GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דובר: אני אומר שוב, יש שאלות רבות ורוחביות שעולות.
דובר: ודאי שאם נכתוב את כולן אנחנו פשוט נמצא את עצמנו כותבים ספר ענקי.
דובר: זו שאלה שעלתה על ידי הייעוץ המשפטי ולבקשתם אנחנו מבהירים את זה.
דובר: אין ספק שהתמונה הזאת מתקבלת מקריאת החוק וההוראות שלנו ממילא.
אברהם מיכאלי: היועץ המשפטי, אני בפעם הקודמת הערתי את זה, אנחנו לא ניתן פה לפחות בוועדה הזאת לחוקק חוקים שבסוף נהיה תלויים בטובות של פרשנויות כאלה או אחרות על ידי חוזרים כאלה או אחרים.
אברהם מיכאלי: שמחוקקים חוק, חוק צריך להיות ברור ומושלם.
אברהם מיכאלי: אם צריך להכניס הגדרות נוספות נכניס הגדרות נוספות.
אברהם מיכאלי: שההגדרות האלה יגדירו את המצב.
עידו עשת: כאשר הסעיף הישן היה הסעיף הישן דיבר על עולה והוא לא דיבר על תושב ישראל לראשונה.
עידו עשת: וכאשר אתם כאן מציעים להחליף את המילה עולה במי שעלה לישראל לראשונה ויחיד שהיה תושב ישראל, יש כאן שינוי.
גידי בר זכאי: אני אומר שוב פעם אנחנו צריכים להתמקד בעיקר.
גידי בר זכאי: זה נושא שהיינו צריכים להעביר אותו לבקשתכם.
גידי בר זכאי: הוא בהחלט שולי ואין לו משמעות ולא יהיו פה פגיעות.
גידי בר זכאי: חבל.
יהודה נסרדישי: אנחנו כן מתחייבים.
יהודה נסרדישי: אני לראשונה בוועדת קליטה ועלייה.
יהודה נסרדישי: אתם צריכים לתת לנו גם כן קרדיט כבעלי תפקידים, ונמצא פה, מותר לי להגיד ולא להיות צנוע, מנהל רשות המיסים הבכיר ביותר במערכת המס.
יהודה נסרדישי: אנחנו אומרים לפרוטוקול, אני מתחייב נכתוב את זה גם בהוראת הביצוע, וכך נעשה.
אברהם מיכאלי: מר נסרדישי אנחנו נותנים לך באמת את כל הכבוד אבל אנחנו מחוקקים חוקים.
אברהם מיכאלי: זה לא עניין של אמון במערכת הממשלתית.
אברהם מיכאלי: אנחנו מחוקקים חוק בכנסת, ובכנסת כשמחוקקים חוק צריכים להיות דברים ברורים אחרת אנחנו יוצרים לקונות מלכתחילה ואז תלויים בפרשנויות של בתי משפט או של כל מיני חוזרים וזה בלתי אפשרי .
יהודה נסרדישי: אי אפשר, הרי אם נשב פה עוד יומיים תמיד יהיה ויכוח.
טלי דולן: אני לא מבינה את הוויכוח.
טלי דולן: גם העולה וגם התושב החוזר אנחנו נותנים את זה לכולם.
טלי דולן: הרי עד היום היה לנו ב-9ג' את ההטבה לעולה.
טלי דולן: עכשיו אנחנו משנים אותה ואנחנו אומרים מי שהיה לתושב ישראל לראשונה ותושב חוזר ותיק, אז ממילא לא יכולה להתעורר הבעיה שמטרידה אתכם שאותו אחד שבא בתור קטין לא ייפול בתושב חוזר ותיק.
טלי דולן: הדבר היחיד שאנחנו עושים כדי להרגיע את חברי הוועדה זה שאנחנו משתמשים בנוסח אחיד בפקודה.
טלי דולן: הפקודה לא הכירה את המילה עולה, ולא טוב לכם להיות בפרשנות של מה הוא עולה, ולכן אנחנו באנו עם נוסח אחיד בכל הפקודה של תושב ישראל לראשונה, ועליו הוספנו את התושב החוזר הוותיק.
טלי דולן: הנוסח הוא רק מיטיב ולא מתעוררת שום בעיה.
אברהם מיכאלי: יש ביניכם קודם כל מחלוקת בייעוץ המשפטי.
עידו עשת: הנקודה היא באמת ככל שלא יהיו אנשים שלא יפלו במובן הזה שכל מי שעלה לישראל יהיה גם בהגדרה תושב חוזר ותיק אז לא יהיה אף אחד שייפגע.
טלי דולן: לא יהיה אף אחד שייפגע.
יהודה נסרדישי: לא יהיה.
יהודה נסרדישי: אני מסרתי על זה לפרוטוקול ובהוראת ביצוע.
יהודה נסרדישי: מה אכפת לי אם אני אומר מה שכתוב בחוק.
יהודה נסרדישי: אני שוב מרגיע גם את הציבור, גם את חברי ועדת קליטה ועלייה, שאכן יכתב בפרוטוקול, גם אם מישהו ייתן פרשנות אחרת ונכתוב את זה בהוראת ביצוע, אם כי החוק אומר את זה.
שלמה מולה: אם אתה אומר שאני אכתוב את זה בהוראת הביצוע מה אכפת לך שיהיה כתוב?
יהודה נסרדישי: אבל זה כתוב.
יהודה נסרדישי: זה כתוב.
טלי דולן: החוק אומר את זה.
טלי דולן: אומר לך יהודה, לא רק שהחוק אומר את זה אלא הוא אומר את זה לפרוטוקול וזאת הוראה לביצוע.
טלי דולן: יותר חזק מזה אתם לא יכולים להיות.
טלי דולן: אני חוזרת על סעיף 4.
טלי דולן: בסעיף 14 לפקודה (1) במקום כותרת השוליים יבוא תושב ישראל לראשונה ותושב חוזר.
טלי דולן: (2) במקום סעיפים קטנים א' עד ג' יבוא (א) יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה ותושב חוזר ותיק יהיו פטורים ממס במשך 10 שנים מהמועד שהיו לתושבי ישראל כאמור.
טלי דולן: על הכנסותיהם מכל המקורות המנויים בסעיפים 2, 2א' ו-3 שהופקו או שנצברו מחוץ לישראל או שמקורם בנכסים מחוץ לישראל אלא אם כן ביקשו אחרת לעניין ההכנסות, כולן, או חלקן.
טלי דולן: בסעיף זה נכס, למעט נכס שהגיע לידי היחיד בפטור ממס לפי סעיף 97א5 החל ביום כ"ג בטבת התשס"ח, 1 בינואר 2008.
טלי דולן: תושב חוזר ותיק, יחיד ששב והיה לתושב ישראל לאחר שהיה תושב חוץ במשך 10 שנים רצופות לפחות.
מירב תורג'מן: הכוונה פה, בעצם רצינו לתת פטורים למי שהופך להיות תושב ישראל על ההכנסות שהם מפיקים מנכסים שיש להם מחוץ לישראל ולא משנה מועד רכישתם.
מירב תורג'מן: תכנון המס שנמנה פה בהגדרת נכס בעצם אומר כך, עולה מגיע לארץ, יש לו נכסים מחוץ לישראל, ויש לו גם אח ישראלי.
מירב תורג'מן: אחיו הישראלי יש לו גם נכסים מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: אחיו הישראלי כדי לא לשלם מס על ההכנסות שהוא מפיק מהנכס שנמצא מחוץ לישראל נותן אותם במתנה לעולה שהוא כבר פה.
מירב תורג'מן: ברגע שהוא נותן אותם במתנה הם נכסיו של העולה ועכשיו מכבס את המס על הנכסים שבעצם היו של אחיו, ובדרך המלך האח היה חייב לשלם עליהם מס.
מירב תורג'מן: פה בעצם רצינו למנוע את התכנון הזה.
מירב תורג'מן: עכשיו למה זה חשוב שזה רק אחרי שהוא עולה?
מירב תורג'מן: כי לפני שהוא עולה הוא לא יכול לקבל, אין תושב ישראל שיכול לתת לו מתנה כאשר הוא מחוץ לישראל, מהטעם שאין פטור למתנה לתושב חוזר.
מיכל דויטש: אנחנו יודעים את הבעיות שלנו עם כסף אבל בכסף אנחנו נעשה 86.
מיכל דויטש: יש לנו כלים פליליים וכלים של עסקאות.
מיכל דויטש: וזו המטרה, ו-1 בינואר 2008 כדי להקל.
מירב תורג'מן: אני ממשיכה, ב1.
אברהם מיכאלי: מה הניסוח שהתווכחנו עם איגוד הבנקים בפעם הקודמת?
טל דולן: אני חושבת שלא צריך את התיקון של איגוד הבנקים בגלל שאיגוד הבנקים בעצם רצה שנכניס תיקון כדי שיהיה ברור שגם דיבידנד וריבית על נייר ערך שהוא נייר ערך בחברה תושבת חוץ אבל הוא נסחר בבנק בארץ, שיהיה ברור שהוא יהיה פטור ממס, אבל אני חושבת שזה ברור שמקום ההפקה של דיבידנד וריבית כאלה הם בחו"ל לפי סעיף 4א' לפקודה שאומר שדיבידנד שמשלמת חברה תושבת חוץ, מקום ההפקה של הדיבידנד הוא בחוץ.
טל דולן: ריבית שמשלם תושב חוץ, מקום ההפקה של הריבית הוא בחוץ, לכן אני לא חושבת שצריך להכניס איזשהו תיקון לסעיף הזה.
טל דולן: הסעיף הזה כמו שהוא בסדר גמור.
יובל כהן: בסעיף הזה אנחנו נסתפק באמירה לפרוטוקול.
טל דולן: אתם לא צריכים את הפרוטוקול.
טל דולן: יש חוק.
איתן צחור: יש לנו פה הערה בעניין 10 השנים, בסיפא, שנאמר במשך 10 שנים רצופות, הכוונה היא ל-10 ולא ל-14.
איתן צחור: כי אנחנו מדברים פה על לאחר שהיה לתושב חוץ שזה בעצם 4 שנים, ובא הסיפא ואומרת במשך 10 שנים לפחות.
איתן צחור: כלומר יוצא כביכול שזה 14 וקיבלנו הבהרה.
גידי בר זכאי: לא איתן, זה חד משמעי.
גידי בר זכאי: זה גם עולה מקריאת החוק בצורה מאוד ברורה.
גידי בר זכאי: אין צורך בתיקון.
איתן צחור: כתוב לאחר שהיה תושב חוץ במשך 10 שנים.
גידי בר זכאי: נכון.
גידי בר זכאי: והמבחן של ה-4 שנים קובע תושבות מהיום הראשון, אז נותרו עוד 6 שנים לאחר שהוא חלף.
איתן צחור: לאחר שהיה תושב חוץ.
גידי בר זכאי: אבל ברגע שנאמר שמה שהוא נהיה תושב חוץ מהיום הראשון זה באופן רטרואקטיבי מהיום הראשון אז הוא נהיה תושב חוץ כבר בשנה הראשונה וכבר ביום הראשון.
גידי בר זכאי: ולכן ספירת השנים מתחילה אז.
גידי בר זכאי: אין צורך בהבהרה נוספת.
איתן צחור: בסך הכול זה 10 שנים.
גידי בר זכאי: חד משמעית 10 שנים.
מירב תורג'מן: בדיוק בשביל זה הכנסנו את התיקון של העיתוי.
מירב תורג'מן: זה הגדרה של תושב חוץ.
מירב תורג'מן: ב1.
מירב תורג'מן: על אף האמור בפסקה א' להגדרת תושב ישראל או תושב שבסעיף 1, לא יראו יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב ישראל ותיק כתושב ישראל במשך שנה אחת מהמועד שבו עלה או שב לישראל לפי העניין.
מירב תורג'מן: בסעיף קטן זה שנת ההסתגלות ובלבד שהיחיד הודיע, הם ביקשו להוריד את פקיד השומה.
מיכל דויטש: קיבלנו הערות שבעצם אומרות שהקשר או אפילו המפגש הקטן הזה של טופס שצריך להציג לאדם או לרשות ממישהו מרשות המיסים יכול להרתיע.
מיכל דויטש: אנחנו במגעים עם משרד הקליטה.
מיכל דויטש: אנחנו רוצים ליצור מצב שיהיה טופס שמכין, כנראה שיגישו אותו למשרד הקליטה, אבל בגלל שזה עדיין לא סגור ברמת התפעול השארנו את זה טופס שייקבע ויוגש.
מיכל דויטש: וננחה למי.
מיכל דויטש: פשוט אמרו לנו שהקשר אפילו להגיש טופס לפקיד השומה עלול להרתיע מיד.
מיכל דויטש: רצינו להקל.
מיכל דויטש: זאת פסיכולוגיה.
פנחס רובין: מה יהיה אם מישהו יבוא לשנה ואחר כך יעזוב?
גידי בר זכאי: השנה הנוכחית לא תיחשב כשנת תושבות.
גידי בר זכאי: היא לא תיחשב לענייני דיני המס כשנת תושבות והוא ייחשב בשנה הזאת כתושב חוץ.
טל דולן: בדיוק בשביל זה יש שנת הסתגלות.
טל דולן: כדי שבסוף השנה אם הוא ירצה הוא יקח את הדברים שלו וילך.
פנחס רובין: אני רציתי לומר את החידוד הזה ששנת ההסתגלות ואי התושבות חלה גם אם הוא לא בוחר בכל המסלול, אלא הוא בא רק להריח את המדינה.
טל דולן: לא.
טל דולן: אנחנו לא ניתן לו את שנת ההסתגלות רק אחרי.
גידי בר זכאי: הוא לא יצטרך להגיע למשרד הקליטה כדי להיפרד גם.
מירב תורג'מן: ובלבד שהיחיד הודיע בתוך 90 ימים מיום הגעתו לישראל כאמור בטופס שקבע המנהל על בחירתו בהחלת הוראות סעיף קטן זה.
מיכל דויטש: המנהל קובע את הטופס.
מיכל דויטש: למי יוגש.
גידי בר זכאי: אנחנו פשוט קבענו שהטופס הזה אותה הודעה שאתה מדבר עליה פה היא תינתן למשרד הקליטה, זאת המשמעות.
מירב תורג'מן: 2.
מירב תורג'מן: על אף הוראות פסקה 1, הודיע יחיד על בחירתו בשנת ההסתגלות כאמור באותה פסקה תבוא שנת ההסתגלות במניין לעניין התקופות המפורטות להלן.
מירב תורג'מן: א' תקופת הפטור האמורה בסעיף קטן א'.
אברהם מיכאלי: אם אחרי שנה הוא מודיע אז מחילים לו שנה לפני כן או שנה אחרי כן?
גידי בר זכאי: השנה הזאת באה במניין תקופת ההטבות.
אברהם מיכאלי: יפה, אז זה רטרואקטיבית.
מירב תורג'מן: בתקופה האמורה בפסקה ב2 להגדרת תושב ישראל או תושב שבסעיף 1.
מירב תורג'מן: זה לעניין השליטה והניהול.
מירב תורג'מן: (ג) התקופה האמורה בפסקה 2 להגדרת חברה, משלח יד זרה ובהגדרה הכנסה של בעלי המניות תושבי ישראל שבסעיף 55ה'.
מירב תורג'מן: (ד) התקופה האמורה בהגדרת תושב ישראל שבסעיף 75ב' א' 15.
מירב תורג'מן: התקופה האמורה בסעיף 75ט"ז רבא 1 , א1 ו-ג2א.
מירב תורג'מן: (ו) התקופה האמורה בסעיף 97ב'1.
פנחס רובין: רגע, למה אתם רק לגבי דיווח ולא לגבי עצם החוות?
מיכל דויטש: לא צריך.
פנחס רובין: למה?
מיכל דויטש: זה היה בתוך 14א'.
מיכל דויטש: מכיל את 14א' על נאמנויות.
פנחס רובין: לא.
פנחס רובין: אבל השנה הראשונה.
פנחס רובין: זה לא נכון.
פנחס רובין: בשנת ההסתגלות יש פקשוש.
פנחס רובין: את פוטרת אותם מהדיווח, את לא פוטרת אותם מהחוות לגבי שנת ההסתגלות הראשונה.
פנחס רובין: פשוט צריך להוסיף את הסעיף.
גידי בר זכאי: מכוח מה כמה החוות בשנת ההסתגלות הראשונה?
פנחס רובין: אם שנת ההסתגלות הראשונה, הוא שם תושב ישראל.
גידי בר זכאי: אבל אם אנחנו מחילים את זה.
גידי בר זכאי: הוא לא תושב ישראל וככל שיהיה תושב ישראל אנחנו מחילים את זה רטרואקטיבית.
גידי בר זכאי: ככל שהשנה הזאת נכנסת למניין שנות הפטור הוא בפנים.
פנחס רובין: אני רוצה להגיד לכם שאתם צודקים.
מירב תורג"מן: זה נכלל בא'.
מירב תורג"מן: התקופה האמורה בסעיף 97ב' 1 .
מירב תורג"מן: (ז) התקופה האמורה בסעיף 134ב' שזה הדיווח.
מירב תורג"מן: (ח) התקופה האמורה בסעיף 135 1 ב' שזה הצהרת הון.
אברהם מיכאלי: יש עוד דברים מיוחדים שבעצם לא נכללו ברשימה הזאת שזה מהותי?
מירב תורג'מן: לא.
מירב תורג'מן: סעיף קטן ג'.
מירב תורג'מן: תושב חוזר יהיה פטור ממס במשך 5 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל על הכנסות שהופקו מחוץ לישראל או שמקורן בנכסים מחוץ לישראל שאינן הכנסות מעסק המפורט להלן, אלא אם כן ביקש אחרת לעניין הכנסות.
טל דולן: שוב אין בעיה בנוסח.
מירב תורג'מן: הכנסות מקצבה, מתמלוגים, מדמי שכירות, מריבית ומדיבידנד שמקורן בנכסים מחוץ לישראל שרכש אותו התושב החוזר בתקופת שהותו מחוץ לישראל לאחר שחדל להיות תושב ישראל.
מירב תורג'מן: הכנסות מריבית ומדיבידנד שמקורן בנכסים מחוץ לישראל שהן ניירות ערך מוטבים.
פנחס רובין: לגבי סעיף קטן 1, הכנסה שרכש התושב החוזר בתקופת שהותו, זה אומר שבתקופת ההסתגלות שלו... ?
גידי בר זכאי: התושב החוזר לא נהנה מתקופת הסתגלות.
גידי בר זכאי: אני אגיד בשמך שאנחנו צודקים.
מירב תורג'מן: רק הבהרה לעניין החמש שנים בגלל ההגדרה של תושב חוזר.
מיכל דויטש: בעצם ב-14ג' אנחנו הכחול אם ראיתם אנחנו בעצם ניסינו שהמצב של התושב החוזר אנחנו לא משנים אותו למעט נושא אחד שזה ניירות ערך המוטבים.
מיכל דויטש: עכשיו ההגדרה פה שסומנה בצהוב במקום יחיד ששב והיה לתושב ישראל לאחר ששהה...
מיכל דויטש: לתושב חוזר, בגלל השינוי של התוספת ההגדרה של תושב חוץ.
מיכל דויטש: ברגע שנתנו שם ופנים למתי אתה חדל, וכמה זמן אתה צריך להיות בחו"ל כדי להיות תושב חוזר, כבר לא צריך את כל המילים הארוכות לאחר שחדל מלהיות, ורכש את זה לאחר שחדל, ולכן יש לנו היום הגדרה לתושב חוזר.
מיכל דויטש: מדובר רק על פטור במשך 5 שנים על הכנסות שהופקו מחוץ לישראל ושמקורן בנכסים מחוץ לישראל, הפסקה הראשונה זה מה שתמיד היה בסעיף 14ג' הכנסות מקצבה, מתמלוגים, מדמי שכירות, מריבית ומדיבידנד, ופסקה 2 נדרשת בגלל הויתור על התנאי שרכש התושב החוזר בתקופת שהותו מחוץ לישראל, מהטעם שניירות ערך מוטבים בתוך ההגדרה בעצם אפשרנו שבתוך תיק ניירות ערך, בפורטפוליו של ניירות ערך שנעשים שינויים בתוך התיק לאחר שאותו תושב חוזר חוזר ארצה אותם ניירות ערך שבתוך התיק עצמו לא ייחשבו ככאלה שהוא רכש לאחר שהוא חזר ועדיין ההכנסות שנובעות מאותן ניירות ערך יהיו פטורות ממס.
פנחס רובין: זאת הבהרה חשובה וטובה.
אברהם מיכאלי: אני מבין גם אותה הערה לגבי איגוד הבנקים חלה גם בכל הסעיף הזה פה מה שהם רצו.
מיכל דויטש: פה הורדנו את המילה בהגדרת חשבון במוסד בנקאי.
מיכל דויטש: איגוד הבנקים טען שבכך אנחנו מרעים את המצב בכך שאנחנו אומרים שזה חייב להתנהל בחשבון במוסד בנקאי מחוץ לישראל.
מיכל דויטש: אז אנחנו פשוט שותקים בעניין הזה.
מיכל דויטש: אומרים שזה פורטפוליו בחשבון במוסד בנקאי.
מיכל דויטש: כל מה שקורה לגבי נכסים מחוץ לישראל, כל מה שקורה בתוכו גם אחרי שובו של אותו תושב חוזר ההכנסות שנובעות מאותן ניירות גם הן תהיינה פטורות ממס.
יובל כהן: מוסד בנקאי מחוץ לישראל ובישראל?
מיכל דויטש: מוסד בנקאי.
מיכל דויטש: גם תאגיד בנקאי.
גידי בר זכאי: גם בישראל.
יובל כהן: אבל מה הבעיה אם תגידי על זה כן וגמרנו.
מיכל דויטש: המהות היא ברישא למעלה.
מירב תורג'מן: יש לי עוד איזושהי שאלה לגבי ג1.
מירב תורג'מן: בסעיף הקיים יש שנותרו בידו לאחר שהפך לתושב ישראל.
מירב תורג'מן: השאלה אם אנחנו לא צריכים להכניס את זה גם לפסקה 1.
מירב תורג'מן: הכנסות מקצבה, מתמלוגים, מדמי שכירות, ריבית ומדיבידנד שמקורן בנכסים מחוץ לישראל שרכש התושב החוזר בתקופת שהותו מחוץ לישראל לאחר שחדל להיות תושב ישראל שנותרו בידו לאחר שהפך תושב ישראל.
מיכל דויטש: זה לא משנה.
מיכל דויטש: זה הסעיף שאנחנו מחליפים.
מירב תורג'מן: זה לא מעלה ולא מוריד כי אין ספק שהוא פטור ממשהו שיש לו.
גידי בר זכאי: אני חושב שבהגדרה כשאנחנו עוסקים בחקיקה אנחנו לא נרשום משהו שמיותר, שלא מוסיף דבר.
מיכל דויטש: מירב אם זה לא נשאר בידו הוא לא יהיה פטור.
מיכל דויטש: הוא פטור רק על מה שיש לו.
מיכל דויטש: הוא לא פטור על מה שאין לו.
מירב תורג'מן: זה הכול נכון רק זה היה ב-14א'.
מיכל דויטש: אבל אנחנו גם מתקדמים.
מירב תורג'מן: אני ממשיכה.
מירב תורג'מן: זה עם ההגדרות לעניין סעיף ג'.
מירב תורג'מן: בסעיף קטן זה ניירות ערך מוטבים, ניירות ערך הנסחרים בבורסה שרכש התושב החוזר בתקופת שהותו מחוץ לישראל לאחר שחדל להיות תושב ישראל המנוהלים מחשבון במוסד בנקאי, ביקשתם להוריד זר, זה שינוי משמעותי, וכן ניירות ערך הנסחרים בבורסה שרכש התושב החוזר מתוך הכנסה מניירות ערך מוטבים שהופקדה באותו חשבון.
מירב תורג'מן: בורסה.
מירב תורג'מן: בורסה לניירות ערך מחוץ לישראל שקיבלה אישור מידי מי שרשאי ליטול על פי דין במדינה שבה היא מתנהלת וכן שוק מוסדר מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: הכנסה מניירות ערך מוטבים כל אחד מאלה.
מירב תורג'מן: 1.
מירב תורג'מן: ריבית שמקורה בניירות ערך מוטבים.
מירב תורג'מן: דיבידנד שמקורו בניירות ערך מוטבים.
פנחס רובין: יש לי רק הערה.
פנחס רובין: בהגדרת בורסה נניח שיש רישום דואלי.
עידו עשת: יש הרבה שרשומות.
מיכל דויטש: אבל הנכס לא מצוי מחוץ לישראל בגזית.
פנחס רובין: רוב הנכסים נמצאים מחוץ לישראל.
פנחס רובין: גזית לא טובה משהו אחר.
יהודה נסרדישי: אני שואל אתכם איפה מופקת ההכנסה?
יהודה נסרדישי: אגורה אחת בהכנסה שמופקת במדינת ישראל לא ניתן עליה פטור.
יהודה נסרדישי: תגיד לי איפה מופקת ההכנסה.
יהודה נסרדישי: אל תשאל אותי איפה נסחרת.
יובל כהן: מחוץ לישראל.
יובל כהן: כי ריבית ודיבידנד מקום מושב המשלם הוא קובע.
יובל כהן: לכן היא מופקת מחוץ לישראל.
פנחס רובין: תחשבו אם שווה.
פנחס רובין: אחרת יכולה להיות תקלה למישהו ולא התכוונתם.
פנחס רובין: אז שימו לב.
גידי בר זכאי: אנחנו צריכים להתמקד.
גידי בר זכאי: אנחנו צריכים להתמקד ולהתקדם.
עדו עשת: כן.
עדו עשת: אבל מה התשובה להערה של רישום דואלי.
גידי בר זכאי: אנחנו עוסקים פה בדיני המס.
גידי בר זכאי: אנחנו לא יכולים בכל נקודה לכסות את כל האפשרויות שיכולות להתעורר בהמשך הדרך.
גידי בר זכאי: אנחנו לא נוכל לעשות כך.
עידו עשת: זה נכון, אבל אם עלתה הערה.
גידי בר זכאי: ניסינו לעסוק בהערה אבל אנחנו רואים שאנחנו עוסקים פה בנושא מאוד רחב וודאי שלא נוכל לתת עליו את הדעת במסגרת שיש לנו פה.
פינחס רובין: תבדקו את זה ואם צריך בהערת ביצוע תבהירו את זה.
פינחס רובין: תבדקו.
גידי בר זכאי: ודאי שככל נידרש להתייחס לזה בהוראת ביצוע אין ספק.
מירב תורג'מן: אני חושבת שזו הערה מהותית כדי לעשות את זה בהוראת ביצוע.
מירב תורג'מן: זו הערה מהותית.
מיכל דויטש: זה שוב מכניס את כל הסוגיה שגידי דיבר עליה בדיון הקודם עם התאגיד הבנקאי, ובורסה בישראל ושאלת מקום הפקה.
מיכל דויטש: עכשיו זה מאוחר מדי.
מיכל דויטש: זה פשוט מאוחר מדי.
מיכל דויטש: זה יושב כאן.
עידו עשת: זה מאוחר מדי?
עידו עשת: זה הצעת חוק ממשלתית.
עידו עשת: זה המקום.
מיכל דויטש: הנושא של מקום ההפקה היא שאלה מורכבת.
מיכל דויטש: אתם מבקשים מאיתנו כל מיני דברים בניסיון שנסגור דברים שקיימים לאורך שנים.
מיכל דויטש: צריך לבחון את זה אבל לא עכשיו.
מיכל דויטש: אז אם נראה שצריך תיקון אנחנו נביא תיקון וכל השאלה של מקום ההפקה.
מיכל דויטש: אבל השאלה של מקום ההפקה היא מקום מורכב.
מיכל דויטש: לעשות את זה ככה על רגל אחת יהיה ממש לא אחראי מצידנו.
עידו עשת: אם אפשר היה להפוך את דיני המס.
יהודה נסרדישי: בשליפה כזאת אי אפשר לעשות מה שפה נדרש כי אני לא יודע מה השלכותיו.
יהודה נסרדישי: אני אומר לפרוטוקול, בעניין העולים האלה והפטורים שחלים על סעיף 14 גם לגבי עולים חדשים ותושבים ותיקים חוזרים, כל שקל של הכנסה שיופק במדינת ישראל יתחייב במס.
יהודה נסרדישי: וכל רווח במסגרת החוק הזה שמופק מחוץ לגבולות ישראל לא יתחייב במס.
יהודה נסרדישי: ועכשיו אני לא יכול לעשות מהפכות אחרות.
עידו עשת: הכלל המהותי ברור אבל השאלה האם זה נכלל או לא נכלל זו גם שאלה שהם צריכים לדעת אותה.
יהודה נסרדישי: זו שאלה רוחבית מאוד.
יהודה נסרדישי: אי אפשר לענות עליה פה.
גידי בר זכאי: אם היינו יכולים להפוך את דיני המס למטריצה שהיא מתמטית וכל אחד היה מסתכל בטבלה ויודע איפה הוא נמצא ויודע בדיוק כמה מס לשלם היינו מאוד מברכים על כך למרות שהיינו נשארים בלי עבודה.
גידי בר זכאי: אנחנו מנסים כמה שיותר להגיע למקומות של הוודאות ושל הפשטות.
גידי בר זכאי: המציאות היא מורכבת.
גידי בר זכאי: בכל העולם מבינים את זה וגם אנחנו.
גידי בר זכאי: אנחנו גם בחקיקה הזאת הולכים לכיוון של פשטות ובהירות.
גידי בר זכאי: אבל אנחנו לא נוכל לפתור את כל הבעיות.
גידי בר זכאי: בוודאי שלא נוכל להגיע לפשטות.
גידי בר זכאי: די לכל אחד מאיתנו שייקח דיון ממוצע בבית משפט מחוזי בנושא מיסים ויבין שרבות הסוגיות שדרושות עיון והעמקה ופרשנות, ואנחנו לא יכולים לכתוב חוק שיפתור את כל הבעיות האלה.
פינחס רובין: על זה אני יכול לומר על עצמי שטיפש זרק אבן, עשרה חכמים התקשו להוציא אותה.
מירב תורג'מן: חשבון במוסד בנקאי.
מירב תורג'מן: חשבון במוסד בנקאי שלא בוצעו בו הפקדות לאחר שהתושב החוזר היה לתושב ישראל פרט להפקדה של הכנסה מניירות ערך מוטבים.
מירב תורג'מן: תושב חוזר, יחיד ששב והיה לתושב ישראל לאחר שהיה תושב חוץ במשך 6 שנים רצופות לפחות.
מירב תורג'מן: פה נדרשת איזושהי הבהרה.
מיכל דויטש: אנחנו בעצם בקשר להגדרת תושב חוץ שהוספנו, אמרנו תושב חוץ ייחשב מהיום הראשון רטרואקטיבית לאחר מילוי של ארבע שנים של שנתיים נספר ועוד שנתיים מרכז חיים, בעצם אמרנו איך אדם חדל מלהיות תושב ישראל וממתי.
מיכל דויטש: עכשיו הסוגיה הזו היתה סוגיה מאוד עמומה בפקודה לפני הצעת החוק הזו.
מיכל דויטש: לא היתה לנו הגדרה לתושב חוזר.
מיכל דויטש: ב-14ג' ניתנו הקלות למי שחדל להיות תושב ישראל ושהה מחוץ לישראל שלוש שנים לאחר שחדל.
מיכל דויטש: כל השאלה היתה מה זה לאחר שחדל.
מיכל דויטש: בנוסח הכחול שלכם הופיע מי ששהה שלוש פלוס שתיים.
מיכל דויטש: במובן הזה היה שלוש שנים לאחר שחדל ותושב חוזר ותיק שמונה שנים תושב חוץ, כלומר מחוץ לישראל 10 שנים, 8 שנים לאחר שחדל.
מיכל דויטש: בעצם בזה ניסינו להגיד מה שאנחנו עושים בהסדרי מס, מה שדיברנו פעם קודמת, שלוקח זמן להתנתק ממדינת ישראל ואם אנחנו מסתכלים על הממוצע אנחנו מדברים על שנתיים.
מיכל דויטש: ולכן בהקשר הזה בפרשנות של 14ג' לפני ההצעה בעצם דיברנו שאתה צריך לעזוב את הארץ במשך 5 שנים לפחות כאשר כשאתה חוזר אתה רוצה את ההטבות לתושב חוזר.
מיכל דויטש: דוגמה שנתנו בפעם הקודמת עם 2007 ו-2012.
עידו עשת: שזה הורכב מהשלוש שנים שקבוע בחוק פלוס שתיים שככה ראיתם את החדילה.
מיכל דויטש: פלוס שתיים תהליך החדילה.
מיכל דויטש: ובעצם פה אנחנו אומרים, אם היום אנחנו אומרים שתושב חוץ הוא מי שמקיים 4 שנים את השנתיים מספר ועוד שנתיים מרכז חיים, פה אנחנו רוצים שהוא יקיים את זה במשך 6 שנים.
מיכל דויטש: משמע, שנתיים מספר ועוד 4 שנים מרכז חיים מחוץ לישראל, ואז כשהוא חוזר רק אז הוא ייחשב כתושב חוזר.
מיכל דויטש: וזו בעצם תוספת אם אנחנו מסתכלים בראי הפרשנות שהיתה קיימת לדין הקודם לפני, מעכשיו תוספת של שנה.
מיכל דויטש: הדבר הזה בא גם במענה למה שאנחנו אמרנו לגבי החוסר שוויון אם בכלל שקיים לגבי כל אלה שעושים ישוב מחדש ל-3 שנים וחוזרים, האם באמת חדלו, האם באמת פסקו להיות תושבי ישראל.
מיכל דויטש: ואנחנו חושבים שהדבר הזה עושה את האיזון הראוי בין תושב חוזר לבין תושב חוזר ותיק לבין עולה לבין תושב ישראל שהיה מאז ומתמיד פה ואף פעם לא עזב ולא חשב לעזוב.
מירב תורג'מן: אולי זה המקום להגיד גם לגבי התחילה.
מיכל דויטש: עכשיו לגבי התחילה אז במובן הזה אנחנו אומרים כך, ההחמרה הזו של שש שנים מחוץ לישראל למי שרוצה ליהנות מתושב חוזר תחול רק על מי שחדל להיות תושב ישראל.
מירב תורג'מן: סעיף 16ב' למי שמסתכל על הנוסח.
מיכל דויטש: בסוף ההצעה רק על מי שחדל להיות תושב ישראל אחרי 1109 כך שההחמרה לא תחול על מי שחדל להיות תושב ישראל לפני.
מיכל דויטש: משמע אדם שירד מהארץ ב-2007 ויחזור ב-2012 אנחנו לא נאמר לו, אדוני לא שהית שש שנים מחוץ לישראל לפי ההגדרה, אלא אנחנו הולכים לחדל להיות תושב ישראל במשך שלוש שנים רצופות לפחות, ובהקשר הזה משרד המשפטים, בעצם אנחנו אומרים שההקלה לתושב החוזר החדש של השחלוף ניירות ערך תחול כבר החל מ-1 בינואר 2008.
מיכל דויטש: כלומר מי שיחזור ב-2008 ויקיים את השש שנים תתקיים בו ההגדרה כבר, תהיה לו ההקלה של השחלוף.
עידו עשת: רק מי שיקיים את השש שנים.
מיכל דויטש: מי שמקיים את השש שנים תהיה לו את ההקלה של השחלוף ניירות ערך.
מיכל דויטש: ותיכף אני אגיד את הנוסח כשנגיע ל-16ב'.
מירב תורג'מן: אני חוזרת לסעיף 5.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 67ח'.
מירב תורג'מן: בסעיף 67ח' לפקודה ברישא במקום או לפני שהיה לתושב חוזר כמשמעותו בסעיף 14ג' יבוא לתושב חוזר ותיק או לתושב חוזר כאמור בסעיף 14א' ו-ג'.
מיכל דויטש: הסעיף הזה פשוט מדבר על הוראות מיוחדות לעניין מי שהיה לתושב ישראל.
מיכל דויטש: וכל עוד הפקודה הכירה רק את מי שהיה לתושב ישראל לראשונה כתושב חוזר, ברגע שהוספנו מעמד ניסויי של תושב חוזר ותיק נכנס לכאן.
מירב תורג'מן: (6) תיקון סעיף 75ב'.
מירב תורג'מן: בסעיף 75ב' לפקודה בסעיף קטן א' (1) בפסקה אחת בהגדרה חברה נשלטת זרה, בפסקת משנה ד'1 המילים או בידי אזרחי ישראל תושבי האזור כהגדרתם בסעיף 3א' בסעיף זה תושבי ישראל יימחקו.
מירב תורג'מן: (2) אחרי פסקה 14 יבוא 15, תושב ישראל לרבות אזרח ישראל תושב האזור כהגדרתו בסעיף 3א' ולמעט מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14 בטרם חלפו 10 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל כאמור.
מיכל דויטש: זה בדומה לחברת משלח יד זרה וההוראות שניתנו שם בעניין ההתעלמות מהספירה של תושב ישראל שהוא תושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק אותה הוראה ניתנה לגבי חברה נשלטת זרה שאחד מהתנאים שצריכים להתקיים בה כדי שהיא תהיה חברה נשלטת זרה שזה 50% באחד או יותר מאמצעי השליטה בה המוחזקים בידי תושבי ישראל.
מיכל דויטש: בעניין הזה אנחנו מחקנו את תושב ישראל לראשונה ואת התושב החוזר הותיק במשך תקופת ההטבות שהיא על 10 שנים.
עידו עשת: מה קורה בשנת ההסתגלות?
מירב תורג'מן: זה חל עליו.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 75ז'7.
מירב תורג'מן: בסעיף 75ז'ה' לפקודה תושב ישראל לראשונה יבוא לתושב חוזר ותיק ובמקום לפי סעיפים 14א' עד ג' יבוא לפי סעיפים 14א' או ג'.
מיכל דויטש: אפשר לקרוא את כל השלוש ולהסביר לגבי כול שלושת הסעיפים הללו?
מיכל תורג'מן: כן.
מיכל תורג'מן: כי זה באמת התאמות.
מיכל תורג'מן: תיקון סעיף 75י"א (8).
מיכל תורג'מן: בסעיף 75י"א א' לפקודה החל לתושב ישראל לראשונה יבוא תושב חוזר ותיק.
מיכל תורג'מן: ובמקום לפי סעיפים 14א' עד ג' יבוא לפי סעיפים 14א' או ג'.
מיכל תורג'מן: (9) תיקון סעיף 75י"ב.
מיכל תורג'מן: בסעיף 75י"ב ז' לפקודה החל לתושב ישראל לראשונה יבוא לתושב חוזר ותיק ובמקום לפי סעיפים 14א' עד ג' יבוא לפי סעיפים 14א' או ג'.
מיכל דויטש: שלושת הסעיפים הללו הם סעיפים מתוך פרק הנאמנות.
מיכל דויטש: ב-75ז'ה' י"א א' וי"ב ז' אלה ההקלות של תושב ישראל לראשונה ותושב חוזר לגבי נאמנויות שהופכות להיות נאמנות תושבי ישראל עקב עליית יוצר.
מיכל דויטש: כמו ב-67ח' מהטעם שהפקודה לא הכירה מעמד של תושב חוזר ותיק הכנסנו אותם לפה.
מיכל דויטש: הסיפא במקום סעיפים 14 א' עד ג' יבוא לפי סעיפים 14א' עד ג', זה בגלל שלפי הדין הקיים ההטבות יתחלקו בין 14א' פסיביות, 14ב' הכנסות מעסק, 14ג' פסיביות של תושב חוזר.
מיכל דויטש: עשינו 14א' עד ג' כדי שגם העסק יחול, אבל לאור העובדה שהעסק עלה ל-14א' כי כל המקורות הם א'.
עידו עשת: וב' זה הסתגלות.
מיכל דויטש: ב' זה הסתגלות וג' תושב חוזר רגיל עשינו 14 א' או ג'.
מירב תורג'מן: כאן זה איזושהי תוספת לגבי הנאמנויות.
מירב תורג'מן: אני אקריא את כל סעיף (10) ביחד.
מירב תורג'מן: (10) תיקון סעיף 75 ט"ז 1.
מירב תורג'מן: בסעיף 75ט"ז 1 לפקודה (1) אחרי סעיף קטן א' יבוא א'1, הוראות סעיף קטן א' לא יחולו לגבי יוצר שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14א'.
מירב תורג'מן: במשך 10 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל כאמור ובלבד שבמשך כל התקופה האמורה הקנה רק נכס מחוץ לישראל או הכנסה מנכס מחוץ לישראל.
מירב תורג'מן: בתום 10 שנים האמורות יחול הוראות סעיף קטן א' אלא שההודעה האמורה בו תוגש עד יום 30 באפריל בשנת המס הראשונה לאחר שתמה התקופה האמורה.
מירב תורג'מן: ואולם אם חלה על היוצר חובה להגיש דוח לפי סעיף 131 במועד הגשת הדוח.
מירב תורג'מן: (2) בסעיף קטן ג' האמור בו יסומן 1 ואחריו יבוא 2, על אף האמור בפסקה 1, א' יוצר כאמור בפסקה 1 שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק כאמור בסעיף 14 א' לא יהא חייב בהודעה כאמור באותה פסקה במשך 10 שנים מהמועד שהיה לתושב ישראל כאמור ובלבד שבעת שהיה לתושב ישראל יש לו נאמן ונאמנות רק נכס מחוץ לישראל או הכנסה מנכס מחוץ לישראל ושבמשך כל התקופה האמורה הוקנו לנאמן רק נכס או הכנסה כאמור.
מירב תורג'מן: בתום 10 השנים האמורות יחולו הוראות פסקה 1 אלא שמועדים להגשת ההודעה האמורה באותה פסקה יחולו בשנת המס הראשונה לאחר שתמה התקופה האמורה לפי העניין.