GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה נסרדישי: אני לא מבין במה אנחנו לא הוגנים בתחולה.
יהודה נסרדישי: ברגע שזה יצא לאור ודיברו על זה, קבענו את ה-1 בינואר 2008.
אלכס הילמן: ומהרגע הזה אמרנו לכם שזה לא טוב.
אלכס הילמן: אמרנו שלפחות מ-1 בינואר 2007 והשכל וההגיון אומר שתתייחס לאלה שנמצאים בתוך תקופת הפטור.
יהודה נסרדישי: אני מוכן לשקול את זה.
גידי בר-זכאי: כל עוד אנחנו לא נקבע בדין הישראלי שתושב הוא מי שהצהיר על כך או ספר ימים, אנחנו נהיה בשאלה של עמימות.
גידי בר-זכאי: אני מוכרח לומר לך, עופר, שכאשר אני חושב על זה, השאלה של החתך המדויק מתי בן אדם חדל להיות תושב ישראל, היא ממילא תתמוגג ותיעלם ותתמוסס כאשר יהיה מדובר בתושב חוזר של 10 שנים.
גידי בר-זכאי: ברגע שיהיה לנו תושב חוזר ותיק של 10 שנים, אני לא רואה אף פקיד שומה בישראל רודף אחרי אינפורמציה 10 שנים לאחור כדי לראות בדיוק מתי האישה עזבה.
עופר מנירב: 16 שנים בפרה-רולינג שלכם רדפתם אחריו.
עופר מנירב: לא 10 שנים אלא 16 שנים לא נתתם לו.
גידי בר-זכאי: אני לא מכיר מקרה ואני לא רוצה להתייחס למקרים פרטניים שבוודאי זה לא המקום.
גידי בר-זכאי: אני חושב שהנסיבות במקרה הזה, אני אומר לך, הן שונות.
גידי בר-זכאי: בכל מקרה, יכול להיות שאמרתי קודם כן מתייחס דווקא לטענה שלך, אני כן חושב, בהמשך למה שאמר גם ארז חלפון, שאם המנגנון של התושב חוזר של ה-3 שנים אכן יהיה קיים בחקיקה, הדיוק הזה של בדיוק עזב ומתי לא עזב יפסיק לעניין אותנו כל כך ויפסיק לעניין גם את הנישומים.
גידי בר-זכאי: ברגע שאתה אומר שתושב חוזר 10 שנים, אני לא רואה שמישהו יבוא ויבדוק אם בשנה התשיעית או העשירית זה היה כך או אחרת, ודאי שבמתכונת הנוכחית זה גם כן.
גידי בר-זכאי: כל עוד לא נאמר בחקיקה שמרכז החיים הפסיק להיות המבחן העיקרי, הדרך לעשות את זה רק בפלטפורמה של חוזר ואני אומר לך שבכוונתנו לעשות את זה בחוזר שיהיה פשטני וכמו בכל החוזרים שאנחנו עושים, גם בזה אתם תהיו שותפים.
עופר מנירב: יש לך היום מבחן בפקודת מס הכנסה שאומר מפורשות מתי אדם לא ייחשב כתושב ישראל.
עופר מנירב: מה יותר פשוט לומר שאם הוא לא נחשב כתושב ישראל, הוא נחשב תושב חוץ?
עופר מנירב: אתם אומרים, לא, הוא לא נחשב תושב ישראל אבל זה שלפי הפקודה הוא לא נחשב תושב ישראל, עדיין זה לא אומר שהוא תושב חוץ.
עופר מנירב: חד משמעית אתם לא מוכנים לקבל את זה וזאת חזקה, וחזקה ניתנת לסתירה.
גלית לוי: אני חושבת שיש מקום בדיון הבא להביא את העקרונות שינחו אתכם לקביעת החוזר.
גידי בר-זכאי: אי אפשר לעשות עקרונות לחוזר לפני שאנחנו דנים בזה חודשים.
עופר מנירב: לפחות תגדיר את ההגדרה הזאת.
עופר מנירב: תגדיר איפה שקבעתם כבר אתם שהוא לא נחשב כתושב ישראל, קבעתם חזקה.
עופר מנירב: תגידו שהוא נחשב לתושב חוץ כחזקה.
עופר מנירב: עוד פעם, כחזקה הניתנת לסתירה.
יהודה נסרדישי: אנחנו עוד נתכנס כאן לישיבה הבאה.
יהודה נסרדישי: הבטחתי לאלכס שאת התחולה אנחנו נשקול וכדי שלא להרגיז אותך, גם את מה שאתה אומר נשקול.
מירב תורג'מן: אני חושבת שכדאי לעמוד על העניין הזה של העקרונות.
יהודה נסרדישי: בסדר.
יהודה נסרדישי: אני מוכן לבדוק את זה עד הישיבה הבאה.
מירב תורג'מן: כי זה מבחן מקדים.
מיכל דויטש-הנר: זה לא מבחן מקדים אלא זה מבחן סופי.
מירב תורג'מן: יש לזה משמעות רחבה מאוד ואם לא מכניסים את זה לחקיקה, אני חושבת שזה כן צריך להיות.
גידי בר-זכאי: יהודה אמר שנשקול.
יהודה נסרדישי: נשקול.
יהודה נסרדישי: יכול להיות שבנושא הזה ניתן כאן התחייבות, נשב עם המומחים למסים ונגדיר את זה בהוראת ביצוע על דעתה.
יהודה נסרדישי: אני אטפל בזה.
מירב תורג'מן: עמדו בפני ועדות אחרות בכנסת הוראות ביצוע לפני שהם חוקקו חוק או לפני שהם קבעו הוראות.
מיכל דויטש-הנר: לקחת דוגמה תקנות מס רכוש, נזק עקיף, לתיקון פקודת מס הכנסה בנושא עולים חדשים, זה לערבב תפוחים ותפוזים מהטעם שמה שעופר רוצה, זה בדיוק מה שאנחנו לא רוצים.
עופר מנירב: למה מס רכוש?
עופר מנירב: פקודת מס הכנסה בסעיף הגדרות של תושב.
מיכל דויטש-הנר: אני מדברת על הדוגמה שמס רכוש הביא טיוטת חוזר לחקיקת תקנות בנושא פיצוי.
מיכל דויטש-הנר: מה שאנחנו אומרים זה שמה שבהקשר הזה של ניתוק מי שלא היה כאן 10 שנים, אנחנו לא רוצים שיהיו לנו השלכות רוחב לגבי ניתוקים אחרים.
מיכל דויטש-הנר: לכן זה לא יהיה בחקיקה אלא בחוזר.
מירב תורג'מן: בסדר.
: ההצעה הממשלתית שעומדת עכשיו בפני הוועדה היא לבטל את מעמד התושב החוזר הרגיל?
: זה מה שעומד בפני הוועדה?
יהודה נסרדישי: כן.
: על סמך הנתונים?
: אני פשוט רוצה להבין.
יהודה נסרדישי: כן, אתה מבין.
: לבטל את השלוש שנים.
: מבחינת נתונים, כמה תושבים חזרו עקב ההוראה הזאת?
גידי בר-זכאי: תשאל את עצמך כמה יוצאים.
מיכאל נודלמן: אנחנו סיימנו את החלק הראשון.
מיכאל נודלמן: למרות שהיו כאן אנשים שלא כל כך מרוצים, אני חושב שיש לכם שבוע.
מיכאל נודלמן: היועץ המשפטי שלנו יהיה במילואים ויש לכם שבוע לדון בדברים שבמחלוקת ולהגיע לסיכום.
מיכאל נודלמן: לאחר שבוע אנחנו מתחילים לקרוא את הצעת החוק ולהצביע.
מיכאל נודלמן: אני מניח שלא נספיק לקרוא את הצעת החוק בישיבה אחת אלא יכול להיות שנצטרך לקיים שתי ישיבות.
מיכאל נודלמן: אני מקווה שלאחר מכן נוכל לסיים את הצעת החוק.
מיכאל נודלמן: שלום חברים.
מיכאל נודלמן: אני פותח ישיבת ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.
מיכאל נודלמן: אנחנו ממשיכים עם החוק המרכז למורשת יהודי אתיופיה.
מיכאל נודלמן: אנחנו עצרנו באיזה שהוא מקום.
מיכאל נודלמן: אנחנו ממשיכים או שאתה רוצה--- : יש הערה אחת ואני רוצה להראות קודם מה שעשינו, ואז נמשיך מאיפה שעצרנו.
מיכאל נודלמן: : אני רוצה לתקן את מה שנאמר בישיבה האחרונה על ידי, בנושא של פריסת עלויות.
מיכאל נודלמן: אחרי שקיימנו התייעצות, גם בלשכה המשפטית, אין מניעה במובן הזה לפרוס את העלויות הקבועות בהצעת החוק לגבי השנים ובלבד שבכל שנה לא תעלה הצעת החוק על 5 מיליון שקלים.
מיכאל נודלמן: היום זה כבר יותר מ-5, זה 5.2, לכן על פי ההצעה שהיתה בפעם הקודמת, של חבר הכנסת מיכאל איתן, אפשר לקבוע שהאתר, לדוגמה, לא יוקם בשנת התקציב הראשונה, אלא יידחה לשנת התקציב השנייה, בהנחה שעלויות האתר ועלויות התפעול השוטף, כפי שעמדו---
שלמה מולה: לא יעלו יותר מ-5 מיליון.
שלמה מולה: : בדיוק, ולכן אני מניח שכשנגיע לזה הוועדה תחליט, כפי שהיא רוצה כמובן.
שלמה מולה: אז אני מציע שכשנגיע לסעיפים הרלוונטיים---
שלמה מולה: אני בעד, אבל אסור, אני חושב שהצעת החוק שלא תהיה תקציבית, צריך להשאיר אותה במסגרת של 5 מיליון וזו דעתי, אלא אם כן החברים באוצר יבואו ויגידו לנו 'אנחנו לארג'ים'.
מיכאל נודלמן: זה אומר שהבנייה תהיה גם בכמה שלבים.
מיכאל נודלמן: : יכול להיות, אבל תיכף נדבר.
מיכאל נודלמן: יש פה גם איזה הערה לגבי הנושא של הבנייה, אם בכלל נזדקק לבנייה, או שכירות.
מיכאל נודלמן: ההחלטה של הוועדה, אני רוצה להזכיר, בישיבה האחרונה היתה, כדי שההצעה לא תהיה תקציבית, זה, אחד, לקבוע בחוק שמדובר על שכירות ולא על רכישת קרקע.
מיכאל נודלמן: אני מניח שגם כשנגיע לסעיף הזה, יצטרכו לדבר על הנושא הזה.
מיכאל נודלמן: יש גם הערה של המרכז למחקר ומידע בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: הנושא השני היה שהאתר יירד מהצעת החוק עקב העלות.
מיכאל נודלמן: מכיוון, כפי שאני אומר עוד פעם, שניתן לדחות, במקום לבטל את האתר, לפי ההצעה של חבר הכנסת איתן, ניתן לדחות את הקמתו לשנת התקציב הבאה, מעבר לשנת ההקמה של המרכז כולו, אז ייתכן, אם הוועדה תחפוץ בכך, שניתן יהיה לקבוע בהצעת החוק שהאתר יוקם בשנת תקציב אחרת וגם אז, ככל שבאותה שנה רלוונטית לא יהיה מעבר של 5.2 מיליון, עדיין הצעת החוק היא לא תקציבית.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לעבור.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להזכיר שאנחנו עצרנו לפני סעיף הוועד המנהל.
מיכאל נודלמן: הגענו עד לסעיף 7.
יערה למברגר: אפשר להעיר הערות ולחזור אחורה, להרכב המועצה?
יערה למברגר: : הרכב המועצה?
יערה למברגר: אני אדבר על זה עכשיו.
יערה למברגר: אני רוצה להגיד מה סיכמה הוועדה ואם הוועדה תרצה לסכם אחרת, כמובן היא יכולה.
יערה למברגר: הדבר הראשון שהוחלף זה נציגי המועצה.
יערה למברגר: כפי שאתם יכולים לראות, בישיבה הקודמת, הסיכום היה שהמועצה תמנה 21 חברים, שיהיה נציג על פי המלצת ראש הממשלה מבין עובדי משרד ראש הממשלה, שני נציגים לפי המלצת השר, שזה השר הממונה, שהוא השר לקליטת עלייה, מבין העובדים הבכירים במשרדו, שני נציגים לפי המלצת שר המדע, התרבות והספורט, נציג לפי המלצת שר החינוך, הגנז, זה עובד הגנז, או הגנזך, לפי המלצתו, 4 אנשי אקדמיה בעלי מומחיות בתחומים הנוגעים לפעילות המרכז, בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה, נציג בית התפוצות וראש הרשות המקומית שהמרכז פועל בתחומה ונציג ממרכז השלטון המקומי, לפי המלצת המרכז לשלטון המקומי ו-7 נציגי ציבור, וביניהם נציגי ההנהגה הרוחנית של העדה האתיופית.
יערה למברגר: עוד הוועדה קיבלה את סעיף 6 שאומר שהמועצה תמנה, באישור השר, את היושב ראש ואת ממלא מקומו מבין חבריה המנויים בפסקאות 6 או 10 בסעיף 5, והסיכום האחרון של הוועדה היה שניתן לוותר על הוועד המנהל ולפיכך כל סמכויות הוועד המנהל, כפי שתראו, כשאנחנו נמשיך אחר כך, הועברו בעצם למועצה, בשינויים המחויבים, על פי הנוסח שמוצע כאן לחברי הוועדה.
מיכאל נודלמן: מסכימים לזה.
מיכאל נודלמן: : כן, זה הסיכום של הוועדה בישיבה האחרונה.
שלמה מולה: אני יכול לחזור לסעיף 10? : אם עוד לא הצביעו, אפשר לחזור.
שלמה מולה: למה רק ההנהגה הרוחנית?
יערה למברגר: זה לא רק, מביניהם.
יערה למברגר: מתוך נציגי הציבור.
מיכאל איתן: מה זה הנהגה רוחנית?
יערה למברגר: זו ההצעה שעלתה בוועדה בדיון הקודם.
מיכאל איתן: השאלה מה זה 'הנהגה רוחנית', איזה ביטוי זה?
יערה למברגר: זה מינוי של השר לקליטת העלייה.
שלמה מולה: אני מציע להסתפק במשפט, 'נציגי ההנהגה של העלייה מאתיופיה', לא רוחני ולא שום דבר---
מיכאל איתן: לא, יכול להיות שאם מתכוונים לקרוא לילד בשמו, נשים את הדברים על השולחן.
מיכאל איתן: אם רוצים שיהיה, למשל, אחד מהם שיהיה קייס, אז צריך לכתוב את זה, זה הכל.
מיכאל איתן: לא להתבייש.
מיכאל איתן: אפשר להגיד, אבל תחליטו, אם רוצים, נכתוב '
מיכאל איתן: אחד מהם צריך להיות בעל.
מיכאל איתן: ..', אני לא יודע איך להגדיר.
מיכאל איתן: למשל בחוק מסוים כתבנו, רצינו שאחד יהיה בעל הסמכה לרבנות, אז ידעו, מה זה הסמכה לרבנות, זה דבר ידוע.
שלמה מולה: יכול להיות שאם יהיה ביניהם אחד שעוסק בנושא חקר יהדות אתיופיה, לאו דווקא הוא---
מיכאל איתן: לא, רוצים אחד דתי.
יערה למברגר: יש פה מקום של נציגי ציבור, ביניהם יכול להיות למשל אחד.
יערה למברגר: פה הוצעה הנהגה רוחנית, זה לא ביטוי שהכרתי, אבל דווקא חשבתי שהוא יכול להיות מתאים לרגישות העדה ולעניין.
יערה למברגר: אם מעדיפים לכתוב רבנים, אז זו גם אפשרות.
מיכאל איתן: זו החלטה שלכם.
מיכאל איתן: אתם צריכים להחליט לפי בחירה שלכם, אבל אתה תהיה ממלכתי.
שלמה מולה: זה בדיוק מה שאני מנסה להגיד.
מיכאל איתן: תהיה ממלכתי מבחינת העדה.
מיכאל איתן: אני חושב, אתה תחליט, שצריך לכתוב שאחד מהם יהיה איש---
שלמה מולה: קייס וגם רב.
שלמה מולה: זאת אומרת, אתה חייב לשלב את שניהם, זה לא יכול להיות רק רב או קייס.
מיכאל איתן: אז יהיה לו גם תואר הסמכה לרבנות?
מיכאל איתן: איך זה הולך?
שלמה מולה: לא בהכרח.
שלמה מולה: : לקייסים לא נתנו, למשל, לפסוק מבחינה הלכתית.
מיכאל איתן: דווקא בגלל זה, אולי שווה שבגלל שלא נתנו להם בינתיים לפסוק מבחינה רבנית, אנחנו כאן כן יכולים לכתוב 'קייס', כי כאן זה רק מורשת ואנחנו נותנים להם כבוד, לקייסים, נותנים כבוד כשאנחנו אומרים שאחד מהם יהיה מתוך 7 נציגי ציבור.
מיכאל איתן: כל הגוף הזה מונה 21 אנשים, אז אם אחד יהיה קייס זה יפה, למה לא?
מיכאל איתן: השאלה איך מגדירים קייס.
שלמה מולה: זו בדיוק הנקודה.
שלמה מולה: : מבחינה רוחנית זה כולל גם קייס וגם רב.
שלמה מולה: חברים, צריך לקרוא לזה קייס, ככה נהוג באתיופיה, קייס ורב.
אבי מספין: איך אפשר להגדיר קייס ורב?
יערה למברגר: אנחנו מדברים פה על הגדרה שתהיה מתאימה לחוק.
אבי מספין: קייסים אין, הוא עובר לימודים וזה עובר---
מיכאל איתן: השאלה מי ממנה את 7 נציגי הציבור?
יערה למברגר: השר לקליטת העלייה.
אמרה אקלום: אם אפשר להוסיף, הייתי מציע, אפילו יותר חשוב, לצרף נציגות אקדמאית.
שלמה מולה: אנחנו גם עוסקים בנושא, יש את זה.
שלמה מולה: אני חושב 7 נציגי ציבור וביניהם קייס ורב, זאת אומרת שניהם.
מיכאל איתן: למה רב?
מיכאל איתן: לא צריך להיות רב.
מיכאל איתן: אם אין לו הסמכה לרבנות, מה תעשה?
מיכאל איתן: הוא לא יכול.
מיכאל איתן: הוא צריך להיות רק קייס.
שלמה מולה: יש פה בארץ קצת יותר מ-90 קייסים ויש יותר מ-60 רבנים, לא חסר.
מיכאל איתן: אתה אומר אחד קייס ואחד רב.
מיכאל איתן: בסדר.
מיכאל איתן: לא הבנתי, חשבתי שאתה רוצה שהוא יהיה גם קייס וגם רב.
שלמה מולה: לא, לא, קייס אחד ורב אחד, זאת אומרת שני נציגים.
שלמה מולה: כל החמישה יכולים להיות אישי ציבור אחרים.
שלמה מולה: : כן, אני רק רוצה לומר שבחוקים אחרים, לדוגמה בחוק המרכז למורשת הדרוזים בישראל, מדובר על אנשי דת.
שלמה מולה: קייס במובן הזה הוא מבחינתו מנהיג רוחני דתי.
שלמה מולה: כדי להיות קייס, תאמין לי, לומדים שבע שנים, אחר כך הולכים למבחן, יותר קשה מלקבל הסמכה, רק פה מזלזלים בהם.
יערה למברגר: כן, אבל אנחנו מנסים למצוא את המונח המשפטי שיענה על מה שרוצים.
שלמה מולה: בואו נסכים על הכלל ונמצא את המונח המשפטי.
מיכאל איתן: אני חושב שאם אתם תכתבו קייס, זאת אומרת, השר ממנה.
מיכאל איתן: עכשיו נגיד, סתם, הוא ממנה, סתם, את מיכאל איתן, והוא אומר 'אני מיניתי קייס, מיכאל איתן'.
מיכאל איתן: אל תצחקי, שמעת על הרמ"א?
מיכאל איתן: הרמ"א היה אחד הרבנים הגדולים מאוד, ר' משה איסרליש, יוסף קארו כתב את השולחן ערוך והוא כתב בשביל האשכנזים את ההתאמה של שולחן ערוך לעדות אשכנז, והוא קרא לזה 'המפה', יש שולחן ערוך ויש המפה וכולם אומרים הרמ"א, הרמ"א, הוא מאוד ידוע ובכל מקום אני בא, אני אומר זה על פי שיטת הרמ"א, אז אומרים לי, 'איסרליש לא כתב על זה', אני אומר, 'לא, הרמ"א זה הרב מיכאל איתן'.
מיכאל איתן: אז אל תזלזל.
מיכאל איתן: אבל בואו נחזור לענייננו.
מיכאל איתן: כשהשר לענייני קליטה ימנה את מיכאל איתן ויגיד 'הוא הקייס', אז יילכו לבג"צ ויגידו 'תשמעו, לא דובים ולא יער'.
מיכאל איתן: אם הוא ימנה קייס ומישהו יילך לבג"צ, אז הוא יגיד 'תשמעו, השיקולים הם כאלה וכאלה, הוא מוכר כקייס ולכן מיניתי אותו וזה בסמכותי למנות'.
מיכאל איתן: זאת אומרת, אני חושב שגם אם אין תואר פורמלי של קייס, זה תואר שקיים ובעדה יודעים בבירור.
מיכאל נודלמן: אני בטוח ששר הקליטה לא יודע מי זה קייס.
שלמה מולה: הקייסים מוכרים במשרד הדתות, לצורך העניין הם מקבלים משכורת.
שלמה מולה: יש רשימה של אנשים, רשימה סגורה, שהם קייסים.
מיכאל איתן: מצוין.
מיכאל איתן: אז גמרנו את העניין, אחד קייס ואחד רב.
שלמה מולה: הם מקבלים משכורת.
שלמה מולה: : אני מניח שזה מה שקורה, אבל אין הגדרה של קייס.
מיכאל איתן: לא צריך.
מיכאל איתן: אם הם מוכרים במשרד הדתות, אז גמרנו את העניין.
שלמה מולה: אתה יכול להוסיף 'קייס שמוכר ברשומות משרד הדתות', תוסיף את זה, לצורך שהוא נותן שירותי דת.
שלמה מולה: הם מוכרים ככאלה.
מיכאל נודלמן: גם הרבנים.
שלמה מולה: לא הסכמת עם זה, אני מבין.
יערה למברגר: לא, אני עדיין לא מבינה למה חברי הכנסת לא חושבים שהמונח 'אנשי דת', כמו שהשתמשו בחקיקה אחרת, לא נותן מענה.
שלמה מולה: יש לנו בעיה, כי לא מקבלים את הקייסים .
מיכאל איתן: אנחנו רוצים לתת כבוד לקייסים.
שלמה מולה: שיתרמו, גם אם לא כפוסקי הלכה.
מיכאל איתן: שללו מהם את הרבנות ואת הפסיקה בענייני הלכה, לא משנה בגלל מה, לא ניכנס לזה, אבל הם מרגישים מושפלים וההשפלה שלהם זה השפלה של כל העדה.
מיכאל איתן: כאן אנחנו מרימים אותם למעלה, אנחנו אומרים 'אחד חייב להיות קייס', אנחנו נותנים כבוד למוסד הזה.
מיכאל איתן: אנחנו מבטלים ישר, אין קייסים, יש קייסים, אבל זה אנשים.
מיכאל איתן: מה רע שאנחנו נבליט את הסמלים שלהם?
מיכאל איתן: זה מרכז מורשת שלהם.
יערה למברגר: אני לא מתנגדת מהותית למה שנאמר פה, אני פשוט מנסה למצוא, מבחינת מונחים, את המינוח המתאים.
מיכאל איתן: המונח הכי מדויק זה מה שזה, קייס.
מיכאל איתן: אם הוא מוכר על ידי משרד הדתות, זה משהו פורמלי, למה צריך לחפש דברים אחרים?
מיכאל איתן: איש דת זה כל אחד יכול להיות, הוא יגיד 'אני עולה לתורה בעדה, אני איש דת', איך תגידי לו שלא?
מיכאל נודלמן: הם מקבלים משכורת מהמדינה.
שלמה מולה: את צריכה לצמצם את ההגדרה של אותו איש דת שאת מדברת עליו, את צריכה למקד את זה יותר.
שלמה מולה: להיפך, אני חושב שאם אנחנו אומרים 'רב', זאת אומרת שהוא צריך להיות אדם שהוסמך לרבנות בארץ.
שלמה מולה: אם את אומרת 'קייס', אז יש לך רשימה סגורה של אנשים.
שלמה מולה: דרך אגב, בארץ לא ממנים קייסים, הקייסים באו מאתיופיה, ואני בעד זה, שלא יתחילו להצמיח לנו קייסים פה, כי אין צורך.
שלמה מולה: : זאת אומרת, הוועדה בעצם מתכנסת לכך ש-7 נציגי ציבור, ביניהם קייס המוכר, כמו שאמרת, נראה איך ננסח את זה בצורה משפטית, קייס מוכר ורב.
מיכאל איתן: מי שקיבל הסמכה לרבנות.
מיכאל איתן: כי בכנסת כל יהודי חובש כיפה הוא רב.
מיכאל איתן: : יש הגדרה, לדעתי, לרב בחקיקה.
יעל מבורך: הערה כללית לגבי הרכב המועצה.
יעל מבורך: עמדת משרד האוצר היא שצריך להיות במועצה רוב לנציגי הממשלה, לא לנציגי ציבור.
יעל מבורך: פה נוצר מצב שיש, אם ספרתי נכון, 7 מתוך 21.
שלמה מולה: עדיין זה לא רוב.
שלמה מולה: עדיין יש רוב לנציגי הממסד, אז מה רע בזה?
שלמה מולה: יש לכם מתוך 21, 7.
יעל מבורך: 7 זה לא רוב מתוך 21.
מיכאל נודלמן: 7 נציגי ציבור.
שלמה מולה: ה-14 האחרים זה הפקידים ונציגי משרדי הממשלה.
שלמה מולה: אני אשמח מאוד שנציג האוצר דווקא יהיה, זה בסדר.
יעל מבורך: אבל לעמדתנו צריך להגיע לרוב הזה, ואז אפשר לבחור בשתי הדרכים, או להוסיף נציגי ציבור, אם כך תחשוב הוועדה, או להוריד נציגי ציבור, או להוסיף עובדי מדינה, זאת עמדתנו בעניין.
שלמה מולה: לא הבנתי.
יעל מבורך: התאגיד הוא תאגיד על פי חוק ויהיה לו תקציב והוא יוכל להפעיל את התקציב הזה ויהיו לו דרישות תקציב שנבנות מלמטה, מתוך הצרכים שנובעים מתוקף החוק, ולכן לא יכול להיות רוב מוחלט במועצה, ופה יש בהחלט רוב משמעותי לגופים חיצוניים שהם לא ממשלתיים.
יעל מבורך: : איך זה מתיישב עם החוק שעבר, לגבי מורשת דרוזים לדוגמה?
יעל מבורך: אני לא מכירה את החוק.
יעל מבורך: : אמרנו, ודאי כל חוק בנפרד, אבל במובן הזה איך זה מתיישב?
יעל מבורך: כי גם לפי מה שאני רואה, לפחות, בחוק המרכז למורשת הדרוזים גם שם יש 7 מתוך 21, שני נציגים למשרדי ממשלה---
יעל מבורך: אני לא מכירה את החוק הספציפי אליו אתה מתייחס, אבל גם אותו, כמו כל עמותה אחרת שנתמכת על ידי משרד המדע, התרבות והספורט זה באמת לא משנה, זה לא גוף ממשלתי.
יעל מבורך: קבוצה פרטית יכולה לבחור מה שהיא רוצה במועצה שלה, ברגע שזה תאגיד על פי חוק, העמדה היא שצריך להיות רוב ל---
מיכאל איתן: ראש הממשלה זה 1, שני נציגים לפי המלצת השר, זה 3, שני נציגים מבין העובדים זה 5, נציג משרד החינוך, 6, הגנה זה 7.
מיכאל איתן: : הם רוצים אנשי אקדמיה.
מיכאל איתן: 4 אנשי אקדמיה.
מיכאל נודלמן: זה לא ממשלה.
מיכאל נודלמן: : אולי נשמע את עמדתה של נציגת משרד המשפטים.
מיכאל נודלמן: בתאגיד סטטוטורי נדרש רוב ממשלתי?
יערה למברגר: זה לא תואם קודם, אני דווקא התכוונתי להציע משהו אחר.
יערה למברגר: אני התכוונתי להציע להקטין את גודל המועצה.
יערה למברגר: כמו שאמרנו בפעם הקודמת, ככל שהמועצה קטנה יותר, היא תוכל להיות גוף יותר אופרטיבי, ואולי גם בהתאם כתבנו שתתכנס לפחות פעמיים בשנה, אז אולי להעלות את זה לארבע פעמים בשנה.
מיכאל איתן: אני מניח שהנושא הזה לא סגור.
מיכאל איתן: אנחנו לא יכולים עכשיו לחוקק את החוק, אנחנו רוצים להעביר אותו בקריאה ראשונה ואחר כך נשב על כל הפרטים.
מיכאל איתן: נרשום לפרוטוקול שהנושא הזה לא סגור ונשאיר אותו לאחר כך.
יערה למברגר: אז בדברי ההסבר לקריאה שנייה ושלישית יישקל שוב הרכב ומבנה המועצה.
שלמה מולה: גם בהתאם להערות של נציגת האוצר.
מיכאל איתן: יש לי רק שאלה אחרת, שאני רוצה לדקה לעצור.
מיכאל איתן: כתבנו 7 נציגי ציבור, וביניהם נציגי ההנהגה הרוחנית של העדה האתיופית, אחר כך תיקנו וכולי.
מיכאל איתן: האם 7 נציגי ציבור, לא צריך לכתוב שהם יוצאי אתיופיה?
מיכאל איתן: אחרת מה עשינו?
מיכאל איתן: הם לא יהיו בכלל שמה.
מיכאל איתן: וצריכים להגדיר בהגדרה מה זה נקרא לחוק זה 'יוצאי אתיופיה', זה מי שנולד באתיופיה, או דור ראשון של מי ש---
יערה למברגר: השאלה אם אתה לא רוצה נציגי ציבור שהם לא יוצאי אתיופיה.
מיכאל איתן: לדורות.
מיכאל איתן: אחר כך לא אכפת לי שיהיו כמה אשכנזים שם.
מיכאל איתן: אני מדבר על הדור הזה והדור הבא.
יערה למברגר: פגשתי מישהי שחוקרת את הנושא, היא לא יוצאת אתיופיה, אבל היא עושה עבודה מאוד רצינית בחקר הנושא, השאלה אם בשל כך היא לא מתאימה להיות נציגת ציבור.
יערה למברגר: אני לא בטוחה בהכרח.
שלמה מולה: אני נוטה דווקא בנקודה הזו להסכים איתך.
אבי מספין: אבל היא יכולה להיכנס כנציגה של ההשכלה הגבוהה.
יערה למברגר: אבל היא לא במוסד להשכלה גבוהה, היא עושה באופן כללי מחקרים, היא מתעניינת בחינוך.
יערה למברגר: אני לא זוכרת ספציפית, זו סתם דוגמה של מישהי שהיתה בהצעת חוק הסיג, אני לא יודעת אם אתם זוכרים או שהייתם.
יערה למברגר: אותי היא הרשימה מאוד.
יערה למברגר: אני לא מספיק התעמקתי, אבל מסתבר שיש אנשים שהם לא מיוצאי אתיופיה שפעילים מאוד ב---
מיכאל איתן: אין ספק.
מיכאל איתן: אני לא רוצה שכולם יהיו שם, 21, אבל מ-21, 7 לפחות צריכים להיות.
יערה למברגר: היא נכנסת לתוך קטגוריית נציגי הציבור.
יערה למברגר: אני סתם נותנת דוגמה היפותטית, אבל יכול להיות שהיא מתאימה.
מיכאל איתן: גברתי, תסבירי לי---
יערה למברגר: אני אומרת חלקם, אבל השאלה אם להגביל את כל נציגי הציבור למקרב יוצאי אתיופיה.
מיכאל איתן: אולי צריך להוסיף סעיף 'ובלבד שלא פחות מ-7', מכל חברי המועצה.
יערה למברגר: זה סעיף אחר, לא מגביל את נציגי הציבור, אלא בכלל.
יערה למברגר: זה מקובל.
יערה למברגר: : שמספר האנשים, מה שהוועדה תקבע, לפחות יהיו שליש---
מיכאל איתן: זה השר, שימנה, יצטרך להחליט.
מיכאל איתן: : בחוק מורשת הדרוזים זה שני שלישים.
מיכאל איתן: זה מה שהוועדה תקבע.
שלמה מולה: ההערה הזאת נכונה, שליש לפחות יהיו יוצאי אתיופיה, וזה יספק אותנו.
שלמה מולה: נניח אם כל אנשי האקדמיה כולם יהיו יוצאי אתיופיה, גם ה-7 יהיו יוצאי אתיופיה, יכול להיות שזה יהיה קצת אבסורד.
מיכאל איתן: לפחות שליש.
מיכאל איתן: יותר משליש גם אפשר.
מיכאל איתן: : גם משרד ראש הממשלה יכול למנות נציג יהודי אתיופיה.
שלמה מולה: אני לא יודע, כמה עובדים במשרד ראש הממשלה אתה מכיר יוצאי אתיופיה?
שלמה מולה: : לא יודע, משרד הקליטה יכול למנות.
שלמה מולה: במשרד הקליטה יש אולי בקושי אחד.
שלמה מולה: כמה יש במשרד המדע?
שלמה מולה: משרד האוצר, כמה אתיופים יש לכם?
שלמה מולה: אפס.
שלמה מולה: זה המצב.
שלמה מולה: : אנחנו אומרים, מינימום יהיו 7, מקסימום יכול להיות גם 21.
שלמה מולה: : אנחנו נמשיך.
שלמה מולה: לגבי הרכב המועצה, אנחנו נוסיף בדברי ההסבר שגם יהיה דיון בקריאה השנייה והשלישית.
שלמה מולה: לגבי תפקידי המועצה, סעיף 7.
שלמה מולה: אני קורא: 'תפקידי המועצה'.
שלמה מולה: תפקידי המועצה כאן, הנוסח הותאם לביטול הוועד המנהל מכיוון שההחלטה של הוועדה, או סיכום הוועדה בישיבה הקודמת היתה שהוועד המנהל הוא מיותר ולכן תפקידי המועצה הותאמו להיעדר ועד מנהל.
שלמה מולה: כי על פי הצעת הנוסח החוק המקורית היתה מועצה וועד מנהל.
שלמה מולה: אני מתחיל לקרוא:'תפקידי המועצה' '(1) לקבוע את מדיניותו הכללית של המרכז ולהתוות את קווי הפעולה שלו.
שלמה מולה: (2) לאשר את תקציב המרכז ואת תכנית העבודה השנתית שלו.
שלמה מולה: (3) לקבל דוחות על פעילות המרכז מראש המרכז ולפקח על ביצוע פעולות המרכז.
שלמה מולה: (4) לדון בדוחות שהמבקר הפנימי של המרכז יגיש ולקבל החלטות בעניינם'.
שלמה מולה: סעיף 8, 'סדרי עבודת המועצה'.
שלמה מולה: סעיף (א) שונה בהתאם לסיכום שהיה בישיבה הקודמת של הוועדה, מכיוון שבוטל הוועד המנהל, הוועדה רואה את המועצה כגוף שהוא יותר אקטיבי ולכן כן הוחלט שהמועצה תתכנס לפחות פעמיים בשנה, ולא פעם אחת כפי שנקבע בהצעת החוק.
שלמה מולה: (ב): 'יושב ראש המועצה ינהל את ישיבותיה, הוא יזמן את ישיבות המועצה ויקבע את מועדן, מיקומן וסדר יומן'.
שלמה מולה: הערה לגבי סעיף 8.
שלמה מולה: אני לא בטוח שפעמיים בשנה זה מספק.
שלמה מולה: אני חושב שצריך לפחות--- : זה לפחות, זה המינימום.
שלמה מולה: לכן אני חושב שהמועצה צריכה לפחות להתכנס פעם בשלושה חודשים, מינימום.
מיכאל איתן: ארבע פעמים בשנה.
מיכאל נודלמן: יש נגד?
מיכאל נודלמן: : המועצה תתכנס לפחות ארבע פעמים בשנה.
שלמה מולה: כן, תחילת שנת תקציב, אמצע, לקראת הסוף.
שלמה מולה: : זה המינימום, כמובן אפשר יותר.
שלמה מולה: (ג), 'המועצה תקבע את סדרי עבודתה ככל שאלו לא נקבעו בחוק זה, או לפיו'.
שלמה מולה: אלו הסעיפים שאתם רואים, סעיפי ביטול של הוועדה המנהל.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול שאלה, מאחר שלא הייתי בדיון בסוף, כשהיתה הצעה לבטל את הוועד המנהל.
שלמה מולה: מה היה ההיגיון לבטל את הוועד המנהל?
מיכאל איתן: לא חשוב, אם עכשיו נקיים על זה דיון, לא יהיה לך חוק.
מיכאל איתן: יש לך עוד כמה ימים, אנחנו בדקה התשעים היום.
שלמה מולה: אפשר לחזור אחר כך.
מיכאל איתן: כן, בקריאה שנייה ושלישית, אם נחליט להחזיר את הוועד המנהל, נחזור לזה עוד הפעם.
שלמה מולה: אין בעיה.
שלמה מולה: : סעיף 9 'פיזור המועצה'.
שלמה מולה: (א) 'ראה השר כי המועצה אינה ממלאת את תפקידה באופן נאות, יודיע למועצה בהודעה בכתב שישלח ליושב ראש המועצה כי אם בתוך מועד שיקבע לא תמלא המועצה את המוטל עליה, בהתאם להוראות חוק זה, כפי שפירט השר בדרישתו, יפזר את המועצה'.
שלמה מולה: (ב) 'לא מילאה המועצה את שהוטל עליה, כאמור בסעיף קטן (א) בתוך המועד שקבע השר בהודעתו, רשאי השר להורות על פיזור המועצה'.
שלמה מולה: יש הערות לזה?
שלמה מולה: זה סעיף שקיים גם בחוקים אחרים.
שלמה מולה: אין.
שלמה מולה: : סעיף 10 'כינון מועצה חדשה'.
שלמה מולה: 'החליט השר לפזר את המועצה, כאמור בסעיף 9, תמונה מועצה חדשה בדרך הקבועה בסעיף 5 תוך שלושים יום מיום הפיזור'.
יערה למברגר: 30 יום זה מעט מדי וראיתי בחקיקה אחרת שמדובר על 60 יום.
יערה למברגר: זה נראה לי קצת---
שלמה מולה: אני מבקש להשאיר את זה.
מיכאל איתן: אני מבקש, עוד פעם, זו הערה קלאסית שאפשר לדחות אותה.
מיכאל איתן: 30 או 60, אנחנו נדון בשנייה ושלישית.
מיכאל איתן: יש לנו עוד זמן.
שלמה מולה: הפשרה תהיה 45 יום בסוף.
יערה למברגר: אני יכולה להגיד 120.
מיכאל איתן: חבל שנעכב.
מיכאל איתן: אנחנו מוכרחים תוך שעה לגמור את החוק.
מיכאל איתן: יש לנו עד סעיף 39, אז מה שלא ממש ברמה העקרונית ואפשר לדחות את זה אחרי קריאה ראשונה, כדאי שנעשה את זה.
מיכאל איתן: : סעיף 11.
מיכאל איתן: במקורו דובר בסעיף 11 על הענקת גמול לחבר הוועד המנהל, מכיוון שחבר הוועד המנהל בעצם בוטל, ההצעה, לפחות שלי, לבטל את כל הסעיף, מכיוון שגם כך נקבע שחבר המועצה לא יקבל גמול ואם אין חבר ועד מנהל, אז אין בכלל גמול.
יערה למברגר: מקובל לכתוב שהם יהיו זכאים להחזר הוצאות שהוציאו לצורך מילוי תפקידם.
יערה למברגר: יש סעיף סטנדרטי כזה.
יערה למברגר: לחבר מועצה, גם כשאין שכר וגמול, הם יהיו זכאים לשכר או גמול בעד חברותם במועצה, אך יהיו זכאים להחזר הוצאות שהוציאו במילוי תפקידם כפי שיקבעו השרים באישור... זה הסעיף.
יערה למברגר: : אז בואי נוציא את הסעיף.
יערה למברגר: אני יכולה לשלוח לך נוסח אחר כך.
שלמה מולה: אבל זה דבר מקובל.
שלמה מולה: : זה לא הופיע בהצעת החוק המקורית ולכן אני מניח שהוועדה מקבלת את הנוסח של---
מיכאל איתן: כן, כמו שמקובל.
מיכאל איתן: : כמו שמקובל לגבי החזר הוצאות, לא גמול.
שלמה מולה: במיוחד בגלל שזה תאגיד.
שלמה מולה: : אם נדרש להחזר הוצאות, יש לכתוב סעיף.
שלמה מולה: : אבל מה קורה בכל התאגידים הסטטוטוריים?
שלמה מולה: : יש סעיף.
שלמה מולה: את יכולה להקריא את הסעיף הזה?
יערה למברגר: '
יערה למברגר: חברי המועצה לא יהיו זכאים לשכר או גמול בעד חברותם במועצה, אך יהיו זכאים להחזר הוצאות שהוציאו במילוי תפקידם, כפי שיקבע השר, באישור שר האוצר'.
שלמה מולה: : סעיף 12, 'תקופת כהונה'.
שלמה מולה: 'חבר המועצה יתמנה לתקופה של שלוש שנים וניתן לשוב ולמנותו לשתי תקופות נוספות וכן למנותו שוב לאחר הפסקה של שלוש שנים רצופות לפחות'.
שלמה מולה: כאן יש הערה של משרד המשפטים.
יערה למברגר: כן, לגבי חלק מהנציגים, למשל חברי אקדמיה, נציגי ציבור ונציגים אחרים, מקובל לעשות איזה שהיא הגבלה מסוימת של מינוי מחדש.