוברט אברמוב: יש לי קשר עם יו"ר התאחדות עולי הקווקז בישראל.
רוברט אברמוב: אני פשוט חושב שכל מה שנאמר כאן מצביע על בעיה מאוד קשה.
רוברט אברמוב: אני לא יודע עם ממשלה ישראל מספיק רצינית כדי לטפל בה.
רוברט אברמוב: אני מצטרף למה שנאמר פה על משרד הקליטה אבל כל אחד מכיר את העבודה שלהם.
רוברט אברמוב: אם משרד הקליטה לא היה מרים את הכפפה של טיפול בעולים בתחום היזמות העסקית, אז הקליטה בישראל התמונה היתה מאוד עגומה.
רוברט אברמוב: אני יכול לספר מה עשה משרד הקליטה ביחד עם עסקים קטנים במט"י לקהילת יוצאי קווקז ובוכרה ויוצאי אתיופיה.
רוברט אברמוב: בזכות המוקדים המיוחדים שיושבים במט"י אפשר לומר שהקהילות האלו נקלטו הרבה יותר טוב, אפילו שרדו, ואם לא היה את הפרויקט הזה אני לא יודע אם הקהילות האלה היו שורדות כמו ששרדו.
רוברט אברמוב: רק חבל שהראייה היא דרך משרד הקליטה.
רוברט אברמוב: הזכאות מוגבלת בשנים.
רוברט אברמוב: כבר נאמר כשאנשים מגיעים לארץ לוקח זמן.
רוברט אברמוב: דרך אגב לא רק בארץ בכל מדינה.
רוברט אברמוב: כשמה
רוברט אברמוב: גר מגיע ממדינה למדינה אחרת לוקח לו כמה שנים שבו הוא מקבל סל קליטה ואז הוא נתמך שבהם הוא פונה לרשות המקומית, אגף הרווחה או שירותים אחרים והוא נתמך, שהוא לא מספיק יעיל והוא לא משלם מספיק מס וכו'.
רוברט אברמוב: ואז אחרי שנים כשאותו אדם יודע איזה עסק הוא רוצה לפתוח וכשהוא כבר מספיק מנוסה ומרגיש ביטחון הוא כבר לא זכאי.
רוברט אברמוב: ואז כל האנשים הטובים שיושבים פה ממשרד הקליטה ומט"י לא יכולים לעזור לאותו אדם.
רוברט אברמוב: ואז או שהוא נזקק או שהוא יורד, עוזב את הארץ.
רוברט אברמוב: אנחנו פה יושבים בישיבה שמדברת על תושבים חוזרים.
רוברט אברמוב: אנחנו חיים במציאות מאוד בעייתית, כל יום עוזבים את הארץ הרבה מאוד עולים ותיקים.
רוברט אברמוב: כל יום עוזבים את הארץ חבר'ה שנולדו בארץ שירתו בצבא וכשהם מגיעים למעגל העבודה אין להם עבודה.
רוברט אברמוב: ואין ספק ואני אומר את זה מניסיון שהעסקים הקטנים מחזיקים חלק ניכר מהמעמסה פה במדינה הזאת.
רוברט אברמוב: שמעתי את נציג משרד האוצר.
רוברט אברמוב: מצד אחד אני מבין אותך.
רוברט אברמוב: כנבחר ציבור גם אני מתעסק אצלי ברשות עם מגבלות תקציב.
רוברט אברמוב: מצד שני ככלכלן אני יודע שכל אדם שעבר את התהליך של קליטה ותלות שהוא מגיע למצב שהוא יכול לתת, להחזיר על ידי השקעה מאוד קטנה.
רוברט אברמוב: קרן העולה העצמאי נותנים מעט מאוד כסף ותוך שנים נפתחים עסקים שמעסיקים הרבה מאוד אנשים.
רוברט אברמוב: אם משרד האוצר יראה שהרבה יותר קל ויותר מהר אפשר לעזור לאדם שפתח עסק קטן להגיע למצב שהוא יחזיר את ההשקעה פי כמה וכמה מאשר לעזור לעסקים גדולים.
רוברט אברמוב: שומעים פה הרבה גופים וולונטאריים.
רוברט אברמוב: ממשלת ישראל צריכה לתת את השירות, לא גופים וולונטאריים.
רוברט אברמוב: אני לא יודע למה גופים וולונטאריים צריכים לצוץ כמו פטריות אחר הגשם במקום שקיימת מדינה.
רוברט אברמוב: וזה שיש הרבה גופים שלא מדברים אחד עם השני או מדברים חלקיות גם זה דבר שהוא רע.
רוברט אברמוב: לדעתי צריך לעשות חשיבה בצורה מסודרת, להושיב את כל הגופים של מדינת ישראל, להיעזר אולי בגופים וולונטאריים, צריך להגדיל את הזכאות.
רוברט אברמוב: לא עשר שנים.
רוברט אברמוב: יש פער מאוד גדול בין קליטה לבין היקלטות.
רוברט אברמוב: יש אנשים שחיים בארץ 20 שנה ו-30 שנה והם עדיין עולים חדשים.
רוברט אברמוב: תשאלו אותם מי אתם?
רוברט אברמוב: הם עולים חדשים, הם עדיין לא שולטים בעברית.
רוברט אברמוב: זה קורה במרכז הארץ שלא לדבר על פריפריה.
רוברט אברמוב: יש לנו היום מיני מדינות בפריפריה.
רוברט אברמוב: אין ספק שאחת הדרכים הטובות ביותר זה מה שעושה משרד הקליטה ומט"י לתמוך בהם דרך העסקים הקטנים.
רוברט אברמוב: אז אחד, זה להגדיל את הזכאות, כדי שמשרד הקליטה בעזרת הניסיון שיש לו יוכל לתמוך באנשים האלו, שתיים, להגדיל את היקף ההלוואות, שלוש, נושא החונכות שהועלה כאן.
רוברט אברמוב: אין ספק שזה מאוד עוזר.
רוברט אברמוב: אדם שיש לו חונך לא יעשה טעויות.
רוברט אברמוב: והנושא האחרון זה נושא המידע.
רוברט אברמוב: צריך לרכז את המידע כדי שיהיה נגיש יותר וקל יותר.
מרינה סולודקין: אני רוצה להתייחס לדברים מאוד נכונים של סגן ראש העיר אור עקיבא רוברט אברמוב.
מרינה סולודקין: לא נולדתי אתמול.
מרינה סולודקין: תקופת הזכאות זה מוקד של מאבק פוליטי שאלה שנבחרים ומייצגים את ציבור העולים, וזה לא חשוב מאיפה הם באו, אם ממדינות אמריקה הלטינית, או זה צרפת, או זה אתיופים או זה אלה מברית המועצות, עשו דבר שהחזירו מצב לקדמותו.
מרינה סולודקין: עכשיו תקופת הזכאות הכי גדולה זה עשר שנים.
מרינה סולודקין: אני עכשיו נתקלת הרבה בבעיות של הדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: אלה שבקריטריונים היו צריכים לקבל דיור ציבורי, ועכשיו תמה התקופה של עשר שנים, מעבירים אותם למשרד הבינוי והשיכון והקריטריונים יותר קשים לעולים אחרים.
מרינה סולודקין: אין לאנשים שהעבירו ממשרד למשרד בדיור הציבורי זכאות במשרד הבינוי והשיכון.
מרינה סולודקין: אלפים עכשיו תלויים באוויר.
מרינה סולודקין: דבר שני כמו שאמרו כאן ומאוד בצדק שהעסקים הקטנים והבינוניים כדי להשקיע ולהצליח אנשים חייבים ותק.
מרינה סולודקין: אנחנו נתקלים בעשר שנים.
מרינה סולודקין: חבל מאוד שאין לנו אף אחד בממשלה שמייצג את הסקטור של עולים.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לפחות בנושא של הדיור הציבורי והעסקים הקטנים לחשוב שעולה זה לכל החיים.
מרינה סולודקין: תקופת הזכאות זה דור ראשון, אלה שהגיעו.
מרינה סולודקין: יש עכשיו סתירות.
מרינה סולודקין: אתמול ישבנו בוועדת עלייה וקליטה ויש חוק מצוין.
מרינה סולודקין: פעם ראשונה שאני יכולה לומר שמשרד האוצר אנשים מבינים בנושא של עלייה וקליטה.
מרינה סולודקין: החוק החדש שלא יהיה מיסוי על הכנסות מחוץ לארץ לעולים בתקופה של עשר שנים.
מרינה סולודקין: חושבים הרבה על התושבים החוזרים.
מרינה סולודקין: מאידך גיסא חורגים אלה שנשארים בארץ ותמה תקופת הזכויות שלהם, צריך לחשוב מחדש ואני מקווה שבמושב החודש תהיה לנו סיטואציה פוליטית שאפשר יהיה לדבר על הנושאים האלה.
עמנואל מצליח: מנהל מוקד ארצי לעידוד עסקים קטנים בקרב יהדות קווקז ובוכרה, מט"י חדרה וגם חבר מועצה בפרדס חנה כרכור ומזכ"ל התאחדות יהודי קווקז.
עמנואל מצליח: הניסיון שנתקלתי בו ב-8 שנים שעבדתי במט"י בנושא של יזמות עסקית.
עמנואל מצליח: אני לא באתי לכאן מהשטח הכלכלי אלא מהשטח הציבורי על מנת לעודד ולעזור ליוצאי קווקז בזמנו כדי שיקלטו בארץ יותר טובה ויתרמו למדינת ישראל.
עמנואל מצליח: כל עסק שמקימים עולים חדשים הם קולטים עולים חדשים.
עמנואל מצליח: זאת אומרת העולים החדשים האלו לא מבקשים כסף מהמשרדים.
עמנואל מצליח: כל הכסף שבא ממשרד הרווחה והאחרים זה בא ממשרד הרווחה וצדק אביב זיסמן שאמר שאו רווחה או קליטה יתנו את הכסף.
עמנואל מצליח: אבל הבדל קטן.
עמנואל מצליח: אלו שמבקשים כסף ממשרד הרווחה לא מחזירים את הכסף בחזרה.
עמנואל מצליח: אלו שלוקחים כסף להקמת עסקים קטנים הם מחזירים את הכסף והם גם קולטים עובדים עולים חדשים.
עמנואל מצליח: אני רוצה להביא דוגמה קטנה.
עמנואל מצליח: לפני כמה שנים כולנו הוותיקים זוכרים את המקרה בדימונה, מקרה של מפעל טקסטיל שהיו צריכים לסגור אותו.
עמנואל מצליח: היו צריכים להשקיע בו 20 מיליון שקל להחזיק סך הכול 60 עובדים.
עמנואל מצליח: ארבעה או חמישה עסקים קטנים שמצליחים לקבל 35 אלף שקל בתוך שנה שנתיים הם מעסיקים 60 עובדים.
עמנואל מצליח: המסגרת של העלייה כבר יותר קטנה.
עמנואל מצליח: מר אברה
עמנואל מצליח: מי אמר שיש לנו פוטנציאל של עולים של 260 אלף.
עמנואל מצליח: אז למה לא לתת את האישורים?
עמנואל מצליח: אנחנו כמדינה משקיעים באותו יזם חוזר אלינו פי 10, כי כל העובדים שעובדים אצלם משלמים גם מס.
עמנואל מצליח: תודה.
ניצה לקר: אני נציגת אופ"א.
ניצה לקר: כל מי שיושב כאן סביב השולחן הפעילות שלו למען עלייה ולמען העסקים הקטנים היא פעילות ברוכה במשך שנים.
ניצה לקר: אבל שני העולים כאן, הקונדיטור וחברו בעצם מראים לנו שבעצם עם כל הכבוד לעשייה הנפלאה יש בעיה שכדאי שכולנו נשים לב אליה, ובסופו של דבר מי שצריך לקבל את העזרה ממט"י, מהיזמות, מהפדרציות, מהארגונים הוא לאו דווקא מקבל את זה כי הוא לאו דווקא יודע לקרוא את השפה.
ניצה לקר: אם הוא לא יודע להיכנס לאינטרנט, אם הוא לא פגש את הסוכן הנכון וזה חבל.
ניצה לקר: אני בעד ארגונים וולואנטריים.
ניצה לקר: החברה האזרחית בישראל הולכת ומתפתחת.
ניצה לקר: אני לא הייתי רוצה להשאיר הכול למשרד הקליטה.
ניצה לקר: אבל בכל זאת השאלה שלי מופנית למשרד הקליטה למר גלעד אברהמי ולאירוס.
ניצה לקר: אני שמעתי בהצגת הדברים שלך כיצד אתם רואים את תמונת העלייה משתנה מעלייה מסיבית אדירה בשנות התשעים לעלייה יותר איכותית של שנת 2008.
ניצה לקר: כיועצת למשרד הקליטה בעברי אני יודעת שהמשרד עשה שינוי ארגוני אבל כשם שהמשרד כולו התפנה לקלוט מיליוני עולים בשנות התשעים הייתי רוצה לשמוע כיצד אתם היום משתנים, מתארגנים כדי לקלוט את המעט שמגיע אבל אחרת.
ניצה לקר: כיצד אתם הופכים את כל הסוכנים שלכם איך הם מביאים לכל עולה ועולה את המידע.
גלעד אברהמי: כמו שאת יודעת בזמנו היתה עלייה מסיבית.
גלעד אברהמי: והיום בגלל שהעלייה יותר איכותית ויש לה גוון אחר ניתן הרבה.
גלעד אברהמי: זה בעצם המנוף ומה שדיבר סטס על מנוע הצמיחה על מנת שהכלכלה הישראלית תתפתח כי כל עסק מצרף אליו עוד עובדים, אם זה בני משפחה או אוכלוסייה מאזור העסק שמוקם.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה מתייעל בזה שהוא יוצר את הקשר מול כל הארגונים.
גלעד אברהמי: יש היום הידברות הרבה יותר טובה בין משרד הקליטה להתאחדות היזמים, עם אירנה, עם התאחדות התעשיינים ועם התאחדות העולים, זה מריו, ועם גופים אחרים.
גלעד אברהמי: מאז כניסתי לתפקיד כשנה דואג לכך שנחזק את הקשר עם הארגונים האלה ותהליכי העבודה לא רק ברמה דקלרטיבית אלא ברמה האופרטיבית לרתום אותם לעשייה עד כמה שאפשר.
גלעד אברהמי: אנחנו מודעי לכך שיש ארגוני שטח שמייצגים את העולים אם זה האיגודים המקצועיים ואם זה הארגונים המגזריים של העולים.
גלעד אברהמי: ואנחנו משתדלים לחזק את קשר העבודה כך שנוכל לכנס אותם לתוך מסגרת.
גלעד אברהמי: היום דיברתי עם מריו.
גלעד אברהמי: אנחנו רוצים לחשוף אותם למידע וחלקם יקבלו את הטיפול של משרד הקליטה, חלקם יקבל טיפול משלים מארגונים וולואנטריים.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה, אני רוצה להתייחס לנושא התקציב.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה מתוקצב בנסגרת התקציב של העוגה של מדינת ישראל.
גלעד אברהמי: אנחנו מודעים לקשיים.
גלעד אברהמי: אנחנו נמצאים בקשר טוב עם יובל יעקובי שהוא הרפרט שלנו במשרד האוצר.
גלעד אברהמי: הוא עושה מאמצים אדירים לתת כמה שיותר בנושא של קליטה של עולים.
גלעד אברהמי: גם בתחום המדע, גם בתחום התעסוקה וגם בתחום היזמות שהיום אנחנו מדברים עליה.
גלעד אברהמי: אנחנו נידרש יותר מאוחר בנושא ההלוואות, נכון יהיה שהוא יהיה קשיח כי הוא נשחק עם השנים.
מרינה סולודקין: כשאני יצאתי ב-2000 ממשרד הקליטה התקציב של יזמות היה 20 מיליון.
מרינה סולודקין: נכון?
מרינה סולודקין: כמה זה עכשיו?
גלעד אברהמי: בבסיס זה מתוקצב בסביבות 3 מיליון שקל כמו שאמר יובל במסגרת משא ומתן עם משרד האוצר ועם אגף התקציבים, ניתנה לנו תוספת של 7 מיליון שקלים.
גלעד אברהמי: במסגרת 600 פניות שיש לנו בשנה אז אנחנו מצליחים להעניק 180 הלוואות מתוך 600 אנשים שמבקשים.
מרינה סולודקין: המצב קטסטורפלי ודבר שני הדגשים לא נכונים.
מרינה סולודקין: אתם מבצעים את התקציב שיש לכם ובמציאות הפוליטית אין למי להילחם חוץ מוועדת עלייה וקליטה בכנסת וחברי הכנסת שעובדים בתחום.
מרינה סולודקין: החזרת המצב לקדמותו ל-20 מיליון שקל זה מה שיעזור.
גלעד אברהמי: שמע אותי פרופ' מיכאל נודלמן יושב ראש הוועדה שב-2009 ביקשנו 17 מיליון שקל.
גלעד אברהמי: אני מאוד מקווה שזה יינתן שזה יתן מענה מירבי.
אמנון שמאילוב: אני עובד יחד עם מצליח מנהל פרויקט של קווקזים במט"י חדרה, דובר בעמותת קשר עמותה לשילוב יהודים יוצאי קווקז ועוזר ראש ההתאחדות של רוברט אברמוב.
אמנון שמאילוב: אנחנו מפספסים פה נקודה מאוד חשובה.
אמנון שמאילוב: כשאנחנו באים ללקוח שהוא עולה והוא רוצה להקים עסק אנחנו צריכים להבדיל בין שני דברים, המנטליות שלו כעולה חדש והרצון שלו להקים עסק.