GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן כהן: דיור ציבורי לא רלוונטי, הוא נמצא בפריפרייה, במקומות פחות חזקים.
רונן כהן: במרכז הארץ אין דיור ציבורי והביקוש, ומספר האנשים שממתינים מדובר באלפים.
רונן כהן: כך שדיור ציבורי הוא לא רלוונטי, הוא פחות לעולים.
רונן כהן: גם לוותיקים כמעט לא קיים.
רונן כהן: זה משהו כמעט דמיוני.
רונן כהן: לגבי משכנתאות.
רונן כהן: היו אינספור פעמים נסיונות לתת מענקים כדי שאנשים יוכלו לקנות את הדירות.
רונן כהן: אני נותן לכם דוגמה של איראן.
רונן כהן: באו ורצו לעלות אנשים מאיראן.
רונן כהן: כמה אנשים יש כבר מאיראן?
רונן כהן: כמה משפחות יש באיראן?
רונן כהן: עשרות, מאות.
רונן כהן: אני מדבר על כאלה שרוצים לעלות.
רונן כהן: בודדים.
רונן כהן: אנחנו מכירים את זה.
רונן כהן: היתה התנגדות מוחלטת של הממשלה, של האוצר, שבעצם הם פחדו מתקדים.
רונן כהן: היתה התנגדות להגדיל את המענקים.
רונן כהן: המושג הזה מענקים, לא מוכנים לדבר בשום וורסיה שהיא.
רונן כהן: כי החשש הוא שלא יהיה ניתן להבחין בין מצוקה באיראן לבין מצוקה בדרום אפריקה.
רונן כהן: לכן אני חוזר למה שאתה אומר.
רונן כהן: זה ממש על סדר עדיפות לאומית.
רונן כהן: באמת מה הממשלה אומרת?
רונן כהן: כמה היא מוכנה לתת?
רונן כהן: כרגע בשלב הנוכחי לא ניתן יהיה לעשות הבחנה בין דרום אפריקה לבין מדינה אחרת.
רונן כהן: יצטרך משרד הקליטה עם הסוכנות היהודית, עם משרד ראש הממשלה, עם משרד האוצר ומשרד השיכון כמובן לבוא ולהחליט על מדיניות העליה ומתן התמריצים.
מיכאל נודלמן: אני לא התכוונתי לאיזה עידוד לדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: אני התכוונתי בניה, יזמים, עזרה של מדינה.
מיכאל נודלמן: כמו שבכל המדינות בונים.
מיכאל נודלמן: וגרים בבתים האלה עשירים ועניים, כולם יחד.
מיכאל נודלמן: בגרמניה.
מיכאל נודלמן: בכל המדינות יש ניסיון איך בונים את זה.
מיכאל נודלמן: רק אצלנו אין.
מיכאל נודלמן: אני צריך להגיד תיזה אחת.
מיכאל נודלמן: אתם עם תקציבים מדיניים אתם לא בניתם מה שצריך וכמה שצריך.
מיכאל נודלמן: רק מתי שיש שוק יזמים לבנייה לשכר דירה, לא שוק שחור, רק אחר כך יהיה סדר.
מיכאל נודלמן: אבל מה?
מיכאל נודלמן: יש בישראל הרבה אנשים שיש להם כמה דירות והם מרוויחים מזה והם נגד דברים כאלה.
מיכאל נודלמן: אף ממשלה לא יכולה לשבור את הדבר הזה.
מיכאל נודלמן: ללכת מול אנשים כאלה שלא רוצים דיור בשכירות.
מיכאל נודלמן: פה הבעיה.
רונן כהן: לעניין ההשכרה.
רונן כהן: ממשלות ישראל וזה לא הממשלה הנוכחית רק, עברנו חמישה שרים אז עברנו לא פחות ראשי ממשלה בשנים האחרונות.
רונן כהן: לא עושים בנייה תקציבית, המדינה לא בונה.
רונן כהן: מה שכן קרה בשנה וחצי האחרונות, היתה התפתחות ודווקא במרץ 2007 עבר בקריאה שלישית, כבר יש בעצם חוק של בנייה להשכרה שבעצם באה לעודד יזמים לקבל מגרשים, לתת להם הטבות כדי שיבנו בניינים שישכירו לתקופה של 25 שנה.
רונן כהן: מה הרעיון שעומד מאחרי כל העניין הזה?
רונן כהן: לא מדובר על עולים ספציפית, לא מדובר על זכאים ספציפית, מדובר על זה שהגיעו למסקנה שהרבה מאוד אנשים קונים דירות ואת כל ההון העצמי שלהם וכל הקפיטל שלהם והרבה פעמים נמצאים ברחובות כי הם לא מסוגלים לעמוד בהחזרים, קונים דירות מחשש שכל שנה הם יצטרכו לעבור מדירה לדירה.
רונן כהן: וזה בעצם היה הרעיון של בנייה להשכרה.
רונן כהן: הרעיון המקורי.
רונן כהן: הרעיון אומר שהקבלן יהיה מחויב להשכיר לאותם אנשים למשך 25 שנה.
רונן כהן: הם לא מחויבים אליו למשך 25 שנה, זו אופציה.
רונן כהן: הוא מחויב כלפיהם.
רונן כהן: הם לא מחויבים כלפיו.
רונן כהן: ולמעשה זה מקטין את הבעיה הזאת ואת החשש.
שלמה מולה: אתה מדבר איתנו על תוכניות של משרד הבינוי והשיכון, אבל 'עוד לא יצא שום דבר מהתנור' זה עוד בחוק.
מיכאל נודלמן: אם היתה בנייה, ואנחנו מדברים על כמה שנים, זה חוק של שטרית.
מיכאל נודלמן: כמה שנים?
שלמה מולה: אם היום אומרים לך יש לך דיור בשכירות לעולי דרום אפריקה.
שלמה מולה: זה עניין של סדר עדיפויות תקציביות.
שלמה מולה: שמעתי אותך ואמרת שאנחנו לא נעשה הבדל בין לבין, את שהממשלה תעשה סדר.
שלמה מולה: אבל אם הממשלה מקבלת סדר עדיפויות מה תהיה המלצה שלכם?
שלמה מולה: השאלה אם אתם יכולים לבוא לאיזה דיון שיתקיים במשרד הקליטה, לבוא עם תוכנית ממוקדת.
רונן כהן: כל התוכניות שאנחנו בונים ביחד אנחנו ניזונים מנתונים של הסוכנות, נתונים של הקליטה.
רונן כהן: אין ספק.
רונן כהן: אין בכלל בעיה.
רונן כהן: זה לא שאנחנו מהצד השני של המתרס.
רונן כהן: משרד השיכון זכות קיומו זה שהוא נותן פתרונות למגורים.
רונן כהן: בשנת 2008 יצאה לדרך תוכנית בתל אביב, של מאה יחידות דיור, שכרגע זה מוקפא בגלל שהיזם בא והציע פתרון שיש בו גם שטחי מסחר, וזה בניגוד לחוק.
רונן כהן: החוק אומר שהדירות יהיו כולן מושכרות ולא מדובר על עסקים.
רונן כהן: יצאה תוכנית במודיעין בתחום הצפוני, קוראים לזה ציפו, העירייה עם סיבותיה, ואני לא אומר נכון, לא נכון, החליטה להתנגד לזה.
משה ספקטור: העירייה לא התנגדה.
משה ספקטור: אתה לא תקבע במודיעין אלא אם תהיה ראש עיר.
משה ספקטור: איפה יבנו הבתים.
משה ספקטור: אנחנו לא נגד, אבל לא ניתן לכם, בונים עיר, שמעת מכולם יפיפייה, לא תעשו קטע אחד לסלאם.
משה ספקטור: כולם יברחו כי לא בניתם נכון.
משה ספקטור: אתם טועים ואתם רוצים להכתיב.
משה ספקטור: לא תכתיבו.
משה ספקטור: מודיעין יש לה עירייה, יש לה ראש עיר.
משה ספקטור: הוא אחראי כלפי התושבים.
משה ספקטור: זאת התשובה.
משה ספקטור: אני אראה לך מה קורה אצלנו.
משה ספקטור: אתה בונה דירות של שניים וחצי חדרים.
רונן כהן: מדובר על בנייה חדשה.
רונן כהן: למה שניים וחצי חדרים?
רונן כהן: מאה מטר.
רונן כהן: ותראו מה זה בניין להשכרה.
רונן כהן: אתה לא יכול לבנות דירות.
רונן כהן: אתה יכול לבנות בניין.
משה ספקטור: היום מדובר על עולים מדרום אפריקה.
משה ספקטור: יש לך הצעה?
משה ספקטור: אז אל תסביר מה אתה עושה.
משה ספקטור: אני לא יושב ראש.
רונן כהן: סליחה.
רונן כהן: התוכנית הזו היא לא פשוטה.
רונן כהן: רוב הקרקעות הן פרטיות במרכז הארץ.
רונן כהן: היזמים צריכים לבוא בהצעות בשנת 2008 על פי תוכנית עבודה.
רונן כהן: בתל אביב, במודיעין, בראשון לציון ובירושלים.
רונן כהן: יש פה ניסוי ותעייה.
רונן כהן: אנחנו מתחילים.
רונן כהן: אם זה עובד הכיוון הוא ללכת ולהרחיב את זה.
רונן כהן: להתחיל באלפי דירות זה הממשלה לא מסכימה.
רונן כהן: אם זה תופס זה ילך ויתפוס ליותר מרחב ויגידלו את סדרי העדיפויות.
רונן כהן: זה פילוט בחוק.
רונן כהן: אם זה יצליח יגדילו את זה.
רונן כהן: יש כבר תוכנית ל-2009 שנמצאת בגיבוש.
רונן כהן: והרעיון הוא להרחיב את זה.
רונן כהן: אני מניח שאם הממשלה תחליט שזה לא יופנה לשוק החופשי ולזוגות צעירים אלא לקליטה, אז זה יהיה לקליטה.
רונן כהן: הפרוגרמות כבר נמצאות.
שלמה מולה: אני רוצה להציע אדוני היושב ראש לקרוא למשרד ראש הממשלה לקיים דיון דחוף בעניין עם כל הגורמים הרלוונטים על בסיס האינפורמציה שנמסרה לנו על ידי יועץ ראש הממשלה אבי.
שלמה מולה: יש להם כוונות כאלה.
שלמה מולה: ולבקש לקיים דיון נוסף בעניין הזה במהלך מושב הקיץ הזה.
שלמה מולה: אצלנו בוועדה אנחנו צריכים להיות גורם מאוד לוחץ לכל משרדי הממשלה וגופים שעוסקים בנושא של הקליטה.
מיכאל נודלמן: שמענו את מה שנוגע לסעיף ראשון, עכשיו נלך לסעיף שני.
גלית לוי: אני מנהלת התאחדות התעשיינים במרחב ירושלים.
גלית לוי: נמצא איתי גם תעשיין שהוא חבר הנהלה ולאחר מכן הוא יציג את האמירה שלו.
גלית לוי: קודם כל בראשית דבריך אדוני היושב ראש אתה דיברת על כך שהמדינה צריכה בעצם להירתם ולענות לאתגר שעומד בפנינו.
גלית לוי: מה שאני הייתי שמחה להוסיף זה שהמגזר העסקי כאחד הגורמים החשובים פה במדינה במשק, צריך להיות מעורב עוד בשלבים הראשונים של אתגרים כדוגמת אלו.
גלית לוי: כמייצגת את הגורם העסקי החשוב ביותר במדינה, חברות היי טק ומפעלי תעשייה, אני רוצה לספר על מודל שאנחנו מקיימים בשנה וחצי האחרונות בירושלים בהתייחס לקליטת עולים חדשים מצרפת ולבוא ולומר במסקנה ובשורה התחתונה, לראות את הדברים בראייה יזמית, לראות את היזמים כפוטנציאלים בעצם לחולל מקומות עבודה נוספים לעולים חדשים נוספים שיגיעו מאותן מקומות ולראות את הדברים גם עם הערכים המוספים למשק של אותה עליית מערב שבה יש פוטנציאל גדול כמו ששמענו מדבריך דורון, פוטנציאל גדול של יזמים, אנחנו חושבים שזה בעצם אחד הדברים שיכול לקחת את אתגר העלייה הזו ולקדם אותה כמה צעדים קדימה.
גלית לוי: בשנה וחצי האחרונות אנו חווים חוויה יוצאת דופן עם עולים חדשים מצרפת.
גלית לוי: הגיעו לירושלים קרוב ל-30 יזמים שהקימו עסקים בירושלים.
גלית לוי: הם מעסיקים מאות ויותר מזה צעירים שהם גם מצרפת.
גלית לוי: חלק מההחלטות שלהם להקים עסק בירושלים, להעביר עסקים משם לכאן, נובעות מהרצון שלהם ליצור מקומות תעסוקה לאחיהם הצעירים.
גלית לוי: אנחנו מצאנו קהילה של אנשי עסקים שרק חיכו לחבירה אלינו.
גלית לוי: אנחנו כמייצגים אנשי עסקים תעשיינים, את הגדולים ביותר במרחב, באופן כללי במדינה, ידענו לעשות את החיבורים איתם וידענו לתת להם מענים על סוגיות ביורקרטיות, על נושא טיפול שאנחנו יודעים לתת לאנשים המקומיים, וחשוב מכל לחבר אותם באמת לקהילייה העסקית המקומית, מצאנו שהעסק הזה עובד ועובד מצוין.
גלית לוי: כל שבוע פונה אלינו יזם נוסף.
גלית לוי: העסק פועל בשיטת חבר מביא חבר.
גלית לוי: המסרים עוברים החוצה ועוברים פנימה.
משה ספקטור: האם זה נכון שיש אזור עדיפות א' בירושלים?
גלית לוי: יש אזור עדיפות א' אבל אני לא כל כך מכירה את החוקים שנותנים את ההטבות של המענקים.
גלית לוי: אני כן מדברת על העלייה היזמית, על אותם יזמים שיודעים להביא איתם את הרעיונות, יודעים להביא את הכסף, ואחד מהנקודות שציינתי בקשר לעלייה מצרפת, כסף זו הבעיה האחרונה.
גלית לוי: התאחדות התעשיינים כמי שמייצגת את הסקטור העסקי ברגע שהיא התחברה לאותם אנשים ידעה לתת להם תשובות.
גלית לוי: מהחוויה שלי איתם הם לא חיפשו כסף, הם מחפשים פתרון בעיות בירוקרטיות, הם מחפשים הטבות בארנונה, הם מחפשים דיני עבודה.
גלית לוי: הם לא יודעים, הם לא מכירים.
גלית לוי: אלה דברים שאנחנו יודעים לתת.
גלית לוי: הראייה הזאת איך בעצם לראות את הפלח היזמי כמחולל עליית מדרגה באתגר של קליטת העלייה זה דבר חשוב.
גלית לוי: וברשות
גלית לוי: כם בשלב הזה אני אעביר את רשות הדיבור לנתן שפירו.
גלית לוי: נתן הוא עולה חדש.
גלית לוי: יש לו עסק בירושלים בעטרות.
גלית לוי: הוא יספר בעצם איך הוא רואה את הדברים שוב ממשקפיים של יזם, מהזווית של הסקטור העסקי, איך נכון להיות מעורב עוד בשלב של הבאת היזמים.
נתן שפירו: דבר ראשון, צר לי לראות שהדברים לא השתנו.
נתן שפירו: עובר הזמן והמודל זה אותו מודל ואני מדבר כאיש עסקים.
נתן שפירו: המודל הזה לא עובד.
נתן שפירו: אני חושב שצריך לעשות שינוי.
נתן שפירו: אני רציתי לעשות עלייה לישראל.
נתן שפירו: במשך חמש שנים באתי כמה פעמים בשנה לראות אלטרנטיבות.
נתן שפירו: מה זה היה?
נתן שפירו: עבדתי על תערוכה באזור שלי ולא יצא מהתערוכה שום דבר.
נתן שפירו: לא היה לי עם מי לדבר.
נתן שפירו: באתי לסוכנות עם כל הכבוד לסוכנות, לא שווה השליח והיו לי שני שליחים.
נתן שפירו: אני ממכסיקו.
נתן שפירו: אני לא יודע מה העלות, אם אתם עושים עלות של שליח, אם אתם מחלקים לדרום אפריקה והפתרון שלכם זה לשלוח עוד אחד על 150 עולים, אז מה העלות של הדבר הזה.
נתן שפירו: הרעיון שלי כי אני לא בא כדי להיות נגטיבי.
נתן שפירו: הסוכנות עשתה משהו טוב.
נתן שפירו: יום אחד הגעתי למרכז הקהילתי במכסיקו וראיתי שמגיע איזה בן אדם של הסוכנות לדבר איך עושים עסקים במדינת ישראל.
נתן שפירו: אוקיי.
נתן שפירו: ישבתי, שמעתי יומיים, סליחה הוא דיבר הרבה שטויות, אבל מזה פתאום אני אמרתי, אני אשלח מכתב.
נתן שפירו: שלחתי מכתב לאנשים של הענף שלי, יהודי מכסיקני רוצה להשקיע כסף אבל אני רוצה לעשות עליה.
נתן שפירו: ענו לי שני אנשים.
נתן שפירו: בתכלס הגעתי לפה ארצה לבד.
נתן שפירו: הסוכנות אחר כך נתנה לי באופן תיאורטי איזה סיכום , הוא רק כתב דברים כדי לקבל כסף.
נתן שפירו: כל מה שהוא כתב לא היה נכון, אפילו הטלפונים והכתובות שהוא נתן, אבל בסדר, מדינת ישראל שילמה לו.
נתן שפירו: הרעיון שלי הוא מאוד פשוט.
נתן שפירו: דבר ראשון צריכים להגיע אנשים שעשו עלייה.
נתן שפירו: זה אותו הדבר בדרום אפריקה או וונצואלה עם הוגו צ'אבז, או מכסיקו.
נתן שפירו: אנשים שיש להם את הכסף או שהם אמרו קנדה, ארצות הברית.
נתן שפירו: למה לא חושבים על ישראל?
נתן שפירו: יש אנשים שיש להם כסף ואתם לא צריכים לתת כסף.
נתן שפירו: מה שאתם צריכים זה לשנות את המנטליות הקיימת.
נתן שפירו: צריכים להגיע למדינה אנשי תעשייה, להגיד באנו שניים או שלושה אנשים.
נתן שפירו: לתת איזה מוטיבציה.
נתן שפירו: אולי כמו שנאמר פה, שיבואו פה לשבוע.
נתן שפירו: צריכים לדעת עם מי לדבר.
נתן שפירו: יש את התאחדות התעשיינים.
נתן שפירו: התאחדות התעשיינים לא פועלת, לא קרובה לאף אחד מהיושבים פה.
נתן שפירו: עכשיו מה קורה?
נתן שפירו: לי באופן אישי אולי מאז שאני עשיתי עלייה וראו שאני ברוך השם הצלחתי והקמתי פה מפעל.
נתן שפירו: יש לי מפעל עם 65 עובדים בירושלים, 3000 מטר מרובע שעושה גופי חימום.
נתן שפירו: המפעל כשאני לקחתי אותו היה בפשיטת רגל.
נתן שפירו: עשיתי שותפות עם אנשים.
נתן שפירו: אם כבר בא תעשיין הוא צריך שתהיה לו כתובת.
נתן שפירו: וכתובת עם איש עסקים.
נתן שפירו: זאת אומרת, אם הוא בענף של הפלסטיקה או של המתכת הוא יכול להגיע למישהו כמו התאחדות התעשיינים, לעשות קשר, לבוא עם סל הקליטה 3000 שקל או 5000 שקל.
נתן שפירו: זה לא מה שצריך.
נתן שפירו: מה שצריך זה בן אדם שירגיש שיש לו כתובת.
נתן שפירו: אם הוא צריך עורך דין.
נתן שפירו: אם הוא רואה את הפוטנציאל העסקי הוא יגיע.
נתן שפירו: אחר כך יגיעו יותר.
נתן שפירו: כמה עולה שליח שמביא 150 עולים.
נתן שפירו: כמה משפחות הגיעו מדרום אפריקה?
נתן שפירו: 40 משפחות או 50 משפחות.
נתן שפירו: ושולחים עוד שליח.
נתן שפירו: מה?
נתן שפירו: כדי שהוא יראה משפחה אחת פעם בשבוע.
נתן שפירו: זה אבסורדי.
גלית לוי: כשמאתרים מקורות שיש בהם פוטנציאל של יזמות תפנו אלינו, אנחנו נצרף תעשיינים לאותו מקום שבו יש יזמים פוטנציאלים.
גלית לוי: יבוא היזם כי מישהו דיבר איתו בשפה שלו כמו שהציג את זה נתן, הוא יקים פה מקומות עבודה במודיעין לצעירים שיגיעו.
נתן שפירו: ארצות הברית זו אחת מהמדינות הכי קשות כדי לקבל ויזה.
נתן שפירו: זה כמעט בלתי אפשרי.
נתן שפירו: כאשר בא בן אדם והוא מביא כסף הוא מביא איקס כמות, אני חושב שהוא עובד על 2 מיליון דולר, ויש הרבה יהודים שרוצים לצאת מהמדינות האלה עם הרבה כסף.
נתן שפירו: אנחנו היינו צריכים לעשות תוכנית מיוחדת לאנשים האלה שהם יביאו את הכסף, כי לא עולה למדינה והם יביאו הרבה מקומות עבודה.
נתן שפירו: לא יכול להיות מודל אחד שהוא טוב לרופא ואותו מודל שיתאים לאדם צעיר, ולתעשיין.
נתן שפירו: צריך להיות פרויקט מסוים לדברים האלה.
מיכאל נודלמן: בגלל זה אני הזמנתי, כי ראיתי פה בן אדם מצרפת שיש לו מפעל פה וכמות כסף שהוא עושה במפעל, מספיק מכובד.
מיכאל נודלמן: אני חושב שזו הצלחה.
מיכאל נודלמן: חשבתי שזו דוגמה, לא לכולם אבל לחלק מהעולים מדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאין ארגון יותר טוב מאשר התאחדות התעשיינים.
מיכאל נודלמן: הם עושים עבודה טובה.
מיכאל נודלמן: הם עושים פרויקטים לא רק לביזנסמנים שיש להם כסף, הם עושים תוכניות לאלה שאין אצלם כסף.
נוגה מליניק: נכון.
נוגה מליניק: אנחנו גם מעורבים בנושא של הכשרה.
נוגה מליניק: זה מזווית אחרת, מהיבט אחר.
נוגה מליניק: מיפוי צרכים.
נוגה מליניק: יש לנו פה את משרד הקליטה.
נוגה מליניק: צריכים להעביר אותם לגורמי השמה.
נוגה מליניק: זה גם נושא שאנחנו יודעים.
מיכאל נודלמן: אני הזמנתי נציגה מאגף מיסים.
מיכאל נודלמן: גם זה מעניין, איך המדינה יכולה להעדיף עולים חדשים ביזנסמנים.
טלי דולן: בוקר טוב ותודה על ההזמנה.
טלי דולן: אני היועצת המשפטית של מנהל הכנסות המדינה במשרד האוצר.
טלי דולן: אני רוצה לספר לכם על הצעת חוק שמשרד האוצר מתכוון להניח בימים הקרובים על שולחן הכנסת ובהצעת החוק הזאת אנחנו מתכוננים לתת הרבה מאוד הטבות במס לעולים חדשים ולתושבים חוזרים.
טלי דולן: אני כמובן חייבת לציין בפניכם שזו הצעת החוק כפי שאושרה על ידי הממשלה ומן הסתם ייעשו בה שינויים תוך כדי הליכי החקיקה בכנסת.
טלי דולן: אבל זו ההצעה כפי שאושרה כבר על ידי הממשלה להנחה בכנסת.
טלי דולן: אני מדברת אך ורק על הטבות במס.
טלי דולן: כמובן לא רק לעולים מדרום אפריקה, אלא גם העולים הבאים לישראל מכלל מדינות העולם כולל דרום אפריקה.
טלי דולן: מה שאנחנו רוצים לקבוע בהצעה הזאת הוא שעולה חדש ותושב חוזר, כשאני אומרת תושב חוזר אני מתכוונת לתושב ישראל לשעבר שהיה עשר שנים לפחות מחוץ לישראל, מתוכן כבר 8 שנים שהוא כבר לא נחשב כתושב ישראל לצורכי פקודת מס הכנסה.
טלי דולן: אנחנו מדברים על איזושהי הוראת שעה.
טלי דולן: על איזושהו חלון הזדמנויות במסגרת שנות השישים למדינת ישראל.
טלי דולן: אלה שיבואו ארצה בשנות המס 2008 ו- 2009, יהיו פטורים במשך עשר שנים מכל מס על הכנסה שיש להם מחוץ לישראל, בין הכנסה פירותית, הכנסה מעסק, הכנסה מדיבידנד, הכנסה מריבית, ובין הכנסה ממכירת נכסים שהיו להם בישראל והם מבקשים למכור אותם בחו"ל עכשיו כשהם הפכו להיות תושבי ישראל.
טלי דולן: קיימות כבר היום בפקודת מס הכנסה הטבות לעולים חדשים.
טלי דולן: היום עולה חדש פטור ממס על הכנסה מעסק למשל שהיה לו מחוץ לישראל במשך ארבע שנים.
טלי דולן: אנחנו מבקשים בהצעת החוק הזאת להעלות את תקופת הפטור לעשר שנים.
טלי דולן: אם יסגרו את העסק שלהם שם יהיה להם מס רווח הון.
טלי דולן: אתה גם לא חייב לסגור ביום הראשון.
טלי דולן: אולי אתה משאיר את הבן שלך שם ואתה חושב שהבן שלך יצליח לנהל את זה.
טלי דולן: אתה מגיע לארץ, אתה לא יודע אם אתה תרצה להישאר בארץ, עשר שנים אתה בארץ.
טלי דולן: אחרי תשע שנים כשמסתבר כשהבן שלך רוצה ללכת ללמוד פילוסופיה סינית אתה מוכר בהיותך תושב ישראל את העסק שהיה לך בדרום אפריקה.
טלי דולן: מדינת ישראל אומרת, פטור ממס במדינת ישראל.
טלי דולן: אני לא אכניס אתכם לכל דיני המס, אני רק אגיד לכם שזו עשויה להיות עסקה שלא תהיה חייבת במס באף מדינה.
טלי דולן: למה?
טלי דולן: כי אמנות המס בין ישראל לבין רוב המדינות האחרות אומרות זכות המיסוי למדינת התושבות.
טלי דולן: זאת אומרת שאחרי תשע שנים כשאתה מוכר את העסק שהיה לך בדרום אפריקה אומרת האמנה, זכות המיסוי על נכס שנמכר במדינה אחת על ידי תושב מדינה אחרת זכות המיסוי למדינה שבה אותו אדם הוא תושב.
טלי דולן: באה מדינת ישראל ואומרת פטור ממס.
טלי דולן: ולכן בחלק גדול מהמקרים יהיה מדובר בחיסול עסקים בחו"ל, בפטור ממס כלל עולמי.
טלי דולן: אחת המתנות הכי גדולות שאפשר לבקש, לדעתי.
נוגה מליניק: אבל יש היום הרבה עולים שיש להם איזושהי הכנסה בחו"ל.
נוגה מליניק: זה כל הכנסה, זה לא רק מעסק, כל הכנסות בחו"ל הם לא חייבים לדווח עליהן אני הבנתי.
נוגה מליניק: נכון?
טלי דולן: תיכף אני מגיעה גם לדיווח.
טלי דולן: עכשיו תבואו ותגידו אוקיי אז במשך עשר שנים הוא לא צריך לשלם אבל הוא צריך בטח לדווח.
טלי דולן: אנחנו אומרים לא.
טלי דולן: כמעט הייתי אומרת בעל הבית השתגע.
טלי דולן: לא, אתם גם לא צריכים לדווח לנו על ההכנסות שיש לכם מחו"ל.
טלי דולן: מפאת קוצר הזמן אני לא אכנס לדרכים שבהן סגרנו את זה.
טלי דולן: בדרך כלל המטרה שלנו היא למנוע פרצות בחוקי המס.
טלי דולן: פה סגרנו את זה כדי שבאמת העולה החדש לא יהיה חייב במס על ההכנסות האלה בכל דרך.
טלי דולן: לדוגמה, אני אומרת שהעולה החדש פטור ממס על הכנסות מנכסים שהוא מוכר בחו"ל אחרי שהוא כבר לתושב ישראל.
טלי דולן: מה קורה עם תיק פורטפוליו?
טלי דולן: היה לו תיק פורטפוליו במנהטן בניו יורק.
טלי דולן: הוא מגיע לארץ.
טלי דולן: ברגע שהוא ימכור את נייר הערך הראשון ובהיותו תושב ישראל יקנה נייר ערך לחילוף אותו נייר ערך, הוא כבר ימכור נכס שהוא קנה, כשהוא תושב ישראל, לא כשהוא תושב ארצות הברית.
טלי דולן: באנו ואמרנו תחליף את הפורטפוליו האלה בתנאים שקבענו אבל שתשתמש באמת בכספים שאתה מקבל ממכירת הפורטפליו, תחליף את ניירות הערך האלה בתיק הפורטפוליו שהיה לך לפני שעלית לישראל במשך עשר שנים פטור.
טלי דולן: כיוון שעליה לישראל זה דבר כל כך קשה ושינוי התושבות הוא דבר כל כך קשה, נתנו מה שנקרא שנת הסתגלות.
טלי דולן: הווה אומר אתה בא לארץ, הרבה פעמים מתחילים הוויכוחים עם פקידי השומה, אתה מכרת את העסק שלך שם, אתה באת עם המשפחה, אתה מכרת את הדירה שם, אתה קונה דירה פה, אנחנו כבר רואים אותך לצורכי מס כתושב ישראל.
טלי דולן: בתיקון הזה אנחנו אומרים, השנה הראשונה היא שנת הסתגלות.
טלי דולן: פרושו של דבר אני לא אראה אותך עדיין כתושב מדינת ישראל לצורכי מס בשנת ההסתגלות.
טלי דולן: בתום השנה אתה תחליט האם אתה רוצה להישאר פה או לא, תרצה להישאר פה, נותרות בפניך עוד תשע שנות פטור ממס על כל הכנסה שיש לך בחו"ל ועל רווח הון שאתה מוכר בחו"ל.
טלי דולן: אני כבר יכולה להרגיע אתכם שתיקנו את כל הסעיפים שבהם יכולנו "להפיל" את העולה החדש כיוון שלמשל ההכנסה לא מתקבלת על ידי העולה החדש כיחיד אלא הוא מקים בארץ חברה.
טלי דולן: ואת החברה רואים עתה כחברה תושבת ישראל.
טלי דולן: אמרנו לא.
טלי דולן: אם בעל השליטה בחברה הזו הוא העולה החדש אנחנו גם נראה את החברה כחברה שהיא תושבת חוץ.
טלי דולן: אותו דבר עשינו הוראות לעניין חברת משלח יד מיוחדת שזו חברה שהיא נשלטת על ידי תושבי ישראל שיש להם משלח יד בחו"ל, אמרנו, אנחנו לא נספור את העולה לצורך קביעה האם החברה הזו היא חברה למשלח יד מיוחדת.
טלי דולן: לא אלאה אתכם בכל הסעיפים בפקודה.
טלי דולן: אני מקווה שאתם סומכים עלי כשאני אומרת לכם שתיקנו את כל הסעיפים כדי שלא יגיד העולה החדש או מי מקרובי משפחתו, יישאר שם כי אם למשל אתה עולה ארצה אז החברה שאנחנו בעלי המניות בה תהפוך להיות חברה תושבת ישראל.
טלי דולן: אנחנו גם מתקנים את הפרק בפקודת מס הכנסה שמתייחס לנאמנות כדי שאם יש לנו עולה חדש שבא ארצה ויש לו נאמנות גם שהוא לא ייפגע.
טלי דולן: ודבר אחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה לגבי אוכלוסיה פחות מבוססת אבל זה נושא שמעניין את רוב העולים החדשים.
טלי דולן: יש סעיף בפקודת מס הכנסה שאומר היום שעולה שמביא קצבה מחוץ לישראל יהיה פטור ממס על אותו סכום שהוא היה פטור במדינת המושב שלו אילולא הוא היה עולה לישראל.
טלי דולן: הסעיף הזה גורם לנו להרבה מאוד בעיות.
טלי דולן: כי למעשה אנחנו מדברים פה במס תיאורטי.
טלי דולן: אני יודעת איך בדיוק הוא היה מקבל את הפטור במדינה שלו.
טלי דולן: בינתיים הילד שלו הגיע לגיל 18.
טלי דולן: יש לו כמה נקודות זיכוי פחות.
טלי דולן: אנחנו באים ואומרים, אתה העולה החדש שמקבל קצבה ממדינת המקור שלך שהיית תושב בה לפני שהפכת להיות תושב ישראל, תקבל בדיוק אותו הפטור שמקבל תושב ישראל.
טלי דולן: יש הגדרה של קצבה מזכה שזה בערך 7000 שקל פטורים.
טלי דולן: אני רק אגיד לכם עוד דבר, תושב ישראל מקבל פטור של עד 35% מהקצבה המזכה, העולה החדש יקבל פטור על כל הקצבה המזכה.
טלי דולן: כלומר 7000 שקלים.
טלי דולן: והכול לאחר תום עשר השנים שבהם העולה פטור ממס על כל הכנסה שהיא.
טלי דולן: זו הצעת החוק.
טלי דולן: כפי שאמרתי היא תונח על שולחן הכנסת אני מקווה ביום שני הקרוב.
טלי דולן: אני לא יודעת איך היא תצא בתום הדיונים בוועדת הכספים אבל מהניסיון הרב שנתי שלי היא מן הסתם תצא רק יותר טוב ולא פחות טוב.
טלי דולן: אז זהו.
טלי דולן: אם יש לכם שאלות אני אשמח לענות.
יונתן סליבוביץ: אני עולה חדש, יש לי עסקים בדרום אפריקה וגר במודיעין.
יונתן סליבוביץ: זה כבוד גדול להיות פה ולדבר עם חברי הכנסת.
יונתן סליבוביץ: אני רוצה לתת לכם היזון חוזר מפני שאני עולה חדש.
יונתן סליבוביץ: זה אודותי.
יונתן סליבוביץ: אתם מדברים אודותי.
יונתן סליבוביץ: אתם מתדיינים על העתיד שלי פה וההשתתפות שלי בכל דבר.
יונתן סליבוביץ: ואני וכמה מהחברים שלי שבאו לכאן אנחנו צריכים שקולנו יישמע.
יונתן סליבוביץ: היינו כאן ושמענו כל מה שיש לאנשים להגיד ואני צריך לומר שלכל אחד יש נקודות מאוד טובות.
יונתן סליבוביץ: גם אלה שהם בעד תשלום לדרום אפריקאים ואלה שאינם בעד זה.
יונתן סליבוביץ: אולי חלק מהדברים שאני עומד לומר יאכזבו כמה מן האנשים היושבים כאן.
יונתן סליבוביץ: אבל זו הדעה שלי וזו ההרגשה שלי ואני אנסה להיות קצר כמה שאפשר, במיוחד בהתחשב בעובדה שהזמן רץ כאן יותר מאשר בכל מקום אחר.
יונתן סליבוביץ: כאיש עסקים, אני בתקופת מעבר ובשלב הזה מפתח את האתר שלי באינטרנט ואני מנסה למצוא דרכים לקהילת העסקים בישראל כדי לנסות לכונן רשתות.
יונתן סליבוביץ: הדרך הכי טובה שהשגתי עד עתה היא פשוט לדבר עם ישראלים אחרים.
יונתן סליבוביץ: מוסדות כמו תלפיט למשל קישרו אותי עם אנשים אחרים וסייעו לי ברעיונות.
יונתן סליבוביץ: ההרגשה שלי היא שלא מדובר בתשלום יותר כסף לדרום אפריקאים.
יונתן סליבוביץ: יש אנשים שטובים עם כסף ויש אנשים שלא.
יונתן סליבוביץ: ההבנה שלי היא, שמוסדות כמו תלפיט זקוקים ליתר תמיכה והם צריכים יותר כסף.
יונתן סליבוביץ: לשם הכסף צריך ללכת.
יונתן סליבוביץ: אני מבין כל הכבוד להם.
יונתן סליבוביץ: יש להם עומס, המון פניות והם לא מאויישים כמו שצריך.
יונתן סליבוביץ: הם צריכים להתמודד עם עולים שמתלוננים ומייבבים כל הזמן, בכללם אני.
יונתן סליבוביץ: וזה לא קל.
יונתן סליבוביץ: והם זקוקים לסיוע ולשם אני מאמין הכסף צריך ללכת.
יונתן סליבוביץ: אנשים שרוצים לבוא לכאן באים לכאן מפני שיש להם מוטיבציה לבוא הנה.
יונתן סליבוביץ: יהיו מהיכן שיהיו, דרום אפריקה, רוסיה, מכסיקו.
יונתן סליבוביץ: אם אנשים באים מדרום אפריקה לכאן מפני שהם בורחים מפשע זו הסיבה הלא נכונה לבוא לכאן.
יונתן סליבוביץ: זו הדעה שלי.
יונתן סליבוביץ: אחד הקשרים שיצרה בשבילי נעמי היתה גברת בשם מיקי בלומברג.
יונתן סליבוביץ: מאוד דינמית, בת 75, מדרום אפריקה שמעורבת בתוכנית שנקראת "שותפות 2000.
יונתן סליבוביץ: אם אתם לא מכירים את התוכנית הזו, מה שהם עושים הם לייסד שותפויות בעסקים בישראל עם פרטנרים מדרום אפריקה וגם באמריקה.
יונתן סליבוביץ: וושינגטון במיוחד.
יונתן סליבוביץ: הם מנסים לעודד תחושת ציונות בין הצעירים.
יונתן סליבוביץ: הם מנסים שהצעירים האלה יבואו וישתתפו.
יונתן סליבוביץ: ומה שקורה פעמיים בשנה האנשים האלה מדרום אפריקה באים, פוגשים בתוכנית, הם יושבים בוועדה ומחליטים החלטות והם משתתפים והם מעורבים.
יונתן סליבוביץ: מיקי בלומברג היא מ-IUA הם גם מנסים לגייס כספים והם עושים זאת בצורה יעילה מאוד.
יונתן סליבוביץ: אולי לא מדובר בסכום עתק אבל הם עושים זאת ביעילות.
יונתן סליבוביץ: אני אתן דוגמה.
יונתן סליבוביץ: אני הייתי מעורב בחברה בדרום אפריקה ואחת מתחומי המומחיות שלנו היה בתעשיית היין.
יונתן סליבוביץ: כרגע תעשיית היין הישראלית מתחילה לשגשג ולגדול.
יונתן סליבוביץ: יש פוטנציאל עצום.
יונתן סליבוביץ: אבל יש גם גישה שהיא שגויה כאן.
יונתן סליבוביץ: זה לא מאה אחוז נכון.
יונתן סליבוביץ: אנחנו עברנו זאת בדרום אפריקה לפני 15 שנה כשדרום אפריקה נרדמה והאוסטרלים הגיחו והם השתלטו על תעשיית היין.
יונתן סליבוביץ: לכן אני יכול להוסיף הרבה בתחום הזה.
יונתן סליבוביץ: הבונוס הוא שאני רוצה לעשות דבר מה למען ישראל.
יונתן סליבוביץ: זו לא רק שאלה שאני רוצה להתפרנס.
יונתן סליבוביץ: כן.
יונתן סליבוביץ: זה חשוב אבל נוסף לכך יש מוטיבציה אמיתית, תשוקה, רצון, להיות מעורב ולעשות משהו בשביל הארץ הזאת.
יונתן סליבוביץ: לגבי התוכנית "שותפות 2000" הלכתי בוקר אחד עם מיקי בלומברג וקיבלתי יותר מידע ויותר טלפונים ויותר תובנות בקשר לתעשייה הזאת בבוקר אחד מאשר בכל השנה שהייתי כאן כבר.
יונתן סליבוביץ: לכן אני מאמין שעוד מקום שצריכים לכוון כלפיו, שהממשלה וחברי הכנסת צריכים לתת דעתם עליו, זה תוכניות מסוג זה.
יונתן סליבוביץ: פרוייקטים כאלה.
יונתן סליבוביץ: להתחיל פרויקטים כאלה ולהרשות להם לפרוח.
יונתן סליבוביץ: הרקע שלי הוא גם ביחסי ציבור.
יונתן סליבוביץ: בישראל חסר את הדבר הזה.
יונתן סליבוביץ: אנשים אפילו בארצות הברית שהיא פרוגרסיבית יש להם עדיין את התחושה שאנשים בישראל חיים בבונקר.
יונתן סליבוביץ: המנטליות הזו צריכה להיות מופרכת.
יונתן סליבוביץ: אנשים לא צריכים לבוא לישראל מפני שהם בורחים מפשע.
יונתן סליבוביץ: הם צריכים לבוא לכאן מסיבות ציוניות.
יונתן סליבוביץ: הם צריכים לבוא לכאן בגלל שזו אדמתם שהובטחה לאבותיהם.
יונתן סליבוביץ: מישהו כמוני יכול לעזור כאן וזה יכול להיות בעל ערך.
יונתן סליבוביץ: ליצור יחסי ציבור טובים לישראל בדרך כזו שאפשר יהיה לכונן קשרי עסקים מחוץ לישראל וכן ליצור את המוטיבציה כך שיהודים אחרים יבואו לכאן.
יונתן סליבוביץ: אני אומר זאת מבחינתי, אני מיקרוקוסמוס בהקשר לתעשיית היין.