GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב ביילסקי: הייתי בגרמניה ופגשתי צעיר בגיל 24 שכל מה שהוא זוכר מסוף השבוע שסידרנו להם עם צעירים יהודים אחרים, שפעם ראשונה בחיים שלו הוא למד מה זאת הבדלה.
זאב ביילסקי: הוא סיפר לי שמסוף שבוע הזה יצא שהוא יודע מה זה הבדלה.
משה גפני: פה בארץ יודעים מה זאת הבדלה?
זאב ביילסקי: לפחות בארץ יישארו יהודים.
קריאה: אל תהיה בטוח.
זאב ביילסקי: זה נכון.
זאב ביילסקי: סיפר לי מיליונר מארצות הברית שהוא רצה שהילד שלו יישאר יהודי והוא שלח אותו לארץ.
זאב ביילסקי: הוא הכיר תיירת לא יהודייה משבדיה, הם התחתנו ועזבו.
זאב ביילסקי: בסך הכל, הערבות היחידה לאדם שיישר יהודי זה פה בישראל, עם כל הצרות שלנו.
זאב ביילסקי: אני יכול לספר לכם שהמחלקה לחינוך עוסקת במחנות קיץ.
זאב ביילסקי: מעט מאוד מהציבור הישראלי יודע שבכל שנה אנחנו שולחים כ-1,500 צעירים אחרי צבא, הטובים ביותר, למאות מחנות קיץ בארצות הברית.
זאב ביילסקי: זאת החשיפה הראשונה של אותם ילדים שבאים למחנות קיץ עם צעירים ישראלים.
זאב ביילסקי: הם רואים צעירים אחרי שירות צבאי, זה מנגן בגיטרה, זה משחק כדורסל, זה עושה סקי על המים.
זאב ביילסקי: מתוך 10,000 שמגישים בקשה אנחנו בוחרים 1,500 והם מביאים את דבר מדינת ישראל.
זאב ביילסקי: זאת פעילות יוצאת מן הכלל יפה שאנחנו עושים אותה.
זאב ביילסקי: יחד עם משרד החינוך החלטנו על פרויקט ל-60 שנות ישראל.
זאב ביילסקי: 60 מורים מצטיינים יצאו לשליחות בחוץ לארץ.
זאב ביילסקי: זה גם דבר מאוד חשוב.
זאב ביילסקי: המורה הישראלי מביא משהו אחר לגמרי, זה מביא את דברה של מדינת ישראל.
זאב ביילסקי: המורים הללו ילמדו בבתי ספר יהודיים.
זאב ביילסקי: הייתי בדרום אפריקה ופנה אלי מנהל בית הספר היהודי בקייפטאון וביקש שאדאג שיתגברו את לימודי העברית ושנשלח עוד מורים ישראלים.
זאב ביילסקי: סוף סוף מישהו שמבקש את זה.
זאב ביילסקי: פרויקט הדגל של המחלקה לחינוך היא תכנית "מסע", שמשותפת לממשלת ישראל ולסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: אנחנו מביאים 8,500 צעירים לשהות של שנה בארץ.
זאב ביילסקי: שנה זה סיפור אחר לגמרי.
זאב ביילסקי: זה לא לטעום אלא זה להיות פה, ללמוד את השפה, להכיר חברים.
זאב ביילסקי: אנחנו משקיעים בפרויקט הזה הרבה מאוד כסף.
זאב ביילסקי: למרות הקיצוצים עליהם סיפרתי קודם, אנחנו עושים כל מאמץ כדי לא לגעת בפרויקט הזה.
זאב ביילסקי: אני מקווה שנצליח.
זאב ביילסקי: אנחנו נלחמים על כל אגורה.
זאב ביילסקי: למי שלא יודע, "מסע" זה תכנית מטריה שבתוכה יש 155 תכניות שונות.
זאב ביילסקי: כלומר, כל צעיר יהודי שרוצה לבוא לארץ, אנחנו מוצאים לו את התחום שמעניין אותו.
זאב ביילסקי: זה פרויקט מאוד חשוב ואני חייב לציין את ממשלת ישראל על השותפות.
זאב ביילסקי: מאז המלחמה השקענו למעלה ממיליארד שקל בגליל ובנגב.
זאב ביילסקי: אלה כספים שניתנו לנו על ידי תורמים נפלאים ל-UJC ולקרן היסוד לאחר המלחמה.
זאב ביילסקי: אנשים הבינו את המצב שנוצר ובכסף הזה אנחנו הצלחנו לתת הרבה מאוד תכניות של חינוך.
זאב ביילסקי: הצלחנו לתת הלוואות לעסקים.
זאב ביילסקי: 200 כבר קיבלו מאיתנו הלוואות בתנאים נוחים כדי לפתח את הכלכלה.
זאב ביילסקי: יש לנו קרן לנפגעי טרור.
זאב ביילסקי: זה גם דבר שהציבור לא יודע עליו.
זאב ביילסקי: הסוכנות, עוזרת במשך שנים לאותם אנשים מוכי גורל, בשקט ובצנעה, בצורה מכובדת.
זאב ביילסקי: עד היום טיפלנו ב-700 נפגעים של פעולות טרור שמגיעים אלינו.
זאב ביילסקי: יש לנו ועדה בראשותו של השופט בדימוס, משה קמה.
זאב ביילסקי: היא עושה בשקט עבודה כדי לעזור לאנשים ובכך היא מבטאת את הרצון הטוב של יהדות התפוצות לעזור לאותם אנשים.
זאב ביילסקי: אני מקווה שנצליח למצוא דרכים נוספות כדי להגביר את ההכנסות.
זאב ביילסקי: אחת הדרכים היא בעזרת הפילנתרופיה הישראלית.
זאב ביילסקי: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, שכל יום אני קורא בעיון רב את העיתונים הכלכליים.
זאב ביילסקי: מי שלא מצליח, אני מאוד מצטער בשבילו.
זאב ביילסקי: מי שמצליח, למחרת אני אצלו ומסביר לו שאנחנו צריכים להיות שותפים בהצלחה.
זאב ביילסקי: אני חייב להגיד לך שיש התעוררות יוצאת מן הכלל של פילנתרופים ישראלים שמוכנים לקחת אחריות על מה שקורה פה.
זאב ביילסקי: אנחנו מדינה צינית ולכן כשאני מספר שמישהו תורם אז שואלים מה יוצא לו מזה.
זאב ביילסקי: עצם השאלה פוגעת כי אותם אנשים נפלאים לא צריכים שייצא להם משהו ומה שיוצא להם זה שכר מצווה מצווה.
זאב ביילסקי: הם רואים שהם עושים דבר טוב וזה משמח את ליבם.
מיכאל נודלמן: הם מקבלים הקלות ממס?
זאב נודלמן: יש, אבל הסכומים לא משמעותיים.
זאב נודלמן: פה לא מדברים על סכומים אלא כבוד לאנשים שנותנים.
אברהם מיכאלי: יש סעיף 46, שהם יכולים להכניס את זה ואז יש כאלה ששווה להם וכאלה שלא.
זאב ביילסקי: נוחי דנקנר החליט מהיום הראשון למלחמה לתרום 100 מיליון שקל בשנה.
זאב ביילסקי: הוא עושה את זה כבר שנתיים ברציפות, והכל ברוח טובה.
זאב ביילסקי: קחו, למשל, את אבי נאור ואת המעורבות שלו ב"אור ירוק".
זאב ביילסקי: הוא נלחם בתאונות דרכים, הכל לבד, הכל מכספו ויש לו רק עגמת נפש ממה שקורה פה.
זאב ביילסקי: בכל זאת, הוא לקח את הנושא של ילדים בסיכון והוא עובד איתנו.
זאב ביילסקי: יש לנו כפר נוער שנקרא "רמת הדסה".
זאב ביילסקי: 5 שנים אנחנו שותפים שם יחד עם אבי נאור.
זאב ביילסקי: הילדים שלומדים שם הם ילדים בסיכון שלא היה להם כל סיכוי לעשות בגרות.
זאב ביילסקי: לדעתי, הממוצע שם היום, יותר גבוהה מרעננה.
זאב ביילסקי: זה לא יאומן.
זאב ביילסקי: אני אומר לכם, זה פלא חינוכי שקרה במדינת ישראל.
זאב ביילסקי: איך זה קרה?
זאב ביילסקי: ברגע שיש אדם ברמתו של אבי נאור, יחד עם גוף כמו שלנו שמשתף פעולה, אנחנו מצליחים לעשות פעילות בלתי רגילה.
זאב ביילסקי: מאות ילדים חייבים את החיים שלהם לאותו אדם שמוכן להקדיש.
זאב ביילסקי: מנהל בית הספר שם הוא משה צין, שהיה תת אלוף.
זאב ביילסקי: הוא החליט שייעודו הוא בתחום החינוך.
זאב ביילסקי: הוא לוקח את התלמידים אחד אחד ועוזר להם.
זאב ביילסקי: רמת ההתגייסות של הילדים האלה לצה"ל היא לא תיאמן.
זאב ביילסקי: יש לנו כפר נוער "קרית יערים" ליד ירושלים.
זאב ביילסקי: לפני שנתיים שלוש עמדנו לסגור את כפר הנוער.
זאב ביילסקי: תראה מה קורה היום בקרית יערים.
זאב ביילסקי: אלה דברים שנוגעים באושיות החברה הישראלית ואני שמח הסוכנות היהודית נמצאת בעשייה.
זאב ביילסקי: לסיום, אדוני היושב ראש, פרויקט מאוד חשוב שזוכה לאהדה גם פה בוועדה והוא "פרויקט נתיב".
זאב ביילסקי: עד עכשיו לקחנו 3,000 צעירים בעיקר מחבר העמים.
זאב ביילסקי: הצבא מוכן לשחרר אותם לשלושה חודשים.
זאב ביילסקי: רוב האנשים באים מפעילות קרבית ובכל זאת הצבא מוכן לשחרר אותם.
זאב ביילסקי: הם באים אלינו לסוכנות היהודית, לקריית מוריה בירושלים.
זאב ביילסקי: במשך 3 חודשים הם עוברים קורס ביהדות ועוברים חוויה של קירוב.
זאב ביילסקי: אני שמח לראות שהרבה מהמשתתפות הן נשים.
זאב ביילסקי: הן רוצות להיות יהודיות על פי ההלכה כדי שגם ילדיהן יהיו כאלה.
זאב ביילסקי: אחר כך, כל מי שרוצה, על פי רצונו החופשי, יכול להשלים עוד קצת ולגשת לבית דין.
זאב ביילסקי: בית הדין הוא בית דין ברוח בית הילל.
זאב ביילסקי: אלה לא אותם בתי דין שמחפשים להכשיל אלא מדובר בבתי דין שמבינים את המעמסה שיש עלינו.
זאב ביילסקי: הם מבינים שיש פה אלפי אנשים שמוכנים להתנדב ולסכן את חייהם.
זאב ביילסקי: אני בא לדבר עם כל קורס שנפתח ואני מסביר להם מה ההבדל בינם לביני.
זאב ביילסקי: אני נולדתי פה בארץ.
זאב ביילסקי: בגיל 18 הלכתי לצבא כי קיבלתי צו.
זאב ביילסקי: אותם ילדים בחרו לבוא לארץ.
זאב ביילסקי: הם בחרו לשרת ביחידות משמעותיות.
זאב ביילסקי: הם מסכנים את החיים שלהם.
זאב ביילסקי: כראש עירית רעננה אני זוכר ילד מאוקראינה שהתגייס לצבא ונהרג בפעילות קרבית.
זאב ביילסקי: איכשהו איתרנו את האמא שלו שם והבאנו אותה.
זאב ביילסקי: כל אחד מבין מה זה שאמא באה בדמעות שהילד היחיד שלה נהרג ומתחיל הויכוח איפה קוברים אותו.
זאב ביילסקי: מזל שיש לנו אנשים טובים כמו יואל אזרזר, שהוא חבר של הרב גפני, שמצא לנו דרך איך אפשר גם לחיות עם ההלכה וגם להביא אותו לקבורה בצורה מכובדת.
זאב ביילסקי: הפרויקט הזה של נתיב מביא הרבה מאוד כבוד.
זאב ביילסקי: אני שמח שגילינו תורמים שתורמים לנו מיליוני דולרים ומאפשרים לנו להמשיך ולהגדיל את הפרויקט.
מיכאל נודלמן: מה עם נעל"ה?
זאב ביילסקי: אנחנו ממשיכים עם נעל"ה.
זאב ביילסקי: היום אנחנו נמצאים במשא ומתן עם הממשלה.
זאב ביילסקי: אולי אדוני יכול לעזור לנו קצת כי אנחנו נמצאים במצוקה.
זאב ביילסקי: נאמר "זכרתי לך חסד נעוריך".
זאב ביילסקי: כבר 60 שנה אנחנו עוזרים למדינת ישראל, תורמים ומביאים.
זאב ביילסקי: עכשיו יש לנו תקופה קצת קשה.
זאב ביילסקי: אנחנו מעוניינים להמשיך את הפרויקטים שאיתם אנו שותפים עם הממשלה.
זאב ביילסקי: אני מדבר על פרויקטים כמו מנהל הסטודנטים ונעל"ה, אנחנו רוצים להמשיך את הפרויקטים כי הם חשובים.
זאב ביילסקי: נוכל לעשות זאת אם נצליח להגיע להבנה עם הממשלה שלפחות בשנה שנתיים הקרובות, עד שהדולר יחזור, יעזרו לנו קצת.
זאב ביילסקי: יש לנו השקעות אדירות.
זאב ביילסקי: לדוגמה, במנהל הסטודנטים אנחנו משקיעים קרוב ל-10 מיליון דולר בשנה.
זאב ביילסקי: אנחנו משקיעים בזה כבר 25 שנה כמו שעון.
זאב ביילסקי: אנחנו רוצים לעשות את זה, זה מאוד חשוב.
זאב ביילסקי: משרד הקליטה מנהל את זה יחד איתנו ואנחנו רוצים להמשיך ולא רוצים לפגוע בסטודנטים.
זאב ביילסקי: כל פעם שאני פוגש את סטנלי פישר אני מבקש שיקנה עוד דולרים, שישים עוד 50 מיליון.
זאב ביילסקי: כל 10 אגורות שהדולר עולה, בשבילנו זה עוד 3 מיליון דולר שנוכל להפנות לפעילות.
זאב ביילסקי: אני מודה לך אדוני היושב ראש.
עמוס חרמון: לגבי פרויקט נתיב, לא מדובר רק בחיילים שאינם יהודיים על פי הלכה ומבקשים לעבור תהליך גיור.
עמוס חרמון: הרבה מאוד מהם הם יהודים על פי ההלכה שמבקשים לחזק את הזהות היהודית שלהם.
אברהם מיכאלי: ביקרנו שם וראינו.
מרינה סולודקין: התחננו וביקשנו שהם יהיו ביחד.
מיכאל נודלמן: יושב ראש הסוכנות הזכיר פה את עמותת "נפש בנפש".
מיכאל נודלמן: מנכ"ל "נפש בנפש", איך מתפתח הקשר ביניכם?
דניאל אוברמן: אני רוצה לברך את יו"ר הסוכנות היהודית על הפעילות המבורכת.
דניאל אוברמן: אני חושב שמה שתיארת בחצי שעה האחרונה אינו מפרט מספיק את הפעילות הענפה שאתם עושים.
דניאל אוברמן: ההסכם שהגענו אליו עם הסוכנות היהודית הוא הסכם טוב.
דניאל אוברמן: שיתוף הפעולה מתקדם בצורה יוצאת מן הכלל.
דניאל אוברמן: אנחנו ארגון קטן לעידוד העלייה מצפון אמריקה, היא הפעילות שזורעת את הזרעים.
דניאל אוברמן: כאן אנחנו יכולים להיכנס כארגון ולהכניס לאנשים את המילה עלייה.
דניאל אוברמן: אנחנו רואים שהביקור בארץ הוא הגורם המשפיע בותר על החלטת אנשים לעלות ארצה.
דניאל אוברמן: זה הגורם הכי משפיע לעתיד העלייה בשנים הקרובות.
דניאל אוברמן: אנחנו מבקשים לחזק את הסוכנות ושלא יהיה קיצוץ בתכניות שמעודדות עלייה ארצה אחרת, נרגיש את זה בשנים הקרובות.
דניאל אוברמן: אנחנו גם מעריכים את ההתמודדות של הסוכנות מול הקיצוצים, כתוצאה מהמשבר הכלכלי וגם ממצב הדולר.
דניאל אוברמן: אנחנו מאוד מעריכים את המאמצים של מנכ"ל הסוכנות מר ויגדור ושל מנכ"ל מחלקת העלייה, אלי כהן, שעושים מאמצים אדירים על מנת לשמר את הקיים ואפילו לשפר את הפעילות של הסוכנות תחת אילוצים מאוד קשים של המצב הכלכלי.
דניאל אוברמן: אנו מודים לכם.
מיכאל נודלמן: האם אחרי החוק יש תזוזה?
דניאל אוברמן: בחודשים האחרונים, עם פרוץ המשבר הכלכלי בצפון אמריקה, אנחנו מקבלים המון התעניינות.
דניאל אוברמן: השאלה הגדולה היא, האם ההתעניינות הזאת תתורגם לעלייה?
דניאל אוברמן: זה שאנשים שוקלים עלייה זה עדיין לא אומר שהם יעלו.
דניאל אוברמן: בקיץ 2009 נדע האם באמת אנשים מסוגלים לעלות.
דניאל אוברמן: אנחנו עדיין לא יודעים מה תהיה ההשפעה על המשק הישראלי ועל התעסוקה.
דניאל אוברמן: עדיין קצת מוקדם מידי לומר, אבל מבחינת התעניינות, ההתעניינות גברה מאוד.
מיכאל נודלמן: שיתוף פעולה בין שני גופים כאלה זה דבר חשוב מאוד.
אברהם מיכאלי: אנחנו יושבים עם אנשי הסוכנות בהרבה ישיבות.
אברהם מיכאלי: טוב שפעם בתקופה אנחנו מקיימים ישיבה מיוחדת כדי לשמוע מהם סקירה וגם לדון ביתר פירוט בנושאים שחשוב שהוועדה תתייחס אליהם.
אברהם מיכאלי: מאז שהכרתי את הפעילות בוועדת העלייה והקליטה, יש לי הרבה מאוד תשבחות לסוכנות היהודית.
אברהם מיכאלי: תמיד עולות השאלות מה תפקידה של הסוכנות?
אברהם מיכאלי: האם צריך אותה?
אברהם מיכאלי: האם מדובר בבזבוז כספים?
אברהם מיכאלי: ושאלות נוספות.
אברהם מיכאלי: אני מכיר את הביקורת ואת המקטרגים.
אברהם מיכאלי: בינתיים אני לא רואה שהמקטרגים מציעים משהו אחר במקום והם גם לא אומרים מי ייקח על עצמו הנושא.
אברהם מיכאלי: עם כל הכבוד, ממשלת ישראל לא לוקחת על עצמה את הדברים.
אברהם מיכאלי: הסוכנות מביאה לארץ עולים ופה הם נתקלים בבעיות קליטה.
אברהם מיכאלי: אני שומע שלקחתם על עצמכם תחומי עשייה נוספים ולכן אני חושב שצריך לעודד אתכם להמשיך בעשייה החשובה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, תמיד צריך לבחון האם ניתן לשפר את הפרויקטים וליצור אחדות בעם ישראל כי אתם מייצגים את עם ישראל.
אברהם מיכאלי: זאת סוכנות של עם ישראל.
אברהם מיכאלי: הזכרת את הפרויקט לזהות יהודית.
אברהם מיכאלי: לדעתי זוהי תוכנית מאוד חשובה.
אברהם מיכאלי: אם לא יהיו יהודים בחוץ לארץ, לא יהיה את מי לעלות.
אברהם מיכאלי: לצערנו ההתבוללות היא עובדה קיימת.
אברהם מיכאלי: הלוואי שזה יצטמצם.
אברהם מיכאלי: כל הגופים שנמצאים היום בשטח הם הנציגים של מדינת ישראל שיביאו לשם את דבר היהדות.
אברהם מיכאלי: ישנה גם מחלוקת איזו יהדות להביא וצריך למצוא קונצנזוס מהי הזהות היהודית אותה אנו רוצים להציג.
אברהם מיכאלי: לא תמיד הם מבינים את הפלגנות שיש בתוכנו, פה במדינת ישראל, לגבי כל מיני דברים.
אברהם מיכאלי: אנחנו חושבים שהסוכנות יכולה להגיע לשפה משותפת עם גורמים שונים במדינת ישראל כדי שכולם יעמדו מאחריכם ויגידו שהזהות היהודית הזאת מקובלת.
אברהם מיכאלי: יש לברך אתכם על שתוף הפעולה שיש לכם עם ארגונים כמו "נפש בנפש".
אברהם מיכאלי: ביקרנו אצל שניכם וראינו את הגלובל סנטר שלכם ושלהם.
אברהם מיכאלי: ראינו שזה חוסך לכם תקציבים של שליחים בשטח וגם נותן לעולה הכנה מתאימה.
אברהם מיכאלי: עולה שמגיע מוכן לארץ נתקל בפחות בעיות.
אברהם מיכאלי: מבחינה טכנולוגית, אפשר היום להגיע לעוד מקומות בעולם שעדיין לא הגיעו אליהן.
אברהם מיכאלי: לא תמיד זה עניין של כסף.
אברהם מיכאלי: אפשר למצוא מממנים שגרים בקרב היהודים שחיים באותן מדינות.
אברהם מיכאלי: אולי אין להם אינטרס להגיע לארץ, אבל אפשר למצוא ביניהם יהודים שיסייעו למימון.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לציין את השיתוף שהיה ביניכם ובין נתיב ומשרד הקליטה בנושא גיאוגרגיה.
אברהם מיכאלי: אחרי שהיית פה נסעתי גם לשם.
אברהם מיכאלי: זה מראה כמה שעם ישראל יודע להתאחד יחד.
אברהם מיכאלי: אני מקווה שלא יהיו הרבה מבצעי חירום אבל אז אפשר לראות את התוצאות הטובות ולראות שאנחנו מאוחדים כעם ולא כפלגים שנלחמים אחד בשני.
אברהם מיכאלי: אני משבח את הצוות שלכם בגיאוגרגיה.
אברהם מיכאלי: ביקרתי שם וראיתי את הפעילות שאתם עושים שם.
אברהם מיכאלי: פגשתי שם אל אלכס וגם חברים של "נתיב".
אברהם מיכאלי: אני יכול רק לאשר שאין להם כסף.
אברהם מיכאלי: עם כל זה שאין כסף, זאת לא סיבה להפסיק פעילות.
אברהם מיכאלי: תמיד אפשר למצוא תכניות שהן עדיין אטרקטיביות, שהסוכנות היהודית היא זאת שתרים את זה ולא אף אחד אחר.
אברהם מיכאלי: אני לא רואה גוף בממשלת ישראל שיירתם לפרויקטים האלה כי יגידו שיש מספיק צרות פה במדינה.
אברהם מיכאלי: לכן, אם אתם צריכים עזרה של גופים נוספים, שהם לאו דווקא ממשלתיים, אני חושב שהיוזמה צריכה לבוא מכם.
אברהם מיכאלי: אני מאמין שאם תגלו שיתוף פעולה, כמו במבצעי החירום, יעריכו אתכם ולא יראו בכם מתחרים.
אברהם מיכאלי: אני באמת חושב שמגיע לכם יישר כוח.
אברהם מיכאלי: לגבי התקציבים, כל העולם סובל כרגע.
משה גפני: זאב ביילסקי ייבחר לכנסת הבאה, יהיה שר בממשלה.
אברהם מיכאלי: את זה אני לא אמרתי.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע אם הוא החליט.
אברהם מיכאלי: אם הוא יחליט להגיע לפה, הוא יגלה כמה שאין פה כסף.
משה גפני: הוא יגלה שיש כסף רק מעבירים אותו למקומות לא נכונים.
אברהם מיכאלי: אני חושב שוועדת עליה היא באמת הוועדה הנכונה.
אברהם מיכאלי: בוועדה הזאת שיתפנו פעולה ועשינו ככל שיכולנו.
אברהם מיכאלי: מגיע לכל הצוות שלכם יישר כוח.
מרינה סולודקין: אני מברכת את פעילות הסוכנות ואת יו"ר הסוכנות.
מרינה סולודקין: אנחנו בכנסת מאוד מעריכים את התכניות של "נתיב", של "נעל"ה" ושל "נפש בנפש".
מרינה סולודקין: לי מאוד חסרה תכנית כמו "נפש בנפש" בברית המועצות.
מרינה סולודקין: שם יש מיליון איש, יש שם צרות בכל התחומים.
מרינה סולודקין: צריך לעשות עידוד נכון ואני חושבת שאפשר להביא לכאן עוד 100,000 נפש.
מרינה סולודקין: אני לא חושבת שזה קשה לעשות אבל כנראה שמישהו צריך לחשוב על זה בכובד ראש.
מרינה סולודקין: עכשיו זה השבוע האחרון של הקדנציה הנוכחית ואני רוצה לציין ששיתוף הפעולה בין הסוכנות לוועדת העלייה והקליטה היה למופת.
מרינה סולודקין: במעבר חד.
מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, במליאה היתה מהומה בגלל העלייה.
מרינה סולודקין: כי שרת החינוך יחד עם השר לגמלאים ויחד עם הממשלה החליטו שמשרד החינוך מעביר את האולפנים ללומדי עברית מבוגרים למשרד הגמלאים.
מרינה סולודקין: אנחנו הפוליטיקאים שיושבים פה יודעים שיש ספק גדול אם משרד כזה - - -
מיכאל נודלמן: היתה פה ישיבה בנושא.
מיכאל נודלמן: אנחנו היינו נגד ושלחנו מכתב.
מיכאל נודלמן: התחייבו פה שזה יישאר במשרד החינוך.
מרינה סולודקין: בניגוד מוחלט למה שהיה, הוחלט כאן בוועדה, ובמלחמה שעשינו היושב ראש וחברי הכנסת, התקבלה החלטה.
מרינה סולודקין: אישית, פניתי היום למני מזוז היועץ המשפטי של הממשלה ואמרתי שאפשר לכתוב מכתב לא רק בתחום המדיני אלא גם בתחום החברתי.
מרינה סולודקין: לעשות דבר כזה שהכנסת לא תצביע.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת מלכיאור היו נגד ואני מבקשת לטפל בזה.
מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש.
מרינה סולודקין: אני אצבע אחת ואתה וועדה.
מרינה סולודקין: תחשוב לאן ולמי אתה יכול לפנות מפני שאנחנו לא יכולים לתת בימים האחרונים של הכנסת 17 יהרסו מערכת שהמדינה בנתה במשך שנים.
מרינה סולודקין: אנחנו יודעים שמצד משרד החינוך זה פוסט ציונות, לזרוק לכל הרוחות את המערכת של האולפנים.
מרינה סולודקין: מצד העלייה, זה הפסד גדול, שאנשים לא יכולים.
מרינה סולודקין: מצד מפלגת גיל, אני חושבת שזה צעד מאוד לא נכון בזמן הבחירות.
שרה מרום שלו: אני בהחלט מצטרפת לדברי כל קודמיי.
שרה מרום שלו: בואו נאמר את האמת, הסוכנות קיימת עוד לפני קום מדינת ישראל.
שרה מרום שלו: כמו שאתם יודעים, אני גם הייתי עולה חדשה.
שרה מרום שלו: באתי לארץ בשנת 1946.
שרה מרום שלו: כשהגענו לקפריסין, הסוכנות טיפלו בנו.
שרה מרום שלו: אני חושבת שאנחנו צריכים לברך את מדינת ישראל שיש לה גוף כזה כמו הסוכנות היהודית.
שרה מרום שלו: עם כל הקשיים שהם נתקלים בהם, קשה להגיד שקל להם.
שרה מרום שלו: הראשונה שטיפלה בעם היהודי לאחר השואה היתה הסוכנות היהודית.
שרה מרום שלו: זה לא היה קל, עם כל העליות שבאו לארץ.
שרה מרום שלו: שהיו עוד יותר גדולות מאשר היום.
שרה מרום שלו: מדינת ישראל מנתה אז 600,000 תושבים.
שרה מרום שלו: רוב היהודים הגיעו לארץ דרך הסוכנות היהודית.
שרה מרום שלו: אני חושבת שצריך לברך אותם, גם אם לפעמים הם טועים.
שרה מרום שלו: אדם שעושה טועה ואנחנו יודעים את זה.
שרה מרום שלו: לא יכול להיות שאדם שעושה ללא הרף לא יטעה.
שרה מרום שלו: גם כשהם טועים במשהו, מגיע להם יישר כוח על כל המפעל הציוני הגדול הזה שנמשך יובלות.
שרה מרום שלו: אנחנו נברך אותם ואת היושב ראש שימשיכו בעבודתם ונעזור להם ככל שנוכל.
שרה מרום שלו: לממשלת ישראל אני מאוד מייעצת שיבואו לקראתם בכל הדברים המבוקשים על ידם כדי שחס וחלילה זה לא יתפרק.
אלי ולק: אני שמח שהישיבה הזאת מתייחסת לחלק השלישי של שם הוועדה כי כאן אנחנו מדברים על התפוצות.
אלי ולק: למרות שבסוכנות היהודית יש מחלקה לישראל היא מטפלת בתפוצות.
אלי ולק: יש 3 ארצות בלטיות והיתה נציגות של הסוכנות היהודית בריגה.
אלי ולק: עד כמה שאני יודע, הסוכנות סוגרת את הנציגות.
אלי ולק: ההחלטות אולי מוצדקות והן כורח המציאות אבל אני שואל איך יטפלו בבתי ספר יהודיים בטאלין, בריגה ובוילנה?
אלי ולק: איך הדבר יטופל.
משה גפני: מי אדוני?
אלי וילק: אני מנכ"ל האגודה לחקר תפוצות ישראל וגם יושב ראש איגוד לאטביה ואסטוניה בישראל ולכן אני שואל על תחום הפזורה שקרובה לענייניי.
אלי וילק: האגודה לחקר תפוצות ישראל מפיקה הרבה חומר בשפה הרוסית.
אלי וילק: אני יכול להציע לפזורה הגדולה שיושבת בגרמניה ספרים בשפה הרוסית שכולם בתחום יהדות, ישראל, מסורת ישראל.
אלי וילק: בנושא הדת אנחנו לא עוסקים ובזה עוסקת חב"ד.
משה גפני: יש עוד כמה ארגונים.
אלי וילק: יש בהחלט עוד כמה ארגונים ואני מכיר אותם ומוקיר אותם.
אלי וילק: אני יודע שאנחנו בעידן המחשב, אבל עדיין אלה שיצאו מברית המועצות הם עם הספר והם מורגלים לקרוא.
אלי וילק: בזמנו הסוכנות היהודית רכשה מאיתנו הרבה ספרים.
אלי וילק: עכשיו לא צריך לשלוח אותם לחבר המדינות כי יש די והותר.
אלי וילק: יו"ר הסוכנות דיבר על גיוס כספים ואני שמח לשמוע שיש גידול של 2% בפדרציה של ניו-יורק ו-8% בבריטניה, אבל אני יודע שאלה רק הבטחות.
אלי וילק: בזמנו עזרתי לסוכנות להפוך הבטחות למזומנים ואני מוכן תמיד למשימה.
אלי וילק: אני יודע שבברית המועצות לשעבר ובאוקראינה יש יהודים אשר מוכנים גם במצב של היום, כאשר הבורסה שם נפלה יותר מאשר במקומות אחרים, לתת ולהשתתף במאמץ שלנו.
אלי וילק: השאלה, האם ובאיזה מידה הסוכנות מגייסת תרומות מנדבנים יהודיים בחבל כדור הארץ הזה?
אלי וילק: לגבי פרויקט נתיב.
אלי וילק: האם משתתפים בו אלה שאינם יהודים, שאבותיהם יהודים או סבים יהודים, או כאלה שבכלל אין להם קשר ליהדות אלא הם נמצאים לפי כוח חוק הכניסה?
אלי וילק: אגב, הספרים שאותם הזכרתי קודם, הם יכולים להועיל גם להם.
זאב ביילסקי: לגבי בתי הספר יש לנו פרויקט עם ממשלת ישראל שנקרא "חפציבה".
זאב ביילסקי: יושב כאן עמוס חרמון, שבשנה שעברה ניהל קרב מאסף כדי לא לפגוע בבתי הספר.
זאב ביילסקי: עמוס, אתה רוצה לומר משהו לגבי בתי הספר?
עמוס חרמון: שמעתם על ההיערכות המחודשת שלנו בברית המועצות לשעבר, מבחינת מספר השליחים.
עמוס חרמון: אנחנו לא נפקיר את המדינות הבלטיות.
עמוס חרמון: לא יהיה נציג קבוע אבל יש בהחלט יש שם מורים שלנו וישנה התעוררות מאוד גדולה דווקא במדינות הבלטיות.
עמוס חרמון: חלק מהמורים שלנו ישמשו בתפקיד הנציגים שלנו.
עמוס חרמון: הם לא שליחי הסוכנות היהודית אלא מורים שעברו הכשרה גם במחלקה לחינוך וגם במשרד החינוך, להורות יהדות, ציונות ועברית בברית המועצות ובמדינות הבלטיות.
עמוס חרמון: אחד מהם, כנראה, ייצג את האינטרסים בתחום החינוכי.
עמוס חרמון: הלוואי ויכולנו שיהיו נציגים בכל קהילה מעל 2,000 יהודים אבל בכל מקרה אין לנו כוונה להפקיר.
עמוס חרמון: אנחנו רואים פוטנציאל מאוד גדול בדור הצעיר במדינות הבלטיות.
זאב ביילסקי: לגבי ההבטחות.
זאב ביילסקי: גם בפוליטיקה זה כך.
זאב ביילסקי: כשאתה הולך ברחוב אומרים לך שיבחרו אותך ושאין לך מה לדאוג.
זאב ביילסקי: גם בתרומות יש לפעמים אנשים כאלה.
זאב ביילסקי: אני אשמח מאוד אם תעזור לנו להפוך הבטחות למציאות.
זאב ביילסקי: הפילנתרופיה בברית המועצות לשעבר נמצאת בעיצומה.
זאב ביילסקי: קרן היסוד, שהיא הזרוע שאוספת כספים עבורנו בכל העולם מלבד ארצות הברית, מחוברת שם חזק מאוד.
זאב ביילסקי: רק לאחרונה זכינו לביקור של אחד האנשים המשפיעים שם, חבר בפרלמנט.
זאב ביילסקי: לקחנו אותו לכפר הנוער "בן יקיר".
אלי ולק: האם אתה יודע בראש איזה ארגון הוא עומד?
זאב ביילסקי: אני יודע.
זאב ביילסקי: בוא אגיד לך משהו.
זאב ביילסקי: הלוואי ויום אחד אוכל לבחור ממי אני אקח.
זאב ביילסקי: מספיק שהאדם יהודי, רוצה לעזור ולתרום.
זאב ביילסקי: הלוואי שיהיו הרבה כאלה ושתהיה לי עבודה רק לבדוק מאיזה ארגון הוא.
זאב ביילסקי: הוא תרם לנו ספר תורה וסכום משמעותי.
זאב ביילסקי: למחרת לקחנו אותו לכפר נוער אחר והוא תרם לנו פי 4.
זאב ביילסקי: ישנה שם התעוררות גדולה בתרומות אבל המשבר הכלכלי לא פסח על המקום הזה.
זאב ביילסקי: מדינה שהיתה בתנופה בלתי רגילה עם מחיר של חבית דלק שירדה ל-67 דולר ועם מיליוני מטר מרובע שאנשים הנפיקו בבורסה והכל קרס.
זאב ביילסקי: גם שם תהיה לכך השפעה ונצטרך לעבוד קשה מאוד.
זאב ביילסקי: לגבי פרויקט נתיב.
זאב ביילסקי: פרויקט נתיב מעוניין לקרב אנשים.
זאב ביילסקי: אנחנו לא בודקים מי דור שלישי ומי דור רביעי.
זאב ביילסקי: אחת הבעיות במדינת ישראל היא הנושא של יהודי על פי ההלכה כמשמעותו בחוק.
זאב ביילסקי: אנחנו יצרנו פה מדינה יהודית.
זאב ביילסקי: כשהייתי שליח עלייה צעיר בדרום אפריקה דיברתי לציבור ושכנעתי אותם לעלות לישראל.
זאב ביילסקי: הייתי נוהג לומר להם שאם היתה מדינה יהודית אחרת, הייתי ממליץ להם ללכת למדינה האחרת כי ארץ ישראל נקנית בייסורים.
זאב ביילסקי: אם כבר הגיעו לפה אנשים והם משרתים בצבא, אנחנו יכולים לחזק אותם.
זאב ביילסקי: אחת הבעיות במדינת ישראל היא החיזוק והמשמעות למה אנחנו פה.
זאב ביילסקי: ישנו יהודי, אחד הצדיקים בדור הזה בשם מרק בלסברג, שיצר את פרויקט "מבראשית".
זאב ביילסקי: עכשיו הוא יצא בפרויקט שנקרא "מסע ישראלי".
זאב ביילסקי: הוא לוקח תלמידי יא' מבתי ספר לא דתיים לביקורים בירושלים.
זאב ביילסקי: הוא גילה שחלק גדול מהם כלל לא היו בירושלים, ואלה שהיו בירושלים לא היו בכותל.
זאב ביילסקי: אני נוסע לניו יורק ושואל את היהודים למה הם לא באים לבקר פה ואז הם ישאלו אותי: כמה תלמידים מרעננה לא היו בירושלים?
זאב ביילסקי: תתחיל קודם עם רעננה.
משה גפני: לכן שאלתי כמה יהודים יודעים הבדלה.
משה ביילסקי: נכון.
משה ביילסקי: אין ספק שצריך לחזק.
משה ביילסקי: הפרויקט של נתיב נועד לחזק את המשמעות שלנו כיהודים פה במדינת ישראל.
משה ביילסקי: לכן אנחנו לוקחים לא רק את אלה שמתגיירים אלא גם את האחרים.
משה ביילסקי: מזלנו שישנם יהודים שמבינים את זה ותרמו לנו כל כך הרבה מיליונים שמאפשרים לנו להפעיל את הפרויקט.
זאב ביילסקי: רעות, את היית מדריכה שם, את יכולה לספר?
רעות יונה: מגיעים חיילים ל-7 שבועות לקורס.
רעות יונה: בקורס משתתפים יהודים ולא יהודים.
רעות יונה: בקורס הם לומדים מה זאת יהדות.
רעות יונה: מדברים על הקשר ליהדות.
רעות יונה: אף אחד לא מכריח אותם לקחת חלק בדברים האלה, הם פשוט לומדים מה זאת הבדלה, מה זאת שבת.
רעות יונה: במהלך הקורס הם חווים שתי שבתות.
רעות יונה: הראשונה שבהן היא שבת היכרות, שהיא בתחילת הקורס.
רעות יונה: יחד עם המדריכים ועם צוות המורים הם לומדים איך פותחים סידור, מה כתוב בסידור.
רעות יונה: חלקם מחזיקים בפעם הראשונה את הספר הזה.
רעות יונה: בסוף הקורס הם מתארחים אצל משפחות יהודיות דתיות שומרות שבת בישובים בכל הארץ.
רעות יונה: רובם חוששים בהתחלה מהשבת הזאת אבל מסתבר שהשבת הזאת היא החוויה הכי גדולה בקורס הזה.
רעות יונה: חלקם נשארים בקשר עם המשפחות, גם אם הם לא בוחרים להמשיך בתהליך הגיור.
רעות יונה: המשפחה שלי אירחה כמה חיילים כאלה.
רעות יונה: אני גרה ברמות בירושלים ואנחנו נמצאים בקשר הדוק עם הרבה חיילים שמהסיבות שלהם בחרו לא להמשיך בתהליך אבל הקשר שלהם למשפחה זה הקשר למשהו יהודי בארץ במהלך היום יום.
זאב ביילסקי: אני רוצה להגיד לך רעות שהתקבלת לסוכנות היהודית.
אברהם מיכאלי: במהלך הדרך נתקלנו בכל מיני אנשים טובים שעושים שליחות בלי שהם מתכוונים לזה.
אברהם מיכאלי: אפילו שיש קיצוצים בכסף, אסור לעצור את הפרויקטים.
אברהם מיכאלי: תמיד יימצאו יהודים טובים שיהיו מוכנים להתנדב.
אברהם מיכאלי: אם יש חבר'ה נפלאים כאלה, שעברו תהליך ויכולים לייצג, הפעילות הזאת צריכה להימשך.
זאב ביילסקי: ראיתי מה חבר הכנסת מיכאלי עשה בגיאוגרפיה בלי כסף וזה מעודד אותי.
זאב אלקין: אני מתנצל שלא הייתי בסקירה.
זאב אלקין: עשיתי שיעורי בית לפני הישיבה - - -
מיכאל נודלמן: זאב, אני מבקש שתהיה סבלני ובלי הרבה ביקורת.
מיכאל נודלמן: זאת ישיבה אחרונה במתכונת שלנו.
מיכאל נודלמן: אני יודע שאתה אוהב ביקורת.
זאב אלקין: שאלה ראשונה שרציתי לשאול היתה בעניין נעל"ה אבל אני מבין שענית על כך.
זאב אלקין: רציתי להביע את דאגתי ותקוותי שבכל זאת הפרויקט לא יפגע או שיפגע בצורה מינימאלית.
זאב אלקין: במצב היום הפרויקט הזה הוא אחד מהקטרים לעלייה.
זאב אלקין: כל פגיעה תגרום לתגובת שרשרת גם בפן התקציבי.
זאב אלקין: העלייה תרד, יהיו פחות תרומות לסוכנות וכו'.
זאב אלקין: זה בור שאם נכנסים אליו יהיה קשה לצאת ממנו.