GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיהוד בהט: שנית, ילדים שנסעו לחו"ל בגיל שנתיים או שלוש והם מקבלים שעתיים שבועיות.
עמיהוד בהט: אני מדבר על השנה הראשונה.
זאב אלקין: למה לא 6 שעות?
עמיהוד בהט: הם היו בגן ילדים בארץ.
זאב אלקין: נניח ילד שהוציאו אותו מכאן בגיל שנתיים?
עמיהוד בהט: אם מישהו יצא מפה בגיל שנתיים, ההורים עדיין מדברים איתו עברית.
זאב אלקין: אני לא יודע מה הפרופיל של התושבים החוזרים.
זאב אלקין: לא מעט תושבים חוזרים הם מקרב העולים הוותיקים.
עמיהוד בהט: רובם הגדול ממעמד בינוני גבוה והם מגיעים לבתי ספר שאליהם העולים לא מגיעים.
זאב אלקין: אם מדובר באנשים ששפת הדיבור בבית היא עברית, אז אין שאלה.
זאב אלקין: אם אלה אנשים ששפת הדיבור בבית שונה מעברית, השאלה למה רק שעתיים.
עמיהוד בהט: אני רוצה להשלים את התמונה.
עמיהוד בהט: ילדים של תושבים חוזרים, שנולדו בחו"ל, עולים לארץ כעולים.
עמיהוד בהט: אגב, גם משרד הקליטה עושה את האבחנה הזאת ואנחנו הולכים בעקבותיו.
עמיהוד בהט: לגבי האולפנים היישוביים.
עמיהוד בהט: הוועדה היתה באולפן היישובי במודיעין.
עמיהוד בהט: עלו שם כמה דברים.
עמיהוד בהט: אני יכול להגיד איפה לוועדה היתה באמת השפעה.
עמיהוד בהט: בעניין הזה באמת עשינו שדרוג.
עמיהוד בהט: ישנם אולפנים יישוביים באפרת, בבית שמש, בימים אלה נפתח אולפן בירושלים.
עמיהוד בהט: השנה פעם ראשונה יש אולפן יישובי במעלה אדומים.
עמיהוד בהט: ויש אולפן במודיעין.
עמיהוד בהט: אלה אולפנים שקיימים ופועלים.
עמיהוד בהט: צריך להביא בחשבון שיש חצאי אולפנים בנתניה, ברעננה וביד בנימין, מקום שבו ישנם עולים מארצות המערב.
עמיהוד בהט: אם יש 12 תלמידים לא צריך לפתוח עבורם אולפן והם יכולים ללמוד בתוך בית הספר.
זאב אלקין: מה עם אשדוד ופתח תקווה?
עמיהוד בהט: יש לנו עוד 4 ישובים.
עמיהוד בהט: באילת יקום אולפן יישובי בסוף חודש נובמבר, זאת על פי סיכום שלנו עם המשנה למנכ"ל העיריה, ד"ר דרורי דניאל.
עמיהוד בהט: יש שם 13 ילדים שלומדים ב-6 בתי ספר.
עמיהוד בהט: העירייה ביקשה לאפשר גם לילדים שעלו בשנה שעברה להצטרף לאולפן הזה והיא תממן חלק.
עמיהוד בהט: כמובן שהסכמנו.
עמיהוד בהט: האולפן יהיה משעה 11:00 עד 16:00.
עמיהוד בהט: הבוקר התבשרתי שאולי יוקם אולפן יישובי בכרמיאל לתלמידי ז' עד יב'.
עמיהוד בהט: הקמנו השנה אולפן יישובי בנתניה לתלמידי על-יסודי, שעובד בצמוד לאולפן עקיבא.
עמיהוד בהט: כרגע יש שם 20 תלמידים שלומדים בכיתה אחת.
עמיהוד בהט: הם לומדים במתכונת של עירית ירושלים.
עמיהוד בהט: באולפן ירושלים שקיים גם שם המספרים קצת יורדים.
זאב אלקין: הגיעו כל מיני שמועות.
עמיהוד בהט: בסדר, שאלו אותי ואמרתי שאני לא יודע דבר.
עמיהוד בהט: אני אומר עוד פעם, כשדיברתי על צמצום אולפן ירושלים, לא דיברתי על השעות הוראה, לא דיברתי על תלמידים ולא דיברתי על עברית.
עמיהוד בהט: דיברתי על "פאסיליטי".
עמיהוד בהט: גם לגבי האולפן היסודי בירושלים שנמצא בבית ספר ארגנטינה, דיברתי על מזכירה נפרדת ועל שרת נפרד , דיברתי על קיצוצים .
עמיהוד בהט: יש הבדל בין אולפן של 150 עולים ואולפן של 40 עולים.
עמיהוד בהט: צריך לראות את הדברים בצורה ציבורית ומתקבלת על הדעת.
עמיהוד בהט: על זה דיברתי אבל הם נבהלו וחשבו שהולכים לסגור את האולפן.
עמיהוד בהט: הם הלכו לכל מיני מקומות וגם לפה.
עמיהוד בהט: בסדר, אז רצו.
עמיהוד בהט: לגבי אשדוד.
עמיהוד בהט: הייתי באשדוד וישבתי שם עם כל אנשי מנהל החינוך, גם היסודי, גם העל יסודי , זה לא הלך .
עמיהוד בהט: אולי זה ילך באשדוד בעל-יסודי, עדיין יש סיכוי , ביסודי זה לא הלך.
זאב אלקין: אם לפני הבחירות זה לא הלך - - -
אלי זרחין: במילים עדינות, מנהלת אגף החינוך באשדוד לא אוהבת עולים.
אלי זרחין: היא חושבת שלעולים אין בעיה.
אלי זרחין: היא אמרה לנו שהיא לא מוכנה לשים כסף לעולים.
עמיהוד בהט: בקיצור, זה לא הלך.
עמיהוד בהט: באמת השעות התקבלו עכשיו בבתי הספר.
עמיהוד בהט: אני חייב לומר שיש פיזור של 12 בתי ספר שקיבלו שעות.
זאב אלקין: ברגע זה אודי שכנע אותי שב-11.11 אסע לאשדוד ואעשה כל מה שתלוי בי כדי שבקדנציה הבאה של העירייה זה לא יחזור.
אלי זרחין: זאת בהחלט גישה של ראש העירייה כי הוא צריך לאשר כסף.
אלי זרחין: העירייה צריכה לממן את ההסעות.
עמיהוד בהט: אני לא רוצה לפרוט לפרוטות.
זאב אלקין: אשדוד היא העיר הגדולה ביותר מבחינת מספר העולים.
אברהם מיכאלי: יש שם ציבור גדול מאוד של עולים.
עמיהוד בהט: אני מדבר על עולים חדשים טריים.
עמיהוד בהט: שם זה גם מפולג, חצי לחינוך ממלכתי וקצת פחות מחצי לחינוך הממלכתי דתי.
עמיהוד בהט: גם בקטע הזה היו לנו קצת בעיות.
עמיהוד בהט: לגבי חיפה.
עמיהוד בהט: בחיפה יש 15 ילדים רובם בבית ספר ליאור בק בחיפה אבל אנחנו כן מעבים שם כדי לאפשר את המסגרת.
אלי זרחין: יש עולים חדשים גם בבית ספר אחד העם בפתח תקווה.
עמיהוד בהט: מעט מאוד ילדים.
עמיהוד בהט: זה פחות או יותר הסקירה לגבי היסודי.
עמיהוד בהט: לגבי תכניות הילדים - - -
אלי זרחין: אודי, יש לך נתונים לגבי מספר הילדים העולים?
עמיהוד בהט: בערך 85,000.
אלי זרחין: עד איזה שנה?
עמיהוד בהט: אין שנה.
אלי זרחין: אני לא מדבר על עובדים זרים אלא על ילדים עולים.
אלי זרחין: אני מדבר על הקהילה של הוועדה הזאת.
אלי זרחין: כמה ילדים יש בישראל כדור שני במשפחות של עולים?
עמיהוד בהט: אני לא יכול לומר.
עמיהוד בהט: כ-40,000 הם יוצאי הקהילה האתיופית, מתוכם 16,000 ילידי אתיופיה.
עמיהוד בהט: זאת אומרת שב-85,000 יש 16,000 ילידי אתיופיה.
עמיהוד בהט: כל השאר הם ילידי ישראל בני הדור השני.
זאב אלקין: זה פשוט.
זאב אלקין: בסך הכל יש 85,000 ילדים עולים, אלה שעלו ארצה.
זאב אלקין: מתוכם קצת יותר מ-16,000 עלו מאתיופיה.
זאב אלקין: בנוסף להם יש עוד 24,000 ממוצא אתיופי, ילדים שהם בני עולים מאתיופיה.
זאב אלקין: בנוסף לזה יש מספר לא ידוע של ילדים שנולדו בארץ בתוך משפחות של עולים ממקומות אחרים.
טל צ'קול: יש לי בן בן שנה וחצי.
טל צ'קול: עליתי לארץ בשנת 91', למה הבן שלי נחשב?
זאב אלקין: אם כך, הבן שלך הוא בתוך ה-24,000.
טל צ'קול: צריך לצאת מתישהו מהקטגוריה של עולה.
זאב אלקין: לצאת אין בעיה, הבעיה היא להיכנס.
עמיהוד בהט: כאשר משרד החינוך מדבר על עולים, מבחינת הקצאת שעות אינדיבידואליות, הוא לא מתייחס לילידי ישראל כאל עולים.
עמיהוד בהט: יחד עם זה, הפרויקט הלאומי ליהודי אתיופיה, תכנית החומש וכל התכניות הממשלתיות והמגזר השלישי, רואה את הקהילה כולה כמקשה אחת ללא כל אבחנה.
אלי זרחין: אודי, תיכנס לבית ספר רמב"ם בחיפה.
אלי זרחין: 370 יוצאי אתיופיה, כולם ילידי הארץ וחצי מהם לא מדברים עברית.
אלי זרחין: בבית מדברים איתם אמהרית והם לא יודעים עברית.
טל צ'קול: זה בדיוק מה שרציתי להגיד.
טל צ'קול: בונים להם כיתה מיוחדת והם חיים בבועה שלהם.
עמיהוד בהט: זה לא קשור.
עמיהוד בהט: בכל מקרה, בהקצאות אנחנו איתך בעניין הזה.
עמיהוד בהט: המשרד לא רואה בילידי הארץ עולים מבחינת הקצאת שעות ודברים אינדיבידואלים.
עמיהוד בהט: לגבי תכניות הלימודים.
עמיהוד בהט: כתיבת תכנית הלימודים היא לא דבר סופי אלא התחלתי.
עמיהוד בהט: בשנה שעברה הצענו שליש משרה לאשה שעובדת אצלנו.
עמיהוד בהט: היא גם מפקחת על מחוז ירושלים והיא גם מרצה באוניברסיטה בהר הצופים.
עמיהוד בהט: שמה רחל גרבר.
עמיהוד בהט: השנה היא קיבלה חצי משרה כדי להטמיע את התכנית, קודם כל לקהל היעד שהוא צבוע.
עמיהוד בהט: כל המורים ב- 200 בתי הספר קיבלו עכשיו שעות לצורך רכישת השפה.
עמיהוד בהט: מדובר בכל המורים של תכנית שעל ותכנית משעולים.
עמיהוד בהט: אנחנו יודעים מי המורה הספציפי ושבאופן ודאי הוא עובד לא רק בחברה רב תרבותית אלא עם עולים באופן ספציפי שאנחנו יודעים את זהותם.
עמיהוד בהט: זה הקהל שהיא עבדה איתו כבר בשנה שעברה.
עמיהוד בהט: נדמה לי שתכנית הלימודים הזאת אושרה עכשיו להפצה ואנחנו כורכים אותה ומפיצים אותה לבתי הספר.
עמיהוד בהט: היא תהיה גם באתר המשרד וגם בבתי הספר יעבדו את הנושא הזה.
זאב אלקין: השאלה הגדולה היא חומרי הלימוד.
עמיהוד בהט: הקצנו 200,000 שקל להפקת ספר לימוד שהיה קצת חסר בגילאים היותר צעירים.
עמיהוד בהט: יש לנו את "קול חדש" לכיתות ג' ואילך, אבל בגיל הרך היה חסר.
עמיהוד בהט: אנחנו עובדים עם האגף לתכניות לימודים על מנת להוציא ספר לימוד חדש.
עמיהוד בהט: במקביל, יש את האולפן הוירטואלי.
עמיהוד בהט: היה מכרז, הוא נגמר והוא חיכה לכסף.
עמיהוד בהט: עכשיו הקצנו לזה כסף וזה הולך לוועדת מכרזים.
עמיהוד בהט: הגופים יגישו הצעות ותוך חודש חודשיים נדע מי הזוכה.
עמיהוד בהט: הקצנו 188,000 להתחלת העבודה בנושא הזה.
זאב אלקין: שאלת המפתח היא: האם נשארים עם אותם ספרי לימוד או שבעקבות תכנית לימודים חדשה הולכים להפיק או לאמץ יוזמות שכבר קיימות היום ושנוסו בהצלחה בתפוצות?
זאב אלקין: לדוגמה, אפשר לקחת את נט"ע.
עמיהוד בהט: היו הרבה דיונים על נט"ע אבל אין לי משנה סדורה להגיד.
עמיהוד בהט: אני יודע שהיו דיונים והיו אמירות מצד חלק מאנשי נט"ע שזה לא מתאים למציאות של הארץ.
עמיהוד בהט: אני לא שולט בנושא מספיק טוב.
זאב אלקין: האם מבחינת
זאב אלקין: כם השאלה היא על הפרק?
עמיהוד בהט: כן אבל אין תשובות של לוחות זמנים.
עמיהוד בהט: דיברת על העברית ואני רוצה לומר עוד מילה אחת.
עמיהוד בהט: דיברנו על הממשקים עם המגזר השלישי והזכרתי קודם את אלי בעניין של הזהות.
עמיהוד בהט: יש לנו את עמותת ידידים, שאנחנו עובדים איתם כבר שנה שלישית בתכנית מאוד יפה שנקראת "עברית ידידותית".
עמיהוד בהט: תכנית זאת היא בדיוק הממשק בין פעולת החניכה בכלל לבין הנושא של העברית.
עמיהוד בהט: שמעון יכול לספר איך הדברים מתנהלים בשטח.
עמיהוד בהט: השנה מדובר על כ-600 תלמידים בחינוך היסודי.
עמיהוד בהט: אלה ילדים שנמצאים בסכנת נשירה וגם השפה מוסיפה לעניין של הניתוק שלהם.
עמיהוד בהט: עמותת ידידים קיבלה את המנדט.
עמיהוד בהט: בשנה שעברה היו לנו 450 תלמידים.
שמעון סיאני: 450-500, אבל התקציב לא גדל.
זאב אלקין: שאלתי את השאלה הלא נכונה.
זאב אלקין: הנחתי שיש פרופורציה.
עמיהוד בהט: דרכת על איזו יבלת.
עמיהוד בהט: אמרתי לשמעון שאני אשיג את ה-400,000 שקל אבל תביא יותר ילדים.
עמיהוד בהט: אמרתי לו שאנחנו לא יכולים לעמוד בתקציבים והוא הרים את הכפפה.
עמיהוד בהט: בעולים החדשים הטריים יש לנו יותר מטפטוף של עולים מגרוזיה וזאת בעקבות האירועים.
אברהם מיכאלי: מכיוון שאני חייב ללכת אני רוצה לומר שבוועדת המשנה למדתי דבר מיוחד.
אברהם מיכאלי: הבעיה שלנו, כחברי כנסת היא, שאנחנו מטפלים בהרבה דברים במקביל.
אברהם מיכאלי: אנחנו עוברים מוועדה לוועדה והנושא של קליטת ילדים עולים הוצף בוועדה בצורה יסודית ופרטנית וזה באמת בזכותך.
אברהם מיכאלי: משרדי הממשלה הבינו שזה לא נושא שאפשר להחליק.
אברהם מיכאלי: אולי גם לא היתה להם כוונה כזאת אבל אם אתה לא דורש ולא שואל את השאלות הנוקבות הדברים - - -
זאב אלקין: המשפט שאמרת הוא בוודאי לא נכון על אודי אבל לגבי הדרגים הגבוהים במשרד זה נכון.
אברהם מיכאלי: לא התכוונתי לומר שאודי או מישהו אחר מנסה לעשות את זה, זה קורה באופן טבעי כי יש להם מיליון צרות על הראש.
אברהם מיכאלי: אודי מטפל בהצלחה באגף הרבה מאוד שנים אבל כשאתה ממקד איתו דברים, גם אודי נאלץ להזיז דברים בתוך הטיפול השוטף שלו.
אברהם מיכאלי: לכן, לזכותך ולזכות הוועדה ייאמר שבאמת ניסינו "לנבור" באותן סוגיות שהן סוגיות קריטיות לילדים עולים.
אברהם מיכאלי: ילדים שלא נקלטים כמו שצריך ולצערנו, כתוצאה מכך, הם יופנו לאגפים אחרים ולמשרדים אחרים.
אברהם מיכאלי: מי כמונו מקבל את הנתונים האלה מכל מיני משרדים אחרים ולאו דווקא ממשרד החינוך וממשרד הקליטה.
אברהם מיכאלי: לכן יש לציין לשבח את פעילות ועדת המשנה.
אברהם מיכאלי: באמת מיקדנו נושא והלוואי שבאמת נהיה אור ואולי נזכה להמשיך.
זאב אלקין: למי שזה לא יהיה.
זאב אלקין: ההיבט הפרסונאלי לא רלוונטי.
אברהם מיכאלי: אני אומר זאת כי הרבה ראשי ועדות לא אוהבים ועדות משנה.
זאב אלקין: פתחתי בזה.
אברהם מיכאלי: לא הייתי פה ולא תיאמנו בינינו.
אברהם מיכאלי: ייאמר לזכותו של פרופסור נודלמן, שהוא גם הביע הסכמה וגם התעניין.
אברהם מיכאלי: הוא לא יישב איתנו בכל הוועדות אבל הוא התעניין מה קורה ומה מתקדם.
אברהם מיכאלי: בהרבה סיורים שעשינו ביקרנו גם כוועדת העלייה.
אברהם מיכאלי: העניין הכי חשוב לעולים החדשים לארץ הוא עניין הקליטה של הילדים.
אברהם מיכאלי: אני מקווה שתימשך המסורת של וועדת המשנה.
אברהם מיכאלי: אולי לא הצלחנו לקדם את כל הנושאים, אבל הצלחנו לגרום לחשיבה חדשה במשרד.
אברהם מיכאלי: הרבה פעמים הרגשתי שאנחנו מן ועדת חקירה פרלמנטארית כי ישבנו מול פקידים בכירים ושאלנו אותם שאלות נוקבות.
אברהם מיכאלי: היו מקרים שפקידים שישבו פה ולא היו להם תשובות והחזרנו אותם פעם ועוד פעם כדי לקבל תשובות.
אברהם מיכאלי: כל זה לא כדי, חלילה, להתנגח בפקידים, אלא כדי שמשרד החינוך ומשרד הקליטה יבינו שמישהו אמור לפקח על הדברים האלה.
אברהם מיכאלי: נוער עולה וקליטת ילדים עולים זה באמת נושא שעומד בראש סדר היום.
אברהם מיכאלי: יישר כוח לכל השותפים פה בוועדה.
אברהם מיכאלי: אני משבח אותך במיוחד כי ניהלת את הישיבות בצורה יסודית.
אברהם מיכאלי: לא תמיד זכיתי להיות איתך בכל הישיבות אבל השתדלתי להגיע.
אברהם מיכאלי: שיהיה בהצלחה.
זאב אלקין: תודה לך חבר הכנסת מיכאלי על שיתוף הפעולה.
זאב אלקין: טיבען של ועדות משנה שהן מתבצעות במושב אחד של היושב ראש והחברים הנוספים לא מרבים להגיע.
זאב אלקין: במקרה זה אתה חרגת מהנוהג הזה בכנסת ולכן זה היה שיתוף פעולה פורה מאוד.
אברהם מיכאלי: נראה לי שהכנסת היתה נראית טוב יותר אם הציבור היה מבין איך אנחנו, חברי הכנסת, מדלגים מוועדה לוועדה.
אברהם מיכאלי: אני נמצא עכשיו ב-3 וועדות במקביל.
אברהם מיכאלי: זה קטע שהציבור לא מבין.
אברהם מיכאלי: הוא חושב שחברי הכנסת מנסים להיכנס, לשתות קפה וללכת לוועדה אחרת.
אברהם מיכאלי: ועדת המשנה הזאת זכתה באמת לדיונים מעמיקים.
זאב אלקין: אילנה, בבקשה.
אילנה ליטבק: אני מצטרפת לדברים שנאמרו על ידיו חבר הכנסת מיכאלי ועל ידי אלי זרחין.
אילנה ליטבק: אני מקווה מאוד שגם בכנסת הבאה תהיה ועדת משנה.
אילנה ליטבק: אני חושבת שבעיקר היה פה שינוי בשיח.
אילנה ליטבק: אדוני היושב ראש, הרבה פעמים שמת על השולחן שפה מדברים על עולים בכלל ועולה זה לא רק מישהו שנמצא בארץ שנתיים.
אילנה ליטבק: הנושא של בני עולים הוא פצצת זמן והמשרד צריך למצוא דרך לטפל בה.
אילנה ליטבק: כרגע הילדים קטנים אבל אחר כך הם נכנסים לחטיבת הביניים, עוד כמה שנים הם יגיעו לבגרויות.
אילנה ליטבק: המצב שם נראה לא טוב, והוא בעיקר לא ברור.
אילנה ליטבק: מתבצע עכשיו סקר של משרד הקליטה, יחד עם מכון ברוקדייל.
אילנה ליטבק: המטרה שלו לראות היכן הדברים עומדים.
אילנה ליטבק: זאת פניה לאודי ולמשרד בכלל, לראות איפה בני העולים משתלבים בכל הנושא של העברית.
אילנה ליטבק: זה לא אומר שכל מי שהוא בן לעולים צריך עזרה.
אילנה ליטבק: בזמנו דיברת על מבחן שמפתחים ושנועד לתת תגבור בעברית לפי צורך ולא לפי ותק.
זאב אלקין: עד כמה שאני זוכר ואודי יתקן אותי, השלב הראשון של המבחן הזה קיים ומתבצע וזה במעבר מאולפן לבית הספר.
עמיהוד בהט: המבחן הזה הוכן.
עמיהוד בהט: הכנת הפיילוט שלו הסתיימה.
עמיהוד בהט: הוא הועבר השנה לבתי הספר.
עמיהוד בהט: קשה לקרוא לו מבחן מעבר מאולפן לבית ספר מכיוון שרוב הילדים לא נמצאים באולפן והם ממילא יושבים בכיתה.
עמיהוד בהט: אם יש ילד עולה והוא מקבל 6 שעות לעברית, אז לא בדיוק מעבר מאולפן לבית ספר.
עמיהוד בהט: בכל מקרה, זאת אינדיקציה מאוד ברורה למצבו של הילד.
עמיהוד בהט: זה כבר קיים.
עמיהוד בהט: זה יהפוך להיות מבחן מדף בבית הספר.
עמיהוד בהט: הוא יישלח במהלך החודשים הקרובים כערכות לבתי הספר קולטי העלייה.
עמיהוד בהט: בית הספר יקבל הנחיות איך לעבוד עם הערכה הזאת.
עמיהוד בהט: הוא נעשה בצורה מקצועית.
עמיהוד בהט: בית הספר יבחן את הילד ולאחר חצי שנה הוא יעשה לו מבחן חוזר כדי לראות בדיוק איפה הוא עומד.
עמיהוד בהט: השאלה, האם נוכל לעמוד מבחינה תקציבית מעבר לשעות הרפורמה?
עמיהוד בהט: הייתי בבית סעדיה גאון באור יהודה ושאלנו את המנהלת האם היא באופק חדש והיא אמרה שכן.
עמיהוד בהט: שאלנו כמה שעות רוחב הם קיבלו כתוספת והיא אמרה שהיא קיבלה 80 שעות.
עמיהוד בהט: 80 שעות זאת מאסה.
עמיהוד בהט: לי מספיק 10.
עמיהוד בהט: שיתנו לילד הזה עוד 3-4 שעות בשבוע זה יהיה מאוד משמעותי.
עמיהוד בהט: זה באמת מכשיר מצוין כדי לתגבר גם אם לא תהיינה לנו שעות צבועות לאחר השנה הראשונה.
עמיהוד בהט: בהחלט יש מבחן כזה, הוא הופך להיות מבחן מדף של בתי הספר.
עמיהוד בהט: ההפקה של המבחן הזה, עם הלקחים מהפיילוט שהיה השנה, נמצאים ממש עכשיו בעבודה.
אילנה ליטבק: האם יהיה מבחן המשך לעולים ותיקים יותר?
עמיהוד בהט: בינתיים הכנו את השלב הראשון.
עמיהוד בהט: דובר על רצף מבחנים.
זאב אלקין: אני זוכר שדיברנו בנושא בתקופת המנכ"ל הקודם של משרד החינוך, שמואל אבוהב.
זאב אלקין: אני מקווה שהמבחן הזה יהפוך לא רק למבחן אינדיקציה אלא גם למבחן מעבר אמיתי, בעיקר במקומות בהן יש מסגרות מתוגברות עברית.
זאב אלקין: ההחלטה אם להעביר את הילד או לא, תהיה בהתאם לעמידה ברף מינימאלי.
עמיהוד בהט: במקומות האלה זה יותר פשוט כי אם ילד לא עבר, ובשנה הבאה יהיה שם גם אולפן, אפשר להגיד לו להישאר שנה נוספת באולפן.
זאב אלקין: לכן הייתי ממליץ להנהיג את זה שם, בשלב הראשון, ואז יחד עם המגמה של ההתרחבות של אולפנים וחצאי אולפנים, זה ייתן מענה יותר טוב.
עמיהוד בהט: הכל תלוי, כמובן, בהיקף העלייה.
עמיהוד בהט: יש ירידה במספר העולים מחבר העמים לשעבר.
עמיהוד בהט: יש עצירה מוחלטת במספר העולים מאתיופיה, החל מחודש מרץ שנה שעברה בהקשר לעליית תלמידים, ומאוגוסט שנה שעברה, בהקשר לעלייה בכלל.
עמיהוד בהט: אומרים שבמרץ זה יתחיל עוד פעם, אבל נכון לרגע זה התמונה היא שכרגע יש פחות עלייה.
זאב אלקין: תתכונן לעלייה מהערים הגדולים בחבר העמים בשנה הקרובה, זאת לפחות לפי האינדיקציות שאני מקבל.
זאב אלקין: מיכאל יוכל לאשר.
מיכאל יידוביצקי: חזרתי לפני כמה ימים מהתכנסות גדולה מאוד שהיתה באוקראינה.
מיכאל יידוביצקי: בהחלט יש תחושת משבר שאולי תיתרגם לעלייה.
עמיהוד בהט: בישיבה הקודמת ביילסקי אמר שכשיש משבר יש התעוררות.
אילנה ליטבק: דיברנו הרבה בוועדה על ההגדרות מיהו עולה ונדהמנו לדעת שלכל משרד יש הגדרה משלו.
עמיהוד בהט: אני לא רואה בזה בעיה, אני חושב שזה לא דבר נכון לתת הגדרה אחת לכל מיני סוגים של עולים.
עמיהוד בהט: זה כמו זוג נעליים בגודל 42 לכל האוכלוסייה.
אילנה ליטבק: נסתכל על החינוך הפורמאלי והחינוך הלא פורמאלי.
אילנה ליטבק: אם יש ילד שנמצא 15 שנה בארץ והוא נמצא מתאים לתכנית "אופק חדש" של משרד הקליטה, אבל הוא לא מקבל שום דבר בבית ספר, כי הוא כבר לא נמצא מתאים, אז יש בעיה.
אילנה ליטבק: ילדים צריכים לקבל לפי הצורך ופחות לפי הוותק.
אילנה ליטבק: זה ברור שמי שמגיע עכשיו לארץ נזקק לאולפן.
עמיהוד בהט: זה נכון גם בלי עליה.
עמיהוד בהט: כל ילד בכיתה ד' מקבל אותו מספר שעות בשבוע, גם אם היכולות שונות והצרכים שונים לחלוטין.
עמיהוד בהט: אין סוף לדבר הזה.
אילנה ליטבק: אנחנו יושבים בוועדת מישנה היא כי כבר דיברנו על כך שילדים עולים יש צרכים שהם מעבר לצרכים של ילדים עולים.
עמיהוד בהט: על כך אין ויכוח.
זאב אלקין: אני חושב שהפיתרון לויכוח הזה הוא דיי פשוט.
זאב אלקין: זה לא משנה אם זאת הגדרה אחת עם דרגות שונות או שיש כמה הגדרות שונות.
זאב אלקין: השאלה היא סמנטית.
זאב אלקין: חשוב שההגדרות האלה יהיו בשיח ביניהן, שיהיה ברור מהי מערכת ההתייחסות.
זאב אלקין: למה פה זה כך ושם זה אחרת?
זאב אלקין: איך זה בנוי ומה מידת ההתאמה והמעבר.
זאב אלקין: בוודאי ובוודאי כל סוגיות המעקב הסטטיסטי שיש אחרי הצלחה והשפעה, צריך להיות מותאם להגדרות האלה.
זאב אלקין: מתי מתחילות הבעיות?
זאב אלקין: כאשר ההגדרות שונות וגם אין היגיון שמסביר למה כאן זה כך ושם זה אחרת.
זאב אלקין: הסטטיסטיקה מודדת באמצע ואז אתה לא יכול להשוות בין תכנית א' לתכנית ב'.
עמיהוד בהט: זאת הנקודה העיקרית.
עמיהוד בהט: אני, יחד עם הוועדה ויחד עם האקדמיה יצרנו את הדבר הזה.
עמיהוד בהט: פעם עולים נחשבו רק עד שנתיים בארץ.
עמיהוד בהט: אנחנו יצרנו את העניין של עולים ותיקים.
עמיהוד בהט: את מדברת היום על בני עולים.
עמיהוד בהט: לפני 5 שנים זה היה נשמע הזוי.
עמיהוד בהט: דיברו על עולים של 5 או 7 שנים ולא דיברו על בני עולים.
עמיהוד בהט: במו ידינו יצרנו את הקטגוריות האלה ובצדק.
מיכאל יידובצקי: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות.
מיכאל יידובצקי: אני חושב שבהחלט נעשה הרבה אבל בכל הרצף שתואר כאן נבלע הנושא של המורים.
מיכאל יידובצקי: דיברנו על המרחב, המסגרת, איפה נעשית ההוראה, תוכניות לימודים, מבחני ידע.
מיכאל יידובצקי: יש עוד מרכיב שהם המורים שעושים את זה.
מיכאל יידובצקי: בעיניי זאת תמיד היתה הנקודה החלשה יותר.
מיכאל יידובצקי: בעצם רציתי לשאול האם גם בתחום הזה נעשו צעדים כאלה ואחרים?
מיכאל יידובצקי: אקדים ואומר שלדעתי עדיין זאת החוליה החלשה ביותר בכל מה שקשור להוראת העברית.
מיכאל יידובצקי: לדעתי זאת נקודה העיקרית שזקוקה להתייחסות.
זאב אלקין: אני מסכים איתך שסוגיית המורים היא הסוגיה החשובה ביותר.
זאב אלקין: זה נכון לכלל מערכת החינוך וזאת מחלוקת מסוימת שיש לי עם אופק חדש ועם התפיסה שעומדת מאחוריו.
זאב אלקין: מתמקדים על הסוגיה של גודל הכיתות ולא בהשקעה במורים והצבת רף דרישות למורים והתאמה מקצועית.
זאב אלקין: התייחסנו לנושא כמה פעמים בוועדת המשנה אבל לא נכנסנו לעובי הקורה מסיבה מאוד פשוטה כי כל עוד אין מסגרות במספר מספק של הוראה שמאפשרת הוראה מקיפה, כמעט ולא ניתן לדבר על התמקצעות בתחום.
זאב אלקין: אם אתה מורה באולפן שהוא קיים במשך כמה שנים ברצף, אתה יכול לנסות להתמקצע, ובוודאי אולפן כזה יכול לחפש מורים עם הכשרה מקצועית בהתאמה כזאת או אחרת.
זאב אלקין: כל עוד שהסיטואציה היא שזרם של מספר התלמידים מאוד קטן והנושא של אולפנים מרוכזים לא הוטמע מספיק, הוא רק בתהליך הטמעה ראשוני, בסופו של דבר מי שמלמד זה מורה מבית ספר שכל מה שאפשר לתת לו זה רק השתלמויות.
זאב אלקין: זה אודי דווקא כן התייחס, כאשר הוא התייחס להשתלמויות שרחל מעבירה.
זאב אלקין: ברור שזה מעט מידי.
זאב אלקין: בעיניי, המבנה קודם לסוגיית המורים.
עמיהוד בהט: יש פה 3 פאזות שבאמת באחת אנחנו לא מטפלים וזה הנושא של המוסדות להשכרת מורים.
עמיהוד בהט: לצערי, זה לא יכול להיות דבר שנושא את עצמו בגלל המספרים והביקוש.
עמיהוד בהט: הדבר השני הוא המעגל הצר של אותם אלה שמלמדים עברית כשפה שניה במובן האולפני של המילה.
עמיהוד בהט: אנחנו עובדים איתם ועושים איתם השתלמויות.
עמיהוד בהט: אין מורה שנכנס לכיתה ולא קיבל השתלמות.
עמיהוד בהט: אני לא מדבר על השתלמויות של 56 שעות אבל היתה התייחסות לעניין.
עמיהוד בהט: הדבר השלישי הוא התנהלות בחברה רב תרבותית, שאולי תגיע לאקדמיה.
עמיהוד בהט: לקורס כזה יש עדיין רלוונטיות למרות הירידה במספר העולים הטריים.
עמיהוד בהט: כאן מספר התלמידים מצדיק ומספר המורים מצדיק.
עמיהוד בהט: יש כל כך מעט יחידות אולפניות, שזה לא יעבוד.
מיכאל יידוביצקי: תודה על ההסבר וההרחבה.
מיכאל יידוביצקי: בסופו של דבר, למרות כל ההתקדמות, כל עוד אין מורה מקצוען של ממש מול ילד, יש פה פספוס.
מיכאל יידוביצקי: נקודה שניה.
מיכאל יידוביצקי: בעשר שנים האחרונות השתנו יושבי ראש הוועדות ונדמה לי שזאת הפעם הראשונה שהנושא קיבל גם ביטוי סמלי וגם ביטוי מעשי ורציני ומקצועי.
מיכאל יידוביצקי: אני חושב שזה ראוי לציון שוב ושוב לפרוטוקול.
מיכאל יידוביצקי: זאת פעם ראשונה שזה קרה ופעם ראשונה שאפשר לעשות ישיבת סיכום שכזאת עם נציג בכיר של משרד החינוך שמדבר על תוצאות אמת.
מיכאל יידוביצקי: זה קודם כל לזכות יושב ראש הוועדה, שבאמת עשה את זה ברמה מקצועית ולא רק במובנים הפוליטיים.
מיכאל יידוביצקי: כמובן אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה של משרד החינוך.
זאב אלקין: אגב, אודי הפך להיות ראש אגף.
זאב אלקין: לצערי זה לוווה בקיצוץ תקציבי ולא בתוספת תקנים, אבל לפחות מבחינה סמלית של היחס שהמשרד מייחס לנושא הזה - - -
מיכאל יידוביצקי: לגבי הנושא של זהות יהודית, אני לוקח כאן יותר את העמדה של נציג הסוכנות והמחלקה לחינוך כי קודם דיברתי באופן יותר כללי.
מיכאל יידוביצקי: המחלקה לחינוך והחטיבה לדוברי רוסית קיבלנו החלטה שאנחנו רוצים לשאת חלק פעיל, מה שלא עשינו עד עכשיו, בקרב דוברי רוסית בישראל, כולל צעירים בגילאים מעל 14.
מיכאל יידוביצקי: לא אכנס כרגע לדקויות, אבל אנחנו הופכים להיות חטיבה לדוברי רוסית ולא חטיבה ליוצאי חמ"ע.
מיכאל יידוביצקי: אנחנו בסוג של תהליך של שינוי קונספטואלי.
זאב אלקין: גם בתקציבים?
מיכאל יידוביצקי: כרגע אני לא רוצה להתייחס לנדוניה התקציבית.
זאב אלקין: זה גם מבדח וגם לא כי לנושא הזה יש פוטנציאל גיוס כספים משל עצמו שהמדינה לא יכולה לנצל אותו.
מיכאל יידוביצקי: זה בדיוק מה שאני רוצה לומר.
מיכאל יידוביצקי: אני רוצה לספר לוועדה שאותה חטיבה מאוד גדולה, שהיתה ממוקדת כולה ביהדות חבר המדינות, עוסקת היום ביהדות דוברת רוסית בתפוצות בכלל, בצפון אמריקה, אירופה ובעיקר בגרמניה.
מיכאל יידוביצקי: אנחנו מרגישים שהגיע זמן לכך שגם יהדות דוברת רוסית בארץ תיכלל בתוך הקהיליה הזאת שאנחנו רואים עצמנו כמשרתיה.
מיכאל יידוביצקי: קודם כל כגורם מקצועי, נשמח מאוד למצוא שדה פעילות משותף בתחום של הזהות היהודית וגם העברית נכללת פה.
מיכאל יידוביצקי: כמו שנאמר, מלבד ההיבט המקצועי, שאנחנו מאוד מחזיקים ממנו, יש גם היבט תקציבי.
מיכאל יידוביצקי: למרות כל הקיצוצים ההיבט הזה עדיין קיים בתחום של גיוס כספים אלקטיבי, עד כמה שאנחנו יכולים לעשות ועושים.
מיכאל יידוביצקי: גם במישור הזה אנחנו יכולים להיות שותפים.
שמעון סיאני: אני נמצא הרבה שנים בתחום של קליטת ילדים ונוער עולים וזאת פעם ראשונה שהיתה הזדמנות, מבחינתי, לראות מסביב לשולחן אחד את כל מי שעוסק בזה מבחינה מקצועית ולהעלות סוגיות ולדון בהן לעומק.
שמעון סיאני: אני ממש רוצה לשבח אותך כי היכולת שלך להכיר ולהיות בקיא בפרטים היא מחזה נדיר.
שמעון סיאני: אני לא מכיר כזאת ירידה לעומק ולפרטים אצל יושבי ראש של וועדות.
שמעון סיאני: אני חושב שהתמדה ונחישות יחד עם מיקוד, העלו הרבה סוגיות אבל זה גם מוכיח לנו שאנחנו רק בתחילת הדרך.
שמעון סיאני: גם ההישגים שהושגו כאן הם הישגים חשובים והם רק פתח קטן משום שהנושא הזה מאוד דינאמי.
שמעון סיאני: כפי שאמר אודי, ההיקפים של העלייה, המסגרות משתנות, וכל פעם יש צורך למצוא פיתרונות יצירתיים.
שמעון סיאני: פה אני רוצה לשבח את אודי.
שמעון סיאני: בשלוש שנים האחרונות עברנו כל מיני גלגולים והיינו צריכים לעשות התאמות וחשיבה משותפת ודילמות.
שמעון סיאני: השיתוף הזה של המגזר השלישי הוא שיתוף הכרחי.
שמעון סיאני: זה חלק בלתי נפרד.
שמעון סיאני: לא משנה איך נגדיר ילדים עולים, אבל הדאגה העיקרית שלנו היא שהם לא יעברו מהגדרה הפורמאלית של ילדים עולים להגדרה של ילדים בסיכון.
שמעון סיאני: לילדים בסיכון יש הרבה כסף.
שמעון סיאני: כאחד שעוסק בגיוס כספים, לתכנית שלנו "עברית ידידותית", הכי קשה לי למצוא מממנים מפני שהתחושה היא שהמדינה צריכה ללמד עברית.
שמעון סיאני: אם הייתי קורא לזה "ילדים בסיכון" או "זהות יהודית" היה יותר קל למצוא תורמים.
שמעון סיאני: ברגע שהפרויקט נקרא "עברית ידידותית", יהדות העולם רואה את זה כשליחות אתגר של משרד החינוך.
שמעון סיאני: צריכים להיות מודעים לזה.
שמעון סיאני: אני רוצה לשבח ולקוות שיהיה לזה המשך כי אני מרגיש שאנחנו רק בתחילת הדרך.
שמעון סיאני: ברגע שדבר כזה יתפוס תאוצה ונפח יצטרפו עוד אנשים.
שמעון סיאני: זאת משימה של כלל החברה הישראלית ולא רק של ארגוני עולים ושל עולים חדשים.
שמעון סיאני: אנחנו רוצים ללמד אותם עברית כדי שהם יהיו חלק מהקהילה.
שמעון סיאני: הייתי שמח אם בדיונים הבאים, לראות פה נציגים של החברה הוותיקה שמשתתפים בדילמות האמיתיות שיש לנו.
זאב אלקין: אנחנו צריכים לסכם אבל אזכיר בחטף נושא שזכה אצלנו להרבה תשומת לב ואולי אפילו היה מתחרה עם נושא העברית וזה הנושא של התאמות בגרויות עולים.
זאב אלקין: אמנם הנציגים הרלוונטיים של משרד החינוך לא נמצאים פה, אבל כדאי לזכור שגם כאן היתה רפורמה מאוד משמעותית.
זאב אלקין: אמנם הרפורמה צלעה וקרטעה בדרך.
זאב אלקין: בשנה הראשונה יותר ובשנה האחרונה פחות.
זאב אלקין: בעקבות ישיבות מעקב שערכנו, נראה לי שיש הרבה התקדמות משנה לשנה וניסיון ליישם מה שהוחלט עליו לפני שנה וחצי.
זאב אלקין: עדיין, גם בקיץ הזה, זה היה עדיין רחוק מיישום מלא בגלל כל מיני קשיים שעלו כאן לדיון.
זאב אלקין: המלצנו למשרד החינוך על דרכים למצוא מעריכים בשפות שונות שהיו חסרים.
זאב אלקין: אני מקווה שאגף הבחינות ייעזר בהמלצות האלה.