GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני ארברמן: למרות שחוק השבות מאפשר לאנשים לעלות בלי שהם ביקרו בארץ אנחנו אומרים, מי שהוא מארצות הברית הוא יכול לבוא ב"תגלית", לא חסר תוכניות שהוא יכול לבוא לביקור פה.
דני ארברמן: אתה לא מתחתן עם מישהו לפי שאתה פוגש אותם.
דני ארברמן: כך שאנחנו מגבילים את זה כך.
דני ארברמן: אנשים עם בעיות פסיכולוגיות וגם אנשים עם חובות גדולים.
דני ארברמן: יהודי לא צריך לברוח מהחובות שלו בחוץ לארץ, ואנחנו יודעים על המצב הכספי מתוך התצהיר הכספי.
דני ארברמן: אבל סך הכול זה אחוז קטן ביותר.
דני ארברמן: ההתפלגות הדמוגרפית של העולים, גם כל המקצועות, כולם עם תארים ללא יוצא מהכלל, מהמשפחות 70% מגדירים עצמם כדתיים, ו-30% רפורמים, קונסרבטיבים, או ללא השתייכות.
דני ארברמן: מהרווקים, בשנה שעברה הבאנו כאלף רווקים, 65% מגדירים את עצמם לא דתיים וזה תוצאה יפה של תוכניות כמו "מסע" ו"תגלית", שמעודדים את האנשים לשקול עלייה.
דני איילון: 35% מהרווקים שבאים הם יוצאי "תגלית".
דני ארברמן: אנחנו מגדירים כשאנחנו פונים לאנשים בארצות הברית פלח השוק שלנו הגדרנו אותו בתור אלה שביקרו בארץ בתוכניות או ביקורים בתור תיירים ושהיו במטוס בחזרה היו להם דמעות בעיניים.
דני ארברמן: זה הפלח שוק של "נפש בנפש" שאנחנו לא פונים לאנשים שלא שקלו עלייה בעבר, שלא ביקרו בארץ, והפלח שוק הזה הוא ענק.
דני ארברמן: יש לנו במאגר כ-20 אלף נפשות, ואני אראה לכם תוך כדי הסיור תראו את המספרים קופצים, של אנשים שפונים אלינו דרך האינטרנט, מוסרים פרטים, ורוצים להתעניין בעלייה ואנחנו מנהלים איתם דיאלוג.
דני ארברמן: אנחנו לא יוצאים החוצה לחפש אנשים חדשים.
דני ארברמן: אנשים פונים אלינו בקצב רציני.
דני ארברמן: אנחנו גם משקיעים לא מעט מאמץ בנושא של יחסי ציבור.
דני ארברמן: בנושא של עלייה מצפון אמריקה שם.
דני ארברמן: מכמה סיבות.
דני ארברמן: כשהתחלנו את המאמץ להשפיע על עלייה מצפון אמריקה ב-2002 הדימוי של העלייה משם היה מאוד שלילי.
דני ארברמן: הסכם ישן עם בן גוריון וההנהגה היהודית שם, תן לנו את הכסף ואנחנו לא ניגע בילדים שלכם.
דני ארברמן: רצו לשבור את המודל הזה.
דני ארברמן: ב-2002 הדימוי של העלייה היה מי שלא יכול להצליח בארצות הברית שינסה בישראל.
דני ארברמן: אז השקענו לא מעט ביחסי ציבור וזה אחת מהסיבות שאנחנו מביאים מטוסים שלמים של עולים.
דני ארברמן: שאנחנו עושים את זה מגיעה כל העיתונות האמריקאית ל-JFK לניו יורק, אם זה CNN והניו יורק טיימס, ולוס אנג'לס טיימס, כולם מגיעים לשם לראות את התופעה הזאת שיהודים מוצלחים קמים בכמויות ועוזבים את ארצות הברית.
דני ארברמן: זה גם נותן חוויה לעולה עצמו שהוא לא היחידי במטוס שעולה למשרד הקליטה בבן גוריון אלא יש עוד 200 איש שעושים את זה איתו.
דני ארברמן: זה תמיכה חשובה מאוד גם למבוגרים אבל לא פחות חשוב לילדים, לראות שיש עוד ילדים שעושים את זה.
דני ארברמן: אתה יכול לראות בעיתונים של היום וגם של יום שישי את התמונות של העולים שעלו בשבוע שעבר, ובטלוויזיה היה גם.
מיכאל נודלמן: בערוץ 9.
מיכאל נודלמן: זה ערוץ רוסי אבל בכל העולם.
מיכאל נודלמן: שם רואים שמארצות הברית באים מטוסים מלאים.
דני ארברמן: השנה בשבוע שעבר פעם ראשונה השקנו טכנולוגיה חדשה שכל הנחיתה, הירידה מהמטוס, כל הטקס וקבלת הפנים משודרת בשידור חי באינטרנט בכל העולם.
דני ארברמן: והיו לנו 2500 בתי אב, 80% מהם בארצות הברית שראו את כל הטקס בשתיים בבוקר.
דני ארברמן: זה פשוט נתון מדהים, וקיבלנו מסרים בחזרה מאוד חיוביים.
דני ארברמן: ניתן לך את הקלטת של הקטע שלך.
דני ארברמן: העלינו את זה לאתר של משרד הקליטה ככה שזה מאוד חי.
מיכאל נודלמן: ברוסיה, בצרפת, באנגליה גם ראו את זה.
דני ארברמן: זה יהיה באתר האינטרנט שלנו וכולם יוכלו לראות את זה.
מיכאל נודלמן: זו פרופגנדה הכי טובה.
דני ארברמן: וכפי שטוני אומר גם לאיראן זה מסר.
מיכאל נודלמן: כן גם לאיראן זה מסר.
מיכאל נודלמן: כי נשיא ארצות הברית זה לא נשיא של רוסיה שעוזרת לסוריה.
מיכאל נודלמן: 400 אלף אזרחים רוסים יש פה.
מיכאל נודלמן: והוא עושה דברים כאלה.
מיכאל נודלמן: נשיא ארצות הברית לא עושה לאזרחים שלו.
מיכאל נודלמן: אני כל הזמן כותב לו מכתבים איך אתה יכול, פה יש כל כך הרבה אזרחים של המדינה שלך, אתה אומר לנו שעכשיו משווקים נשק לארגונים לא ממשלתיים.
מיכאל נודלמן: אתה צריך לעשות משהו שהנשק לא ילך לאויבים של ישראל.
מיכאל נודלמן: יש פה 400 אלף אזרחים.
דני ארברמן: אתה יכול לדבר עם השגריר דני איילון בנושא הזה.
זלמן פרלומטר: למה רק 400 אלף?
מיכאל נודלמן: מרוסיה.
זלמן פרלומטר: קיבלת פעם תשובה?
מיכאל נודלמן: פעם אחת.
מיכאל נודלמן: בא לפה איזה יושב ראש ואני שאלתי אותו ונתתי לו מכתב.
דני איילון: אני רוצה להגיד לך אדוני היושב ראש שפעמיים יצא לי להיות בפגישה של אריק שרון עם פוטין ודיברו על זה.
דני איילון: והוא אמר לך, אני אומר לך, שום דבר לא נעשה כדי לפגוע בישראל.
דני איילון: זה גם פוגע ברוסיה ויש לנו אזרחים שמה.
דני איילון: וחוץ מזה יש גבול עם איראן.
דני איילון: אנחנו לא רוצים שכנה גרעינית.
דני איילון: אבל עד עכשיו שום דבר.
מיכאל נודלמן: חוץ מזה הוא אמר שזה לא מדינה, זה חברות.
מיכאל נודלמן: עכשיו אצלנו כלכלה ליברלית ואנחנו לא בודקים חברות.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שחברות משווקות נשק זה דבר ששיך למדינה.
מיכאל נודלמן: הם בודקים אותם.
מיכאל נודלמן: יכולים לעצור.
דני איילון: חוץ מזה יש רגולציה.
דני איילון: אבל איך עכשיו מדיידב?
דני איילון: אולי יותר טוב?
מיכאל נודלמן: אימא שלו יהודיה ואשתו גם.
דני איילון: אז לפי חוק השבות הן יכולות לעלות ארצה.
מיכאל נודלמן: בקשר ליהודים בדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: עכשיו המצב שם לא כל כך טוב.
מיכאל נודלמן: הם נוסעים לאוסטרליה.
מיכאל נודלמן: חלק מהם בא לפה.
מיכאל נודלמן: המדינה נתנה מיליון לסוכנות כדי להוסיף שליח.
מיכאל נודלמן: אתם לא עובדים עם דרום אפריקה.
דני ארברמן: לא.
דני ארברמן: אנחנו לא עובדים עם דרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: בזמן האחרון אנחנו דיברנו עם הצרפתים, עם דרום אמריקאים.
מיכאל נודלמן: מתברר שאין טיפול כמו שאתם מטפלים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשאול כמה יש אצלכם בעמותה?
ארז חלפון: שישים.
מיכאל נודלמן: גם לצרפתים יש עלייה.
מיכאל נודלמן: אולי צריך להקים משהו דומה ל"נפש בנפש" והעלייה תהיה יותר טובה.
ארז חלפון: ראשית אנחנו כמדינה , כמשרד הקליטה רוצים במדינת ישראל כמה שיותר עולים.
ארז חלפון: לצורך העניין הזה אנחנו אלה שהובלנו את נושא ההפרטה וכמובן בירכנו על כל ארגון נוסף שמצטרף לצד הסוכנות היהודית לקדם עלייה בארץ שהוא מתמחה בה.
ארז חלפון: ונכון לרגע זה אני לא יכול להקים ארגונים כמדינה אבל אנחנו רוצים.
ארז חלפון: יש לנו בעניין הזה תקציב פתוח שכל ארגון מכל מדינה בארץ מוזמן לבוא וכמובן להקים את אותו דבר כפי ש"נפש בנפש" ואני אגב אברך ואני קורא פה למנהלי הארגון.
מיכאל נודלמן: אתם תתמכו?
ארז חלפון: אנחנו נתמוך בכל ארגון.
ארז חלפון: בצרפת יש את עמותת "עמי".
ארז חלפון: והלוואי ו"נפש בנפש" יוכלו להתפרש.
ארז חלפון: אנחנו בעניין התמיכות במשרד פתוחים לנושא הזה וכל עמותה תיגש היא כמובן רשאית לקבל תמיכות מהמדינה.
מיכאל נודלמן: אתם מוכנים להיפגש עם אנשים כאלה ולספר איך אתם עובדים?
דני איילון: בודאי.
מיכאל נודלמן: בוועדה שלנו יש המון שאלות שאתם פתרתם.
דני ארברמן: ודאי ודאי.
דני ארברמן: נשמח לעזור לכל מי שרוצה לראות את המערכת שלנו איך אנחנו עובדים.
דני ארברמן: בצפון אמריקה ובאנגליה.
דני ארברמן: כפי שהשגריר איילון אמר קודם לכל מדינה יש את הצרכים הייחודיים שלה ואנחנו בנינו מודל בשביל פלח השוק המסוים הזה.
דני ארברמן: חלקים ממנו בוודאי אפשר להעתיק ונשמח לשתף פעולה.
דני איילון: אנחנו מזמינים מי שרוצה לבוא לפה פותחים לו את הכול.
מיכאל נודלמן: כי אני ככה הבנתי מהצרפתים שהם קצת מבולבלים.
מיכאל נודלמן: הם לא יודעים הכול.
מיכאל נודלמן: הם משתפים פעולה עם משרד התמ"ס בקשר לעסקים קטנים.
מיכאל נודלמן: מה שטוב אצלכם שאתם לא מאבדים קשר עם אנשים ואתם תמיד יכולים לגייס את אלה שאתם קלטתם.
ארז חלפון: ראשית אנחנו עמדנו על זה להעמיד את כל נושא התמיכות למשרד הקליטה.
ארז חלפון: אנחנו בעד הפרטה ורוצים לתמוך בארגונים.
ארז חלפון: זה היה במשרד ראש הממשלה עוד מתקופה אריאל שרון.
ארז חלפון: עבר לראש הממשלה אולמרט ולאחר מכן בישיבת ממשלה מלפני שנה העברנו אלינו ולכן משנת 2008 מי שנותן את התמיכות זה משרד הקליטה.
ארז חלפון: זה גם נכון שיהיה כי סך הכול האנשים שלנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם מנהלי "נפש בנפש", בודקים תמיד בעיות, משפרים, בשדה תעופה אם צריך שמה משהו, והכוונה היא באמת, יש פה תורמים פרטיים שמסבסדים מעצמם ואנחנו כמדינה חייבים לעשות הכול כדי לעזור וכדי לתמוך ולכן אנשים שלנו יושבים בשיתוף פעולה כדי לקבל את הרשימות לראות והמדינה כמו שאתה יודע תומכת בכל עולה שמגיע באלף דולר נכון להיום.
מיכאל נודלמן: זה גם יהיה תמריץ.
ארז חלפון: הנושא של הרפורמה.
ארז חלפון: תיכף אני אדבר על הנושא של הרפורמה.
ארז חלפון: אבל בהחלט אנחנו חושבים שכמדינה אנחנו צריכים לתמוך.
ארז חלפון: אנחנו נותנים תמיכה של אלף דולר.
ארז חלפון: ובהחלט לקראת שנת התקציב הבאה אנחנו מאמינים במשרד שצריך להעלות את זה וצריך לתמוך יותר באותן עמותות שמפעילות את הדבר הזה כי זה נושא חשוב מאוד.
ארז חלפון: וכמובן ככל שתגיע לפה יותר עלייה למדינת ישראל המדינה תרוויח והמדינה זקוקה לדבר הזה.
ארז חלפון: הנושא של הרפורמה במיסים.
ארז חלפון: שכנענו את רשות המיסים לאחר שנתיים, אני מעריך שזה יביא לגידול בעלייה של 30%.
ארז חלפון: אני חושב שקהל יעד בצפון אמריקה וקנדה אלה יהיו הצרכנים האמיתיים של התוכנית למרות שאני מאמין שיהיו גם צרכנים מרוסיה ומצרפת.
ארז חלפון: אנחנו עושים מאמצים גדולים כדי שוועדת העלייה והקליטה תאשר את זה לשנייה ולשלישית וזה לא ייתקע באיזה ועדה אחרת כי אנחנו חושבים שהמקום כמדינה, כמשרד אוצר, כי המקום היחידי שצריך לדון בזה זה ועדת עלייה וקליטה.
מיכאל נודלמן: כמו שהיה עם ניצולי השואה.
ארז חלפון: כמו שהיה עם ניצולי השואה ואנחנו מעריכים שמחר אמורה להיות החלטה.
מיכאל נודלמן: זה יהיה בקריאה שנייה ושלישית.
ארז חלפון: הכוונה היא שזה יעבור עד הפגרה כדי שאז כבר הסוכנות, נפש בנפש, עמי, יוכלו לצאת עם זה החוצה.
ארז חלפון: עשר שנים פטור מלא.
ארז חלפון: כולל שנת הסתגלות וגם הסוכנות ונפש בנפש מעורבים בתוכנית, בתבנית.
ארז חלפון: אני מעריך שזה יביא לגידול וכפי שאמרתי אנחנו משפרים את שיתופי הפעולה, עושים הכול שיהיה נוח יותר לעולים וזה כאן המקום להודות בשם המשרד למנהלי הארגון שיושבים פה שבאמת עושים עבודה מסורה, ציונית ועושים את זה עם כל הלב, ואנחנו כמדינה נמשיך לעזור ולתמוך ככל שביכולתנו.
דני ארברמן: אני גם רוצה לציין את המנכ"ל ארז חלפון על היוזמה הזאת של המיסוי ושיפור תנאים לעולים.
דני ארברמן: זה אולי אחת מהיוזמות החשובות ביותר מאז מלחמת ששת הימים של עידוד עלייה מהמערב.
דני ארברמן: פשוט צעד גדול, מסר מהמדינה שרוצים את העולים האלה ושישאירו את העסקים שם, ויבואו להיקלט פה בארץ, זה פשוט תוכנית נפלאה ואנחנו מאוד מעודדים מזה, ומאוד נשמח שוועדת העלייה והקליטה תקבל את ההחלטה הנכונה ותדחוף את זה לקריאה שנייה ושלישית במהרה.
מיכאל נודלמן: זה גשר חי בין מדינות, בין אזרחים של המדינה.
מיכאל נודלמן: אני מאוקראינה.
מיכאל נודלמן: אם יש פה 500 אלף אזרחי אוקראינה אנחנו נקבל מאוקראינה, יש הסכם, 32 אלף פנסיות.
מיכאל נודלמן: אם לא היו 500 אלף אזרחים אוקראינים פה בחיים לא היינו מקבלים את זה.
מיכאל נודלמן: הם מבינים איזה השפעה יש לקהילה הזו.
מיכאל נודלמן: הם מבינים איזה קשר יש בין אנשים ומדינת אוקראינה.
מיכאל נודלמן: העולים מארצות הברית חיים פה אבל יש להם קשר לשם.
מיכאל נודלמן: הניסיון שלי עם אוקראינים, זה לא רק חשוב למדינת ישראל, זה גשר.
ארז חלפון: מתחילה להיות התעוררות מאוד גדולה בבריטניה.
ארז חלפון: בגלל הרפורמה הרבה מאוד, גם ישראלים לשעבר וגם יהודים עשירים החליטו שהם רוצים לעזוב שם.
ארז חלפון: אנחנו הלכנו על המודל הלונדוני והם חזרו בהם כי התחילה להיות ביקורת מהציבור למה הם מקבלים את ההטבות.
ארז חלפון: אז קודם כל נתנו כרגע קנס של משהו בסביבות מאה אלף לירות סטרלינג על כל מי שעובד כרגע והוא לא אזרח או תושב, ורק עכשיו מתחילות כל מיני חקיקות שמה, ואנשים חושבים להגירה למדינת ישראל.
ארז חלפון: אנחנו רק נצטרך לדאוג שיהיה פה מוקד פיננסי כי כולם אלה אנשים פיננסים, חברות ביטוח, בנקים, פה במדינת ישראל, שיעודדו והמדינה כמובן תוכל לתמוך באותם ארגונים כדי שיקלטו אותם.
זלמן פרלומטר: מה התקציב לא של הסיוע הכספי, של ההפעלה בארץ, של כל התמיכה, של המעטפת בארץ?
דני ארברמן: בחוץ לארץ כן.
זלמן פרלומטר: אותי דווקא מעניין בארץ.
דני ארברמן: זה אחוזים בודדים.
זלמן פרלומטר: מהתקציב של "נפש בנפש".
דני ארברמן: 3% או 4% מהתקציב שלנו.
דני ארברמן: אחוז מאוד קטן.
דני ארברמן: זה רק בארץ.
דני ארברמן: בחוץ לארץ יש עלות של טיסות.
דני ארברמן: אז זה הופך להיות יותר משמעותי.
דני ארברמן: אנחנו מעסיקים 60 איש.
דני ארברמן: אנחנו טיפלנו ב-15 אלף עולים עד היום.
יהושע פס: אנחנו שולחים לקנדה, לבריטניה, לארצות הברית.
זלמן פרלומטר: מעניין אותי ברמת הקליטה.
זלמן פרלומטר: ברמת ההשקעה בקליטה עצמה.
דני ארברמן: אולי נעשה את הסיור.
דני ארברמן: סיור
מיכאל נודלמן: מה שראינו אני חושב שזה דוגמה לכולם איך לבנות תהליך עלייה.
מיכאל נודלמן: זה אנושי.
מיכאל נודלמן: בן אדם יודע מה הוא צריך, מה מחכה לו.
מיכאל נודלמן: אם יש לו בעיה עוזרים לו לפתור אותה.
מיכאל נודלמן: טוב מאוד שאתם כל הזמן בקשר עם אלה שהגיעו משנת 2002.
מיכאל נודלמן: אף משרד, אפילו לא הסוכנות, לא יכולה לעשות דברים כאלה.
מיכאל נודלמן: להיות בקשר עם כל עולה חדש.
מיכאל נודלמן: אני זוכר ששרת החוץ היא היתה שרת הקליטה והיה לה רעיון לקיים קשר עם כל עולה חדש.
מיכאל נודלמן: לתת לו מלווה.
מיכאל נודלמן: יועץ קליטה.
מיכאל נודלמן: התחלפה הממשלה.
מיכאל נודלמן: הגיע שר חדש והתוכנית הזו נגנזה.
מיכאל נודלמן: רק עמותות כמו שלכם יכולים לעשות עבודה כזו.
מיכאל נודלמן: ומה שאני ביקשתי שזה יהיה מודל לעלייה מצרפת.
מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים שהם גם ילמדו מהניסיון שלכם.
נוגה מליניאק: שם יש את ארגון עמי.
מיכאל נודלמן: לטכניקה כזו אולי לא כל כך קל להגיע אבל העיקרון, איך אתם מכינים עלייה, איך אתם מקבלים עלייה, הם צריכים ללמוד ואם הם הגיעו לידע הזה זה רק יועיל לעלייה מצרפת.
מיכאל נודלמן: אני מופתע מאוד.
מיכאל נודלמן: אינטרנט זה בסדר, אבל איך זה בנוי ואיזו פסיכולוגיה יש ואיך מתכוונים להקל על העולים בלי בירוקרטיה, כל הכבוד לכם.
מיכאל נודלמן: אם אתם רוצים משהו.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שאנחנו יכולים לעזור לכם.
מיכאל נודלמן: אתם יכולים לעזור לנו.
מיכאל נודלמן: אם אתם צריכים משהו אנחנו תמיד לרשותכם.
מיכאל נודלמן: העיקרון שלי הוא שצריך לעזור לאלה שעושים עבודה.
מיכאל נודלמן: לא צריך לעזור לאלה שבאים, תעזור לי.
דני איילון: איפה כן אפשר לעזור לדעתי, המגבלה היחידה שלנו זו מגבלה של תקציב.
דני איילון: אנחנו מקבלים שליש מהממשלה ושני שליש מתורמים.
מיכאל נודלמן: מאיפה התקציב?
דני איילון: ממשרד הקליטה.
דני ארברמן: השנה.
דני ארברמן: לפני כן זה היה משרד ראש הממשלה.
דני איילון: אז אנחנו יש לנו בשנה תקציב של 10 מיליון עד 12 מיליון דולר.
דני איילון: עם זה אנחנו מביאים בערך 4000 עולים.
דני איילון: אבל היינו יכולים להביא 10,000 עולים בשנה אם היה לנו יותר כסף.
דני איילון: בוא נאמר אנחנו צריכים בשביל להעלות עשרת אלפים עולים אנחנו צריכים בסך הכול בסביבות 50 מיליון דולר.
דני איילון: 12 מיליון כבר יש לנו.
דני איילון: זאת אומרת עוד 40 מיליון.
דני איילון: אנחנו יכולים להביא עשרת אלפים עולים להביא בשנה.
מיכאל נודלמן: זה הפרש גדול.
דני איילון: אנחנו מעלים כמה שאנחנו יכולים.
דני איילון: אז אם אנחנו מקבלים יותר כסף מעלים יותר.
דני איילון: אבל כמו ששמעת יש לו 20 אלף שמחכים לעלות.
דני איילון: אפשר להעלות אותם בשנתיים.
מיכאל נודלמן: יש כמה דברים במשרד הקליטה.
מיכאל נודלמן: יש תוכנית מדענים עולים.
מיכאל נודלמן: שם תמיד חסר 25 מיליון.
דני איילון: אני חושב שלמדינה זה כדאי.
דני איילון: נגיד 50 מיליון מתקציב המדינה וה-50 מיליון האלה הם מחזירים את זה תוך שנה.
דני איילון: כי זה אנשים שמשקיעים, שמשלמים מיסים מהשנה הראשונה, צורכים, כל זה.
מיכאל נודלמן: צריכה להיות הסברה איזה קשר יש בין הגדלת התקציב ולאיזה פעולות זה מכוון.
דני איילון: יש לנו מחקר כלכלי שמראה שכל עולה מאמריקה שמגיע ביום הראשון הוא כבר שווה למדינה 200 אלף דולר לתל"ג.
מיכאל נודלמן: אתם יכולים לשלוח לנו מכתב ולתאר את כל זה?
מיכאל נודלמן: מה יתן לכם 10 מיליון תוספת.
מיכאל נודלמן: עם מדענים זה ברור.
דני איילון: מדענים זה חשוב.
דני איילון: אנחנו לא רוצים במקום.
דני איילון: אנחנו יכולים להגיש נייר.
דני איילון: כל תקציב כזה הולך מיד לעולים.
דני איילון: : יש לי שתי שאלות.
דני איילון: דני בקטע שלכם, (א) באמת "נפש בנפש" אנחנו מכירים אותם בשטח.
דני איילון: חלק מהמשפחות שעלו כבר אני הייתי מארח אותם בשבתות בבית.
דני איילון: היו פה זמנית.
דני איילון: אירחנו אותם בבתים בשבתות לפעמים.
דני איילון: השאלה היא אחת, אתם ממשיכים להתמקד בקבוצה של יהודים מארצות הברית ויהודים מאנגליה.
דני איילון: האם אני יכול להציע לכם מחר פוטנציאל של עולים במוסקבה ובלנינגרד.
דני איילון: אני אגיד לך למה.
דני איילון: אלה אנשים שהתאכזבו מהצד הבירוקרטי והקליטה הלא יפה באר.
דני איילון: הם אנשים שיש פוטנציאל להביא אותם.
דני איילון: האם אתם ערוכים לקלוט עוד קבוצות מעוד מדינות שנוכל להגדיל את הצורה הזאת של הקליטה, כי באמת הסוכנות עם כל ההערכה אליהם, הם לא עסקו בקליטה, הם עסקו בהעלאת עולים.
דני איילון: מי שהיה אמור לטפל זה משרד הקליטה.
דני איילון: משרד הקליטה טוען, אם היה לי את התקציבים שלכם, את כוח האדם שלכם, היינו עושים גם אותו דבר.
דני איילון: עכשיו זו תמיד טענה, אם תגדיל לי תקציב גם אני אעשה את זה יותר טוב.
מיכאל נודלמן: המשרד לא יכול לעשות את העבודה שהם עושים.
מיכאל נודלמן: בחיים לא. : אני בדיוק שואל האם בפורמט הזה נוכל ללכת לכל מיני מדינות נוספות חוץ מיהדות ארצות הברית.
מיכאל נודלמן: אמרתי מוסקבה ולנינגרד, מקומות שאנשים בפוטנציאל הם כן רוצים לעלות לארץ אם יודעים רק איך למשוך אותם.
מיכאל נודלמן: אני חושב שבקצב עלייה הם גם לא עבדו עם מאה אלף איש.
מיכאל נודלמן: גם ברוסיה אפשר.
מיכאל נודלמן: זו בנייה שאומרת לעולים חדשים שפה עוזרים לקראת עלייה, עוזרים אחרי עלייה.
מיכאל נודלמן: כל מדינה צריך שתעשה משהו כזה.
מיכאל נודלמן: : המודל הוא טוב.
מיכאל נודלמן: המודל הוא לשלב גם את ההעלאה וגם את הקליטה תחת גורם אחד.
מיכאל נודלמן: ציפי רצתה, בפועל זה לא מתבצע.
דני איילון: עכשיו למה אנחנו מתרכזים בארצות הברית?
דני איילון: שתי סיבות.
דני איילון: שמה המאגר הכי גדול שנשאר.
דני איילון: שם יש את התהודה הכי גדולה ואת הפוטנציאל הכי גדול משם.
דני איילון: ושנית, הארגון הוקם בארצות הברית.
דני איילון: לגבי עליות אחרות, הצרפתים שבאו אלינו אז אמרנו להם תקימו את עמי.
דני איילון: עזרנו להם.
דני איילון: עכשיו מארגנטינה באים אלינו, אנחנו אומרים להם, תעשו את זה אתם.
דני איילון: כרגע אנחנו לא הולכים למדינות אחרות שהן לא אנגלוסקסיות, כי הצוות שלנו אנגלוסקסי.
דני איילון: אתה צריך מרכז חדש.
דני איילון: האנשים שלנו מדברים רק אנגלית.
דני איילון: אז מלנינגרד ומוסקבה אתה צריך אנשים דוברי רוסית.
נוגה מליניאק: גם כל החומרים שלכם באנגלית.
נוגה מליניאק: : שהם יעבדו במוסקבה ולנינגרד בקבוצות איכותיות.
נוגה מליניאק: אבל הכול פה באנגלית.
נוגה מליניאק: האתר שלנו הוא בחמש שפות.
דני איילון: אנחנו פשוט לקחנו נישה.
דני איילון: אבל בעוד כמה שנים אז בהחלט.
דני איילון: היום יש אנשים רוסים עם כסף.
דני איילון: אם יבוא מישהו רוסי, יגיד אני רוצה להקים "נפש בנפש" ברוסיה.
דני איילון: אנחנו ניתן לו את כל העזרה איך עושים ואז עולים אנשים שמדברים רוסית.
דני איילון: ניתן להם את כל הסיוע.
דני איילון: הכול, כל המנגנון ניתן להם.
דני איילון: אבל זה צריך להיות אנשים מרוסיה כדי שזה יצליח.
נוגה מליניאק: אתה היית בביקור אצלנו ב-Global Aliya Center נכון?
נוגה מליניאק: אני פשוט ראיתי אתכם מפריז.
נוגה מליניאק: אני לא הייתי באותו יום.
נוגה מליניאק: אבל אם שמעתם אז נגיד דוברי הרוסית פחות משתמשים באינטרנט בגדול לעומת במדינות אחרות.
נוגה מליניאק: פחות נגישות.
נוגה מליניאק: יש הבדלים שהם ממש תלויי תרבות.
דני איילון: ההצלחה שלנו שאנחנו ממוקדים.
דני איילון: אנחנו יודעים במה אנחנו טובים, מה אנחנו יכולים לעשות ומה אנחנו לא יכולים לעשות.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים איך להגיע לאנשים עם תרבות אמריקאית.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים מה לענות, איך לדבר איתם.
מיכאל נודלמן: : בסך הכול אנחנו מחזקים אותם, מעודדים אותם.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לחשוב איך לבנות ארגונים אחרים.
דני איילון: אני חושב שהיום יש לכם אנשים.
דני איילון: למשל ליאוניד נבזלין שעוזר לבית התפוצות מצוין.
דני איילון: ורבינוביץ.
דני איילון: בשבילם זה כלום.
דני איילון: 10 מיליון דולר בשנה אני בטוח שבשבילם זה לא הרבה והם יכולים לשנות את כל העלייה מרוסיה.
דני איילון: להעלות הרבה יותר.
מיכאל נודלמן: זו שאלה אם הם מעוניינים בזה.
מיכאל נודלמן: פה יש הבדל בפסיכולוגיה.
מיכאל נודלמן: בארצות הברית יש עשירים ותיקים.
מיכאל נודלמן: ברוסיה הם עשר שנים עשירים.
מיכאל נודלמן: הם לא כל כך קואפרטיביים.
מיכאל נודלמן: : והדבר השני שרציתי לשאול, אני ראיתי בתחילת היום פה איך באמת מערכת היחסים עם התחרות שיש בעצם בין הסוכנות לביניכם?
דני איילון: אנחנו רוצים לעשות אמנה עם הסוכנות, שלום בית.
דני איילון: אני חושב שהתקדמנו הרבה מאוד ואני מקווה שתוך כמה שבועות נוכל לחתום איתם על מסמך שבדיוק כל אחד ידע מה הוא עושה, שיתוף פעולה מלא.
דני איילון: אני חושב שהיו בהתחלה הרבה אי נעימויות, אי הבנות.
דני איילון: אבל זה כבר עבר.
דני איילון: אתם כבר לא רואים את ההתכתשויות.
דני איילון: עכשיו שקט ואני מקווה שהשלב הבא יהיה נייר כתוב ונוכל לעבוד איתם ביחד.
נוגה מליניאק: ברמת השטח זה עובד יפה מאוד עם כל העולים של "נפש בנפש".
נוגה מליניאק: אנחנו בקשר כל הזמן.
מיכאל נודלמן: אני רציתי לשאול, איך אתם רואים את השדולה שבכנסת?
מיכאל נודלמן: איזה מטרות יש להם?
דני איילון: המטרות באמת לענות לצרכים מיוחדים.
דני איילון: זה בא מתוך זה שאמרנו לעולים ממדינות רווחה יש צרכים מיוחדים.
דני איילון: כמו העניין של המיסוי שהוא דבר הכי חשוב להם.
דני איילון: נושא של ירושות, צוואות, חבילת הפיננסים זה מאוד מאוד חשוב להם מצד אחד.
דני איילון: מצד שני שגם תהיה הכרה.
דני איילון: עכשיו יודעים יותר אבל לא ידעו שיש עלייה מארצות המערב.
דני איילון: שדיברו על עלייה חשבו או על אתיופיה או על רוסיה.
מיכאל נודלמן: זו בעיה שלא יודעים.
מיכאל נודלמן: זה הישג שלכם שלא יודעים.
מיכאל נודלמן: בשקט אתם פועלים.
מיכאל נודלמן: שמה יש הרבה בעיות ולא יכולים לפתור את כל הבעיות.
מיכאל נודלמן: אתם תהיו מוכרים אם יהיו לכם בעיות.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לעשות פרסום חוץ מהארץ.
מיכאל נודלמן: אולי יותר חשוב ברוסיה.
מיכאל נודלמן: מאמריקה באים לפה בלי בעיות.
דני איילון: אתם יודעים איפה יש לנו הרבה פרסום, אתם לא תאמינו.
דני איילון: חמאס, חיזבאללה, איראן.
דני איילון: אל קאיעדה, הם עוקבים אחרינו כל הזמן.
דני איילון: : כנראה אתם בולטים באינטרנט יותר מדי.
דני איילון: מבחינתם כל דבר שהוא עלייה לארץ זה אסון.
דני איילון: הרי ערפאת ניסה ללכת במוסקבה לדבר עם גורבשוב לא להעלות יהודים מרוסיה.
מיכאל נודלמן: פוטין עשה תוכנית גדולה להחזיר את העולים.
מיכאל נודלמן: 50 אלף בשנה.
מיכאל נודלמן: חלק מהם עוד פעם חזר.
מיכאל נודלמן: מדברים על עבודה.
מיכאל נודלמן: שולחים אותם לפריפריה איפה אין עבודה, אין שום דבר.
מיכאל נודלמן: : יש דברים שלא נעים לדבר עליהם אבל היהודים באמת החזיקו כלכלות של מדינות שלמות שמה.
מיכאל נודלמן: אני במקרה מכיר את מדינת גרוזיה מקרוב ואני יודע, מאז שהיהודים עזבו שם הדברים התדרדרו מבחינה כלכלית.
מיכאל נודלמן: לעומת זה בארצות הברית אני ער לזה שזה הכרח להעלות את היהודים האלה, מי שרוצה לעלות, על התוכנית שאני מבין שהסוכנות עובדת וגם אתם, הזהות היהודית.
דני איילון: הזהות היהודית זה חשוב מאוד.
נוגה מליניאק: בכול העולם.
נוגה מליניאק: : הרי ההתבוללות היא האסון שלנו.
דני איילון: אין ספק בכלל.
דני איילון: הזהות היהודית.
דני איילון: הסוכנות עושים עבודה מצוינת.
נוגה מליניאק: אתם מעורבים בישוב החדש כרמית שמקימים לדוברי אנגלית?
דני איילון: כן.
דני איילון: בנגב.
דני איילון: ויש גם כוונה לחזק ישובים בגליל.
דני איילון: עכשיו אנחנו בקשר עם קרן מיוחדת שרוצה לעזור לצפון.
דני איילון: אז הם היו אצלנו כאן.
מיכאל נודלמן: בסדר היום, גיבוש מדיניות העדפה ותוכנית ייחודית לקליטת עולים משבט בני מנשה.
מיכאל נודלמן: אנחנו ביקרנו בקרית ארבע, ישוב בראשות ראש המועצה צבי קצובר שיושב פה.
מיכאל נודלמן: ראינו בעיות, יש הרבה בעיות והחלטנו לקיים ישיבה כדי לגבש מחשבות איך לנהל עסק שיש בעיר.
מיכאל נודלמן: אין דירות, אין משאבים כדי לבנות דירות, אין אישור לבניית דירות, אבל האנשים מגיעים.
צבי קצובר: אני מודה קודם כל לחבר הכנסת פרופ' נודלמן על הזימון שקיבלנו פה לוועדה.
צבי קצובר: הוא לקח את הנושא ברצינות רבה.
צבי קצובר: גם הגיע עם הוועדה לקריית ארבע, הבטיח שיהיה לזה המשך ובאמת יש לזה המשך.
צבי קצובר: מספר מילים על בני מנשה בקרית ארבע.
צבי קצובר: יש לנו בערך כ-130 משפחות בני מנשה בקריית ארבע, מונים כ-500 נפש.
צבי קצובר: ברובה הגדול אוכלוסייה טובה.
צבי קצובר: זה הריכוז בין הגבוהים בארץ אם לא הגבוה ביותר.
צבי קצובר: הם הגיעו אלינו גם מכרמיאל.
שלמה מולה: כמה תושבים יש בקריית ארבע?
צבי קצובר: היום אני מעריך 7500 נפש.
צבי קצובר: ככה, אוכלוסייה טובה, אוכלוסייה חרוצה, אבל יש לה כמו שאמר היושב ראש יש לה מספר בעיות שהייתי רוצה את העזרה של הוועדה לקדם אותן.
צבי קצובר: אחת הבעיות, יש תופעה של שכרות.
צבי קצובר: 5% מהעולים מגיעים בהודו והם במצב של שכרות ורואים אותם לא פעם ולא פעמיים מתגוללים ברחובות וזה יוצר סטיגמה מאוד לא חיובית לעליה הזאת.
צבי קצובר: דבר נוסף הם חרוצים.
צבי קצובר: הם כולם הולכים לעבוד.
צבי קצובר: הם לא מספיקים ללמוד באולפנים, אם אנחנו פותחים אולפן בוקר אף אחד לא נרשם, אבל אם אנחנו נפתח אולפן ערב הם כולם עומדים בתור.
שלמה מולה: אתה יכול להגיד כמה זמן הוא בארץ הוותיק ביותר והחדש ביותר.
צבי קצובר: הוותיק ביותר הוא מינוס פלוס 15 שנה, והחדש זה מספר חודשים.
צבי קצובר: כל הזמן יש זליגה של עלייה.
אורי אריאל: בחצי השנה האחרונה אין, לפי נתוני משרד הפנים.
צבי קצובר: אבל הם מגיעים על אשרת עולים חדשים, עוברים פה את הליך הגיור בצורה כזאת או אחרת והם מגיעים לפה.
צבי קצובר: אני בסך הכול אומר שיש להם רצון טוב, הם חרוצים, גם האישה וגם הבעל כולם עובדים, כולם משתדלים, כולם רוצים לתרום.
צבי קצובר: יש כאלה שגרים 10 שנים בארץ, הם לא יודעים את השפה בגלל שכל היום הם עובדים, אין להם זמן ללמוד.
צבי קצובר: יש לנו בעיה עם דיור, יש לנו בעיה עם תעסוקה, יש לנו בעיה עם ההשתלבות שלהם.
צבי קצובר: והייתי רוצה בקצרה להגיד חבר'ה בואו נחיל עליהם את החוק ואת היוזמה שהפעלנו על האתיופים.
צבי קצובר: מה שנותנים לאתיופים בואו ניתן לעולים החדשים.
צבי קצובר: יש עכשיו מכרז של עמידר לרכוש דירות בקריית ארבע, הם רואים את המחירים, עם המשכנתא שהם מקבלים הם לא יכולים לרכוש את הדירה הזאת.
צבי קצובר: אז הם גרים שתיים, שלוש משפחות בדירה, רבותיי.
צבי קצובר: יש לי כאלה 30 משפחות שהם גרים שתיים, שלוש בדירה.
צבי קצובר: אתם יודעים שממשלת ישראל מפעילה הקפאת בנייה טוטלית בקריית ארבע ואין אפשרות לרכוש ואין אפשרות לבנות ואין אפשרות להתקדם.
צבי קצובר: לכן הייתי מבקש מהוועדה שאת החלת החוק הזאת של האתיופים יחילו עליהם ואז נוכל לפתור הרבה בעיות.
צבי קצובר: על כל דירה שבקריית ארבע שיוצאת למכרז של עמידר בין 20 ל-30 נרשמים על הדירה הזאת.
צבי קצובר: וביניהם 70% בני מנשה שהם רוצים לרכוש את הדירה הזאת.
צבי קצובר: לאחרונה יצאה לשוק דירה גרועה, הרוסה, מחיר מינימום 160 אלף שקל, בכמה היא נמכרה?
צבי קצובר: ב-260 אלף שקל, ומי קנה אותה?
צבי קצובר: בן מנשה.
צבי קצובר: הוא צריך להשקיע בה עוד מאה אלף שקל כדי לשפץ אותה.
צבי קצובר: אין להם איפה לגור.
שלמה מולה: כמה אתה מצפה שיגיעו לקריית ארבע?
צבי קצובר: הם לא יכולים להגיע יותר.
צבי קצובר: אין להם מקום.
צבי קצובר: אבל אלה שנמצאים בואו נטפל בהם.