GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ביילין: מה שאנחנו מגייסים בעולם בשביל "תגלית" זו בושה וחרפה.
יוסי ביילין: זה בסוף המיליונרים ואנחנו כמדינה.
יוסי ביילין: אבל תראו את תגלית למשל.
יוסי ביילין: כמה אני ניסיתי לשכנע כשבניתי את התגלית הזאת ואמרו לי למה אתה נותן בחינם לאנשים שיש להם כסף לבוא לארץ.
יוסי ביילין: אמרתי, בלי זה לא יבואו יהודים.
יוסי ביילין: עכשיו למה כולם באים?
יוסי ביילין: למה כל כך הצלחתי?
יוסי ביילין: כי לא משלמים כסף.
יוסי ביילין: המוטיבציה הכלכלית כמו שאמרת מיכאל זה דבר הכי נכון.
יוסי ביילין: המוטיבציה הכלכלית להגיע היתה הדבר הדומיננטי מ-89 אלא שהסף שבאמצעותו ניתן היה להביא אנשים לכאן בגלל מוטיבציה כלכלית היה הרבה יותר נמוך.
יוסי ביילין: היום אותם אנשים שנשארו שם קשה להביא אותם.
יוסי ביילין: אתה צריך סף יותר גבוה.
יוסי ביילין: זה הכול.
יוסי ביילין: השאלה אם אתה מוכן כמדינה, אם יש לך את האמצעים כמדינה להציע להם עשר שנים מורטוריום על מיסים.
יוסי ביילין: אם אתה יכול להציע להם דבר כזה אז תציע להם.
יוסי ביילין: אנחנו יודעים שיותר מ-80% של האנשים שעלו ארצה עלו מסיבות כלכליות.
יוסי ביילין: ציונות באה אחר כך או שבאה כדבר משני.
חנן אחיטוב: זה בכול העליות דרך אגב.
קולט אביטל: רציתי לדעת מה עושים בנושא הגיורים.
קולט אביטל: בזמנו היתה מחשבה להתחיל את תהליך הגיור בברית המועצות או במדינות חבר העמים כי זו בעיה קריטית.
קולט אביטל: ואנחנו יודעים גם מה הפרופיל ומה האחוזים של האנשים שרוצים להגיע.
ישעיה יחיאלי: אנחנו שמענו מראש נתיב את המשפט של ירידה דרסטית בעלייה.
ישעיה יחיאלי: כדאי לאזן את התמונה באיזשהו מבט אופטימי שלפחות בתוכנית נעל"ה אנחנו לא רואים ירידה דרסטית.
ישעיה יחיאלי: אנחנו מצליחים לשמור על המספרים.
יוסי ביילין: שזה כמה היום לשנה נעל"ה?
ישעיה יחיאלי: מחבר המדינות כ-300 ועוד כ-150 משאר העולם.
קולט אביטל: והם נשארים רובם.
ישעיה יחיאלי: בוודאי.
נעמי בן עמי: ומביאים אחר כך את המשפחות שלהם.
ישעיה יחיאלי: הוזכרה כאן ההצלחה הגדולה של "תגלית" ואין עיני צרה בזה.
ישעיה יחיאלי: אבל עדיין צריך לשים את הדברים בפרופורציה הנכונה.
ישעיה יחיאלי: אנחנו מדברים על ילדים שבאים לארץ לשלוש שנים לעומת סטודנטים ומעלה שבאים לפה לעשרה ימים.
ישעיה יחיאלי: זאת אומרת מבחינת החשיפה וכתוצאה מזה התוצאה מבחינת המדינה, על מה כדאי להשקיע, אני חושב שלפחות צריך לשים את נעל"ה באותה שורה.
ישעיה יחיאלי: וכל פעם כשמדברים על ההצלחות הגדולות של "תגלית" לא לשכוח שיש למדינה תוכנית שלה שהביאה עד היום לארץ 11 אלף תלמידים ותלמידות שרובם ככולם חיים פה.
ישעיה יחיאלי: אני מציע לוועדת העלייה לקיים דיון נפרד בנושא החינוך היהודי בשטחי ברית המועצות לשעבר.
ישעיה יחיאלי: יש כאן אבסורד לא נורמלי שאחרי השקעה של 20 שנה עדיין מדברים פה על זה שהרוב לא מחוברים והרוב לא יודעים והרוב מתבוללים ובעצם החינוך היהודי הופקר בידי הארגונים החרדים שהשתלטו על הכלים שהמדינה הקימה וגרמו לכך שבסופו של דבר אנחנו לא רואים את התוצאה המקווה מהשקעה של שנות דור כמעט.
ישעיה יחיאלי: אנחנו מדברים תיכף על 20 שנה.
ישעיה יחיאלי: הבעיה היום של תוכנית כמו נעל"ה היא שהיכולת שלה להפיץ את עצמה בשטחי ברית המועצות לשעבר הולכת ונחלשת בגלל ההחלשות התקציבית של הסוכנות היהודית שהיא בעצם קבלן הביצוע.
ישעיה יחיאלי: כל הפעולה הזאת הולכת ומתכווצת והביקושים לנעל"ה לא יורדים.
ישעיה יחיאלי: פשוט צריך להגיע אל הקהל הזה ואני מאוד מקווה שמה שדובר פה על שיתוף פעולה, נתיב והסוכנות יתן את פירותיו גם על הזווית הספציפית הזאת בכך ששתי המערכות תהיינה מגויסות על מנת להפיץ את דבר נעל"ה בכל האוכלוסיות שאתם באים לשם מפני שאנחנו רואים שזה עובד.
ישעיה יחיאלי: ואפשר היה להגדיל, אני לא אומר להכפיל, אבל אפשר היה להגדיל את המספרים בצורה משמעותית לו היו משאבים רציניים להפצת המידע בחו"ל.
ישעיה יחיאלי: ולצערי המערכת החינוכית שהוזכרה כאן ודיברתי עליה לפני דקה, היא לא רק שאיננה מעודדת לנעל"ה אלא היא עובדת נגד נעל"ה.
ישעיה יחיאלי: תודה רבה.
נעמי בן עמי: רק כמה הערות.
נעמי בן עמי: לגבי המערכת החינוכית.
נעמי בן עמי: זה מתקשר למה ששאלת איך אנחנו יכולים להתחרות בכלל עם אותה מערכת של חב"ד או אבנר או כל דבר אחר.
נעמי בן עמי: זה באמת בעייתי מה עוד שאותה תוכנית חפציבה שמדובר עליה ועכשיו אני רוצה להגיד את זה לא כראש נתיב אלא בהיותי עובדת בשטח מטעם משרד החוץ עד לפני שנה וחצי, התוכנית הזאת לא ראויה במצבה הנוכחי לייצג את מדינת ישראל.
נעמי בן עמי: אני חושבת שקולט את ראית את זה בביקור שלך.
קולט אביטל: אנחנו ראינו את זה כשהיינו יחד.
נעמי בן עמי: זה נכון לעכשיו וזה מתחבר למה שחבר הכנסת ליברמן אמר קודם לגבי חינוך אליטסטי.
נעמי בן עמי: לא מדובר שהוא על חינוך לילדי האולגרכים אלא על מדובר על חינוך יצוגי טוב של מדינת ישראל.
נעמי בן עמי: משהו שאנחנו באמת יכולים להתגאות בו, ולא אותו מצב של בתי הספר של חפציבה שכרגע אנשים גם ממעמד ביניים לא רוצים לשלוח לשם את הילדים שלהם.
קולט אביטל: זאת אומרת שבעצם כרגע אנחנו משקיעים מעט אבל המעט הזה הוא בזבוז בעצם.
נעמי בן עמי: לגבי גיור.
נעמי בן עמי: אני מסכימה במיליון אחוז שצריך להשקיע בנושא הזה כמה שיותר שם.
נעמי בן עמי: בהחלט שם.
נעמי בן עמי: משום שבן אדם לפני עלייה הוא נמצא במצב של הכנה נפשית, של רצון ללמוד, להכיר ואז זה בדיוק המקום לתפוס אותו ולהכין אותו לתהליך הזה.
נעמי בן עמי: זה יעזור לו לאורך כל הדרך.
נעמי בן עמי: זה גם יעזור לנו בסופו של דבר.
נעמי בן עמי: הסוכנות היהודית עשתה פיילוט במוסקבה, אנחנו עשינו פיילוט בקייב.
נעמי בן עמי: לפיילוט שלנו היה מאה אחוז הצלחה.
נעמי בן עמי: לפיילוט של הסוכנות גם הצלחה גדולה.
נעמי בן עמי: אנחנו מוכנים להמשיך בזה ואנחנו רוצים.
יוסי ביילין: אנשים עברו את כל התהליך של הגיור?
נעמי בן עמי: עברו את כל התהליך.
קולט אביטל: ואז מישהו גם גייר אותם?
נעמי בן עמי: גיירו אותם בארץ.
נעמי בן עמי: זאת אומרת אנחנו את הפיילוט שלנו עשינו כטרום עלייה.
נעמי בן עמי: זה לא היה הכנה לגיור, זה היה הכנה לעלייה.
נעמי בן עמי: הגיור בסופו של דבר מתבצע פה כהכנה לעלייה.
נעמי בן עמי: זה לא גיור שמתבצע על ידי הרבנים המקומיים שם להישארות.
יוסי ביילין: הבעיה היא שאת רוצה לראות אותם כיהודים.
יוסי ביילין: ולכן אם הם באים אז הם לא באים כיהודים אלא באים כבני משפחה.
נעמי בן עמי: אני לא רוצה לא לדייק.
קולט אביטל: אז יכול להיות שאני לא הסברתי את עצמי ויכול להיות שאני לא הבנתי אותך.
קולט אביטל: אבל בזמנו דובר על זה שתהליכי ההכנה לגיור והתחלת הלימודים תיעשה שם במקום.
קולט אביטל: זה קורה או לא?
נעמי בן עמי: זה הפיילוט שאני מדברת עליו.
שאול פרבר: כאן יש בלבול מה זה גיור.
שאול פרבר: האם מדובר על הליך הלימודים או גם הטבילה במקווה.
שאול פרבר: הליך הלימודים נעשה שם בתיאום עם הגורמים כאן ואז הביאו את אותם אנשים לכאן וטבלו אותם כאן.
יוסי ביילין: רק שהם מגיעים ארצה הם לא יהודים.
שאול פרבר: הם יהודים.
שאול פרבר: כי הם לא עלו כדי לעשות את הטבילה.
שאול פרבר: הם הגיעו לכאן רק לעשות את הטבילה ואז חזרו לשם ועכשיו הם בהליכי עלייה.
יוסי ביילין: למה צריך לבוא ארצה כדי להיטבל?
יוסי ביילין: זה לא דבר דתי.
שאול פרבר: אני גוף פרטי, אני יכול לענות תשובה.
שאול פרבר: זה קשה מאוד למדינת ישראל להיכנס לסכסוכים פנימיים בתוך הקהילות.
שאול פרבר: אז עדיף במידה מסוימת בלי להיכנס למלחמות הרבנים שם לעשות את הטבילה כאן.
חנן אחיטוב: יש גם אופן אחר של גיור.
חנן אחיטוב: מי שמתגייר שם עד הסוף ואז הוא ניגש אלינו ואז מכירים בגיור שלו ואז מעבירים את כל הניירת שלו עם הבקשה לעלייה למשרד הפנים ומשם מתקבל האישור.
חנן אחיטוב: זה לוקח לפעמים קצת זמן.
יוסי ביילין: זו דרך המלך.
חנן אחיטוב: ואז האיש מגיע לארץ כיהודי.
חנן אחיטוב: זה נובע מרצונם החופשי של האנשים שרוצים להתגייר עד הסוף שם בתוך הקהילות על ידי הרבנים המקומיים.
חנן אחיטוב: אנחנו מדברים על בודדים כי לא כל אחד מתקבל לתהליך של גיור שם אצל הרבנים המקומיים.
חנן אחיטוב: אבל יש גם אופן נוסף מה שנעמי עכשיו אמרה שהיה פיילוט של נתיב והיה פיילוט של הסוכנות ואז הם באו בדרך אחרת.
חנן אחיטוב: אז זה התבצע בדרך אחרת.
חנן אחיטוב: יש כל מיני דרכים.
קולט אביטל: יש שאלה אחרת וזאת אולי תשובה לך.
קולט אביטל: אני מבינה שגם גיורים אורתודוכסים ולפעמים הרבנות בארץ מסרבת להכיר בהם כי היא לא מכירה ברבנים האורתודוכסים שגיירו אותם בחוץ.
קולט אביטל: אז השאלה אם הדבר הזה קורה עם רבנים של ברית המועצות לשעבר?
חנן אחיטוב: לא.
חנן אחיטוב: לא נתקלתי במקרה אחד אפילו שלא הכירו.
חנן אחיטוב: בכל אופן אנשים שהגיעו אלינו שמשרד הפנים בסופו של דבר לא אישר את עלייתם.
חנן אחיטוב: אני לא נתקלתי.
חנן אחיטוב: יושבים משרד הפנים יחד עם נציגי הרבנים בוועדה משותפת, דרך אגב זה כולל את כל הגיורים, לא רק גיור אורתודוכסי.
חנן אחיטוב: זה כולל גיור אורתודוכסי, רפורמי וקונסרבטיבי.
חנן אחיטוב: האישורים מתקבלים לגבי כל אחד ואחד בסופו של דבר.
מיכאל נודלמן: אפשר לסיים חברים?
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שמה שאנחנו ראינו פוטנציאל בברית המועצות לשעבר, 800 אלף, זה פוטנציאל גדול.
מיכאל נודלמן: יש שני ארגונים חזקים שיכולים לעבוד שם.
מיכאל נודלמן: זה נתיב.
מיכאל נודלמן: נתיב זה ארגון ממשלתי, והסוכנות.
מיכאל נודלמן: אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לדרוש כל מיני דברים אבל מה שחשוב זה עלייה דרך נתיב כי זה ארגון ממשלתי.
מיכאל נודלמן: יש איזו התקדמות אבל לא התקדמות ניכרת.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לחשוב על כלים חדשים, על בתי ספר ישראלים אליטיסטים.
נעמי בן עמי: זה לא המנדט שלנו.
מיכאל נודלמן: בסדר תציעו לנו רעיונות.
מיכאל נודלמן: אנחנו יכולים לעזור לכם.
מיכאל נודלמן: אנחנו רק צריכים להבין לקראת מה אתם הולכים ואיזה עזרה אתם צריכים.
מיכאל נודלמן: לא ראיתי בסקירה שלכם שאתם צריכים את העזרה שלנו.
קולט אביטל: אם אתה מדבר ובצדק, ואם כולנו מגיעים למסקנה שלטווח ארוך הדבר הנכון הוא בתי ספר ואני יכולה להכפיל לך ולהגיד אתה רוצה להחזיר יורדים?
קולט אביטל: אותו הסיפור.
קולט אביטל: בתי ספר ישראלים.
קולט אביטל: היה לנו בית ספר אחד מוצלח בפריז, גם אותו סגרנו.
קולט אביטל: אז זה עניין של מדיניות משרד החינוך.
קולט אביטל: הממשלה צריכה להחליט שהיא משקיעה בחינוך יהודי בחו"ל.
מיכאל נודלמן: זה אומר שצריכה להיות איזו תוכנית, לא רק תוכנית של נתיב.
קולט אביטל: יש לך 800 אלף יורדים בחו"ל שהם גם כן פוטנציאל אדיר.
מיכאל נודלמן: רק נתיב לא יכול להניע אנשים כאלה להגיע לישראל.
מיכאל נודלמן: נתיב הוא ארגון שעבד שם ברוסיה, יש לו ניסיון, הוא יכול להיות יזם של התוכנית הזו.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שכאשר אתם מרגישים שאתם יכולים לדווח לנו על רעיונות חדשים, על מה חסר לכם, מה אתם רוצים מהממשלה, אנחנו תמיד פתוחים בפניכם.
מיכאל נודלמן: כי זו משימה חשובה מאוד וזה התפקיד של הוועדה שלנו, עלייה, קליטה ותפוצות.
מיכאל נודלמן: סדר יום: הכרזה בישיבת ממשלה על סכנת היעלמות יהדות רוסיה.
מיכאל נודלמן: זה דיון מהיר ביוזמת חבר הכנסת זאב אלקין.
זאב אלקין: מכובדי מזכיר הממשלה, חבריי חברי הכנסת.
זאב אלקין: אני בכמה נקודות אסביר למה ביקשתי את דיון מהיר ומה הם הנושאים שהייתי מציע נקבל עליהם דיווח ונדון.
זאב אלקין: אבל קודם כל הייתי רוצה לפתוח בזה שאני מברך מאוד את הממשלה ואת מזכיר הממשלה כי אני מבין שהוא הרוח החיה מאחורי כל היוזמות האלה על עצם הדיון שהתקיים לפני 3 שבועות בממשלה לגבי עתידה של יהדות ברית המועצות והמאמצים שהממשלה צריכה להשקיע.
זאב אלקין: אני חייב להגיד שזה לא דבר של מה בכך.
זאב אלקין: בשנים האחרונות האופנה היא בדיוק הפוכה, לנסות לטעון שהיהדות דוברת רוסית, או לטעון או לעשות, זה יותר מסוכן אפילו, שבמקום לטעון פשוט עושים ומורידים את גורלה של יהדות דוברת רוסית מסדר יומה של התפוצה היהודית העולמית,מצמצמים תקציבים בגופים השונים שעובדים עם היהדות הזאת ולכן אני חושב שהדיון עצמו מאוד מאוד מבורך ובא בזמן הנכון, ואם הוא יכניס רוח חיים לכיוון הזה של העשייה, גם של הממשלה וגם של הסוכנות וגופים אחרים אז בודאי שהוא מבורך.
זאב אלקין: אני ביקשתי שנקיים כאן דיון בוועדה משתי סיבות.
זאב אלקין: סיבה אחת, שאנחנו כוועדה נתמוך בעצם המגמה.
זאב אלקין: אני חושב שזה מאוד חשוב ואנחנו כוועדה לא פעם ולא פעמיים אפילו ביקרנו את הגופים השונים, גם הממשלתיים וגם המוסדות הלאומים על זה שהם מצמצמים השקעות בתחום הזה של העשייה של יהדות חבר העמים ויהדות דוברת רוסית בכלל.
זאב אלקין: לכן אני חושב שמתפקידנו שממשלה מתחילה מהלך שהוא בכיוון ההפוך אז מתפקידנו אדוני היושב ראש להביע תמיכה וזירוז לממשלה.
זאב אלקין: מצד שני אני סבור שכדאי לקיים כאן דיון מעמיק, גם לגבי כמה נתונים שהוצגו בזמנו בישיבת הממשלה.
זאב אלקין: אני חושב שחשוב שנהיה כולנו מודעים שלגבי חלק מהנתונים האלה ניתן להציע גם נתונים שונים ובוודאי ובוודאי פרשנויות שונות.
זאב אלקין: זה בדיוק הזמן הנכון שהגישות השונות כולן תהיינה על השולחן וגם לגבי הכיוונים של ההמלצות.
זאב אלקין: עד כמה שאני מבין הוקם צוות מיוחד בראשותו של מזכיר הממשלה שעובד ממש בימים אלה על גיבוש המלצות אופרטיביות בהמשך לישיבת הממשלה.
זאב אלקין: נדמה לי שסוכם בזמנו שהצוות תוך חודש יגיש המלצות, אז אם זה כך אז אנחנו התכנסנו בדיוק בזמן הנכון, כי עוד שבוע החודש הזה מסתיים.
זאב אלקין: כולנו מודעים ללוחות הזמנים.
עובד יחזקאל: כן, אנחנו מתכוונים לעמוד בזה.
זאב אלקין: מה שחשוב זה גם אם ייקח חודש ושבוע או חודש ושבועיים מה שחשוב זה המסקנות הסופיות של הצוות ולכן אני חושב שזה הזמן הנכון לקיים כאן דיון מעמיק גם בכיוון של ההמלצות.
זאב אלקין: אני ברשותך אדוני היושב ראש אם תאפשר לי, אני בקצרה אעיר כמה מן השאלות שהיו לי ואז נגיע לדיון.
זאב אלקין: קודם כל אני רציתי להתייחס לכותרת שאני לא בטוח שהתכוונו לכך מקיימי הדיון אבל היא זאת שיצאה ככותרת ראשית בתקשורת ועליה אני כן רוצה לחלוק לחלוטין וזו הכרזה שיהדות דוברת רוסית או יהדות ברית המועצות לשעבר או יהדות רוסיה, זה שלושה דברים שונים היום, הולכת להיעלם תוך דור אחד.
זאב אלקין: קודם כל הנתונים הדמוגרפים.
זאב אלקין: אנחנו כל הזמן חוזרים על אותם נתונים דמוגרפים כתורה מסיני בכל המצגות מהסוג הזה שמדברים על סדר גודל של 400 אלף יהודים ברחבי רוסיה ו-800 או 900 אלף זכאי חוק השבות.
זאב אלקין: וכאן הגיע הזמן פעם אחת ולתמיד להבהיר במה אנחנו עוסקים.
זאב אלקין: כי יש כאן כשל שכולם יודעים אותו אבל מעדיפים לא לדבר עליו בגלוי.
זאב אלקין: הנתונים המספריים האלה שמתפרסמים הם מספרים שבנויים על מפקד אוכלוסין בארצות האלה.
זאב אלקין: מה מודד מפקד אוכלוסין?
זאב אלקין: מפקד אוכלוסין מודד אך ורק דבר אחד, בן אדם שבזמן המפקד הכריז על עצמו שהוא יהודי.
זאב אלקין: זה 400 אלף בגדול.
זאב אלקין: בארצות הקטנות לא בכולן היה מפקד אבל זה זניח לגבי המספר הזה.
זאב אלקין: מאיפה המספר 800 אלף או 900 אלף?
זאב אלקין: לפי המפקד הוא בנוי על האנשים שהם בני משק בית של אותו בן אדם שהכריז על עצמו כיהודי.
זאב אלקין: למה זה חשוב?
זאב אלקין: הרי אנחנו שואלים שאלות אחרות לגמרי.
זאב אלקין: כשאנחנו מדברים על יהודים אנחנו לא מדברים על יהודים על פי המפקד אלא על יהודים על פי ההגדרה במדינת ישראל שזה יהודי על פי ההלכה.
זאב אלקין: כשאנחנו מדברים על המספרים הרחבים אנחנו רוצים לדבר על זה כחוק השבות ולא על ההגדרות הפורמליות של המפקד הרוסי שהוא לא מענייננו כאן.
זאב אלקין: ואז אנחנו מגיעים למצב, אני מביא לכם דוגמה קלאסית, אני מכיר דוגמאות רבות כאלה.
זאב אלקין: ניקח לדוגמה זוג.
זאב אלקין: האישה יהודיה על פי ההלכה.
זאב אלקין: אימא שלה היתה יהודיה, אבא שלה היה לא יהודי.
זאב אלקין: מקרה קלאסי מאוד ביהדות מהסוג הזה.
זאב אלקין: בדרך כלל אישה כזאת במפקד תכריז על עצמה כרוסיה מכל מיני סיבות.
זאב אלקין: מקובל ברוסיה שהלאום מועבר על פי האבא ולא על פי האימא.
זאב אלקין: אצל יהודי רוסיה הנוהג הוא עד כמה שאפשר לא להכריז על יהדותם.
זאב אלקין: חוץ מאלה שאין להם ברירה, שהם יהודים מכל הכיוונים, וכאלה יש מעטים בתפוצה הזאת, וגם כאלה שהם פעילים מאוד בחיים היהודים.
זאב אלקין: אני בתור בדיחה תמיד מספר את הסיפור של ידידי, אז היה נשיא הקונגרס היהודי הרוסי, היום הוא סגן נשיא שבמפקד האוכלוסין רשמו אותו כרוסי בגלל שהוא ציין את הרוסית כשפת האם שלו.
זאב אלקין: שאלו אותו, מה שפת האם?
זאב אלקין: רוסית.
זאב אלקין: כשהפוקדים כבר רצו לצאת הוא אמר לא שאלתם אותי על הלאומיות שלי.
זאב אלקין: אז הם אמרו, ברור, רוסי.
זאב אלקין: אם שפת האם רוסית אז אתה רוסי.
זאב אלקין: כך רשמו אותו.
זאב אלקין: הוא אמר, סליחה, לא נעים לי.
זאב אלקין: אני בכל אופן נשיא של הקונגרס היהודי הרוסי, תרשמו אותי כיהודי.
זאב אלקין: זה רק מראה לנו את הדינמיקה של המפקד.
זאב אלקין: אבל אם נהיה לרגע רציניים אותה אישה באחוזים מאוד גבוהים, הייתי כמעט מסתכן באמירה של 90% ואני אשמח לשמוע את הדעות של המומחים שעוסקים ביהדות הזאת ביומיום, אבל היא לא עסוקה בפעילות יהודית אינטנסיבית אישה כזאת תכריז על עצמה כרוסיה.
זאב אלקין: כתוצאה מזה כל בני משק הבית שלה לא רק שלא ייכנסו לנתון של 400 אלף, למרות שילדיה הם יהודים על פי ההלכה, הם לא יכנסו גם לנתון של 800 אלף כי הם לא בני משק בית של מישהו שהכריז על עצמו כיהודי.
זאב אלקין: ואז יש לנו כאן משפחה שלמה שכמעט כל בני המשפחה חוץ מאולי הבעל הם יהודים על פי ההלכה והם אפילו לא נמצאים במספר הרחב.
זאב אלקין: התופעה הזאת היא מאוד שכיחה.
זאב אלקין: מספיק רק לבדוק ולשוחח עם האנשים שם, מה האנשים הכריזו במפקד.
זאב אלקין: אנחנו יודעים מה היה הנוהג של רישום בדרכון.
רוברט אילטוב: העלייה לא מתבצעת לגבי המפקד שלהם.
זאב אלקין: אני מדבר על הערכות של המספרים של הממשלה.
זאב אלקין: כשממשלה מדברת על כך שיהדות רוסיה תיעלם תוך דור אחד ושיש שם 400 אלף יהודים כל בר דעת שלא מתעמק בדברים שהרגע ציינתי מבין יש 400 אלף יהודים על פי ההלכה ברוסיה, אוקראינה וכל הארצות.
רוברט אילטוב: על פי המפקד, לא על פי ההלכה.
זאב אלקין: זה בדיוק מה שאני רוצה להדגיש, אין שום קשר בין שני הדברים האלה.
זאב אלקין: ומספר היהודים על פי ההלכה הוא כנראה הרבה יותר מהנתון של המפקד.
עובד יחזקאל: חבר הכנסת ודאי מודע לעובדה שנסיעה לרוסיה דרך הכנסת, צריך לראות איך בונים את זה נכון, משלחת משותפת כנסת-ממשלה.
עובד יחזקאל: אבל ניגע בזה עוד מעט.
עובד יחזקאל: זה לדעתי לא מה שחשוב.
זאב אלקין: כדי שרק כולנו נבין מה יכולות להיות סטיות מהסוג הזה.
זאב אלקין: כולנו יודעים שבזמנו כשיהודי ברית המועצות הצטרכו לרשום את הלאום שלהם בדרכון הנוהג היה שכל מי שהיה לו סבא או סבתא אחד לא יהודי, בדרך כלל לא רשם את עצמו כיהודי.
זאב אלקין: אני יכול להעיד על דוגמה אישית.
זאב אלקין: אני למדתי בבית ספר מתמטיקה, מתוך 40 בכיתה בכיתה 35 היו זכאי חוק השבות.
זאב אלקין: כמעט אף אחד לא נשאר היום בברית המועצות לשעבר.
זאב אלקין: רובם פה או בארצות הברית.
זאב אלקין: מתוך 35 היו רשומים בדרכון 8 כיהודים.
זאב אלקין: עכשיו יהודים כהלכה היו חצי, קצת יותר.
זאב אלקין: אז זה רק מראה את האחוזים של הסטייה כשזה הולך על הבסיס של הצהרה עצמית.
זאב אלקין: ולכן אני חושב שעלינו קודם כל מאוד להיזהר בהערכות המינימליסטיות האלה של גודל היהדות של ברית המועצות כי אנחנו מחליפים כאן נתון אחד שהוא ישנו והוא זמין במשהו שאת זה אנחנו רוצים לדעת, כמה יהודים יש על פי ההלכה וכמה זכאי חוק השבות, אבל הפערים בין שני הנתונים האלה יכולים להיות גדולים מאוד.
זאב אלקין: זה לא תוספת של מאה אלף לכאן או לכאן, זו יכולה להיות הכפלה פי כמה.
זאב אלקין: אגב אפשר לבדוק את זה.
זאב אלקין: וזה כבר אני זורק פה כדור גם לממשלה וגם לסוכנות.
זאב אלקין: זה מחקר לא מורכב מדי וגם לא יקר מדי.
זאב אלקין: זה לא מחירים בשמיים במיוחד שכל הארגונים עוסקים בזה, והוצע לעשות את זה כבר, אני מכיר את זה על סדר היום כבר כמה שנים לפחות, שניתן לעשות מחקר מעקב.
זאב אלקין: מה האנשים ענו במפקד לעומת מה המוצא שלהם לפי הקריטריונים שמעניינים אותנו ואז אנחנו נראה מה הם מקדמי ההכפלה.
זאב אלקין: והם יכולים מאוד להפתיע אותנו.
זאב אלקין: אז לפני שיוצאים בהכרזות על היעלמותה של יהדות רוסיה תוך דור אחד כדאי לזכור שהנתונים שמעניינים אותנו הם לא הנתונים שהדמוגרפים מספקים לנו בקלות אלא עלינו לעבוד.
זאב אלקין: דבר שני קשור לנתון אחר שעלה שם בדיון וזה נתון של הנישואים המעורבים.
זאב אלקין: וזו אחת מהנקודות המאוד בעייתיות ביהדות רוסיה.
זאב אלקין: אבל לא התייחסו שם בדיון לנתון אחר מרתק, שבדרך כלל שכשאתה לוקח בני נישואים מעורבים בערים הגדולות אחוז הנישואים בינם לבין עצמם הוא מאוד גבוה.
זאב אלקין: זאת אומרת כשאנחנו מדברים על התבוללות שם בקצב מאוד מהיר של 80% זה שוב זה התבוללות של יהודים מפקדיים.
זאב אלקין: אותם אלה שמכריזים על עצמם כיהודים במפקד.
זאב אלקין: אבל אם אנחנו לוקחים את הקהילה הרחבה יותר, במיוחד בערים הגדולות, אחוזי ההתבוללות הם אחרים לגמרי.
זאב אלקין: כל מי שמכיר את המחקרים הסוציולוגים וכן נעשו מחקרים סוציולוגים, אני לא אלאה אתכם, אבל שם המספרים כמעט מתהפכים בערים הגדולות.
זאב אלקין: ולכן גם כאן צריכים להיזהר לפני שאנחנו מכריזים על הכנת ארון הקבורה ליהדות הזאת.
זאב אלקין: שנית, אני אגיד משפט פרדוקסלי, אבל גם נתיב וגם הסוכנות יודעים את זה, לא תמיד יגידו את זה, אבל יודעים את זה.
זאב אלקין: שדווקא בלי אחוז כל כך גבוה של נישואים מעורבים הקהילה הזאת היתה מתחסלת הרבה יותר מהר.
זאב אלקין: זה פרדוקסלי אבל זאת עובדה.
רוברט אילטוב: אתה מתכוון שאלה התפקדו ליהודים הם מתחתנים עם אלה שלא התפקדו אבל הם יהודים על פי ההלכה.
זאב אלקין: או שתי הקבוצות שלא התפקדו מתחתנים בינם לבין עצמם.
זאב אלקין: ודווקא בני נישואים מעורבים הם היום הדלק הראשי של כל הפעילות היהודית שם.
זאב אלקין: ואם היהודים הנפקדים מתחתנים רק בינם לבין עצמם אז לפי קצב של העלייה והגירה שלהם ולפי קצב הילודה הנמוך שיש שם הנושא היה יורד בכלל מסדר היום.
זאב אלקין: אז לכן גם כאן
זאב אלקין: כדאי לדעת שהמציאות היא הרבה יותר מורכבת מכפי שזה נראה במבט ראשון כשאנחנו מדברים על מושגים של התבוללות.
זאב אלקין: ודבר שלישי ואחרון, וזה כבר לגבי המלצות וזה הכי רציני.
זאב אלקין: דובר כאן באותה ישיבת ממשלה בעיקר על הכיוון ש עלייה שהוא כיוון חשוב ומבורך ומי כמונו בכנסת ישראל בוועדת העלייה והקליטה צריכים לברך על כך.
זאב אלקין: אני חושב שמי שרוצה לעודד עלייה פחות צריך לחשוב על הגדלה של סל קליטה, אני לא מאמין שזה מה שיביא את העלייה, אלא צריך לראות נתון אחר שהממשלה בעצמה פרסמה, שיותר מ-60% מבני היהדות הזאת הם בני 45 פלוס.
זאב אלקין: ועד שהממשלה לא תפתור את הבעיה, מי כמו מזכיר הממשלה מכיר אותה, מי כמו ראש הממשלה מכיר אותה, הוא עסק בה הרבה עוד לפני שהוא הפך ראש ממשלה, עד שאנחנו לא ניתן מענה לבעיה של מצבם בארץ של אלה שעולים בגיל 45 פלוס, במיוחד שהם מגיעים לגיל הפנסיה ומוצאים את עצמם לפני שוקת שבורה, האנשים האלה לא יבואו.
זאב אלקין: היום המצב והחוק הישראלי בנוי כך שאם אני בן 45, גר במוסקבה, לא כדאי לי לעלות.
זאב אלקין: כדאי לי לחכות עד שאני אגיע לגיל הפנסיה ואז לעלות.
זאב אלקין: מצבי יהיה יותר טוב.
זאב אלקין: ועד שאנחנו לא נהפוך את המצב מבחינת פתרון בעיית הפנסיה של אלה שעולים בגיל 45 לא יהיה מזור לעלייה הזאת לפי ההרכב הגילאי של האוכלוסייה.
רוברט אילטוב: עד שהוא יגיע לגיל 67 גם לא יהיה לו כדאי לבוא כי יהיה לו מצב טוב יותר.
זאב אלקין: יכול להיות אבל בבחירה בין 67 ל-45 בוודאי שהוא יחכה ל-67 לפי המצב כרגע הקיים במדינה וכולם יודעים, הרי אנחנו חיים בעולם גלובלי וכולם יודעים מה בדיוק קורה.
מיכאל נודלמן: שם יוצאים לפנסיה בגיל 67?
זאב אלקין: זה אצלנו יוצאים לפנסיה בגיל 67.
זאב אלקין: שם מוקדם יותר.
זאב אלקין: עכשיו דבר אחר שאני חושב שכדאי מאוד שהממשלה והסוכנות יתנו עליו את הדעת לא רק על עלייה עם כל החשיבות של עלייה.
זאב אלקין: כי קורה שם דבר אחר בעיני מאוד חמור.
זאב אלקין: מדינת ישראל והגורמים הציוניים השקיעו ביהדות הזאת משאבים גם כספיים וגם אנושיים ב-20 שנים האחרונות כמו שלא השקיע שום גורם.
זאב אלקין: אבל כשהיום בודקים את המפה של העולם היהודי יודעים שידם של הגורמים הישראליים היא על התחתונה.
זאב אלקין: אנחנו בנסיגה.
זאב אלקין: גורמים אחרים לא ציונים, לא תמיד אנטי ציונים, אבל לא ציונים, משתלטים על הקהילות ואנחנו לפעמים עדיין שקועים בחלוקת המפה בין הסוכנות לנתיב, או במחלוקות בתוך הבית, ואחרי השקעה אדירה שהשקענו אנחנו נדחקים משם.
זאב אלקין: וכאן זה כמעט הרגע האחרון אדוני מזכיר הממשלה, לחשוב איך אנחנו בפעילות מול הקהילה ובהשקעה בתחומים של חינוך ותרבות בתוך העבודה הקהילתית, יודעים להחזיר לנו את הבכורה שהיתה שם לגורמים ישראליים ומנסים להגיע לעיגון משאבים מקסימלי ואין כמו חמה לשמש מעין בדיקה לתפיסה החדשה של ראש הממשלה שהוא הציג אותה בחבר הנאמנים של הסוכנות על המרכזים הישראליים שיאגדו את כל הגורמים שפועלים לכיוון הישראלי.
זאב אלקין: עד כאן דברי הפתיחה שלי.
זאב אלקין: אני חושב שחשוב שנשמע את מזכיר הממשלה איפה עומד הצוות ונקיים כאן את הדיון.
מיכאל נודלמן: תודה חבר הכנסת אלקין על דיון מעניין ועמוק ואני אתן זכות דיבור למזכיר הממשלה, יושב ראש ועדה חדשה.
עובד יחזקאל: קודם כל תודה רבה.
עובד יחזקאל: תודה רבה לכם גם על הזימון של הישיבה הזאת.
עובד יחזקאל: אני חושב שזאת ישיבה חשובה וטוב עשה חבר הכנסת אלקין שיזם אותה.
עובד יחזקאל: אני מודה שהעניין הזה של מצב היהודים בחב"ם ובחמ”ע, נשתמש בשני הביטויים האלה כאן, הוא בהחלט צריך לעורר דאגה.
עובד יחזקאל: אני במפגש הזה איתכם מתכוון להיות כהרגלי עד כמה שאפשר גלוי ולשים את כל העובדות על השולחן גם אם חלקן להערכתי הן עובדות קשות.
עובד יחזקאל: נקודת המוצא להיות כזאת שקובעת שמדינת ישראל לא עסקה לצערי הרב, לא עסקה במדינות חבר העמים מאז נפילת המשטרים הקומוניסטים באותה רצינות והתייחסות שבה היא עסקה ועוסקת עם יהדות ארצות הברית.
עובד יחזקאל: הרבה מאוד מהמשאבים והמאמצים של מדינת ישראל הופנו לעבר היהדות של ארצות הברית שהיא באמת יהדות גדולה אבל אי אפשר להתעלם מהמספר המאוד גדול של יהודים בחבר העמים ולהערכתי תחום העיסוק הזה בתפוצות כך שמאמצים רבים מושקעים על ידי הסוכנות היהודי ועל ידי מדינת ישראל בצד המערבי של גלובוס ופחות באזור רוסיה וסביבותיה, זה דבר שצריך להשתנות וצריך לייצר פה איזונים אחרים.
עובד יחזקאל: מדינת ישראל צריכה בכלל לקבוע שסוגית התפוצות היא סוגיה אחת ולראות איך היא עושה סדר בים של בלגן שהתפתח עם השנים בטיפול שלה בנושא התפוצות.
עובד יחזקאל: יש כאן היום יותר מדי גופים כהרגלנו בקודש, יותר מדי גופים, יותר מדי מוסדות, יותר מדי תקציבים, שלפעמים במקום שירוכז המאמץ ובמקום שהתקציבים יושקעו בנקודת היעד שבה צריך לעשות את השינוי אז מושקעים הרבה מאוד תקציבים בתחזוקה של מוסדות, בתחזוקה של כוח אדם מיותר, ואין פה חלוקה נכונה של משאבים אל מול הצורך המאוד גדול שיש היום בתפוצות כדי לטפל בו, ואני אסביר למה אני מתכוון.
עובד יחזקאל: קודם כל גם בקרב יהדות ארצות הברית וגם בקרב יהדות חב"ם יש שבר גדול בסוגית הזהות היהודית.
עובד יחזקאל: אנחנו רואים את הנתונים האלה באופן מאוד מדאיג גם בקרב יהדות ארצות הברית.
עובד יחזקאל: הנתונים של סקר אחרון שעשה American Jewish Committee מצביעים על סיבות אמיתיות להערכתי, אני אומר פה את הדברים בשיא הכנות, לזה שלא נישן טוב בלילה.
עובד יחזקאל: למעלה מ-50% מהצעירים היהודים בארצות הברית בגילאי 18 עד 25 לא רק שלא אכפת להם מישראל אלא לא אכפת להם שישראל תיעלם כי מבחינתם ישראל היא חטוטרת על גבם.
אברהם מיכאלי: זה לא חדש.
אברהם מיכאלי: זה כבר מזמן ידוע.
אברהם מיכאלי: 30 שנה.
עובד יחזקאל: לא 30 שנה.
עובד יחזקאל: 50% מבני הנוער הצעירים בקרב יהדות ארצות הברית, זה נתון שלהערכת כולם לא היה כמוהו חמור אף פעם.
עובד יחזקאל: אז נכון שהתהליך התחיל לפני 30 שנה.
דוד רותם: בשנים האחרונות עושים כל מאמץ כדי לסייע להם בזה.
עובד יחזקאל: התוצאה היום מטרידה ביותר.
עובד יחזקאל: נתון נוסף מעבר לזה שאנחנו רואים נתונים מדאיגים של ירידה בעלייה אנחנו השנה נמצאים בנתונים הנמוכים מזה הרבה מאוד זמן.
עובד יחזקאל: משרד הקליטה פה יכול להגיד בדיוק מתי היתה שנה עם כאלה נתונים נמוכים בעבר אבל יהיה נכון להגיד שלא היתה.
עובד יחזקאל: לדעתי אנחנו עם נתוני העלייה הנמוכים ביותר.
עובד יחזקאל: האם זה נכון לומר את זה?
חנוך צמיר: אנחנו במספר נמוך מאוד.
עובד יחזקאל: מספר בהחלט נמוך.