GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אפללו: הוא אמר שפורסם שמקבלים מהרשות הנחה בתשלום לגני ילדים או הנחה בארנונה.
אלי אפללו: הוא לא יודע שהעיר שהוא הגיע אליה היא עיר שבה לא ניתן לקבל את הדברים האלה.
אלי אפללו: ראש רשות שרוצה לקבל קבוצות של עולים, לחזק את היישוב שלו ולקלוט עולים איכותיים – ולנו יש אינטרס לחזק את הרשויות – צריך שיהיה שיתוף פעולה גם מצידו.
אלי אפללו: זה לא חד-סטרי.
ארז חלפון: נעבור לפרויקטים של התעסוקה וההלוואות לעסקים – רוב התקציב במשרד הולך לדברים האלה, כי אנחנו יודעים שלא משנה מה העולה יקבל, אם לא תהיה לו תעסוקה הוא לא יצליח להיקלט במדינת ישראל.
ארז חלפון: לכן רוב התקציב של המשרד הולך לאגף התעסוקה.
ארז חלפון: כפי שציין השר, יש לנו את מוקד מעלות, שמתחיל בכל נושא העסקים מעבר לים.
ארז חלפון: העולה החדש שרוצה להגיע למדינת ישראל ולפתוח עסק, אנחנו מתחילים את ההתקשרות אתו כשהוא נמצא בארץ מוצאו.
ארז חלפון: אם בעבר לפתוח עסק היה לוקח בין שישה חודשים לשנה, היום בחודש וחצי הוא מקבל את ההלוואה ויכול לפתוח את העסק, כי רוב התהליך מתחיל כשהוא נמצא מעבר לים.
ארז חלפון: מעבר לכך, ההלוואות שהיו עד לפני שנתיים היו בגובה של 35,000 שקלים.
ארז חלפון: הגענו היום – גם בגלל תוספות תקציביות שהשר הצליח להשיג מהאוצר – עד ל-100,000 שקלים.
ארז חלפון: האוצר דרש ביטחונות של 50% הון עצמי, וכמובן שאין את זה לעולים - - -
אלי אפללו: זה היה אחד הקשיים המאוד גדולים לקבלת הלוואה.
אלי אפללו: כשעולה מגיע לארץ אין לו ביטחונות כדי לקבל את ההלוואה הזאת.
אלי אפללו: הורדנו את המחסום הזה, ואנחנו רואים את האפקט של זה מיידית.
אברהם מיכאלי: זה יחול גם על העלייה מברית המועצות לשעבר?
אלי אפללו: כל עלייה.
אברהם מיכאלי: אתה לא יכול לעשות את זה אתם, כי לא תמיד הם מתכננים את העלייה שנה או שנה וחצי מראש.
אלי אפללו: זה לכל התקופה בה הוא נחשב עולה חדש.
אברהם מיכאלי: אני מדבר על קיצור ההליכים.
אברהם מיכאלי: זה מאוד חשוב שמקצרים להם את ההליכים, כי הם מטורטרים כל כך הרבה במשרדים בארץ שזה מייאש אותם.
ארז חלפון: אני כבר יכול להגיד לך שמתוכנן בינואר הקרוב יריד שיהיה גם באוקראינה, גם במוסקבה, ויביא גם עולים חדשים וגם תושבים חוזרים.
ארז חלפון: יהיה שם מוקד business IL עם רואי חשבון שייתנו מצגות כדי לעודד אותם להתחיל.
ארז חלפון: הורדנו את ההון העצמי הנדרש לשם קבלת הלוואה לרמה של 25%.
ארז חלפון: הייתה דרישה של האוצר לשלושה ערבים, הורדנו את מספר הערבים עד סכומים מסוימים.
ארז חלפון: בעוד שבועיים אמורה להתקיים ישיבה אצל השר עם החשב הכללי.
ארז חלפון: אנחנו רוצים לבטל את הדרישה לערבים או להשאיר ערב אחד בלבד, כי לא ייתכן שעולה חדש שמגיע ארצה צריך להביא ערבים.
ארז חלפון: אין לו ערבים, אנחנו מכירים את הבעיות.
ארז חלפון: מפה אנחנו הולכים לחשב הכללי בנושא אחר, של ביטול חובות לעולים שהגיעו בשנות ה-90' והתשלום השמיני של סל הקליטה ניתן להם כהלוואה.
ארז חלפון: עד היום יש הוצאות לפועל בסדר גודל של 80 מיליון שקלים שהערבים חתמו להם, ולא הצליחו לממש את הכסף מהערבים.
ארז חלפון: השר שלח אותי לחשב הכללי בעניין הזה, ואם לא נקבל הסכמה יכול להיות שנלך להחלטת ממשלה לבטל את כל החובות האלה.
אלי אפללו: אלה חובות לא צודקים.
ארז חלפון: השר ציין קודם גם את הוואוצ'רים וגם את מרכזי ההכוון שלנו, שבהם יושבים האנשים המקצועיים: יועצים, פסיכולוגים, הכוונת תעסוקה.
ארז חלפון: כל עולה חדש שמגיע למדינת ישראל, אנחנו שולחים אותו לאותו מרכז הכוון, שם בונים לו את קורות החיים, שם רואים את ההתאמה שלו לתפקידים מסוימים, שם ממליצים לנו אם אותו עולה צריך את הוואוצ'ר, את ההכשרה המקצועית, את ההסבה למקצוע מסוים.
ארז חלפון: אנחנו נותנים את הוואוצ'ר בשני מקרים; מקרה אחד, כשבא מעסיק ואומר שאם אותו עולה יעשה את ההסבה המקצועית הוא יקלוט אותו לעבודה; מקרה שני, מקצועות במשק שהם מועדפים ויש בהם חוסר בעובדים.
ארז חלפון: אם מגיע עובד ורוצה לעשות הכשרה מקצועית לאותו מקצוע, אנחנו כמובן מאשרים כדי שייקלט במקום העבודה בצורה מיידית.
ארז חלפון: גם בנושא הזה נגמר לנו התקציב וביולי הצלחנו לקבל את התוספת התקציבית שתאפשר לנו לסיים את השנה ונוכל לאפשר לכל עולה לקבל את הוואוצ'ר.
ארז חלפון: נושא חשוב נוסף, שלאחר מאבקים קשים עם משרד הבריאות הצלחנו להשיג, זה הקלות ברישוי רופאים.
ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, במשרד הבריאות הייתה החלטה: רופא מרוסיה יכול היה לקבל ציון מגן ולעשות את המבחן.
ארז חלפון: היה נכשל – לא יכול היה להיות רופא.
ארז חלפון: לאחר מאבקים קשים הצלחנו להשיג ממשרד הבריאות הסכמה לכך שאותו רופא יוכל לעשות שלוש פעמים את המגן.
ארז חלפון: אני חושב שזה הישג גדול.
אברהם מיכאלי: אפשר להחיל את זה אחורה?
ארז חלפון: לא, לצערי הרב אי-אפשר להחיל את זה אחורה.
אברהם מיכאלי: אז מה אשמים המסכנים האלה, שהביורוקרטיה מנעה מהם להיות רופאים?
שושנה רון: במקרים חריגים – למה לא?
אלי אפללו: אנחנו מנסים לראות אם אפשר למצוא פתרון למקרים חריגים.
אלי אפללו: בינתיים הצלחנו לשכנע את משרד הבריאות ואת הגופים השייכים לעניין הזה שיסכימו לשלוש פעמים.
אלי אפללו: אני חושב שכדאי להגיע למטרה פרוסה-פרוסה.
ארז חלפון: אנחנו אתכם בזה.
אלי אפללו: אני יודע שאתם אתנו, וכולנו רוצים להגיע לאותה מטרה.
שושנה רון: אדם נחשב עולה עשר שנים.
מיכאל נודלמן: הוא טעה פעם אחת ולא נותנים לו הזדמנות.
אלי אפללו: נכון, בגלל זה עשינו את זה.
מיכאל נודלמן: זה בסדר שלוש פעמים, אבל הם לא אומרים איזו טעות עשה הרופא במבחן הראשון.
מיכאל נודלמן: בן-אדם לא יודע במה טעה.
אלי אפללו: באף מבחן לא אומרים מה הייתה הטעות, רק אומרים שיש טעות.
מיכאל נודלמן: בן-אדם צריך לדעת מה הוא לא יודע, צריך ללמוד.
אברהם מיכאלי: שמעתי שחוזרת הגזירה של סגירת האולפנים.
ארז חלפון: היו פה הרבה מאוד ישיבות, והיה מאבק קשה שלנו מול משרד החינוך, וגם שלכם בזירת הכנסת, והצלחנו למנוע את סגירת האולפנים.
ארז חלפון: משרד החינוך רצה לסגור את האולפנים ששם יש את המורים.
מרינה סולודקין: אבל יש שוב בעיות.
ארז חלפון: יש התכתבויות בין משרד החינוך לגופים שונים.
ארז חלפון: אנחנו במשרד – ואני אומר את זה בצער רב – לא ידענו על ההצעה להעביר את כל האולפנים למשרד הגמלאים.
שלמה מולה: אבל שתדע שכבר מפטרים את המורים.
ארז חלפון: יש כאן נציגה של המורים והיא תוכל לדבר אחר כך.
ארז חלפון: אנחנו עושים הכול כדי שהאולפנים יישארו במשרד החינוך.
ארז חלפון: הייתם בישיבה הלא נעימה שהייתה פה וראיתם את ההתנהלות.
ארז חלפון: הייתה התחייבות של משרד החינוך לא לסגור את האולפנים, ואני מקווה שיעמדו בהתחייבות הזאת.
ארז חלפון: אם לא, כמובן שנפעל.
אלי אפללו: בינתיים, נכון להיום, יש לנו התחייבות שלא סוגרים.
מיכאל נודלמן: הייתה הפגנה מול משרד החינוך.
מיכאל נודלמן: ביקשנו שינויים בלימודי העברית והם עשו הפגנה.
מיכאל נודלמן: אמרו: אתם רוצים שינויים, אז אנחנו לא רוצים אולפנים.
מיכאל נודלמן: זה אומר על הרמה של משרד החינוך.
ארז חלפון: תוכניות שאנחנו משקיעים בהן במשרד הן תגבור לימודי השפה העברית, כי לצד התעסוקה לימוד העברית חשוב מאוד.
ארז חלפון: הילדים בבית הספר צריכים את לימוד העברית הבלתי פורמלי.
ארז חלפון: יש לנו מספר רב של תוכניות, שלא נפרט את כולן, אבל אחת מהן היא "זמן עברית" שכולכם מכירים – תוכנית יומית ברדיו רקע שבה מדברים עברית בצורה קלה כדי ללמוד אותה בצורה טובה; ערוץ הטלוויזיה האינטראקטיבי, שבו כל עולה חדש שמסיים את יום העבודה יכול לשבת בביתו על הכורסה, לצפות בטלוויזיה וללמוד עברית דרך תשבצים ומשחקים.
ארז חלפון: אנחנו מקווים שזה יעזור לעולים ללמוד טוב יותר את השפה בשעות הפנאי שלהם, מעבר לאולפנים.
אברהם מיכאלי: אפשר להעביר את זה למסגרת התוכנית של כמה ערוצים, שהכנסת אישרה, שיהיו ערוצי חינם?
אברהם מיכאלי: מי שאין לו כבלים לא יכול לצפות בערוץ האינטראקטיבי.
ארז חלפון: נכון, למי שאין כבלים לא יכול לראות את הערוץ האינטראקטיבי.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם אפשר להעביר את זה לחבילה בחינם, כמו שהמלצנו להעביר לשם את ערוץ 23?
מרינה סולודקין: אנחנו המלצנו על ערוץ 9, להכניס אותו לחבילה מוזלת של ערוצים.
מרינה סולודקין: חבל מאוד שאתם לא פועלים למען זה.
שושנה רון: אלה הצעות שעלו בעבר בישיבות ועדת הקליטה.
ארז חלפון: החוזה נגמר במרץ.
ארז חלפון: בינואר נקיים ישיבה גם על נושא העלות, גם על נושא הכבלים וגם על נושא המחקר של כמה אנשים הצטרפו וכמה יצאו.
ארז חלפון: כמובן שההערה שלכם נרשמה ונבדוק את זה בתחילת הדיונים בינואר.
ארז חלפון: תוכניות במסגרת אגף הרווחה במשרד, ובעיקר טיפול בנוער עולה – בשנת 2008 הקדשנו הרבה לנושא הזה.
ארז חלפון: חוץ מהנושא הזה ותמיכה בארגוני עולים, זה האגף היחיד שתוגבר משמעותית.
ארז חלפון: אנחנו רואים חשיבות גדולה בשמירה על התוכניות של נוער עולה, נוער עולה בסיכון ובכלל אוכלוסיית העולים בנושא של סמים ואלכוהול.
ארז חלפון: גם השר דיבר על זה הרבה כאן ובמפגשים שהוא מקיים עם הנהלת המשרד.
ארז חלפון: אנחנו רואים הרבה מאוד מקרים, ואנחנו נמצאים עכשיו באמצע של תוכניות מאוד חשובות, שחלקן התחילו רק בחודשים האחרונים וייכנסו לשנת 2009, מעבר לתוכניות הארציות שאפרט.
ארז חלפון: התוכנית הראשונה היא ליווי נוער עולה עובר חוק.
ארז חלפון: זה במסגרת תוכנית "סיכויים", שאתם מכירים.
שלמה מולה: אדוני המנכ"ל, אני מבקש שתתעכב על נושא הסמים והאלכוהול.
שלמה מולה: אני מבקש לדעת מה הקשר שלכם עם הרשות למלחמה בסמים, כי אני יודע שהרשות קיבלה תקציבים גדולים מאוד בשנה שעברה במסגרת הסכם קואליציוני עם ישראל ביתנו.
שלמה מולה: אני רוצה לראות את ניצול התקציב וחלוקת המשאבים בין העולים – אני מדבר כרגע על עולים מחבר העמים ומאתיופיה.
ארז חלפון: תיכף אפרט על הפיילוט, ונמצאת כאן גם שרה, שמטפלת בזה באופן אישי ותוכל להרחיב על כך.
ארז חלפון: התוכנית הנוספת היא טיפול בנערות עולות.
ארז חלפון: התוכנית נקראת "בית חם", וזה בשיתוף עם משרד הרווחה וקרן רש"י.
ארז חלפון: אנחנו מפעילים אותה ב-16 רשויות.
ארז חלפון: דבר שלישי חשוב הוא הנגשת שירותי ייעוץ וטיפול רגישי תרבות, תוכנית "הפוך על הפוך", שאנחנו מפעילים במסגרת ובשיתוף עמותת "עלם", עם ניידות.
ארז חלפון: פעילות מאוד חשובה שמתבצעת בעיקר בלילות.
ארז חלפון: הנושא הבא הוא התמודדות רגישת תרבות במניעת אלימות במשפחה בקרב משפחות עולים.
ארז חלפון: מתקציב שלנו דאגנו לצרף עובדים סוציאליים דוברי רוסית ואמהרית ב-22 מרכזים קיימים למניעת אלימות במשפחה.
ארז חלפון: בשיתוף משרד הרווחה והפרויקט הלאומי האתיופי אנחנו נותנים חשיבות מאוד גדולה - - -
אברהם מיכאלי: זו תוספת של 22 תקנים על מה שהיה?
ארז חלפון: זו תוספת של 22, שהם דוברים אמהרית ורוסית.
ארז חלפון: זאת אומרת, זה לא היה.
ארז חלפון: זה במרכזים הקיימים.
שלמה מולה: כמה עובדים סוציאליים יש לכם בסך הכול?
שרה כהן: יש 30 עובדים סוציאליים, שמגיעים ממקורות שונים ופועלים ב-22 ישובים.
שרה כהן: יש ישובים שיש בהם יותר מאשר עובד סוציאלי אחד.
שלמה מולה: כולם במימון של משרד הקליטה או במימון של משרד הרווחה?
שרה כהן: מרביתם במימון של משרד הקליטה, ויש גם תוספות באמצעות הפרויקט הלאומי לעולי אתיופיה.
שלמה מולה: הפרויקט הלאומי לא צריך לעסוק בעובדים הסוציאליים, אבל זה כבר סיפור אחר.
שרה כהן: אם מגייסים תקציבים לא נגיד להם לא.
שולמית סהלו: אני רוצה לציין שהתקציב מהפרויקט הלאומי הוא זמני, הוא עד מרץ, ואחר כך לא ברור מה הולך להיות עם עשרה עובדים סוציאליים.
אברהם מיכאלי: כל הגופים השלישיים, נראה לי שזה זמני.
שולמית סהלו: זה לא בתקן של רווחה ולא קליטה.
שולמית סהלו: הם עושים עבודה מאוד חשובה.
שולמית סהלו: אנחנו רואים תהליך של עבודה, והופס זה נפסק.
אלי אפללו: זה בדיוק מה שאמרתי לגבי תוכנית החומש והפרויקט הלאומי.
אלי אפללו: שניהם עומדים עכשיו בדיונים.
אלי אפללו: בפרויקט הלאומי הצעתי תגבור תקציב ממשרד הקליטה, ואני מקווה שהמשרדים האחרים ייענו לי ואז זה יצא לדרך כי זה דבר חשוב.
אלי אפללו: אני חושב שהיית בפגישה.
שולמית סהלו: לא הייתי בפגישה, אבל נראה לי שפתרון יותר חכם זה לתגבר את תקציבי משרד הרווחה כדי שהעובדים הסוציאליים ייכנסו לתקן, ולא לתגבר פרויקטים.
אלי אפללו: אבל משרד הרווחה זה לא אני, אני משרד הקליטה.
אלי אפללו: בואו נתקדם ואשמח לענות על כל השאלות בסוף.
ארז חלפון: חבר הכנסת מולה, שאלת לגבי התוכנית הנוספת, שהיא דרכי ההתמודדות עם בעיית ההתמכרות, לסמים ולאלכוהול.
ארז חלפון: זו בעיה מאוד קשה, ולצערנו היא מתרחבת.
ארז חלפון: ערכנו פיילוט בשבעה יישובים, עם הרשות למלחמה בסמים.
ארז חלפון: הכוונה שלנו היא להגדיל את התקציבים לעניין הזה בשנת 2009.
ארז חלפון: שרה תפרט את התקציבים.
ארז חלפון: בבקשה.
שרה כהן: יש כמה תהליכים שנעשים במקביל.
שרה כהן: יש את התוכניות שקיימות למניעת שימוש באלכוהול ובסמים בקרב יוצאי אתיופיה, שנעשות בשיתוף עם משרד הרווחה ועם עמותת "אפשר".
שרה כהן: הן פעלו בשנה הקודמת בקרוב ל-20 רשויות מקומיות, ועל אף הקיצוץ בתקציבי הפרויקט הלאומי הן תמשכנה מתקציבים משותפים שהוקצו לכך בהסכמה משותפת של השרים והמנכ"לים של משרדי הקליטה והרווחה, בתוכנית הוא "העולה העולה".
שרה כהן: התוכנית הזאת תימשך גם בשנת 2009, פחות או יותר באותה פרישה.
שרה כהן: השנה עשינו פיילוט באותה תוכנית בשבעה יישובים בקרב יוצאי חבר העמים.
שרה כהן: התוכנית הזאת, כמו גם זו שנעשית בקרב יוצאי אתיופיה, נעשית במקביל בקרב הורים וילדים.
שרה כהן: דהיינו, כשאנחנו מדברים על שבעה יישובים, בכל יישוב אנחנו מדברים על שתי קבוצות שפועלות במקביל, גם בקרב הילדים וגם בקרב ההורים.
שרה כהן: התוכנית הזאת תמשיך בשנת 2009 גם בקרב יוצאי חבר העמים בכ-15 יישובים, מאותו תקציב של שני המשרדים.
שרה כהן: מה שאתה ביקשת לדעת, חבר הכנסת מולה, זה מהלך חדש שהחל בבנייה של תוכנית אב ברשות למלחמה בסמים.
שרה כהן: הרשות למלחמה בסמים היא האחראית מבחינה סטטוטורית על נושא תכלול העבודה בנושא של מניעת שימוש באלכוהול ובסמים במדינת ישראל.
שרה כהן: כבר היום נקלטו ברשות אנשי מקצוע שהם דוברי רוסית, ויחד אתם קיימנו את הפיילוט בקרב יוצאי חבר העמים.
שרה כהן: כרגע, באמצעות התקציב החדש שנכנס לרשות, נקלט איש מקצוע שמתכלל את העבודה בקרב יוצאי אתיופיה.
שרה כהן: בחלק מהמקומות נקלטו גם רכזים שהם דוברי אמהרית.
שרה כהן: נבנתה כבר תוכנית אב עם הרשות, יש בה כבר מבנה תקציבי סדור, יש מיליון שקלים מתקציב הרשות למלחמה בסמים, וכרגע גם נעשים מהלכים לעיבוי המקורות והגדלת התקציב.
שרה כהן: התוכנית קיימת ברמה של קונספט, ומבחינתנו היא מוכנה ליציאה לדרך.
שרה כהן: היא כוללת מגוון מאוד גדול של התערבויות: התערבויות טיפוליות, מניעה, מחקר וכל מה שיש בו צורך כדי לבנות תפיסת עבודה שתיטמע לאורך זמן כחלק מהתהליכים השוטפים ברשויות המקומיות.
שרה כהן: במקרה הזה, רשויות עתירות עולים יוצאי אתיופיה.
אברהם מיכאלי: מי עוקב אחרי הביצוע של התוכנית הזאת ברשות למלחמה בסמים?
שרה כהן: מבחינת משרד הקליטה, אני אחראית לנושא הזה והתוכנית נבנתה - - -
אברהם מיכאלי: לנו, כוועדה, יש אכזבה מדיווחי הרשות בעבר על כל מיני מספרים מפוצצים, הדביקו סטיגמות על כל מיני אוכלוסיות.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה נעשה עם זה מבחינת המשרד, כי הסטיגמות האלה לא נעלמו.
שרה כהן: לא כל כך ברור לי - - -
אברהם מיכאלי: דיווחו לנו נתונים על עולים מברית המועצות לשעבר ועל עולים מאתיופיה באחוזים גבוהים מאוד.
מיכאל נודלמן: הייתה תוספת גדולה של כסף, וזה רק לשני רכזים וכדי לבנות תוכנית?
שרה כהן: לא, יש תוכנית גדולה מאוד.
שרה כהן: הכסף הועבר לרשות למלחמה בסמים, ברגע שהיא קיבלה את הכסף נבנה פורום בין-משרדי, שגם אנחנו נטלנו בו חלק.
שרה כהן: כחלק מהתהליך שהרשות מקיימת כרגע זה הכנסה של אנשי מקצוע.
שלמה מולה: מה את יכולה להגיד לנו לגבי שותפות הארגונים והעמותות שעוסקים בנושא?
מרינה סולודקין: אנחנו מפחדים, הכסף הולך לרשות ואנחנו בשטח לא מרגישים שיש כסף נוסף.
אברהם מיכאלי: לכן ביקשתי מעקב.
אברהם מיכאלי: ביקשו תקציבים על סמך נתונים שהביאו.
שלמה מולה: אני שואל את השאלה הזאת בגלל ידיעה אישית שלי, בעקבות פגישה שהייתה לי עם המנכ"ל של הרשות למלחמה בסמים.
שלמה מולה: שאלתי שאלות.
שלמה מולה: מצד אחד, שמחתי שהניעו את התהליך ומצד שני, הייתי מאוד מודאג כי לא בטוח שהעמותות וארגוני העולים שותפים בתהליך.
שלמה מולה: יכולה להיות בעיה.
שרה כהן: קודם כול, יש כאן אחריות שהיא של הרשות של המלחמה בסמים, ואין כאן נציג מטעמה.
שרה כהן: אני יכולה להגיד את הדברים מתוך השותפות והחבירה שלי לתהליך.
שרה כהן: התקציב, מבחינתכם, הוא תקציב שעבר לרשות למלחמה בסמים ולא למשרד הקליטה .
שרה כהן: יחד עם זה, ראוי לציין שמרגע שנודע על העברת הכסף, הרשות למלחמה בסמים יצרה אתנו קשר ועם משרד הרווחה.
שרה כהן: הבניית התוכנית נעשתה בתיאום אתנו ואני יכולה להעיד שתוכניות שאני פתחתי נכנסו למבנה הכולל של התוכנית.
שרה כהן: זו תוכנית שכרגע, לפחות מבחינת המהלך, היא בראשית הדרך.
שרה כהן: תחילת התוכנית היא קודם כול הכניסה של אנשי המקצוע.
שרה כהן: התרגום שלה בפועל, לדעתי, יהיה עם גמר כל תהליך המיפוי.
שרה כהן: לדעתי, בשנת 2009 ניתן יהיה לראות יותר את התהליכים בשטח.
מרינה סולודקין: נזמין גם אותם לשמוע.
שלמה מולה: בדיוק, אנחנו מציעים לקיים אתם דיון בנפרד.
שרה כהן: אני חושבת שהנתונים על שימוש בסמים בקרב עולים, יש בהם עדות על שימוש בהיקפים רחבים יותר.
שרה כהן: אבל יש עדויות על דיפרנציאציה, כאשר בקרב המבוגרים יותר ההיקפים הם נמוכים יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הוותיקה, ובקרב הנוער העולה הם גבוהים יותר מאשר בקרב האוכלוסייה הוותיקה.
שרה כהן: יחד עם זאת, אנחנו יכולים לראות לאורך השנים מגמה של השתנות וירידה בהיקפים.
שרה כהן: אפשר גם להגיד שחלק מתוך זה הוא תוצאה מתוכניות שמתקיימות ומתחילות לשאת פרי.
אברהם מיכאלי: לא התרשמנו כך מהדיווחים של הרשות.
שרה כהן: גם לנו היו השגות לגבי אופן פרסום המחקר.
שרה כהן: אנחנו יודעים על איזה מחקר מדובר, היו לנו השגות – והמנכ"ל ער לזה – כי אנחנו חושבים שהאופן שבו הם הציגו את המחקר לא תואם את הנתונים.
שרה כהן: זה גם נעשה ללא תיאום.
ארז חלפון: התוכנית המערכתית הבין-משרדית היא דוח שמידט, שהממשלה אישרה.
ארז חלפון: שרה היא יושבת ראש ועדת ההכשרות, ועמדנו על זה שאשכול 5, ששם יש את עיקר בני הנוער העולים החדשים, יהיו בפנים ואכן זה נכנס.
ארז חלפון: בוועדות המחוזיות והלשכות שלנו מנהלי הלשכות דואגים שהתוכניות שבהן יש ריכוזי עולים ייכנסו ויתוקצבו.
ארז חלפון: תוכנית נוספת היא "עולים" במסגרת עיר ללא אלימות, כרגע אנחנו עובדים באילת.
ארז חלפון: אמור להתחיל בקרוב פיילוט של עיר ללא אלימות לעולי אתיופיה, עם המשרד לביטחון הפנים, בנתניה.
ארז חלפון: אנחנו מקווים שב-2009 נוכל להרחיב את הפעילויות.
אברהם מיכאלי: לפי מה שהשר לביטחון הפנים דיווח בכנסת יש היום 61 מקומות שמפעילים את "עיר ללא אלימות", אז אילת זה כבר היסטוריה.
אברהם מיכאלי: אילת הייתה מוצלחת, אבל אני מקווה שתפעילו את זה בהרבה מקומות אחרים.
ארז חלפון: זאת הכוונה.
ארז חלפון: מקבצי דיור – בשנת 2009, במסגרת החוזה שנחתם עם עמידר, שמפעילה את התחזוקה והביקורת, דרשנו להכפיל את ביקורי העובדים בתוך מקבצי הדיור.
ארז חלפון: בנוסף, ניהול ומעקב אחרי ביצוע החוזה בתוך הדירות המאוכלסות, לדאוג לאותם קשישים שנמצאים במקבצים.
ארז חלפון: כל מיני בעיות שעולות, כמו נזילת מים או הפסקות חשמל, נקבל במוקד ברגע האמת.
ארז חלפון: בנוסף הורינו לעמידר להפעיל פיקוח לילה של סיירת שמסתובבת במקבצים בשעות הלילה, גם על מנת לראות אם יש בלילה דברים שלא רואים ביום, כמו רעש, למשל.
ארז חלפון: היה לנו את זה בדיפלומט, בשבוע שעבר היה במקבץ חן אולם אירועים שעשה רעש אחרי 11:00 בלילה.
ארז חלפון: אנחנו מקבלים דיווח ומיד פועלים, גם במסגרת המשפטית וגם עם העירייה, אם צריך, כדי להפחית למינימום את ההטרדות ודברים בלתי רצויים.
ארז חלפון: גם זה התחיל לפעול בשנת 2008.
מיכאל נודלמן: אבל דיור חדש אין.
ארז חלפון: לצערנו הרב קיבלנו תשובות שליליות על הבקשות להקים חמישה מקבצי דיור נוספים במקומות שיש בהם צורך.
ארז חלפון: השר שם את זה בתוכנית העבודה של 2009.
אלי אפללו: אני חושב שצריך מקבצים נוספים, התור הולך ומתארך.
אלי אפללו: המצב הזה הוא בלתי אפשרי.
מיכאל נודלמן: נכון, דיברנו על כך שצריכה להיות תוכנית בנושא.
אלי אפללו: אני חושב שזה דבר מאוד חשוב.
אלי אפללו: אני מקווה שב-2009 יקימו לפחות חמישה מקבצים נוספים כדי לנסות לצמצם את התור הענק, שהולך ומתארך.
אלי אפללו: תוחלת החיים ארוכה – ואני שמח על זה – אבל מצד שני התור הולך וגדל.
ארז חלפון: נושא נוסף בסדר העדיפויות המרכזי של המשרד הוא בני הקהילה האתיופית.
ארז חלפון: השר דיבר על תוכנית החומש, ארחיב מעט.
ארז חלפון: זו תוכנית לחמש שנים, שהממשלה אישרה בסדר גודל של כמעט מיליארד שקלים.
ארז חלפון: שותפים לתוכנית משרד הרווחה, משרד החינוך, משרד השיכון, משרד התמ"ת ואנחנו, כמשרד הקליטה, אחראים לפקח ולתקצב, לבדוק את התוכנית.
ארז חלפון: סדר הגודל של התקציב לתוכנית עמד בשנת 2008 על 82.5 מיליון שקלים, החל מנובמבר 62 מיליון שקלים יהיו לנושא הדיור.
ארז חלפון: כלומר, יהיו 200 מענקי משכנתאות נוספים של 40% יינתנו לבני הקהילה שירכשו דירות מעכשיו ול-2009, ותוספת במשכנתא ל-200 זוגות צעירים, שכלולים בתוך תקציב 2008, כדי לקבל את הדירוג הכי גבוה מבחינת המשכנתא שהמדינה נותנת.
שלמה מולה: כלומר, 200 המשכנתאות האלה הם החל מנובמבר בלבד.
ארז חלפון: לא, לא, יש סיכום עם האוצר.
ארז חלפון: מכיוון שהאישורים המשפטיים לקחו כחודשיים וחצי עד שלושה במשרד האוצר, הכסף הזה צבוע.
ארז חלפון: התקציב הזה שמור.
שלמה מולה: אם אנחנו רוצים להחליט עכשיו על 600 משכנתאות ב-2009, אז בסך הכול יהיו 800?
שלמה מולה: הרי מי שמתחיל את התהליך בנובמבר לא מסיים עד סוף השנה.
אלי אפללו: אתה צודק, זו תהיה תוספת.
אלי אפללו: מי שלוקח בשנה הבאה זה לא על חשבון השנה הזאת.
ארז חלפון: כרגע המלחמה היא בוועדת השרים, כפי שציין השר, כדי לאשר את תוכנית 2009.
מיכאל נודלמן: זה לצעירים יוצאי אתיופיה?
ארז חלפון: גם לצעירים וגם למשפחות שיוצאות ממרכזי קליטה.
מיכאל נודלמן: הייתה תוכנית מסוימת לצעירים יוצאי אתיופיה, היו אפילו שמות של מי צריך לקבל.
מיכאל נודלמן: זה מתקציב משרד השיכון, אבל אתם הייתם אחראים על זה.
מיכאל נודלמן: מה המצב שם?
ארז חלפון: האישורים המשפטיים הגיעו ב-30 באוקטובר, ומאתמול התחלנו להפעיל את זה.
ארז חלפון: זאת אומרת, מאתמול כל מי שיתחיל - - -
מיכאל נודלמן: אני יודע שיש רשימות של צעירים.
ארז חלפון: אתה שואל על הצורה שבה מקבלים את המשכנתא?
ארז חלפון: הנושא עוכב במשרד השיכון.
ארז חלפון: לצעירים עצמם יש הלוואה מיוחדת וזה תקציב שמספיק רק ל-200.
ארז חלפון: אתה שואל מה קורה אם יגיעו פתאום 800 בקשות.
ארז חלפון: קודם כול, התקציב הוא ל-200.
ארז חלפון: כל הבקשות יגיעו למשרד השיכון דרך משרד הקליטה, יש קריטריונים שניבנו של מי מקבל לפי מצב סוציו-אקונומי, מספר ילדים במשפחה וכו', ועל פי זה יחולק.
מיכאל נודלמן: אני גם שואל מה עם ה-200 האלה, יש תקציב?
מיכאל נודלמן: הם מקבלים?
מיכאל נודלמן: בסדר, זה מה ששאלתי.
ארז חלפון: הדבר הנוסף הוא פעילות המוקדים האתיופיים שנמצאים ביישובי הקבע ונותנים את כל השירותים לבני הקהילה האתיופית.
ארז חלפון: בשנת 2008 הוספנו שלושה מוקדים נוספים עקב צרכים מקצועיים.
ארז חלפון: אחד בעיר לוד, השני מיני מוקד בבת-ים והשלישי מיני מוקד בשכונה ד' ביפו.
ארז חלפון: מכיוון שהיו הרבה צרכים מקצועיים החלטנו להקים שם מיני מוקד, כדי לאפשר לבני האוכלוסייה האתיופית להגיע, לקבל שירותים ולצוות אותם לכל גורמי העירייה.
אברהם מיכאלי: הרכז במוקד הוא מינוי של משרד החינוך או של הרשות המקומית?
ארז חלפון: כל עובדי המוקדים הם במימון של משרד הקליטה.
אברהם מיכאלי: זה לא תלוי בראש העיר, בפוליטיקה.
ארז חלפון: לא, הכול במימון משרד הקליטה.
ארז חלפון: בוועדת הבחירה שבוחרת את האנשים יש נציג של משרד הקליטה ונציג הרשות המקומית.
ארז חלפון: יש כאלה ששולחים אותם למיונים, יש כאלה שיש הסכמה לגביהם פה אחד.
אברהם מיכאלי: והוא כפוף למשרד הקליטה מבחינת שיקול דעת ותפקוד?
אברהם מיכאלי: אני שומע תלונות מעולים מאתיופיה על כך שראש העיר לוחץ על הרכזים, הוא רוצה שיעשו מה שראש העיר רוצה.
אברהם מיכאלי: אני לא מבין איך זה יכול להיות.
ארז חלפון: הוא מונחה מקצועית על-ידי משרד הקליטה - - -
אברהם מיכאלי: אז הוא עובד מדינה.
ארז חלפון: לא, משרד הקליטה מממן את משכורתו.
ארז חלפון: מי שנותן לו את המשכורת זאת הרשות המקומית.
ארז חלפון: אנחנו מממנים להם.
אברהם מיכאלי: אתה מבין עכשיו?
אברהם מיכאלי: אנחנו יוצרים גול עצמי.
אברהם מיכאלי: מבזבזים כסף ובסוף אותו ראש העיר משתמש באותו רכז כפקיד פוליטי.
ארז חלפון: חבר הכנסת מיכאלי, אני מאוד אשמח אם מחר בבוקר אוכל לקבל מנציבות שירות המדינה מאה תקנים.
ארז חלפון: הלוואי.
אברהם מיכאלי: איפה השכל של האוצר?
אברהם מיכאלי: אם כבר נותנים כסף וזה לא על חשבון הרשות, למה שהפקיד הזה יהיה נתון בידי - - - ?
שלמה מולה: שאל את ביבי למה הוא הביא את חברות כוח האדם.
אברהם מיכאלי: אני לא מתכוון להערות פוליטיות.
ארז חלפון: לצערי הרב, מדיניות האוצר מעוגנת בהחלטת ממשלה.
ארז חלפון: המשרד צריך לקצץ כל שנה בין 2% ל-5% ממצבת העובדים.
אברהם מיכאלי: ראיתי, גם בתקציב 2009 יש לכם קיצוץ נוסף.
שושנה רון: שייקחו נציגים מהעמותות אז לא תהיה התערבות פוליטית.
ארז חלפון: אבל בכל תלונה אנחנו מטפלים בכל התוקף.
ארז חלפון: הגענו למצב של הפסקות עבודה לכאלה שעשו מה שראש העיר אמר להם, כפי שאתה טוען.
ארז חלפון: יש פיקוח, יש מנהל מוקדים שעובר במוקדים, אגף שלם שמפקח על הדברים ואם יש תלונות נרצה לשמוע.
ארז חלפון: הדבר הנוסף זה התוספות התקציביות שהשר הצליח להביא ממשרד האוצר בחודש יולי האחרון.
ארז חלפון: אלה תקציבים שהסתיימו, ואם לא היינו מקבלים תוספת אז בחצי השנה מיולי ועד דצמבר, לא היינו יכולים לתת את השירותים.
ארז חלפון: ניתנו 28 מיליוני שקלים לתחומי התעסוקה, הלוואות, קידום העסקה, ואוצ'רים, כל נושא התעסוקה במשרד; שישה מיליון שקלים ניתנו לטובת רשויות ביישובי קו עימות בצפון ובעוטף עזה.
ארז חלפון: כל הכספים האלה הולכים לתוכניות למען העולים החדשים בוועדות היגוי ברשויות המקומיות.
ארז חלפון: שלושה מיליון שקלים ניתנו לטובת תוכנית פלא, תוכנית מיוחדת שנותנת תגבור לבני הקהילה האתיופית, הקווקזית והבוכרית.
ארז חלפון: היא נותנת להם תגבור לימודים בשעות אחר הצהרים.
ארז חלפון: היה לנו חוסר של 17 מיליון שקלים לטובת מרכזי הקליטה וטיפול בעולי אתיופיה, שגם אותו הסכים האוצר להשלים למשרד כדי שנוכל להמשיך את הפעילויות.
ארז חלפון: בתחילת השנה קיבלנו את נושא ארגוני העולים, מתוך סדר העדיפויות של המשרד.
ארז חלפון: גם השר ציין את זה בנושא המדיניות לשנים הבאות.
ארז חלפון: אנחנו רואים בארגוני העולים יד ימין של המשרד בכל הטיפול בעולים החדשים ברחבי הארץ.
ארז חלפון: היו שני נושאים שקיבלו תוספות תקציביות - אחד, זה אגף הרווחה לנוער והשני הוא ארגוני עולים.
ארז חלפון: התקציב בשנת 2007 עמד על 2.5 מיליון, בשנת 2008 הוכפל התקציב והגיע לחמישה מיליון שקלים לתמיכה בארגונים, על מנת לאפשר להם לבצע פעולות, לבצע תוכניות.
ארז חלפון: כפי שאמרתי, אנחנו רואים בכם שותף, מתייעצים אתכם בפעולות וחשוב לנו מאוד שתהיו בשטח ותוכלו לעזור לנו לקיים את כל הדברים.
מיכאל נודלמן: בסוף השקף רואים שיש שלושה מיליון שקלים לטובת תמיכה בארגונים לעולים.
ארז חלפון: זאת התוספת, וסך הכול תקציב של חמישה מיליון שקלים.
ארז חלפון: לסיום, סך כל תקציב המשרד הוא 1.34 מיליארד שקלים, מתוכו התקציב הגמיש לפעולות – כפי שהוצג לכם בוועדות – הוא בסך הכול 200 מיליון שקלים.
ארז חלפון: בישיבה הקודמת הראינו לכם את הקיצוצים שהמשרד עבר משנת 2000 ועד שנת 2007.
ארז חלפון: הנושא האחרון הוא מטרת המשרד, שהיא להגדיל את העלייה למדינת ישראל.
ארז חלפון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הסוכנות היהודית.
ארז חלפון: נמצאים פה גם מנהלי המחלקות: אלי כהן, המנכ"ל, וכל שאר עובדי הסוכנות.
ארז חלפון: שיתוף הפעולה הוא פורה, מתבצע יומיום, הם נותנים לנו את זווית הראייה של מה קורה בחו"ל ואנחנו נותנים את הפתרונות בארץ.
ארז חלפון: הכוונה היא להיטיב את הקליטה כדי להגביר את העלייה למדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: אנחנו מקבלים עכשיו מכתבים, מה עם "קמע" – התוכנית למדענים עולים?
מיכאל נודלמן: אני יודע שבשנת 2008 לא נוצל כל התקציב.
מיכאל נודלמן: מה יהיה בשנה זו?
ארז חלפון: כרגע, מכיוון שמדובר בחוזה לשלוש שנים למדענים, אז לפעמים יש עיכוב בחתימת החוזים עם האוניברסיטאות ועם המשבר שקורה עכשיו.
ארז חלפון: עד סוף השנה ננצל את התקציב.