GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שזה יהיה בשבוע הבא, אם אתה יכול.
שלמה אקלה: אם צריך לעזור, אנחנו נשתדל.
שלמה אקלה: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
מיכאל נודלמן: בסדר היום דיונים על עסקים קטנים, הטבות לקידום יזמות ופתיחת עסקים קטנים ובינוניים.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שברוב המדינות עסקים קטנים זה סקטור חשוב בכלכלה המדינית.
מיכאל נודלמן: במדינת ישראל שמעלה עולים זה יותר חשוב, כי זה סקטור שלא צריך השקעות גדולות.
מיכאל נודלמן: אנשים מכינים מקומות עבודה לעצמם ולאחרים.
מיכאל נודלמן: זה סקטור שפחות מגיב לכל מיני שיבושים בכלכלה אבל גם בו יש בעיות, בעיות עם מיסים גבוהים.
מיכאל נודלמן: הארגון לא כל כך טוב והם צריכים עזרה.
מיכאל נודלמן: יש פה נציגים ממשרד הקליטה, השר אלי ישי, תמ"ת.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מנציג משרד הקליטה לדבר.
מיכאל נודלמן: תספר לנו איך מתפתחים עסקים לעולים חדשים, איזה בעיות יש, איך אתם עוזרים לעולים חדשים וכמה עסקים יש.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה מול הטיפול היזמי או העסקים הקטנים של העולים והתושבים החוזרים ב-2005.
גלעד אברהמי: המשרד מעניק לעולים ולתושבים החוזרים במסגרת המרכזים לעסקים לעולים ותושבים חוזרים מה שנקרא מט"י.
גלעד אברהמי: מעניקים להם שירותי יעוץ פרטניים וגם שירותים בתחום עידוד היזמות כאשר השירותים של הייעוץ הפרטני כוללים בדיקת היתכנות כלכלית, הכנת תוכניות עסקיות מקיפות פרטניות, ומתן שירותי חונכות עסקית.
גלעד אברהמי: בתחום עידוד היזמות אנחנו מעניקים קורסים, סדנאות בתחומי ניהול ושיווק.
גלעד אברהמי: בניהול מועדונים עסקיים.
גלעד אברהמי: מה שאני מציין כאן בעצם זה פורמט שנקבע במכרז שמשרד הקליטה יצא בו בשנת 2007 והמרכזים זכו בו.
גלעד אברהמי: אלה הם השירותים שהם צריכים להעניק.
גלעד אברהמי: בהמשך לטיפול בייעוץ הפרטני ועידוד היזמות המשרד מעניק למי שמבקש ולמי שעומד בקריטריונים הלוואה עד מאה אלף שקל, ריבית 2% צמודת מדד, ל-6 שנים.
גלעד אברהמי: צריך לומר שהתקציב של ההלוואות ואני מציין את זה בפני הוועדה, בכל הזדמנות שיש לנו, הוא תקציב שבבסיס הוא מתוקצב על בערך על 2.5 מיליון שקל.
גלעד אברהמי: אנחנו כדי לעמוד בביקוש של ההלוואות לעולים ולתושבים חוזרים בתחום היזמות אנחנו זקוקים ל-17 מיליון שקל.
גלעד אברהמי: אני רוצה לציין שאגף התקציבים, אני במשא ומתן איתו, נתן השנה תוספת של 7 מיליון שקל תוספת תקציבית על ה-2.5 מיליון שקל בבסיס כך שאנחנו מגיעים ל-9.5 מיליון שקל שנותן מענה רק ל-50% מהפניות שלנו.
גלעד אברהמי: זה אומר בערך 180 הלוואות כשאנחנו מדברים על 360 עד 400 הלוואות שאנחנו מעניקים בשנה והדרישה היא אפילו ל-600.
גלעד אברהמי: אנחנו לא עומדים בקצב.
גלעד אברהמי: בנוסף למעלות ולקרן להלוואה לעולה לפיתוח עסקי שמה ניתנת ההלוואה של 100 אלף שקל המשרד גם מפעיל מוקדים מתמחים בתחום האתיופים.
גלעד אברהמי: בנתניה המרכז הוא מוקד ארצי.
גלעד אברהמי: הוא מפעיל מוקד מתמחה לקווקזים ארצי שמנוהל בחדרה.
גלעד אברהמי: מוקד ארצי לאיראנים שמנוהל בחולון.
גלעד אברהמי: ומוקד לעידוד עלייה מה שנקרא אצלנו ביזנס איי.
גלעד אברהמי: אל ומידע עסקי שמופעל בראשון לציון.
גלעד אברהמי: הוא ארצי.
גלעד אברהמי: ויש לנו מוקד שנותן מיזם טכנולוגי שעוזר לעסקים בתחום הטכנולוגיה, עסקים, חממות, לקדם אותם מההיבט השיווקי והרעיוני שלהם על מנת שיתחברו דרך ספונסר והמיזם שלהם או האב טיפוס שלהם יהיה כלכלי, וחברות תעשייתיות בעצם יאמצו אותו, וישווקו אותו.
גלעד אברהמי: אני רוצה להגיד מילה על מוקד של איגוד העלייה של הביזנס איי.
גלעד אברהמי: אל.
גלעד אברהמי: המוקד הזה בעצם מוקד שמשרת היום מעבר לשגרה, מאוד פעיל היום במסגרת המבצע חוזרים הביתה בשישים להחזרת התושבים החוזרים.
גלעד אברהמי: המוקד יוצר קשר עם אנשים מעבר לים, עם עולים ותושבים חוזרים, שרוצים לפתוח עסקים בישראל.
גלעד אברהמי: המוקד הזה נתן מענה עד עכשיו מדצמבר 2007 עד לסוף יוני 2008 ל-900 פניות של תושבים חוזרים ועולים מעבר לים.
גלעד אברהמי: זה מעבר לצפוי מבחינתנו.
גלעד אברהמי: הדרישה היא מאוד גבוהה לבוא לישראל, להשתקע, לפתוח עסקים.
גלעד אברהמי: אני רוצה לדבר בסקירה הזאת על העשור האחרון.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה העניק ל-50 אלף יזמים, עולים ותושבים חוזרים יעוץ עסקי ראשוני.
גלעד אברהמי: אני הנחתי על שולחנך מסמך שמרכז נתונים על העשור האחרון.
מיכאל נודלמן: ידוע לי שאתם חיכיתם שיהיו 50 אלף עולים ותושבים חוזרים.
גלעד אברהמי: אני סוקר כרגע את הפעילות של המשרד בעשור האחרון בתחום היזמות לעסקים קטנים ובינוניים.
גלעד אברהמי: מה שאני מציין זה שקיבלו יעוץ עסקי ראשוני בעשור האחרון 50 אלף עולים.
גלעד אברהמי: בדיקת היתכנות כלכלית ל-25 אלף עולים.
גלעד אברהמי: 10 אלפים יזמים של עולים ותושבים חוזרים קיבלו הלוואות בהיקף של 210 מיליון שקל.
גלעד אברהמי: 30 אלף עולים ותושבים חוזרים עובדים בעסקים שהוקמו על ידי הלוואות של המשרד לקליטת העלייה.
גלעד אברהמי: כל אדם עולה או תושב חוזר שפותח עסק בישראל לפי המודלים הכלכלים של משרד הקליטה הוא מעסיק איתו עוד 3 אנשים.
גלעד אברהמי: כך שהמינוף לתעסוקה בישראל המשמעות שלו מובנת, כך שכדאי לעודד עסקים לפתוח דרך הקרן לפיתוח עסקי, לפתוח עסקים בישראל.
גלעד אברהמי: זה המקום להגיד שההלוואות שהמדינה מעניקה היום דרך הקרן לפיתוח עסקי זה כסף שחוזר למדינה במאה אחוז.
גלעד אברהמי: ככל שהמדינה תעמיד יותר כסף, אני לא יודע אם יש נציג של אגף התקציבים פה, צריך לעגן את זה.
גלעד אברהמי: יובל יעקובי צריך להבין את זה ואנחנו אמרנו לו את זה גם בשיחות ובדיונים.
מיכאל נודלמן: מה שמעניין שאתה רוצה שיהיה פה נציג של אגף תקציבים.
מיכאל נודלמן: הוא יודע שזה עסק טוב.
מיכאל נודלמן: אבל כאשר אני שומע שצריך להילחם עם אגף תקציבים, אני לא מבין.
מיכאל נודלמן: הם לא קראו ספרים או שהם לא מבינים.
מיכאל נודלמן: אין ספק שזה עסק טוב.
גלעד אברהמי: באחוזים יש לנו 5% default.
גלעד אברהמי: יש 5% מכלל הלווים בעצם לא מצליחים להחזיר.
מיכאל נודלמן: רק 5%?
גלעד אברהמי: רק 5% מתחת לאחוז הבנקאי אפילו.
גלעד אברהמי: וכל האחרים מחזירים את ההלוואה.
יוסף שגל: אתם עושים את הפעולה רק בקשר עם מט"י או שיש ארגונים אחרים?
גלעד אברהמי: המכשיר לקבלת הלוואות הוא בנק הפועלים שזכה במכרז של החשב הכללי.
גלעד אברהמי: מפנים את העולים לבנק הפועלים.
גלעד אברהמי: העולים מופנים על ידי מעלות ששמה מתחילה התוכנית העסקית ובדיקת ההיתכנות.
גלעד אברהמי: הוועדה של הקרן שיושבת ודנה בבקשה להלוואה בהתאם לתוכנית העסקית שנבנתה עבורו.
גלעד אברהמי: יש פרוצדורה מתבקשת מתוקף הענקה של משרד ממשלתי סכום כסף.
גלעד אברהמי: אחרי שהוא עובר את התהליך הוא מקבל מכתב הפנייה לבנק, והבנק בדרך כלל מכבד את ההלוואה.
גלעד אברהמי: אין סיבה שהוא לא יכבד מכיוון שמדובר פה על כספים של מדינת ישראל ולא כספים של הבנק.
גלעד אברהמי: הבנק הוא צינור להעברת כספים.
גלעד אברהמי: הוא נבחר במכרז מכיוון שהוא גוף בנקאי שיודע להעניק הלוואות בישראל.
גלעד אברהמי: באותה מידה היתה יכולה להיבחר חברת ביטוח מבחינתנו, היום שהם מתעסקות עם כספים.
גלעד אברהמי: אני ממליץ ומציע ואולי פה זה המקום להגיד שתקציב קרן ההלוואות הוא תקציב שצריך להיות בהתאם לתוכנית עבודה שהיום עומדת על 17 מיליון שקל בערך, שגם סכום יחסית צנוע למה שהתבקשו.
גלעד אברהמי: בעבר היו 40 מיליון בקרן.
גלעד אברהמי: צריך לקבוע את זה במסמרות שהתקציב הזה יהיה תקציב קשיח.
גלעד אברהמי: אין קיצוצים בתקציב הזה.
גלעד אברהמי: צריך להגיד שבמצבים קשים כאלה שאין לנו תקציב להלוואות בעצם מי שנפגע כאן זה כל השדרה של מעלות שאמורה לתת את בדיקת היתכנות.
גלעד אברהמי: אם אין בסוף מענק של הלוואה אין צורך בתוכנית עסקית, אין צורך בבדיקת היתכנות, אין צורך בוועדה שתשב, בעצם כל היזמות אתה יכול לסגור אותה.
גלעד אברהמי: אין יזמות לעולים.
מיכאל נודלמן: זו ישיבה חגיגית.
גלעד אברהמי: אני מצטער שהעכרתי את האווירה.
גלעד אברהמי: אני חייב להודות שבמשרד עושים מאמצים.
גלעד אברהמי: מנכ"ל משרד הקליטה והשר, גם השר הקודם יעקב אדרי וגם השר החדש אלי אפללו עושים מאמצים מול אגף התקציבים על מנת לשמר את הפעילות וכמה שיותר להגדיל אותה על מנת שהעולים והתושבים החוזרים יקבלו את המענה הנדרש בתחום ההלוואות והקמת עסקים.
מיכאל נודלמן: למרות שהעלייה פחתה, כן?
גלעד אברהמי: כן.
גלעד אברהמי: כשמתייחסים לעלייה שהיא בעצם קטנה משנה לשנה אז אבסולוטית זה נכון.
גלעד אברהמי: אבל כשאנחנו מסתכלים על זכאות של עולה, עולה זכאי מבחינת משרד הקליטה ל-10 שנים.
גלעד אברהמי: מכיוון שאנחנו מדברים על טווח של 10 שנים גם אם בשנה האחרונה מבחינה שולית יש ירידה עדיין היקף העולים מהשנה הראשונה, מהשנים שאנחנו סופרים, מ-97 עדיין יש שמה מספיק עלייה שעדיין דורשת את ההטבות והסיוע לפתיחת עסקים.
גלעד אברהמי: אז כך שאם אנחנו מסתכלים אחורה בערך יש 260 אלף עולים פוטנציאלים שנמצאים בארץ זכאים שיכולים היום או מחר להגיד למשרד הקליטה אנחנו מבקשים את הסיוע על פי דין, על פי חוק.
גלעד אברהמי: כי אתה אומר לי שעשר שנים שאני נמצא פה מגיע לי סיוע.
גלעד אברהמי: אז 260 אלף זה לא מספר מבוטל.
גלעד אברהמי: אז נכון שלא כולם פונים אבל בפוטנציאל כל אחד יכול לבוא, לדפוק בדלת, ולהגיד אני רוצה לפתוח עסק.
יוסף שגל: לדעתך, יש לעולים חדשים או תושבים חוזרים מוטיבציה לפתוח עסק קטן?
יוסף שגל: באופן אובייקטיבי איך אתה חושב?
גלעד אברהמי: אנחנו נמצאים בפתחה של תקופה חדשה.
גלעד אברהמי: משרד הקליטה ביחד עם משרד האוצר הובילו מהפך של שינוי פיסקאלי ויש חוק שצריך לעבור ממש בימים אלו שיעניק פטור ל-10 שנים לעולים ותושבים חוזרים על כל הרכוש וההון והדיבדנדים וההכנסות שיש להם מחו"ל כך שזה מהווה תמריץ מאוד גדול לאדם להגיד אני רוצה לפתוח פה עסק וזה לא יפגע לי בעסקים שנשארים בחו"ל.
גלעד אברהמי: ולמה אני מציין את זה?
גלעד אברהמי: כי רוב העלייה שיש היום היא עלייה איכותית יותר מהעליות הקודמות מבחינת זה שהם לא רק באים בגלל ציונות, יש גם גוון מאוד כלכלי לעלייה.
גלעד אברהמי: והיום אדם שרוצה לבוא לארץ ולפתוח עסק, לא מדובר רק על האנשים הקטנים שרוצים לפתוח עסק ולהמשיך להתפרנס, מדובר גם על אנשים שיש להם עסקים בחו"ל, והם מאוד חוששים להיכנס למדינת ישראל מכיוון שהם יודעים שישר...
יוסף שגל: הם לא חוזרים לארץ רק כדי לפתוח עסק קטן.
יוסף שגל: תאמין לי.
יוסף שגל: 17 מיליון שקל מה שאתה מבקש תקציב בשביל משרד הקליטה לדעתי זה לא פתרון.
גלעד אברהמי: נגעתי בהתחלה בעסקים קצת יותר גדולים ואנשים שיש להם הון.
גלעד אברהמי: עולה חדש ותושב חוזר שמגיעים למדינת ישראל יש להם קושי להשתלב כשכירים בעבודה מכיוון שיש איזה חוסר הלימה בין ההשכלה שהוא מביא איתו או הניסיון שהוא מביא איתו ביחס למה שהוא יקבל כשכיר או ישתלב במסגרת מעסיק ושכיר.
גלעד אברהמי: כי לא מכירים בתעודות.
גלעד אברהמי: לפעמים יש בעיה של שפה.
גלעד אברהמי: אנחנו רואים הלכה למעשה במציאות שהוא לא נקלט כשכיר בצורה המיטבית ואז מטבע הדברים אחרי תקופה מסוימת שהוא מבין שהוא לא מצליח להיקלט וזה לוקח תקופה של זמן עד שהוא מבין את זה, ואז עוברות כבר שנתיים, ושלוש, ולפעמים ארבע וחמש, מהיום שהוא עלה, עד שהוא מבין את הלך הרוחות בישראל, הוא מחליט לפתוח עסק.
גלעד אברהמי: בפתיחת העסק הוא מצליח למצב את עצמו אחרת.
גלעד אברהמי: כולם יודעים שעצמאי זה גם קצת יוקרה.
גלעד אברהמי: הוא פותח עסק גם אם זה עסק מאוד קטן.
גלעד אברהמי: ואז הוא ממצב את עצמו גם מבחינה משפחתית וגם מבחינה חברתית.
גלעד אברהמי: אנחנו רק יודעים שהסיכון בזה זה שאם הוא לא מצליח אז הוא קורס, וכשהוא קורס אז הוא פשוט עוזב את מדינת ישראל.
גלעד אברהמי: וכאן הבעיה.
גלעד אברהמי: כי הוא לוקח ריזיקות בעצם.
גלעד אברהמי: הוא אומר עכשיו אני הולך להיות עצמאי.
גלעד אברהמי: וכאן המדינה צריכה לבוא וזה מה שמשרד הקליטה עושה דרך מעלות, מלווה אותו גם אחרי שהוא פותח עסק.
גלעד אברהמי: אנחנו נותנים לו ליווי של 3 שנים אחרי פתיחת העסק.
גלעד אברהמי: מנסים לעזור לו על מנת שהעסק שלו לא יקרוס.
גלעד אברהמי: והתוצאות מדברות בעד עצמן.
גלעד אברהמי: בתקופה הזאת שהיא תקופה יחסית קשה בגלל התקציב שציינת, אנחנו מנסים לשמר את המצב ולחזק את התקציבים שלנו כדי שלא לפגוע בעבודה מול העולים, בעסקים הקטנים והבינוניים.
יוסף שגל: אתה לא נתת לי תשובה.
יוסף שגל: שאלתי אותך לדעתך אתה רואה את המצב משתפר או שלא?
גלעד אברהמי: אני תמיד רואה את המצב אופטימי כי אנחנו אלה שנותנים את הסיוע ואנחנו אלה שבונים את האסטרטגיה של הסיוע ואנחנו אלה שמנסים לבנות מערכת תומכת כך שאני חייב לראות את זה בצורה אופטימית.
גלעד אברהמי: אני חייב להודות שיש עוד גורמים ועוד משתנים שמשחקים פה וזה לא תלוי רק במשרד הקליטה ואתה יודע את זה יפה מאוד.
גלעד אברהמי: יש מדיניות מה שנקרא מוניטרית, יש מדיניות פיסקאלית, יש גורמים אחרים שמשחקים במגרש, אם זה כל הנושא של השוק העולמי שזה כבר לא קשור למדינת ישראל.
גלעד אברהמי: אנחנו יודעים שלפתחנו מחכה תקופה של מיתון קשה מאוד, ככה צופים.
גלעד אברהמי: אז כך שאנחנו משתדלים להיות אופטימיים מבחינת חבילות הסיוע שלנו והכלים שאנחנו רוצים להעניק לעולים ולתושבים החוזרים.
גלית לוי: גלית לוי, מנהלת התאחדות התעשיינים במרחב ירושלים ואנחנו מפעילים אצלנו במרחב פורום של יזמים עולים חדשים בשנה וחצי האחרונות.
גלית לוי: עושים איתם פעילות רבה.
גלית לוי: סקרנו את זה בעבר גם כאן בוועדה.
גלית לוי: ברור שככל שנדע לתמוך בעסקים קטנים ובינוניים שיוקמו כאן
גלית לוי: על ידי עולים חדשים יש לנו תרומה בעצם כפולה, מצד אחד למשק, מצד שני כמנוף לקלוט עלייה נוספת.
גלית לוי: באופן טבעי קולטים את העולים החדשים הצעירים בני ארץ המקור של אותם עולים שהקימו את העסק.
גלית לוי: אנחנו מכירים את זה מנתונים של אותו פורום שאנחנו מרכזים.
גלית לוי: מתוך כ-15 חברות שמעסיקות 600 או 700 עובדים 99% הם עולים חדשים מאותו ארץ מקור.
גלית לוי: ברור עם זאת שככל שהמדינה תדע יותר טוב לקלוט ולתמוך את אותם יזמים שמגיעים הנה ומקימים עסקים ולעזור להם ולדבר בשפתם כדבר עסק לעסק כך בעצם העלייה היזמית תהיה טובה יותר, תהיה איכותית יותר, גבוהה יותר ובעצם נכוון לעסקים שהתרומה המשמעותית שלהם ליצור מקומות עבודה תהיה גדולה אפילו יותר מאותו מכפיל שגלעד ציין של 2.7 אם אני זוכרת נכון.
גלית לוי: אנחנו מכירים עסקים בפורום שלנו שהם יותר טכנולוגיים במהות.
גלית לוי: עסקים מתחום תעשיות ה-ICT , Information Communication Technologies ואלו עסקים מציגים עקומת צמיחה גבוהה ביותר.
גלית לוי: אני מדברת איתכם על תהליך הרחבה של חברות שכמעט מכפילות את עצמן משנה לשנה.
גלית לוי: רק שלשום היינו בחברה שסיפרה על אחוזי צמיחה של 60% או 70% כל שנה.
גלית לוי: יכול להיות שהשנה הם ירדו ל-50% צמיחה של חברה.
גלית לוי: הנתונים מרשימים ביותר.
גלית לוי: מה שהם צריכים ופה מנגנון ממשלתי שייסע זה כמו חיבור שלהם לעולם העסקים הקיים המקומי לאנשי העסקים הישראליים ולעזור להם לדבר עסק עם עסק.
גלית לוי: התמיכה שניתנת היום ומערכת ההלוואות והליווי והחונכות זה מצוין, אבל בשלב הבא של החיים שלהם ואנחנו רואים אותו קורה מאוד מהר הם צריכים את החיבור די מהר לאנשי עסקים מקומיים בשביל לעשות איתם יחד עסקים.
גלית לוי: אנחנו רואים שזה קורה ואנחנו רואים שאנחנו בפעילות שלנו, והחבר שנמצא כאן, תציג את עצמך ותספר עם מי נפגשת דרך בעצם חיבורים שאנחנו יצרנו ודיברו ביזנס.
גלית לוי: בהמשך לדיון שהיה אתמול גלעד על הנושא של הטבות המס לעולים חדשים עבור נכסים שנמצאים בחו"ל וזו זרוע נוספת שתוכל לתמוך מאוד בהשקעות שנעשות כאן.
גלית לוי: חסרה לנו עוד חוליה בפאזל הטוב מאוד הזה.
גלית לוי: תגרמו להם לרצות להעביר את כובד המשקל של הכסף שלהם שנמצא שם ומקבל בעצם פטור ממס לכאן ובואו ניתן להם כאן.
גלית לוי: בואו נתחיל מהלך כזה לבחון את האפשרות, דיברתי על זה גם עם היושב ראש, לתת להם פטור על עסקים מחוללי צמיחה ומחוללי תעסוקה כאן בארץ והרי חוק לעידוד השקעות הון בעצם מעודד הון זר שמגיע לכאן, והוא לא צריך לעשות עלייה ולקבל תושבות ואזרחות כמו שאותם אנשים שעושים ציונות ופותחים כאן עסקים ומעבירים את כובד המשקל של העסקים שלהם לכאן.
גלית לוי: אנחנו חושבים שיש בהחלט מקום וזה מתבקש להמשיך את החוליה הזאת לכיוון של מנגנון שיעודד את אותם משקיעים ויזמים להקים כאן עסקים שהם מחוללי צמיחה ותעסוקה, שיחבר אותם לכאן ושיטה את כובד ההשקעות שלהם להביא את זה לכאן ולתרום בעצם לצמיחה.
גלית לוי: עד כאן.
גלית לוי: נמצא איתנו אדוני היושב ראש, נתן שפירו שהוא עולה חדש ותיק יחסית ונמצא איתנו גם פרנק.
גלית לוי: אני הייתי מבקשת לתת להם גם את רשות הדיבור.
גלית לוי: איך הם רואים את מערכת ההטבות הניתנות ומה הם היו רוצים לראות.
גלית לוי: הם בעצם אנשי השטח.
נתן שפירו: אני חושב שכול התוכנית יפה מאוד אבל בן אדם שרוצה לפתוח עסק דבר ראשון שהוא צריך לדעת זה איזה עסק לפתוח, מה לעשות, ואולי יש לו הרבה רעיונות, והוא בא ליועץ כלכלי שיודע הכול, אבל בפרקטיקה אין לו את הקשרים.
נתן שפירו: כאשר אני רציתי לפתוח את העסק שלי לא היה לי עם מי לדבר.
נתן שפירו: דיברתי עם נציג הסוכנות וכל מה שהוא אמר לי זה לא היה נכון.
נתן שפירו: יש פה תקציבים להרבה גופים שאחד לא יודע מה עושה השני.
נתן שפירו: מה שחסר שהם ידברו לדוגמה עם התאחדות התעשיינים.
נתן שפירו: אם הבן אדם מומחה בפלסטיקה וזה מה שהוא עשה 20 שנה במדינה שלו אז הוא צריך לבוא לפה לפני שהוא אפילו חושב איזה עסק לפתוח, לבקש מהחטיבה של התאחדות התעשיינים שמתמחה בפלסטיקה, לקיים פגישות עם כמה אנשים, ללמוד מה קורה במדינת ישראל בתחום שלו ואז יהיה לו יותר סיכויים להצליח.
נתן שפירו: בן אדם שרוצה לעשות עלייה ועוד לא הגיע.
נתן שפירו: יגידו לו בסוכנות, אתה תקבל 10 שנים פטור ממיסים, ואתה תקבל 400 דולר כל חודש.
נתן שפירו: אז הוא יגיד, אבל מי יעזור לי למצוא את העסק?
נתן שפירו: עוד פעם אנחנו מתחילים.
נתן שפירו: צריך להיות שמההתחלה יהיה קשר עם מישהו פה בדיוק בתחום שלו שיכול לפלס לו דרך ולעשות בשבילו קשרים.
נתן שפירו: אז הבן אדם שרוצה לפתוח את העסק הבינוני או הקטן, ישלם כרטיס טיסה, יבוא, ידבר עם אנשים שבתחום שלו שמדברים אותה שפה.
נתן שפירו: זה מה שחסר פה.
פרנק אסולי: אני פרנק אסולי.
פרנק אסולי: הגעתי לארץ לפני 10 שנים והקמתי קונדיטוריה לפני 10 שנים.
פרנק אסולי: מי שבא ארצה קשה לו לפתוח עסק כי אנחנו לא מכירים שום דבר.
פרנק אסולי: אני בא מצרפת.
פרנק אסולי: בצרפת הכרתי את כולם.
פרנק אסולי: יש לי דוד, הוא עובד במשטרה.
פרנק אסולי: יש לי דוד עובד בזה.
פרנק אסולי: פה אני לא מכיר אף אחד.
פרנק אסולי: מי שרוצה לפתוח עסק הוא צריך עזרה כמו לפני זמן ביקשתי עזרה מעורך דין.
פרנק אסולי: הוא הסביר לי, אתה יכול לקבל החזר, אתה יכול לקבל הנחות.
פרנק אסולי: אני לדוגמה פתחתי את העסק, השכרתי את שירותיו של קונדיטור צרפתי עולה חדש.
פרנק אסולי: עכשיו שמעתי שהייתי צריך לקבל 1500 שקל בחזרה בגלל שהפועל שלי עולה חדש.
פרנק אסולי: לא ידעתי את זה.
פרנק אסולי: זה חבל.
פרנק אסולי: יש כמה דוגמאות.
פרנק אסולי: אפשר לקבל עזרה ואנחנו לא מודעים לזה.
פרנק אסולי: יש לי גם בית קפה.
פרנק אסולי: מישהו קבע פגישה, הוא עוסק בשיפוצים, הוא פותח עסק חדש, הוא מצרפת, הוא לא ידע שהוא יכול לשלם ארנונה רק 75 שקל בגלל שזה לא חנות, זו תעשייה.
פרנק אסולי: הוא לא יודע את זה.
פרנק אסולי: כבר 6 חודשים הוא משלם 30 אלף שקל.
פרנק אסולי: חבל על הכסף.
פרנק אסולי: אני כאשר פתחתי את העסק לא ידעתי על ההקלה בארנונה.
פרנק אסולי: שילמתי 38 אלף שקל.
פרנק אסולי: מה אמרו לי בעירייה, אל תדאג, עוד שלוש שנים אתה לא תשלם אבל בהתחלה אני זקוק לכסף.
פרנק אסולי: שלא יהיה בבנק של העירייה.
פרנק אסולי: ושילמתי קנס.
פרנק אסולי: אם צריך לפתוח עסק מישהו צריך לעזור.
פרנק אסולי: הוא צריך להכיר את גלית, את המשרד שלה.
פרנק אסולי: שלשום קבעתי פגישה בזכות גלית עם המנהל של אנג'ל.
פרנק אסולי: בעזרת השם יהיה משהו.
פרנק אסולי: כיף לי.
פרנק אסולי: אני מכין עוגות בסגנון צרפתי.
פרנק אסולי: מה זה ארץ ישראל?
פרנק אסולי: זה קיבוץ.
פרנק אסולי: קיבוץ זה כולם ביחד.
פרנק אסולי: אני רוצה שהמדינה לא תהיה כמו בחו"ל.
פרנק אסולי: מה שאני רוצה להגיד שצריך עורך דין ששנה שלמה יעזור למי שפותח עסק, בבנקים, בכול, ושיכיר את גלית.
פרנק אסולי: דיברתי עם מנהל של אנג'ל.
פרנק אסולי: הוא שאל אותי, איפה אתה קונה חומרים?
פרנק אסולי: אמרתי לו את שם הבן אדם.
פרנק אסולי: הוא אמר לי, תעזוב את הבן אדם הזה.
פרנק אסולי: קח מישהו אחר יותר זול.
פרנק אסולי: זה עזר.
פרנק אסולי: זה עוזר.
פרנק אסולי: תודה רבה.
סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לך ששילבת בסדר יום את הנושא של עסקים קטנים.
סטס מיסז'ניקוב: היום באמת יום העסקים הקטנים והבינוניים בכנסת.
סטס מיסז'ניקוב: בחמש או שש ועדות סימולטנית מתנהלים דיונים על כל מיני סוגיות.
סטס מיסז'ניקוב: ימות המשיח.
סטס מיסז'ניקוב: דווקא הוועדה לעלייה וקליטה עם כל הנושא הזה של יזמות עולים קיבלה חשיפה טלוויזיונית בערוץ 99 של הכנסת.
סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד בעיות בתחום המגזר הזה שנקרא עסקים קטנים ובינוניים במדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: תמיד זה נחשב כמנוע צמיחה בכל העולם.
סטס מיסז'ניקוב: רק שבכל העולם לא מדברים אלא גם עושים, הופכים את זה למנוע צמיחה אמיתי, אצלנו בינתיים זה נשאר בגדר של דיבורים.
סטס מיסז'ניקוב: אני תמיד לוקח דוגמה של יפן.
סטס מיסז'ניקוב: יפן של קונצרנים גדולים, יפן של קונגלומרטים גדולים, ברגע שהיא ראתה שיש האטה כלכלית היא התחילה להשקיע בעסקים קטנים ובינוניים.
סטס מיסז'ניקוב: כאן יושב נציג מט"י.
סטס מיסז'ניקוב: הוא מכיר שיש כאן 24 מט"י.
סטס מיסז'ניקוב: ביפן יש 300 עד 500 מט"י, וכל אחד מסובסד וכל אחד יש לו תעסוקה וכל אחד על ידי הסבסוד מרחיב את מעגל העסקים שנזקק לאותו מט"י.
סטס מיסז'ניקוב: אצלנו לצערנו התקצוב לרשות לעסקים קטנים משהו כמו 15 מיליון.
סטס מיסז'ניקוב: יש עוד חונכות בתמ"ת.
סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר מי שיוצא מופסד אלה אותם יזמים, אותם עסקים.
סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד בעיות בתחום רגולטורי, לא רק תקציבי.
סטס מיסז'ניקוב: בוועדה הכספים אני עזרתי בנושא של מחנק האשראים.
סטס מיסז'ניקוב: בן אדם שפותח עסק ממש מתקשה לקבל אשראי נורמלי בערבות מדינה נורמלית ובערבות בנקאיים נורמלים על מנת להתקיים.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא מדבר על 300 אלף שקל של קרן בחסות המדינה.
סטס מיסז'ניקוב: כמעט בלתי אפשרי לקחת אותה.
סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על מיקרו הלוואות.
סטס מיסז'ניקוב: אז עכשיו בוועדת הכספים אנחנו מנהלים דיון על נושא של מיקרו הלוואות, סכומים של 50 אלף שקל עד 100 אלף שקל.
סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על חסם כמו על השתתפות במכרזים ציבוריים.
סטס מיסז'ניקוב: אמנם יזמתי וחוקקתי חוק שהעסקים הקטנים כבר יכולים להשתתף במכרזים ציבוריים וזו לא עילה לפסול אותם אבל הדרך עוד ארוכה.
סטס מיסז'ניקוב: ועכשיו אני יוזם עוד הצעת חוק נוספת שיש מכסה כמו בארצות הברית של 25% מכל המכרזים הציבוריים ילכו לעסקים קטנים ובינוניים.
סטס מיסז'ניקוב: זה מנוע הצמיחה.
סטס מיסז'ניקוב: זה ימנף אותנו עד הסוף.
סטס מיסז'ניקוב: דבר נוסף, דמי אבטלה לעצמאים.
סטס מיסז'ניקוב: זה רלוונטי מאוד לאוכלוסיית יזמים עולים.
סטס מיסז'ניקוב: מה יקרה אם יזם עולה חלילה יפשוט את הרגל, לא ישרוד, המדינה לא נותנת לו מטרייה סוציאלית לגמרי.
סטס מיסז'ניקוב: הוא נזרק לרחוב.
סטס מיסז'ניקוב: השכיר לפחות מקבל דמי אבטלה.
סטס מיסז'ניקוב: העצמאי נשאר בלי כלום.
סטס מיסז'ניקוב: גם הנושא הזה עומד בפני פתרון בקריאה שלישית.
סטס מיסז'ניקוב: ואפשר לדבר על עוד הרבה דברים.
סטס מיסז'ניקוב: נמצאת פה מנכ"לית של התאחדות יזמים, יושב פה גם יועץ עסקי של ההתאחדות אביב זיסמן, זה הגוף שאמון על פיתוח עסקי של יזמים עולים.
סטס מיסז'ניקוב: מפלגת ישראל ביתנו בשנתיים האחרונות עזרה מאוד והשקיעה בפיתוח של ההתאחדות, בפיתוח המגזר העסקי בקרב העולים.
סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שאני השתתפתי יחד עם אביב בכמה וכמה פתיחות של מועדונים לעסקים ברחבי הארץ.
סטס מיסז'ניקוב: למה זה טוב?
סטס מיסז'ניקוב: כי ברגע שיזמים מתאחדים ביחד במועדון הם מתחילים לשתף פעולה ולהתחלק במידע, הם גם יוצרים יתרון.
סטס מיסז'ניקוב: שאתה אחד מול המכונה הבירוקרטית אתה בעצם אפס.
סטס מיסז'ניקוב: ברגע שאתה יוצר קבוצת לחץ, ברגע שאתה משתייך למועדון, ואתה יודע להתמודד ביחד מול המכונה המשומנת הזאת זה כבר סיפור אחר.
סטס מיסז'ניקוב: ברגע שיש לובי בכנסת, ברגע שיש לך ועדת משנה של עסקים קטנים ובינוניים בוועדת הכספים שאני גם מוביל אותה, ברגע שיש התאחדות יזמים, ברגע שיש מט"י, זה כבר נותן איזושהי מעטפת של עזרה.
סטס מיסז'ניקוב: דוגמה קטנה.
סטס מיסז'ניקוב: אתה אדוני שדיברת עכשיו, בוודאי נתקלת בקשיים, אני לא יודע באיזו עיר אתה גר, אבל על מנת לפתוח עסק בעיר מסוימת אתה צריך לעבור ויה דולורוזה רק כדי לקבל את כל האישורים.
סטס מיסז'ניקוב: כבאות, משטרה, הנדסה, טופס 4, חוזים, משרד הבריאות, וטירינריה, וכולם מפוזרים.
סטס מיסז'ניקוב: אם זה נגיד ראשון לציון ששם הייתי מחזיק תיק רישוי עסקים בעיריית ראשון זה מפוזר ברחבי העיר.
סטס מיסז'ניקוב: אתה צריך להתרוצץ ואנחנו מתפלאים למה 60% מהעסקים לא רשומים ללא רישיון.
סטס מיסז'ניקוב: הם מוגדרים כעבריינים.
סטס מיסז'ניקוב: אבל כמעט בלתי אפשרי לקבל רישיון בגלל הבירוקרטיה.
סטס מיסז'ניקוב: זה אחד הדברים שצריך לטפל בהם ובאופן דחוף בכל הנושא הזה של הרישוי.
סטס מיסז'ניקוב: אגב יש דוח של קובי הבר ששוכב כבר 4 שנים עם כל הבעיות שמתועדות באותו דוח, מה צריך לטפל על מנת להקל על פתיחת עסק ורישוי, ולא נעשים דברים.
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו הממונה על התקציבים רם בלניקוב התחיל באמת להיכנס לעובי הקורה ואני מברך אותו על כך.
סטס מיסז'ניקוב: גם השדולה תיכנס לעובי הקורה וזו אחת התוכניות לשנה הנוכחית ולשנה הבאה.
סטס מיסז'ניקוב: אבל המועדונים האלה שנפתחים בהשראת התאחדות היזמים, בהשראת השדולה, הם עוזרים לאנשים להתמודד עם אותם חסמים ביחד ובסופו של דבר גם להצליח.
סטס מיסז'ניקוב: יש כתובת ואני אשמח מאוד אם תעלו בעיות לפני השדולה בכנסת, בפני ועדת משנה של ועדת כספים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מזמין אתכם היום בין 1 ל-3 לאודיטוריום שמה גם יוצגו עסקים מצליחים שנבחרו על ידי מט"י ועל ידי חבר השופטים ואנחנו גם נגבש תוכנית עבודה לשנת 2008 -2009 וביחד נתחיל לקדם אותם כי אני מאמין שאתם העסקים הקטנים הם מנוע אמיתי לצמיחה של מדינת ישראל וללא הצמיחה הזאת אנחנו גם נהיה בבעיה.
סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה אדוני היושב ראש.
פרנק אסולי: אמרת נכון.
פרנק אסולי: יש לנו מט"י, יש לנו משרד הבריאות, יש הרבה משרדים כדי לפתוח את העסק.
פרנק אסולי: אבל מה הבנתי עכשיו אתה יודע מה?
פרנק אסולי: אני צריך יועץ בשביל לפתוח עסק.
פרנק אסולי: אני כשפתחתי את העסק חבל על הכסף ועל הזמן.
פרנק אסולי: הבאתי תוכנית.
פרנק אסולי: עשיתי שיפוצים במשך 3 חודשים.
פרנק אסולי: 8 חודשים חיכיתי בשביל לקבל אישור.
פרנק אסולי: רק אחרי שנתיים הכרתי את מט"י וברוך השם קיבלתי עזרה טובה מאוד של מט"י.
פרנק אסולי: הכול קשה פה בארץ.
נתן שפירו: הבעיה היא שאני לא ידעתי, הוא לא ידע ואולי היום יש אלף אנשים שרוצים לפתוח עסק והם לא יודעים על האנשים שיושבים פה ורוצה לעזור.
נתן שפירו: אין זה קטלוג?
נתן שפירו: אם אנשים לא יודעים על הרשויות הקיימות זה אומר שמישהו לא עשה עבודה טובה.
סטס מיסז'ניקוב: זה רק אומר שיום כמו שאנחנו מקיימים היום מאוד נדרש וכל מה שאתם אומרים, אני כבר רואה שאביב זיסמן רושם, יועץ עסקי של התאחדות יזמים.
סטס מיסז'ניקוב: לא שנעשתה עבודה טובה, עבודה טובה נעשתה במשך הרבה מאוד שנים, באמירה שלך יש דרך שיפור ודרך התייעלות והכול נרשם.
פרי זמק: אני חבר בוועד אגודת המתרגמים.
פרי זמק: הרבה מחברי אגודת המתרגמים הם עסקים קטנים או עצמאים.
פרי זמק: מכיוון שאני בעצמי עולה ותיק ואחת הבעיות שנתקלתי בהם ועדיין נתקל בהם בהתמודדות עם משרדים ממשלתיים יש לי הרגשה שהמידע על ההטבות ועל התוכניות השונות לא מופץ באופן אקטיבי ותמיד נתקלים בבעיה, שמגיעים אחרי 10 שנים כמו הקונדיטור הזה, ואומר שהוא לא ידע, היית צריך לדעת.
פרי זמק: השאלה היא בעצם עד כמה המשרדים הממשלתיים דוחפים את המידע אל הציבור ולא מחכים עד שהציבור מחפש את הנתונים.
פרי זמק: גם רציתי לשאול באילו שפות החומר של מט"י והמועדונים מופץ?
מנור מרדכי: אני סגן נשיא לשכת היועצים העסקיים ואני עובד כחונך במסגרת מט"י רעננה, ואני מלווה עולים חדשים וישראלים חוזרים.
מנור מרדכי: ברוכה היזמה שנותנים לעולים ולחוזרים את ההזדמנות הזאת לקבל חונך שמלווה אותם אחד מול אחד ומאכיל אותם בכפית.
מנור מרדכי: מה שההתאחדות עושה בירושלים זה לקשר.
מנור מרדכי: וכל אחד זה שיעור פרטי אחד מול אחד.
מנור מרדכי: את זה צריך להרחיב.