GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
12941: את הנוהל הזה שעשיתם בימים האחרונים, בוא תהפוך את זה לקבע.
12941: ותראה, בסך הכל, בגלל כמה אנשים שמנסים - -
חנן אחיטוב: אבל זה כל הזמן.
חנן אחיטוב: זה קיים בשטח כל הזמן - שיתוף פעולה.
אברהם מיכאלי: התיאום הזה יהפוך לקבע.
אברהם מיכאלי: אני מבטיח לך.
12941: באמצעות היושב ראש אני רוצה לשלוח החלמה מהירה לידיד טוב שלנו צדוק יחזקאלי, שנאבק על חייו בבית החולים "הדסה".
12941: עקבתי אחרי הנושא אתמול.
12941: האחראי אצלנו בשטח, אלכס כץ, דיווח לי מייד על הפציעה שלו, ולצערי הייתי זה שהיה צריך לבשר את זה גם ל "ידיעות אחרונות" ולכולם.
12941: אני רוצה להגיד לכם שאם כבר קורה לך משהו, כדאי שתהיה עובד של "ידיעות אחרונות".
12941: מה שהאנשים האלה עשו בשביל צדוק יחזקאלי, אף פעם לא ראיתי מבצע כזה.
12941: תוך דקות הם סרקו את כל האפשרויות, כל המטוסים הפרטיים, מייד יצרו קשר עם המומחה מספר 1, עם ראש יחידת הטראומה ב "הדסה", הטוב ביותר.
12941: מייד העלו אותו על מטוס, תוך שעתיים קיבלו אישור להמריא.
12941: הנחיתו אותו שם.
12941: האנשים שלנו לקחו את פרופ' ריבקין בבית החולים.
12941: כבר מפה דיברו עם בית החולים בטלפון, שם.
12941: כבר מפה התייעצו עם הרופאים וסיכמו.
12941: היה צריך לעשות לו ניתוח שני, שסיכן את חייו, ניתוח שהרופאים שם מאד פחדו לעשות, בעידוד של האנשים מפה, זה לא ייאמן – הם עשו את הניתוח השני, שהצליח.
12941: עשו שם עבודה טובה באופן יוצא מן הכלל.
אברהם מיכאלי: אשת הנשיא באה בשתיים בלילה לבקר אותו.
12941: על כל המבצע הזה ניצחו אנשי "ידיעות אחרונות".
12941: לפעמים יש לנו ביקורת על העיתונות.
12941: אנחנו אלה שבדרך כלל חוטפים.
12941: פה עשו פשוט מעשה בלתי רגיל.
12941: תוך מספר שעות האדם נותח, הוצב אמבולנס מעופף, הוא היגיע מונשם, ואני בטוח שכולנו מתאחדים - -
אברהם מיכאלי: יישר כוח גם לזק"א.
אברהם מיכאלי: הם גייסו להם את האמבולנס באופן מיידי, כי לא ידעו מאיפה יאתרו אמבולנס תוך שעות.
12941: והרב פירר.
12941: מה אני אגיד לך?
12941: זה היופי של מדינת ישראל.
12941: אז אנחנו שולחים לו איחולי החלמה מהירה ומקווים שיחזור לסקר במהירות.
12941: הוא עכשיו ללא סכנה לחייו אבל במצב קשה מאוד.
מיכאל נודלמן: שלמה מולה, לסיכום.
שלמה מולה: זה הזמן להרגיש גאים ולהרגיש יהודים.
שלמה מולה: אני מודה גם למשרד החוץ, גם ל "נתיב", גם למשרד הקליטה, לסוכנות היהודית.
שלמה מולה: אני חושב שכמו שיושב הראש של הסוכנות אמר – אנחנו סייענו קצת לעידוד העליה מדרום אפריקה ואם התקווה שלנו שגם ה- 10-12 אלף יהודים שנמצאים באזור, אם הרבה ירצו לעבוד, אם צריך לבנות תוכניות מיוחדות, שיהיה צורך בסיוע שלנו, אני יכול להגיד בשם החברים – נשמח לסייע.
שלמה מולה: אבל בסך הכל, זאת המיוחדות של המדינה שלנו, ההתגייסות ושיתוף הפעולה בזמן מצוקה.
שלמה מולה: אני בהחלט מאמץ את הרעיון שלך, אדוני היושב ראש, ואני ואמר גם לנציג "נתיב" – אם כתוצאה משיתוף הפעולה אנחנו יכולים להגביר את העליה, אז יאללה, בואו נעשה את זה.
שלמה מולה: למה לא? לכן אני מודה ומשבח – לכל אלה שבאו.
שלמה מולה: אני רוצה לאחל למשפחה שנמצאת אתנו שתהיה להם קליטה טובה ומוצלחת בארץ.
אברהם מיכאלי: לפעמים כמדינה אנחנו מרגישים גאים שאנחנו עושים דברים טובים.
אברהם מיכאלי: צריך להודות לכל האנשים שעושים את עבודת הנמלים.
אברהם מיכאלי: הישיבה היום נועדה גם לשמוע מהאנשים שעשו את העבודה הקשה, להפיק לקחים, בצורה החיובית, ולא חלילה למתוח ביקורת.
אברהם מיכאלי: הטלפונים שקיבלתי אתמול, מאנשים שמכירים אותי כבר אישית, שעוד בשדה התעופה קיללו כבר את ראש הממשלה והנשיא וכן הלאה, למה?
אברהם מיכאלי: – כי הם לא עלו על המטוס הראשון.
אברהם מיכאלי: כולם רצו לעלות במטוס הראשון ולא היה מקום.
אברהם מיכאלי: אז אני מבין שאנשים בלחץ מתפקדים לפעמים בהיסטריה.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אני חושב שהפתרון שאני יודע, נכון לעכשיו – ותעדכנו אותי: נותרו שם עוד ישראלים שלא פונו?
פיני אביבי: יש רק המשלחת הישראלית עצמה וגם לגביהם, אגב, אנחנו חושבים עדיין מה לעשות.
פיני אביבי: יש מספר מטיילים שהחליטו על דעת עצמם שהם רוצים להמשיך.
אברהם מיכאלי: רוצים לטייל ואחר כך יזעיקו אותנו שהם צריכים מטוס.
אברהם מיכאלי: זו בדיוק השאלה שצריך לדון עליה פעם אחת באופן עקרוני – איך אנחנו כמדינה אמורים להתמודד מול מצבים כאלה.
אברהם מיכאלי: אבל אני עדיין אומר: יהודי גרוזיה שנותרו שם, הם באמת פוטנציאל של כולם לעלות לארץ.
אברהם מיכאלי: אני כאחד שבא משם ואני באמת מעודד בכל דרך שנעלה אותם לארץ – בעליה של היום אי אפשר לכפות על אנשים לעלות בכוח.
אברהם מיכאלי: צריכים לעשות הכל כדי לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לעודד אותם, כמו שאמרת.
אברהם מיכאלי: לשדר את המסר.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אני עדיין חושש- כשהצרה עוברת, שוכחים, וממשיכים הלאה.
אברהם מיכאלי: היום סקאשווילי לא ישמח לשמוע את זה ממני, שאני מעודד את כל היהודים לעלות.
אברהם מיכאלי: הוא ישאל – מה, אתה נגד המדינה שלי?
אברהם מיכאלי: אני אומר שצריך לעשות הכל, אדוני היושב ראש, יחד עם הגורמים האחראים לכך, שאנחנו כן נעלה את היהודים האלה לארץ.
אברהם מיכאלי: יש לנו פה תשתית נפלאה של קהילה קולטת, יחד עם משרד הקליטה שכרגע כבר מדברים על תוכניות-גם חדישות יותר, וגם הקהילה הוותיקה, שיכולה לקלוט אותם בדרך טובה.
אברהם מיכאלי: זו הזדמנות.
אברהם מיכאלי: דבר שני, אני עדיין חושש, אדוני, יושב ראש הסוכנות, שחלק מהאנשים שיישארו שם צריכים איזשהו עידוד וסיוע כדי להחזיק שם מעמד, כי היום גם המתח, שנוצר כרגע בתוך גאורגיה – כתוצאה מכך שהם ציפו שמדינת ישראל תעשה יותר עבורם, זה יוצר היום כבר מחלוקת בתוך העם הגאורגי.
אברהם מיכאלי: הם כל הזמן שידרו ביומיים – שלושה האחרונים שלא עשינו מספיק בשבילם.
אברהם מיכאלי: השולחן הזה הוא לא המקום להרחיב על כך, וצריך לשדר להם את מה שצריך לשדר, ואני שידרתי להם שעשינו מעל ומעבר בשבילם.
אברהם מיכאלי: לכן גם שרת החוץ ביומיים האחרונים עשתה מאמצים מעבר לזה, להיות אתם בקשר ישיר.
אברהם מיכאלי: אנחנו כמדינה יכולים להיות גאים בכך שאנחנו עושים כמיטב יכולתנו, במגבלות.
אברהם מיכאלי: אפילו אמריקה לא הצליחה הרבה לעשות נגד חברנו, פוטין, שכנראה רוצה להיות היום מלך העולם.
מיכאל נודלמן: זה משתנה עכשיו.
שלמה מולה: אני שמח לשמוע ממך.
אברהם מיכאלי: באמת מגיעות תודות – לשרת החוץ.
אברהם מיכאלי: אני יודע שכאשר התווכחנו אתה – ראיתי שגם היא התקשתה לקבל החלטה.
אברהם מיכאלי: בסוף, כשסגן ראש הממשלה אמר לה שהוא אתה בקטע הזה, איפה שצריך - אני יודע לשבח מי שעושה עבודה טובה.
אברהם מיכאלי: אני אומר מה שיושב ראש הסוכנות אומר: שיהיה פה שיתוף פעולה בין הגורמים החשובים האלה, כי אני חושב ששיתוף הפעולה שהיה בין שני חדרי המצב, כשכל אחד תפקד בנפרד, אבל היה שיתוף פעולה.
אברהם מיכאלי: ואני הייתי בקשר ישיר עם בני, בארץ, עם גרי קורן ממשרד החוץ וכל פעם אמרו שאנחנו מעודכנים אחד מהשני.
אברהם מיכאלי: לא עמדתי עם "נתיב" בקשר, אבל ידעתי שביניש הגיע לשם, וידעתי שהוא מתפקד.
אברהם מיכאלי: זה עזר לי מאד לשדר לקהילה ולומר להם - רבותיי, תדעו שמטפלים בזה האנשים הכי טובים.
אברהם מיכאלי: אני באמת מציין לשבח, גם את חברת "אל על" שהתגייסה.
אברהם מיכאלי: היא עשתה פה באמת מעשה ציוני.
אברהם מיכאלי: הם יצאו לשטח והנחיתו שני מטוסים שם אתמול.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לציין לשבח את השגריר החדש.
אברהם מיכאלי: אדם שהגיע לשם ביום הראשון שלו ותפקד כפי שהוא תפקד, וממשיך עוד לתפקד, אני חושב שצריך להתגאות בזה.
אברהם מיכאלי: ולכן, באמת, כל השליחים,כל הנציגים, צריכים לומר להם תודה.
אברהם מיכאלי: צריך לומר לשגריר תודה, כי יש לו תפקיד עם בעיה קשה שנוצרה לו, בגרוזיה.
אברהם מיכאלי: אני אומר לו תודה.
אברהם מיכאלי: תפקידנו לעשות את הגורם המתאם.
מיכאל נודלמן: כך צריך לעבוד במקרים כאלה כל שגריר, כל שגרירה.
אברהם מיכאלי: אנחנו, כוועדת העליה, הקליטה והתפוצות – אולי תפקידנו באמת להיות הגורם המתאם.
שלמה מולה: נקודה ששכחנו.
שלמה מולה: לפרוטוקול.
שלמה מולה: שאלת תיקון לאקונה חוקתית לגבי אזהרת מצב - של הוראת שעה.
שלמה מולה: אני מציע שנעשה דיון אחרי שיהיה שקט יותר.
מיכאל נודלמן: מילה אחרונה שלי.
מיכאל נודלמן: חברים, אני גאה בכם כי לא היו מקרים כאלה.
מיכאל נודלמן: היה מבצע אנטבה ולא היו דברים כאלה קשים שבזמן מלחמה, גורמים לא צבאיים אלא - אנשים מהסוכנות, ממשרד החוץ, מ "נתיב", שגריר חדש, באו לשם ועשו עבודה נפלאה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שפה יש דוגמה שמתי שיש לעם שלנו סכנה, יש יכולת ארגון כמו ברזל.
מיכאל נודלמן: כמו שאמר חבר הכנסת מולה – אני חושב שאנחנו צריכים לשבת יחד ולהגיע למצב טוב, לראות את התקנון שיש אצלכם, ואם יש צורך אנחנו מוכנים לנסח חוק שבמקרים כאלה – שיהיה ברור מה צריך להיעשות, כי אדם אחראי עושה את זה יותר טוב ואדם פחות אחראי עושה את זה אחרת, אבל שלא יהיו מקרים שהדברים תלויים באחריות של בני האדם.
מיכאל נודלמן: זו צריכה להיות אחריות של מדינה, של החוק, של התקנון.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לברך את המשפחה, אזרחים חדשים.
12941: ואת דוד שבישיבה הראשונה שלו בכנסת הוא ישן.
ואז'ה ממיסשוילי: תודה רבה.
מיכאל נודלמן: תודה לכם, הישיבה נעולה.
מיכאל נודלמן: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: הנושא היום הוא סקירת השר לקליטת העלייה על הפעולות ועל התקציב של המשרד.
מיכאל נודלמן: כבוד השר, בבקשה.
אלי אפללו: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
אלי אפללו: מכובדיי, חברי הכנסת, למרות שאני נמצא במשרד הקליטה רק כארבעה חודשים אני חושב שיש שינויים משמעותיים בכל התחומים.
אלי אפללו: אני חושב שיש הבנה של משרד האוצר להמון דברים.
אלי אפללו: בחודש יולי כבר נגמר התקציב ולא הייתה לנו אפשרות להמשך הפעילות במשרד.
אלי אפללו: אומר מה אני מאמין, איך אני רואה את המשרד ומה התפיסה שלו, ואחר כך אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד, שייתן פרטים מדויקים בעזרת המצגת.
אלי אפללו: קליטת העולים החדשים ותושבים חוזרים אלה שתי המשימות שאנחנו מתמקדים בהן.
אלי אפללו: בהזדמנות זאת אני רוצה להגיד תודה ליושב ראש הוועדה ולחבריה על החוק שהצלחנו להעביר בקריאה שלישית למתן הטבות.
אלי אפללו: הבעיה העיקרית שהייתה לתושבים חוזרים היא תוספת המס.
אלי אפללו: זה אומר שכל תושב שהיה כמה שנים בחוץ לארץ וצבר כסף, תקציב לפנסיה או נכסים, כשחזר לארץ נוצר מצב אבסורדי שזה לא היה יתרון אלא חיסרון עבורו.
אלי אפללו: אם היה מגיע לפה עם כסף ורכוש, מדינת ישראל אמרה שהוא צריך להשלים למס שמשלמים בישראל.
אלי אפללו: לפי מה שבדקנו, זה היה אחד המכשולים הגדולים לחזרתם של תושבים חוזרים.
אלי אפללו: אני מאוד שמח שבסופו של דבר הצלחנו לשכנע את האוצר ואת כל הגופים, ואני רוצה להודות במיוחד לחברי הוועדה שתמכו והובילו את הדבר הזה.
אלי אפללו: אנחנו רואים שיש לזה אפקט מאוד חיובי על התושבים החוזרים, אנחנו רואים את ההתעניינות והרצון לחזור לארץ בגלל העידוד הזה.
אלי אפללו: כשהגעתי למשרד כל התוכניות הוקפאו.
אלי אפללו: לא היה כמעט תקציב העסקה, והחזרנו אותו.
אלי אפללו: השתתפות בשכר העובדים – זאת תוכנית שאומרת שכל עולה חדש שרוצה להיקלט במקום עבודה, אנחנו משתתפים בשכר שלו לתקופה של עד חצי שנה, והמעסיק מתחייב להעסיק אותו לתקופה של שנה.
אלי אפללו: זה כמו התוכנית של מסלול תעסוקה, אבל מיוחדת לעולים חדשים.
אלי אפללו: זה מעודד קליטה של עולים חדשים במקומות עבודה ובחינת הפוטנציאל שלהם.
אלי אפללו: הכשרה מקצועית – גם לעניין הזה לא היה תקציב.
אלי אפללו: היום יש לנו תקציב, וכל עולה חדש שרוצה לעשות הסבה מקצועית למקצועות נדרשים בארץ יש לו אפשרות לעשות את זה.
אלי אפללו: אני שמח שגם בעניין הזה יש היענות מצד עולים רבים שרוצים להצטרף לתוכנית הזאת.
אלי אפללו: יש לנו הלוואות ליזמים.
אלי אפללו: פעם הייתה לנו תוכנית שנתנה עד 60,000 שקלים, היום אנחנו נותנים הלוואה ללא ריבית בסכום של עד 100,000 שקלים לעסקים קטנים ובינוניים שרוצים לפתח את עצמם.
אלי אפללו: יש לזה ביקוש ולא היה לנו תקציב, וגם לזה ניתן תקציב מאז חודש יולי ויש לזה ביקוש.
אלי אפללו: פרויקט נוסף הוא עלייה קהילתית.
אלי אפללו: התוכנית הזאת נבנתה באופן מיוחד לעולי צרפת.
אלי אפללו: זה פרויקט שעשינו והתאים לעולים מצרפת.
אלי אפללו: היא גרמה לכך שקהילה הגיעה לארץ, ליווינו אותם מצרפת, דאגנו לכך שיידעו איפה הם הולכים לגור, איפה ישתלבו במערכת העבודה, האם יעברו הכשרה מקצועית.
אלי אפללו: התוכנית הזאת הצליחה מאוד, והעתקנו אותה באופן מיידי לעולים מחבר העמים ,לכל מקום שהיה אפשרי לעשות את זה.
אלי אפללו: היום שילבנו את זה גם בצפון אמריקה ובדרום אפריקה.
אלי אפללו: זו תוכנית שמצליחה היום באופן שווה גם בקרב עולים מצרפת וגם מחבר העמים.
אלי אפללו: אי-אפשר לשכוח שיש את אפקט סרקוזי, שגרם להאטה בעלייה מצרפת.
אלי אפללו: דרך הכנסת העולים, הליווי שלהם – בארץ הם מקבלים מלווה לתקופה של שנה – הצליחה מאוד.
אלי אפללו: העולים שבאים היום שונים מהעולים שהגיעו לפני שנים, כמוני וכמו רבים מכם.
אלי אפללו: יש להם הרבה יותר אפשרויות של בחירה בין מדינת ישראל למדינות אחרות.
אלי אפללו: הם מבקשים לבדוק שיהיו להם תנאים טובים, אפשרויות, הם יותר בררנים, ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו לתחרות הבין-לאומית שקיימת.
אלי אפללו: אנחנו מצליחים להתמודד עם זה ולהשיג לעולה תנאים כדי שירגיש שרוצים אותו.
אלי אפללו: אנחנו צריכים לעשות הכול כדי שיהיה להם נוח, שיהיו להם תנאים טובים כדי שיבינו שמשרד הקליטה רוצה אותם.
אלי אפללו: כמובן שזה נעשה בשיתוף עם הסוכנות היהודית, כי היא זו שמביאה אותם לארץ עם עוד גופים, ואנחנו משלימים זה את זה.
אלי אפללו: היום, בגלל המשבר הפיננסי בעולם, אנחנו מגלים סימנים של יותר התעניינות בעלייה לארץ.
אלי אפללו: אנחנו עוד לא מרגישים את העלייה, אבל מרגישים את ההתעניינות בתנאים.
אלי אפללו: בימים הקרובים אנחנו יוצאים בתוכנית הסברה גדולה לתושבים הישראלים, שהם החוזרים הפוטנציאליים, כדי ליידע אותם לגבי כלל התוכניות שיש לנו.
אלי אפללו: אני חושב שזה יכול לעודד אותם לבוא לארץ.
אלי אפללו: יש עוד שלושה פרויקטים שאנחנו מתמקדים בהם והראשון הוא המשך תקצוב תוכנית החומש.
אלי אפללו: כפי שכולכם יודעים, בתקציב שעבר בממשלה היו לי אי-הבנות עם האוצר, עד שראש הממשלה נתן את הסכמתו שתוכנית החומש תמשיך גם השנה.
אלי אפללו: אני חושב שיש בזה בשורה, ומצד שני אני חושב שהאוצר מנסה להתכחש לזה בכל מיני אמירות.
אלי אפללו: אבל אני שמח שיש פרוטוקול, ראש הממשלה אישר את זה ואני מקווה שתוכנית החומש תמשיך, כי אני מאמין שיש פוטנציאל אדיר לכך שהיא תצליח.
אלי אפללו: זאת תוכנית שמאחדת משרדים שונים לתוכנית אחת.
אלי אפללו: התכנון הזה של כלל המשרדים, כשכל אחד תורם את חלקו, אני חושב שזה טוב, ויש לתוכנית הרבה יותר כוח כשמאחדים כוחות.
אלי אפללו: ביקשתי מראש הממשלה לכנס בדחיפות את ועדת השרים לענייני קליטה, ואני מאמין שהיא תתכנס בימים הקרובים.
אלי אפללו: הייתה צריכה להיות פגישה אבל נדחתה מסיבות של לוח הזמנים של ראש הממשלה, אבל אמשיך לדבר על העניין הזה יומיום ואני מקווה שהיא תתכנס בימים הקרובים.
אלי אפללו: יש תקצוב נוסף, לתוכניות בפריפריה.
אלי אפללו: לקחתי את התקציב של קליטה בקהילה ותוכנית פלא לתגבור הלימודים.
אלי אפללו: הצלחתי להשיג מהאוצר תקצוב, אחרי שהתקציב כבר נגמר.
אלי אפללו: גייסנו שישה מיליון שקלים לתוכנית פלא לתגבור העולים החדשים, אלה תוכניות משותפות עם הרשויות המקומיות.
אלי אפללו: ראיתי לנכון לתגבר, בעיקר את הפריפריה, רשויות שהמצב הסוציו-אקונומי שם מוגדר ברמה ארבע.
אלי אפללו: לצערי, רוב העולים האלה נמצאים ברשויות החלשות יותר.
אלי אפללו: אני מקווה שבתוכנית הרב-שנתית העולים החדשים יקבלו מענקי דיור לפי ערך הדירה ולא לפי מספר אחיד.
אלי אפללו: זה אומר שאם עולה חדש רוצה לקנות דירה במרכז הארץ, הוא לא יקבל אותו מענק שיקבלו בפריפריה.
אלי אפללו: עד היום נתנו מענק אחיד, והסיכוי היחיד של העולה החדש לקנות דירה היה רק בפריפריה כי המענק לא אפשר לקנות דירה במקומות יותר יקרים.
אלי אפללו: התוכנית החדשה היא דיפרנציאלית, לפי שמאות של ערך הדירה, והמענק ילך ויגדל לפי ערך המקום וערך הדירה.
אלי אפללו: על זה אנחנו מתבססים כתוכנית שתעזור לעולה להיקלט בכל מקום שהוא יבחר ולא לעשות הכוונה לפריפריה.
אלי אפללו: אני לא חושב שזה הוגן, אני חושב שלפריפריה צריך לבוא מתוך בחירה ולא מתוך חוסר ברירה.
אלי אפללו: הפרויקט הלאומי האתיופי משותף גם למשרד החינוך ולמשרד האוצר ולג'וינט.
אלי אפללו: הפרויקט קצת תקוע בגלל תקציב.
אלי אפללו: לג'וינט יש פחות תורמים לעניין הזה ולכן יש קושי.
אלי אפללו: היה אצלי נחמן שי לפני חודש והצעתי פתרון.
אלי אפללו: הגדלתי את התקציב שנותן המשרד שלנו באופן משמעותי.
אלי אפללו: כמובן שזה תלוי בכך שגם המשרדים הנוספים, החינוך והאוצר, יגדילו את התקציב וכך נוכל לחזק את הפרויקט הלאומי, שאני רואה בו חשיבות מאוד גדולה.
אלי אפללו: עליית הפלשמורה – העמדה שלי היא בניגוד להחלטת הממשלה לגבי בני הפלשמורה, שלמעלה מ-8,500 מהם נמצאים בגונדר.
אלי אפללו: אני לא חושב שצריך לקבוע מספר של עולים, אלא לבחור ולמיין מי זכאי לבוא.
אלי אפללו: ברגע שקובעים מספר של עולים שזכאים לבוא לא בודקים את כלל העולים.
אלי אפללו: מה זה מספר?
אלי אפללו: זה נתון שאנחנו קובעים, ואם יש שם מספר יותר גדול של אנשים?
אלי אפללו: אני לא רוצה לקבוע כמה זכאים לבוא.
אלי אפללו: אם אנחנו פועלים לפי הקריטריונים שנקבעו בשני המקומות האחרים שמהם עלו הפלשמורה, אז גם פה אנחנו צריכים להעלות את מי שזכאי לעלות ולא לקבוע מספר.
אלי אפללו: גם בזה אנחנו הולכים לדון בוועדת השרים לעלייה וקליטה, ואני אעמוד על כך בכל תוקף שמי שנחשב יהודי לפי הקריטריונים שקבעו הרבנים יעלה לארץ, יעבור את הגיור לחומרה, אבל אי-אפשר לעצור אנשים ולהגיד לאחד כן ולשני לא.
אלי אפללו: לא נשארו הרבה אנשים, עד כמה שאני יודע.
אלי אפללו: נשארו בין 8,000 ל-8,500 עולים מהפלשמורה, ואני חושב שאחינו שנמצאים שם יעלו לארץ.
אלי אפללו: זה אחד הדברים שחשובים לנו כמדינה, כעם.
אלי אפללו: אסור לשכוח שלחלק מהעולים יש משפחות פה וחשוב מאוד שהם יעלו לארץ.
אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני חושב שיש למשרד הקליטה איזשהו משבר זהות.
אלי אפללו: זאת דעתי האישית, ואני חושב שצריך לעשות בדיקה אם זה באמת נכון או לא.
אלי אפללו: רציתי למנות ועדה של יועצים כדי לבדוק את זה והאם משרד הקליטה צריך להיות משרד ביצוע או משרד מטה.
אלי אפללו: מה ההבדל בין משרד מטה למשרד ביצוע?
אלי אפללו: האם משרד הקליטה יכול לטפל בשיקום, תעסוקה, חינוך, תרבות ובכל הנושאים האחרים?
אלי אפללו: משרד הקליטה הוא בעצם מדינה בתוך מדינה, הוא עוסק בכול.
מרינה סולודקין: וזה טוב.
אלי אפללו: אני חושב שמשרד הקליטה צריך להיות משרד שמכין תוכניות, מפקח עליהן והוא צריך לקבל עזרה.
אלי אפללו: אני חושב שאנשי משרד השיכון יכולים לעשות יותר טוב מאשר משרד הקליטה.
אלי אפללו: לא שאנשי משרד הקליטה לא טובים, הם מצוינים.
אלי אפללו: כל העובדים הם עובדים טובים, חרוצים.
אלי אפללו: אבל אם הם יעבדו בשילוב עם המנגנונים של המשרדים אני חושב שזה יהיה יותר יעיל ויותר טוב.
אלי אפללו: למשל, התוכנית שחברת הכנסת סולודקין עזרה לנו להוביל בנושא תושבים חוזרים והשוואת המס.
אלי אפללו: אנחנו הובלנו את זה, ומי שמטפל בזה זה לא אנחנו אלא משרד האוצר.
אלי אפללו: אלה תוכניות שמשרד הקליטה צריך לעשות, אבל הגופים האחרים צריכים לטפל בזה.
אלי אפללו: אני יכול לתת עוד עשרות דוגמאות כאלה.
אלי אפללו: יש אצלנו כפל תפקידים, ובנוסף אני חושב שמשרדים מסוימים הם יותר מקצועיים במה שהם עושים.
אלי אפללו: אבל זו דעתי האישית, משום שעדיין לא הקמתי ועדה.
אלי אפללו: רציתי מאוד להקים את הוועדה הזאת שתגיד לי אם אני צודק או לא.
אלי אפללו: אמרתי את דעתי כי חשוב לא רק להגיד מה שהיה עד עכשיו אלא גם מה דעתי על המשרד.
אלי אפללו: בעיניי, זה המשרד החשוב ביותר שיש לנו במדינת ישראל.
אלי אפללו: זה משרד שיכול לעסוק בכל נושא, גם מבחינת תכנון וגם מבחינת ביצוע, ואני חושב שהביצוע יכול להיעשות גם במשרדים אחרים.
אלי אפללו: שיתוף הפעולה שיש לנו עם הסוכנות היהודית הוא טוב מאוד, אלא שיש גם שם משבר של גיוס משאבים תקציביים.
אלי אפללו: היום, בגלל מיעוט המשאבים שלהם, הסוכנות היהודית מקטינה את ההשתתפות שלה במשרד שלנו ובתוכניות שהם עושים.
אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני רוצה, ברשותך, להעביר את רשות הדיבור למנכ"ל שיציג את המצגת שהכנו לגבי כלל התוכניות והנתונים.
אלי אפללו: אני מודה לכם על ההקשבה.
ארז חלפון: אנחנו רואים בשקף את גרף העלייה בשנים 2005 עד 2008.
ארז חלפון: אנחנו עומדים היום על כמעט 13,000 עולים, נכון ל-26 באוקטובר.
ארז חלפון: בתחזיות המשותפות עם הסוכנות היהודית אנחנו מעריכים שעד סוף השנה יהיו כ-19,500 עולים לשנת 2008.
מיכאל נודלמן: זה פחות ממה שהיה ב-2007?
ארז חלפון: זה אותו דבר, פלוס מינוס.
ארז חלפון: אפרט בקצרה את דברי השר לגבי התוכניות שעשינו ב-2008 ומתעתדים להמשיך אותן בשנת 2009.
ארז חלפון: המבצע הראשון הוא "חוזרים הביתה בשנת 60 לישראל", וזה כל ההטבות שהמשרד הכין לתושבים החוזרים בנובמבר 2007.
ארז חלפון: הצגנו את זה בישיבה הקודמת, אבל אזכיר שמדובר במהפכה במיסוי, שנכנסה לפועל מאתמול; החזר ביטוח בריאות על סך של כ-9,000 שקלים.
ארז חלפון: החל מאתמול החקיקה שונתה וכל תושב שיגיע ארצה יקבל טיפול רפואי מיידית ולא יצטרך לחכות חצי שנה.
ארז חלפון: מי שיגיע מחר בבוקר ישלם 9,000 שקלים, יקבל חזרה ממשרד הקליטה את התשלום הזה ויקבל את הטיפול הרפואי במקום ולא יהיה את הסבל והתורים הארוכים.
מרינה סולודקין: כל הכבוד לנו ולכם.
אלי אפללו: לכם מגיע כל הכבוד.
אלי אפללו: אנחנו תכננו, אבל אתם ביצעתם את זה.
ארז חלפון: כמובן, הענקת פטור ממכס; הקמת משרד תעסוקה במשרד הקליטה, שמתחיל את הקשר עם התושבים החוזרים עוד כשהם נמצאים בחו"ל כדי לנסות להתאים מקומות עבודה, וכמובן ריאיונות טלפוניים כדי לחסוך בזמן עד שמוצאים עבודה.
ארז חלפון: המטרה שלנו בנושא הזה מושגת באמצעות ואוצ'רים, הכשרות מקצועיות, כדי שכאשר מגיעים ארצה הולכים כבר לראיונות עבודה.
ארז חלפון: מתן הלוואות – השר דיבר על זה – סכום ההלוואות גדל, והתקציב שהשר הצליח להשיג ממשרד האוצר נתן לנו אפשרות להמשיך לתת את ההלוואות, מכיוון שביולי 2007 תקציב המשרד בנושא ההלוואות, ואוצ'רים וקידומי העסקה הסתיים.
ארז חלפון: אנחנו יכולים לראות כבר תוצאות, למרות שאנחנו בעיצומו של המבצע והרפורמה התחילה רק עכשיו.
ארז חלפון: 15,000 ישראלים נרשמו, 7,000 כבר חזרו - זאת אומרת, אנחנו מדברים על גידול של כ-300%.
ארז חלפון: ממוצע החזרה ארצה של הישראלים עמד על 4,500 אנשים.
ארז חלפון: כל זה לפני כל נושא הרפורמה במס, שנכנסה לתוקפה אתמול.
ארז חלפון: לרקע כללי, אנחנו מדברים על כ-700,000 ישראלים – על פי ההערכות שלנו ושל הלמ"ס – ששוהים בחו"ל.
ארז חלפון: רובם מרוכזים בצפון אמריקה וכל השאר באירופה ודרום אמריקה.
ארז חלפון: עשינו מחקר כלכלי על אותם חוזרים, איך הם משפיעים על כלכלת המדינה.
ארז חלפון: אנחנו רואים שכ-70% מהחוזרים הם בגילאי 20 עד 44, גילאי עבודה, שמוסיפים הרבה למשק הישראלי.
ארז חלפון: מרביתם הם בוגרי תארים אקדמיים, בעלי משכורות ממוצעות של 9,000 עד 10,000 שקלים.
ארז חלפון: אנשים כאלה שיחזרו למדינה יתרמו למדינה – מלבד זה שאנחנו זקוקים להם פה - מיד עם חזרתם, אחרי חודש או חודשיים, כל ההשקעה שהמדינה משקיעה היא מקבלת חזרה.
מיכאל נודלמן: אתה מדבר על תושבים חוזרים, אבל החוק מדבר גם על אזרחים זרים.
מיכאל נודלמן: יש תחזית על אזרחים זרים?
ארז חלפון: הרפורמה במס, שגם השר דיבר עליה, התקבלה על-ידי חקיקה בכנסת, אחרי עבודה מאומצת של השר, יושב ראש הוועדה וחברי הכנסת.
ארז חלפון: אנחנו מדברים על פטור לעשר שנים.
ארז חלפון: היה עם זה הרבה בלבול, עלתה השאלה אם זה חוק לעשירים או לא לעשירים.
ארז חלפון: מדובר על כל הכנסה, אקטיבית ופסיבית, לעשר שנים.
ארז חלפון: זאת אומרת, אדם שהוא בעל עסק, אדם שיוצא להרצאה, רופא, אדם שיש לו דירה בחבר העמים והחליט להגיע ארצה ולהשכיר את הדירה ברוסיה – יוכלו לבוא למדינת ישראל, לא לשלם את השלמת המס ולפתח את החיים שלהם כאן, במדינת ישראל.
ארז חלפון: הרפורמה חוצה, אין פה לעשירים או לא לעשירים, כפי שניסו אנשים מסוימים להציג בוועדות.
ארז חלפון: מדובר על כל הרבדים.
מיכאל נודלמן: אבל זה לא לעניים.
מיכאל נודלמן: לעניים אין כלום.
ארז חלפון: הרבה אנשים מהמעמד הבינוני נשארה להם דירה בחו"ל.
ארז חלפון: לא צריך להיות עשיר.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהחוק טוב, כי יש קבוצות בארץ שרוצות שיגיעו לכאן רק עניים כי קל לדבר אתם ולהשפיע עליהם.
מיכאל נודלמן: למה היו נגד?
מיכאל נודלמן: כי לא רצו אנשים עשירים, מבוססים.
מיכאל נודלמן: בגלל זה היו פה ויכוחים.
אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אשמח שיגיעו גם עשירים, וזה נותן אפשרות גם לפחות עשירים – אנשים שיש להם דירה או עסק קטן שהוא מקור הפרנסה שלהם.
אלי אפללו: זה נותן ביטחון כלכלי להגיע למדינה, שיידעו שיש להם לפחות הכנסה מינימלית.
מיכאל נודלמן: לכן עמדנו על זה פה.
אלי אפללו: אמרתי שאני מודה לכם.
מיכאל נודלמן: אם יש בעיה, לעשירים או לא לעשירים – צריך להגיד שהחוק הוא לאנשים מבוססים, עם השכלה, עם רכוש מסוים.
מיכאל נודלמן: זה לא לעניים.
מיכאל נודלמן: לעניים יש חוקים אחרים.
אלי אפללו: לעניים אין הכנסה.
אלי אפללו: אנחנו מדברים על מעמד הביניים ומעלה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שזו לא בושה.
ארז חלפון: עלתה טענה מצד היועצים המשפטיים של הכנסת על חוסר שוויון, ואנחנו התגאינו שבמשרד הקליטה אנחנו אחראים על חוסר שוויון, כי כשעולה חדש מגיע לארץ הוא לא מגיע באותה נקודת התחלה של מי שנולד פה ויש לו חברים והורים ודברים להתבסס עליהם, ואנחנו צריכים לעזור.
ארז חלפון: עולה שמגיע מאתיופיה, שהיא ארץ מצוקה, מקבל מענק של בין 300,000 ל-500,000 שקלים לקניית דירה, שזה מענק שלא מקבל עולה שהוא ממעמד יותר גבוה.
ארז חלפון: זה האיזון בחוסר השוויוניות, ועל זה עמדנו.
ארז חלפון: אנחנו מתאימים תוכניות לכל אוכלוסייה לפי הצרכים.
ארז חלפון: כפי שאמר השר, אנחנו מעריכים שהרפורמה הזאת תביא לגידול של עד 30% בממדי העלייה ועד 50% במספר התושבים החוזרים.
ארז חלפון: אנחנו יוצאים בקמפיין משותף עם הסוכנות היהודית, עם ה-global center ועם המענה הטלפוני.
ארז חלפון: אני יוכל להגיד לך שהמוקד של הסוכנות היהודית ומהמוקד שלנו אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות, הרבה מאוד אי-מיילים, המערכת מתחילה לעבוד מיד עם יציאת הקמפיין ואני מקווה שאת הפירות נראה בשנה הבאה.
ארז חלפון: תוכנית נוספת שהשר דיבר עליה היא עלייה קהילתית.
ארז חלפון: זו תוכנית מאוד מוצלחת, מביאים גרעינים מארצות מסוימות לערים מסוימות שאנחנו רוצים לעודד.
ארז חלפון: השר אמר מה המדיניות שלו, לעודד את ערי הפריפריה.
ארז חלפון: מתוך 30 רשויות שאישרנו לשנת 2008-2009 90% הם יישובים פריפריה בצפון ובדרום, ורק 10% הם יישובים במרכז הארץ, כי היישובים במרכז הארץ פחות צריכים את העזרה הנוספת.
ארז חלפון: יש לנו צפי לכ-900 משפחות שיגיעו בתוכנית הזאת.
ארז חלפון: 500 משפחות הגיעו במסגרת התוכנית עד היום.
ארז חלפון: אנחנו נותנים נוספות לאותם גרעינים גם בנושאים של תרבות, נושאים של תעסוקה ושכר דירה, כדי לאפשר להם להגיע כקהילה ולהשתקע באותה עיר, כמובן בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית שעוזרת לנו בשיווק בחו"ל ועם הרשות המקומית, שקולטת כאן את העולים החדשים.
אברהם מיכאלי: מה הניצול של התוכנית הזאת מבחינת הרשויות שביקשו להשתתף?
אברהם מיכאלי: הן קיבלו את זה בפועל?
ארז חלפון: אנחנו מתחילים סיורים ברשויות המקומיות כדי לבדוק.
ארז חלפון: יש רשויות שמאוד רוצות את זה ויש רשויות שלא שמו בסדר העדיפות שלהן לקלוט עולים חדשים, לצערי הרב.
ארז חלפון: אז קודם כול אנחנו צריכים את שיתוף הפעולה של הרשות.
ארז חלפון: לאחר שהרשות אומרת לנו שהיא רוצה עולים חדשים, ואנחנו רואים אילו עולים יכולים להתאים, כי כם יש כבר בעיר גרעין של משפחות מארץ מסוימת, זה מאוד עוזר לקליטה.
ארז חלפון: לאחר מכן אנחנו עושים סיעור מוחות עם הסוכנות היהודית ורואים עם השליחים שלהם את הצפי בחו"ל, אם באמת יש ביקוש.
ארז חלפון: רואים את זה בירידים ובשיווק שאנחנו עושים.
ארז חלפון: בהרבה מקרים, בערים שאליהן היה פחות רצון של עולים להגיע – כמו מעלות וקרית שמונה – החלטנו כן להקצות משפחות כדי לאפשר עידוד ליישוב.
ארז חלפון: לפני שנתיים הקצינו לטבריה 15 משפחות מצרפת, והן לא הגיעו.
ארז חלפון: את 15 המשפחות העברנו לעיר שיש בה הצלחה בקליטה ומגיעים אליה.
ארז חלפון: אנחנו כל הזמן עם היד על הדופק, וכך אנחנו בוחנים את התוכנית.
אלי אפללו: חשוב לראות את השלטון המקומי, את ראש הרשות, שרוצה בעולים.
אלי אפללו: אתן דוגמה משיחה שהייתה לי אתמול עם תושב חוזר.