GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ולדימיר קניז'ניק: אם זה חוק שירות המדינה לגבי גמלאות כי בסוף אתם מדברים על נתונים שאני חושב שכדאי אדוני היושב ראש, שאנחנו בעקבות הישיבה הזאת נעשה ריכוז ספציפי של נקודות שאתם אומרים ואחרי זה נצטרך לבדוק את זה מול הגורמים, כי אחרת אנחנו יוצאים עם הרגשה לא טובה.
ולדימיר קניז'ניק: אתם מעלים בעיה ולא יודעים איך להתמודד איתה.
ולדימיר קניז'ניק: בואו נהיה ממוקדים.
ולדימיר קניז'ניק: נקודה אחת זה ותק.
ולדימיר קניז'ניק: נקודה שנייה אתה אומר אחוזים.
ולדימיר קניז'ניק: אם אנחנו מדברים על תיקונים ספציפיים שיכולים להביא לכם תוספת כספית.
מיכאל נודלמן: אנחנו דיברנו פה שאנחנו צריכים להיפגש עם יושב ראש ההסתדרות.
מיכאל נודלמן: אחר כך עם שר האוצר.
מיכאל נודלמן: ולחדש את אותו הסכם שהיה.
מיכאל נודלמן: במקום לומר מי שבא אחרי 50 הם מציעים מי שבא אחרי 45.
יוסף שגל: אדוני היושב ראש, בכל אופן מדובר על תיקונים תקציביים.
יוסף שגל: עד כמה זה ריאלי?
יוסף שגל: : מצד שני אולי העמותה או האנשים שכואב להם, מדובר פה על מאה אלף איש שסובלים במגזרים שונים, מישהו פה לא מקשיב, מישהו פה לא מבין.
יוסף שגל: עכשיו אדוני היושב ראש אתה יותר ותיק ממני במאבקים האלה מול האוצר.
יוסף שגל: כשעלו הבעיות האלה מה היתה התשובה?
מיכאל נודלמן: התשובה היתה קיצוצים.
אברהם שרנופולסקי: כשאנחנו מדברים על הגדלת האחוז אנחנו מדברים על אלה שעדיין עובדים.
אברהם שרנופולסקי: אבל יש קבוצה די גדולה שכבר הגיעו לגיל פרישה, הם צברו פנסיה קטנטנה, והם משלמים עכשיו עבור משכנתאות והלוואות, והגדלת האחוז לא משפיעה עליהם.
מיכאל נודלמן: יש הרבה בעיות חברים.
מיכאל נודלמן: או שנפתור את כל הבעיות ולא נפתור שום דבר, או שאתם בונים לנו סדר עדיפות, אני לא רוצה להחליט מי ראשון ומי אחרון.
מיכאל נודלמן: אם אנחנו רוצים להשיג משהו אנחנו צריכים ללכת צעד צעד.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים להכין נייר.
מיכאל נודלמן: ולא להוסיף ולגבב דבר על דבר.
מיכאל נודלמן: אני לא יכול להעביר חוק אלמנטרי.
מיכאל נודלמן: היה חוק של הוטראנים.
מיכאל נודלמן: היתה שם בעיה אנשים עשירים נתנו כסף והיתה בעיה עם ראש עיר ולא היתה צעדת הוטראנים.
מיכאל נודלמן: אנחנו החלטנו שמגיע לאנשים כאלה.
מיכאל נודלמן: כשאנחנו ניסחנו את החוק היו 15 אלף ותיקי מלחמה.
מיכאל נודלמן: עכשיו נשארו 5000 ותיקי מלחמה, ואנחנו ביקשנו אלף שקל מהממשלה ליום הניצחון.
מיכאל נודלמן: נלחמנו הרבה זמן על אלף שקל לחמשת אלפים איש.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים להבין שכשאנחנו מדברים על 35% ממשכורת למאה אלף איש איזה מלחמה צריכה להיות ואיזה תוצאות יכולות להיות.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לתת לנו את ההמלצות שלכם מה אתם רוצים.
מיכאל נודלמן: אני מבין שבגרמניה מחשבים ותק.
מיכאל נודלמן: צריך להיות ריאלים.
מיכאל נודלמן: אנחנו יכולים להילחם על חידוש ההסכם שהיה קודם.
מיכאל נודלמן: : ושם הכירו בותק של עבודה בחוץ לארץ?
מיכאל נודלמן: הכירו בותק רק של 10 שנים.
יוסף שגל: ברור שזו בעיה מרכזית.
יוסף שגל: אתם מדברים על מאה אלף.
יוסף שגל: בואו נדבר על מספרים יותר גבוהים.
יוסף שגל: יש פרוגרסיה.
יוסף שגל: כי זו בעיה אמיתית.
יוסף שגל: אני מסכים עם יושב ראש ועדת עלייה וקליטה.
יוסף שגל: על מה אתם רוצים להתמקד.
יוסף שגל: יש תמיכה, יש רצון.
יוסף שגל: אני אחראי על מינימום 14 ח"כים.
יוסף שגל: אתה מבין למה אני מתכוון.
יוסף שגל: זה בסדר.
יוסף שגל: ממש מה שצריך עכשיו זה סדר עדיפויות.
יוסף שגל: מה שחשוב זו תמיכה מצד חברי כנסת.
יוסף שגל: לא משנה מאיזה מפלגות חברי הכנסת.
מיכאל נודלמן: חוץ מזה אנחנו עכשיו מנסחים את החוקים.
מיכאל נודלמן: יש חוק שמי שקיבל משכנתא אחרי גיל 50 והבנק ידע שהוא לא מסוגל להחזיר את המשכנתא הזו, החוק אומר שאם הוא מחזיר חצי, החצי השני הבנק לוקח על עצמו.
מיכאל נודלמן: אם זה יעבור אני לא יודע.
מיכאל נודלמן: אבל יש הצעת חוק כזו.
מיכאל נודלמן: איך זה יעבור, זה מלחמות.
מיכאל נודלמן: זה מלחמות.
מיכאל נודלמן: אנחנו חושבים שאנשים שעבדו צריכים לקבל תמורה.
מיכאל נודלמן: ולא צריכים בביטוח לאומי לקחת מפנסיה.
איילת שפירא: אני מפקחת ארצית בשרות לזקן של משרד הרווחה.
איילת שפירא: דבר אחד שצריך לקחת אותו בחשבון מבחינה כלכלית, המדינה בונה הרבה מאוד שירותים לאנשים זקנים חסרי יכולת.
איילת שפירא: במידה והאנשים שיזכו לקבל פנסיה גבוהה יותר הם לא יזדקקו להשקעה כל כך מסיבית בבניית שירותים ובסבסוד שירותים כשהם מגיעים לגיל זקנה.
מיכאל נודלמן: ב-15 שנה במדינת ישראל הם לא יכולים להגיע לפנסיה גבוהה.
איילת שפירא: אם זה ישתנה.
איילת שפירא: אדם יוכל לרכוש לעצמו את השירותים כמו כל אדם אחר בעל יכולת, אם הפנסיה תשתנה בעקבות מה שנאמר כאן, 35%, רמת ההכנסה שלו תהיה הרבה יותר גבוהה ואז הוא לא יזדקק לעזרת המדינה ברכישת שירותים.
מיכאל נודלמן: את לא שמעת מה שאמרתי קודם.
מיכאל נודלמן: אצלנו גבול השלמת הכנסה זה 23% ממשכורת ממוצעת.
מיכאל נודלמן: אני דיברתי עם היועץ הכלכלי של ראש הממשלה.
מיכאל נודלמן: הוא יודע וכולם יודעים שזה צריך להיות 50%.
מיכאל נודלמן: לא כל אחד מקבל שירותים של המדינה.
מיכאל נודלמן: יש אנשים שהם בגיל פנסיה והם לא מקבלים שירותים.
מיכאל נודלמן: למה המדינה צריכה לחסוך על גבם של אנשים כאלה?
מיכאל נודלמן: במדינות אחרות יש סל תרופות, שם לא עושים קונצים כמו אצלנו.
מיכאל נודלמן: נותנים 23% ו-27% זה באוויר.
מיכאל נודלמן: בגלל זה יש עוני כל כך גדול אצלנו.
מיכאל נודלמן: גם המשכורת נמוכה וגם השלמת הכנסה נמוכה.
מיכאל נודלמן: אני חסיד של סל צריכה.
מיכאל נודלמן: במדינות מתוקנות מעדכנים על פי האינפלציה.
מיכאל נודלמן: כך בגרמניה, בארצות הברית וקנדה.
מיכאל נודלמן: אנחנו נמשיך את המלחמה על החזרת החוק לקדמותו, הסכם עם ההסתדרות והממשלה על 35% פנסיה ממשכורת.
מיכאל נודלמן: אני צריך להגיד לכם תודה אנשי המשרדים.
מיכאל נודלמן: המדובר לא רק בעולים אלא זה קשור לכל אזרחי המדינה שהם בגמלה והם לא מקבלים את מה שמגיע להם.
מיכאלה גרזון: הבעיה שהוצגה כאן היתה בדגש על החזרי משכנתא.
מיכאלה גרזון: יש החלטת ממשלה שפועלת לקראת השתתפות בהחזרי משכנתא לעולים קשישים נזקקים.
מיכאלה גרזון: הבעיה שעלתה כאן היא לאלה שהם לא נזקקים.
מיכאלה גרזון: אלה שהם נזקקים אמור להיות פתרון.
מיכאלה גרזון: בשבוע הבא יש דיון על הנושא הזה.
מיכאלה גרזון: אבל בעיקרון אמור להיות פתרון לקבוצה הזו.
מיכאלה גרזון: מה שעלה כאן וזה סוגיה שאנחנו לא יכולים לטפל בה זה מה עושים אלה שהם בדרגה שמעבר לנזקקים.
מיכאל נודלמן: היום בסדר היום של הוועדה - בחינת ההיערכות ליישום החוק להגדלת גמלאות לאנשים מבוגרים וגם חוק ניצולי שואה.
מיכאל נודלמן: בחוק כתוב שכל חצי שנה משרד האוצר נותן לנו סקירה על מצב החוק, איך מבצעים את החוק והיום עברה חצי שנה מהתאריך שהוועדה קיבלה את החוק הזה והזמנתי היום לפה את נציגי משרד האוצר, את נציגי לשכת הנכים ויש פה נציגים ניצולי שואה ואנחנו צריכים לשמוע איך מתקדמים בחוק, איך מתקדמים בהסכם שלא בחוק, אלא בין הממשלה ונציגי ניצולי השואה.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לשמוע, לשאול וגם להחליט שבעוד חצי שנה תהיה עוד פעם ישיבה כזו, איזה שאלות יהיו אצלנו עכשיו לנציגים מהמשרד כדי שהחוק יתבצע כמו שצריך, לפי התאריכים ולפי הכוונות של החוק.
רביב סובל: כמו שנאמר, הוועדה פנתה בחודש יוני לשר האוצר וביקשה דיווח בהתאם לחוק על מספר נושאים.
רביב סובל: שר האוצר הגיש לוועדה דיווח על כל הנושאים שנתבקשו, ביניהם בראש ובראשונה דיווח על היקף הבקשות שהתקבלו למתן קצבאות מיוחדות, על פי החוק, לקבוצה שנקראה 'הנופלים בין הכיסאות'.
רביב סובל: על פי הנתונים המעודכנים להיום, הם קצת יותר גבוהים מהנתונים של המכתב שהשר שלח ביוני, עד היום הוגשו 5,138 בקשות לקבלת הטבות על פי החוק שאושר, מתוכן אושרו עד היום 2,090 בקשות ונדחו 1,573 בקשות.
רביב סובל: יש עוד כ-1,000 בקשות שלגביהן מתבקש מידע נוסף והיתר נמצאות בתהליך של טיפול.
רביב סובל: זה מבחינת הבקשות שהוגשו על פי החוק.
מיכאל נודלמן: למה כל כך הרבה בקשות נדחו?
מיכאל נודלמן: 1,573?
רביב סובל: לא כל האנשים שמגישים, בהכרח זכאים.
רביב סובל: יש קריטריונים על פי החוק והם מאוד מאוד פשוטים---
מיכאל נודלמן: אבל זו לא הפעם הראשונה שאנשים פונים.
רביב סובל: אני מניח שמר רפי פינטו יוכל להבהיר את הסוגיה.
מיכאל נודלמן: אדון פינטו, אתה אחר כך תענה לנו על זה.
רביב סובל: אני חושב שהשאלה המרכזית היא כמה אנשים פנו לערר ועררם התקבל במקרה הזה.
רביב סובל: מר רפי פינטו יוכל לעדכן בעניין הזה.
רביב סובל: אני חושב שזה דבר טבעי שחלק מהאנשים לא מודעים בדיוק לְמה הקריטריונים ומגישים.
מיכאל נודלמן: לא חצי.
רביב סובל: למה חצי?
רביב סובל: 1,500 מתוך 5,000.
מיכאל נודלמן: שליש.
רפי פינטו: אני אתן לך רק הערה אחת על הקטע הזה.
רפי פינטו: הסתובבו אנשים במחוזות, ביניהם חברי כנסת, ונתנו אינפורמציה לא נכונה לגבי מי זכאי.
רפי פינטו: יש קריטריונים ברורים מי זכאי.
רפי פינטו: זאת אומרת, למשל הבורחים לברית המועצות, הקבוצה המפורסמת והגדולה לא זכאית להיכנס פנימה לחוק הזה וכששאלו 'האם אנחנו זכאים?
רפי פינטו: ' חלק מהגורמים שלא מוסמכים נתנו להם תשובה שהם כן זכאים והם מילאו את הטופס וכשהם מגיעים אלינו, אנחנו לא יכולים לאשר את זה כמובן.
רפי פינטו: זו קבוצה גדולה מה-1,500 האלה.
רביב סובל: לכן אני חושב שהמבחן המרכזי לאיכות העבודה של הלשכה לשיקום נכים הוא השאלה אם התקבלו עררים על ההחלטות האלה או לא, ואם התקבלו עררים בהחלט זה, אני חושב, יעיד על חוסר עבודה.
רביב סובל: כרגע לא התקבלו עררים על ההחלטות של הלשכה ולכן אני חושב שבסך הכל נעשית פה עבודה מאוד מאוד מאומצת.
רביב סובל: אנחנו נברר את כל התביעות האלה במהירות ונשלם כמה שיותר מהר.
רביב סובל: צריך לזכור שהתשלום הוא רטרואקטיבי.
שרה מרום שלו: אחרת לא יהיה לכם בלאו הכי למי לשלם.
רביב סובל: אנחנו עושים את המרב על מנת להשלים את הפעילות הזאת במהירות.
רביב סובל: הסוגיה השנייה נוגעת להטבות בדיור.
רביב סובל: ההטבות בדיור נכנסו לתוקף.
רביב סובל: ההטבה שנוגעת לתשלומי משכנתא, שכאן זה החידוש המרכזי בתוך התהליך, עדיין לא מופעלת.
רביב סובל: נמצאת פה הנציגה של משרד השיכון, היא תסביר בדיוק על מה ולמה.
רביב סובל: לצערי, אני חושב שלא מן הסיבות הראויות.
רביב סובל: ביתר הנושאים כמובן כל הזכויות שניתנות על פי החוק משולמות.
רביב סובל: זה לא מהווה חידוש גדול, אבל גם ביתר הדברים שהם לא היו בחוק אלא היו באותה החלטת ממשלה ובאותו הסכם, גם כן מבוצעים, הן מבחינת שינוי משמעותי בדרך הפעולה של הלשכה, תוספת כח אדם שניתנה ללשכה לשיקום נכים על מנת לשפר את השירות וטיפול ביידוע אקטיבי של ציבור ניצולי השואה על הוראות שמיטיבות איתן בחוק ושאולי לא נוצלו על ידם, כגון תקנה 12 שמאפשרת בתנאים מסוימים להגדיל את הנכות שנקבעת ל---
שרה מרום שלו: מי מגדיל אותה?
שרה מרום שלו: למי פונים?
רביב סובל: ועדה רפואית.
רביב סובל: זה מהבחינות האלה.
רביב סובל: יש עוד מרכיבים שנכללו בהחלטת הממשלה, כמו הוועדה לבחינת ההכרה וההוקרה לניצולי השואה, שגם הגישה את המלצותיה לממשלה והממשלה אימצה אותן והיא עכשיו פועלת למימושן.
רביב סובל: אני חושב שאם מסתכלים על ביצוע, אני חושב שכל הדברים מבוצעים, הנושא היחיד שלא מבוצע עדיין, לצערי, זה הנושא של המשכנתאות ותיכף נציגת משרד השיכון תרחיב בעניין הזה.
מיכאל נודלמן: קראתי, שלמי שאין דירה, הוא מקבל עכשיו תוספת של 300 שקל.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשאול את משרד השיכון - למה אתם לא פתרתם את הבעיה של המשכנתאות לניצולי השואה?
מיכאלה גרזון: אנחנו סיימנו להכין את המערכת הממוחשבת, אבל כדי לתת שירות לניצולים או לציבור הקשישים, אנחנו צריכים כח אדם, והשיפור האמור---
מיכאל נודלמן: אין אצלכם כח אדם?
מיכאלה גרזון: אנחנו בדקנו ולפי התחזיות שלנו רוב הקשישים שיהיו זכאים, רובם ככולם הם יוצאי ברית המועצות לשעבר.
מיכאלה גרזון: צריך בשביל זה שיעמדו מולם אנשים שיודעים לדבר רוסית, כי כח האדם שנמצא במשרד לא מיומן לתת את השירות האמור.
מיכאלה גרזון: אנחנו הבנו לאורך כל הדרך שיש הסכמה לתת לנו את המשאבים הנדרשים וכיוון שלא קיבלנו, אנחנו לא מתחילים לתת את השירות מפני שהוא יהיה קשור בהמון הידברות עם הקשישים, זה נושא חדש, קריטריונים חדשים, צריך הרבה הידברות מול---
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת אומרים שדבר כזה הם שומעים פעם ראשונה.
מיכאל נודלמן: עשר שנים בכנסת לא שמענו דבר כזה שכדי לעשות עבודה אין אצלכם כח אדם.
מיכאלה גרזון: אנחנו לא יכולים לנייד כח אדם שאין לו את הכישורים, של השפה לפחות.
זאב אלקין: אבל זו לא פעם ראשונה שאתם עובדים מול הציבור הזה, הרי רוב הסיוע שמשרד השיכון מעניק זה לציבור הזה.
זאב אלקין: גם היום.
מיכאלה גרזון: הציבור הזה קיבל שירותים מחברת כח אדם.
מיכאלה גרזון: בדצמבר בשנה שעברה הסתיימה האפשרות להעסיק אותם וכבר היום רמת השירותים שאנחנו נותנים לציבור, של אלה שמקבלים השתתפות דרך החזרי משכנתא, פחות טובה מאשר בעבר מפני שעד עכשיו העסקנו מחברת כח אדם ואנחנו מנועים עכשיו מלעשות את זה.
זאב אלקין: אבל ממתי בעיות כאלה הם סיבה לאי מילוי החלטות ממשלה?
זאב אלקין: מה זה, היעדר כח אדם הוא סיבה לא לקיים החלטות ממשלה?
זאב אלקין: אפשר לראות בפרוטוקולים, אדוני היושב ראש, היתה התחייבות שלטונית.
זאב אלקין: הממשלה ביקשה מאיתנו לא להכניס את כל הנושא של הדיור לתוך החוק, אלא שהוא יעבור ישירות, ומר רביב סובל זוכר את זה היטב, להפעלה של משרד השיכון.
זאב אלקין: הסוגיה של העזרה למשלמי המשכנתאות עלתה כאן.
זאב אלקין: היתה התחייבות לפרוטוקול בשם הממשלה, גם של מר סובל וגם של משרד השיכון במסגרת הסדר מסוים שהושג אפילו תוך כדי הדיונים כאן בוועדה, על הקריטריונים ואיך יתבצע הסיוע הזה.
זאב אלקין: היתה התחייבות על תאריכים שעד כמה שאני זוכר, עד חודש יולי ההסדר יתחיל לעבוד והוא יעבוד רטרואקטיבית.
זאב אלקין: היתה התחייבות, אתה יכול לראות בפרוטוקול, שההפעלה תהיה רטרואקטיבית מיום ההפעלה של הסיוע.
זאב אלקין: את זוכרת את זה.
זאב אלקין: אנחנו הגענו לא לתחילה של חודש יולי, הגענו לסוף חודש יולי, למרות שאנחנו בזמנו אז ביקשנו את הדיווח באמצע יולי, בדיוק בגלל הסיבה הזו, כי באמצע יולי, בתאריך המקורי שנקבע הדיווח לפי החקיקה, ההסדר הזה היה צריך כבר לעבוד ולכן רצינו כאן לשמוע את הדיווח, עד כמה הוא עובד וכולי וכולי וכולי.
זאב אלקין: אנחנו באיחור של חודש מאז שהיתה התחייבות שלטונית להפעיל את זה ואתם אומרים שזה לא עובד ועדיין מחכים לכח אדם, זה אומר שלא ברור מתי זה יתחיל לעבוד, לא ברור איך זה יפעל רטרואקטיבית במצב כזה, למרות שהיתה התחייבות שלטונית חד משמעית, מלווה לתהליך החקיקה.
מיכאלה גרזון: עוד הפעם, זה נכון שהיתה התחייבות שלטונית, אבל בלי כח אדם, בלי מי שיפעיל את הנושא הזה, יענה לטלפונים---
מיכאל נודלמן: בסדר, אנחנו נפנה לשר השיכון.
מיכאלה גרזון: המשרד שלנו פנה---
זאב אלקין: כדי שזה יפעל, מה דרוש?
זאב אלקין: כח אדם זה ברמה הטכנית, אבל ברמה המהותית, זה דורש תקנות?
זאב אלקין: מה אתם צריכים?
מיכאלה גרזון: תוספת תקנים, או אפשרות להעסיק עובדים.
זאב אלקין: לא, להעסיק עובדים זה צורך פנימי של משרד השיכון.
זאב אלקין: אני שואל כרגע מבחינתנו.
זאב אלקין: אתם צריכים לפרסם תקנות חדשות, או שזו הוראה---
מיכאלה גרזון: לא צריך.
זאב אלקין: שום דבר לא צריך.
זאב אלקין: מהיום למחר, הנוסחאות---
מיכאלה גרזון: לא, יש צורך להיערך עם הבנקים וזה ייקח איזה חודש וחצי מצדם, אני מעריכה.
זאב אלקין: אבל על החודש וחצי הזה דיברתם אז.
מיכאלה גרזון: לא, אנחנו היינו צריכים להקים מערכת.
מיכאלה גרזון: אנחנו הקמנו מערכת שתוכל לטפל בתשלום השוטף.
זאב אלקין: זו פשוט שערורייה, אדוני היושב ראש.
מיכאל נודלמן: בסדר, אני אפנה לשר השיכון ואראה לו את כל התמונה שקרתה.
מיכאל נודלמן: זה לא טוב, לא בסדר.
זאב אלקין: איך משרד האוצר רואה את זה?
זאב אלקין: הרי אתם הייתם חלק מאותה התחייבות שלטונית, היא לא היתה רק של משרד השיכון.
רביב סובל: נתנו את הכסף.
רביב סובל: אני לא אחראי על משרד השיכון, אז אני לא מכיר את כל ההתקשקשות מול תקנים, אבל לצערנו המשרדים התרגלו בשנים האחרונות שכל פעם שיש איזה משימה חדשה, אז קודם כל צריך לבקש עוד כח אדם, כי כח האדם נורא נורא.
רביב סובל: ..
רביב סובל: אנחנו יודעים מה המצב בשירות הממשלתי ובהחלט אפשר להוסיף עוד משימות, אבל אני לא מטפל במשרד הזה.
זאב אלקין: לא, אבל הבקשה לא להכליל את זה בחקיקה היתה שלכם ולכן אתם חלק מההתחייבות שזה יבוצע, ולכן גם אתם צריכים להפעיל את הכלים העומדים לרשותכם.
זאב אלקין: אתם בכל זאת עובדים באותה ממשלה.
קולט אביטל: יש נציגים ממשרד הגמלאים?
דנה גורדון: יש נציגים ממשרד הגמלאים והמנהל הכללי צפוי להגיע באיזה שהוא שלב.
זאב אלקין: בסוף.
זאב אלקין: עד הסוף האנשים חס וחלילה ימותו, מה זה יעבוד בסוף?
שרה מרום שלו: מה זה חס וחלילה?
שרה מרום שלו: אתה יודע שכל חודש מעל ל-1,000 איש---
זאב אלקין: בוודאי, אנחנו מדברים על אנשים בגיל מעל 80, אז מה זה יעבוד בסוף?
זאב אלקין: מר סובל, למי תחזירו רטרואקטיבית, אם אותם אנשים כבר לא בין החיים?
מיכאל נודלמן: אדון פינטו, אתה מי שאמר שמי שחזר לרוסיה, תגיד לי עוד פעם, שאני אבין למה אתה מתכוון.
רפי פינטו: מי זכאי לקבל לפי חוק ההטבות החדש?
רפי פינטו: מי שנפל בין הכיסאות והוא צריך שיקרו בו שני תנאים, או תנאי אחד לפחות, שהוא קיבל מקרן הזיכרון או משהו דומה.
רפי פינטו: זאת אומרת, מי לא זכאי לקבל?
רפי פינטו: כל הקבוצה הגדולה שברחה לברית המועצות, בשנות הארבעים, פליטי השואה הם לא זכאים לפי החוק.
מיכאל נודלמן: נכון, הבנתי.
רפי פינטו: מה שקרה, הרבה מאוד אנשים קיבלו עצות לא נכונות.
רפי פינטו: זאת אומרת, הלכו אנשים, גם מטעם הכנסת, הגיעו לכל מי---
מיכאל נודלמן: לא יכול להיות, בכנסת יש ויכוח גדול לגבי פליטים ואף אחד מהכנסת לא יכול להגיד 'תנו ניירות'.
רפי פינטו: אני מציע לך שתפנה לגב' גיטה קויפמן, מה אמרו כל מיני אנשים על הנושא הזה.
מיכאל נודלמן: הם יכולים להגיד, אבל בכנסת יודעים.
רפי פינטו: אבל זה לא הוויכוח כרגע.
רפי פינטו: מה שאני אומר, בפועל הגיעו אלינו הרבה מאוד בקשות של פליטים והם לא זכאים.
מיכאל נודלמן: עכשיו מבינים.
גיטה קויפמן: אצלנו יש שאלות.
גיטה קויפמן: בדיוק הגעתי כאשר חבר הכנסת אלקין שאל אם צריך חקיקה נוספת.
גיטה קויפמן: אז כפי הנראה, כל הדברים שלא נעשו, או שטרם נעשו, לא יודעת איך להגיד את זה נכון, זה שני דברים עקרוניים וחשובים, זה כאשר החליטו לתת 1,000 שקל לחודש לניצול שואה שהוא היה פחות מ-18 חודשים במחנה ריכוז או בגטו, אז בזמן ניהול המשא ומתן, כאשר אנחנו דיברנו עם הממשלה, דיברו על זה שכל אחד שהיה על טריטוריה כבושה פחות מ-18 חודשים, אבל אחר כך, כאשר יצאה החקיקה, יצא שאנשים רק שהיו במחנות ריכוז ובגטאות, כאילו בהסגר, ולא אלה שהסתתרו במקומות, שהיו פחות מ-18 חודשים, ואני מבינה שאחרי כל מה שנעשה עכשיו, אז זה בטח יצטרך דיון נוסף או חקיקה נוספת כדי לעשות סדר וצדק עם האנשים האלה, מפני שנשארו אנשים שהיו על טריטוריה כבושה פחות מ-18 חודשים ועכשיו הם נשארו מחוץ לחוק הזה.
גיטה קויפמן: זה דבר מאוד חשוב.
גיטה קויפמן: דבר שני, שיש לי ויכוח נוסף עקרוני מאוד, זה העניין של האנשים שהיו בגיל פחות מ-65 שנים, הם קיבלו ביטוח לאומי כקצבת נכות וכאשר הגיעו לגיל פרישה, או זקנה, הם הועברו בביטוח לאומי לתקציב, או תקן, לא יודעת איך להגדיר את זה מבחינת ביטוח לאומי, כזכאים לקצבת זקנה ופה יש בעיה מפני שיש אנשים שקיבלו קצבת נכות ללא השלמת הכנסה, וכאשר הם מקבלים קצבת זקנה, שם יש השלמת הכנסה.
גיטה קויפמן: בעקבות הפער הזה, ההגדרה יותר נכונה, מפני שמבחינה כלכלית---
סופה לנדבר: הם לא מקבלים הטבות מפני שאין להם השלמת הכנסה, אבל בשבוע שעבר אנחנו העברנו חוק בקריאה טרומית, אנחנו מקווים שזה יעבור.
גיטה קויפמן: בדיוק לזה אני רוצה להגיע.
גיטה קויפמן: מבחינה כלכלית, אני לא חושבת שיש איזה הפסד למדינת ישראל, יש פה פשוט חוסר צדק, לפחות לפי דעתנו, לפי הסטטיסטיקות שאנחנו חושבים, שזה בערך כ-600 אנשים שזו לא קבוצה מי יודע מה גדולה, אבל הצדק לא נעשה איתם, מפני שהם מקבלים מקרן סעיף 2, הם מקבלים סכום פעוט מאוד מביטוח לאומי ולכן הם פשוט "מפסידים", אולי המלה לא יפה, בכל אופן הם זכאים לכל ההשלמות ולכל ההטבות שמקבלים ניצולי שואה שמקבלים השלמת הכנסה ולכן צריכים למצוא איזה שהוא פתרון כדי להכליל את האנשים האלה בתוך האוכלוסייה הזו.
גיטה קויפמן: אני נותנת פה פתרון מאוד פשוט וזול, אולי.
גיטה קויפמן: הפתרון הוא, לדעתי, לתת להם אפשרות לבחור, כמו שזה עם הוויטראנים, זה ניצולי שואה, מה שנֹח לכל אחד, הוא יבחר והוא יחליט בעצמו, אבל לפחות צריך לתת לו את הצ'אנס וההזדמנות הזו.
גיטה קויפמן: בנוסף למה שאמרה חברת הכנסת סופה לנדבר, יצאה הצעת חוק של חברת הכנסת ליה שמטוב, שעברה קריאה טרומית, ויש שם חלק מהעניין הזה ואולי אפשר לקדם אותו כדי שאנשים, אנחנו לא מדברים על גיל, אני כבר לא רוצה לחזור על כל מה שנאמר, ולא לדבר בפראזה, אבל כל עוד האנשים האלה עוד עומדים על הרגליים ומבינים, וזכאים, העיקר שהם זכאים לזה, חייבים מהר מאוד לעשות את זה.
גיטה קויפמן: ואני רוצה בזאת לסיים, למרות שיש לי עוד המשך.
מיכאל נודלמן: משרד הגמלאים, את יכולה לענות על חלק מהשאלות?
קולט אביטל: אדוני, אולי אפשר להוסיף שאלה למשרד הגמלאים?
סופה לנדבר: הם היו נגד החוקים שלנו.
סופה לנדבר: השר היה נגד.
קולט אביטל: כשעבר החוק, אתה זוכר בוודאי, אדוני, שלי היתה הסתייגות ואני הורדתי את ההסתייגות תמורת זה שהשר לענייני גמלאים התחייב באופן רשמי להביא בעצמו תוך שבועיים תיקון לחוק שחל גם על יהודי רומניה, שנשארו בגלל כל ההגדרות האלה, מחוץ לחוק.
קולט אביטל: מאז עברו כמה חודשים.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת ממשרד הגמלאים איפה עומדת הצעת החוק, אם הם כבר מכינים אותה, אם היא כבר מוכנה.
שרה זילברשטיין: אני ראש תחום פניות ציבור מיצוי זכויות ואני לא מלשכת השר, אני לא התכוננתי לשאלה הזאת ואין לי תשובה עליה.
שרה זילברשטיין: אני כמובן אבקש מלשכת השר---
קולט אביטל: אבל זה קבוע פה בוועדה הזאת.
קולט אביטל: למשרד הגמלאים אף פעם אין תשובות.
קולט אביטל: אדוני, אני באה לוועדה הזאת כדי לקבל תשובות.
קולט אביטל: זו ישיבת מעקב, לא?
שרה זילברשטיין: אדוני היושב ראש, אני רוצה לדווח על שני נושאים שהם בטיפולנו, על פי החלטת הממשלה, זה הנושא של הכרה והוקרה לניצולי שואה והפרויקט של מיצוי זכויות.
קולט אביטל: אולי תספרי גם על המסיבה.
אלי ולק: היא בוטלה.
מרינה סולודקין: איזה מסיבה?
קולט אביטל: מסיבה שעליה משרד הגמלאים הוציא שלושה מיליון שקל, כדי לעשות איזה אירוע, פסטיבל, באיזה גן, לכבוד ניצולי השואה, במקום לתת להם את הכסף.
אלי ולק: תרומת ניצולי שואה להקמת המדינה.
קולט אביטל: זה כבר נעשה ב'יד ושם' לפני כמה חודשים, לא חייבים להוציא על זה שלושה מיליון.
פינר ולארי: יש לי שאלה.
פינר ולארי: מה קורה עם העברות כסף למרכז ארגוני ניצולי השואה?
פינר ולארי: מדובר על 10 מיליון שקל.
שרה זילברשטיין: לא, מדובר על 6 מיליון שקלים, כי 10 מיליון, על פי החלטות הממשלה זה עובר להיל"ה, ו-6 מיליון שקלים מדובר על תמיכות לארגוני ניצולי שואה.
שרה זילברשטיין: מתוך ה-6 מיליון כבר הועברו לארגון הגג 3 מיליון שקלים, ולגבי 3 המיליון השקלים הנוספים, יש פה בעיה של עדכון בנושא של הקריטריונים לתמיכות ועל זה עובדים עכשיו ובימים הקרובים זה עומד להסתיים.
שרה זילברשטיין: זה לגבי ה-6 מיליון.
פינר ולארי: לא העברתם 3 מיליון שקלים.
שרה זילברשטיין: אדוני, אתה יכול להרים טלפון למר נח פלוג ולשאול אותו, הועברו 3 מיליון שקלים.
אלי ולק: אנחנו שמענו אתמול דיווח של נח פלוג, הוא ביקש ממני להיות כאן, לייצג אותו, כי הוא לא יכול, הוא עכשיו יושב עם המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, ולפי מיטב הבנתנו, גם גב' קויפמן היתה שם, 3 מיליון הובטחו מתוך 6 ולא הועברו בינתיים.
גיטה קויפמן: אתמול אנחנו ישבנו בוועד המנהל של מרכז הארגונים ושם דיברנו על כך שקודם כל אתם הפכתם את היוצרות ובמקום 10 מיליון למרכז הארגונים ו-6 מיליון להיל"ה, אתם הפכתם היוצרות, או הממשלה הפכה, לא חשוב מי, אבל התהפכו היוצרות.
גיטה קויפמן: חוץ מזה, מ-6 מיליון מרכז הארגונים בינתיים לא קיבל כסף ועד כמה שאני שמעתי, סך הכל 300,000 שקל, זה הכל מה-6 מיליון, ואתם מבינים בעצמכם שהשנה הולכת להיגמר, התקציב ייגמר, הפסטיבל יעבור והכל יהיה בסדר, והכסף יבוזבז ומרכז הארגונים הולך פשוט...
גיטה קויפמן: כל ארגון קטן שנמצא בתוך מרכז הארגונים הולך לאיבוד, הולך למות, מפני שהוא לא יכול להתקיים בלי הכסף שאתם הבטחתם לנו.
גיטה קויפמן: חוץ מזה, זו הבטחת ממשלה, אני לא מבינה למה כל כך הרבה זמן צריך לחכות לזה ולמה כל כך הרבה זמן צריך לדון על זה.
מרינה סולודקין: אנחנו נביא את העניין לוועדת ביקורת המדינה ושם אנחנו נראה מה אפשר לעשות.
גיטה קויפמן: אבל בינתיים הזמן עובר והוא עובד נגדנו.
מרינה סולודקין: אבל זו היתה מלכודת.
שרה זילברשטיין: לגבי ה-3 מיליון יש בעיה מאוד קשה שהנושא הובטח בוועדת התמיכות, הנושא של פיצויים ישירים לארגון הגג.
שרה זילברשטיין: הבקשה להעברה להנצחה היא בעיה משפטית שאנחנו צריכים להתמודד איתה ועד היום לא הצלחנו ועכשיו יש איזה שהם פתרונות שדנים בהם, כי הנושא של ההנצחה זו הבקשה של ארגון הגג.
מרינה סולודקין: אבל זה לא קשור בכלל.
גיטה קויפמן: אנחנו לא מדברים על הנצחה.
שרה זילברשטיין: סליחה רגע, מתוך ה-6 מיליון---
אלי ולק: עניין ההנצחה זה נושא נפרד.
שרה זילברשטיין: תקשיב, אדוני.
שרה זילברשטיין: ארגון הגג ביקש, מתוך ה-6 מיליון, חלק מהכספים להנצחה ולכן אנחנו מנסים לסייע ולנסות להתמודד עם בעיה משפטית שאומרת שה-6 מיליון שקלים האלה צריכים להיות מיועדים רק לקטע של שירותים אישיים ועל זה צריך להתמודד, לכן התשובה היא לא רק לצד אחד.
שרה זילברשטיין: בנושא של פרויקט הכרה והוקרה, על פי החלטת הממשלה, המשרד לענייני גמלאים לקח על עצמו את הנושא הזה והוא, ב-4 לאוגוסט, מוכן גם עם הנושא הזה של התעודה והסיכה.
שרה זילברשטיין: אנחנו לוקחים שני פרויקטים שאנחנו מפעילים.
שרה זילברשטיין: אחד זה דף הניצול שזה אומר שאנחנו פונים לכל ניצולי השואה ואנחנו מבקשים לכתוב בארבעה עמודים לפחות את קורות חייהם בתקופת השואה וזה עובר לאתר של 'יד ושם'.
שרה זילברשטיין: בנוסף לזה, אותם המתנדבים יגיעו ויפקדו את ביתם של ניצולי השואה כדי לבדוק את זכויותיהם מכל הכיוונים.
שרה זילברשטיין: זאת אומרת, בוועידת התביעות, במשרד האוצר, על פי החוק החדש, קרן רווחה וכל מה שקשור בזה.
שרה זילברשטיין: אנחנו משלבים את שני הפרויקטים, כי אנחנו יודעים שהבעייתיות והמצב הקשה של ניצולי השואה נובע גם מכך שהם לא ממצים את זכויותיהם הקיימות היום.
שרה זילברשטיין: לכן אנחנו מפעילים מבצע גדול ביותר של מתנדבים, כדי להגיע לכל ניצול שואה.
שרה זילברשטיין: בנוסף לזה, משרד החינוך, באמצעות 50,000 בני נוער, יגיע לניצולי השואה עם דף הניצול וזה לקראת ההגעה שלהם לקראת אושוויץ, וזה ייתן, גם מבחינה ציבורית וגם מבחינה חינוכית משמעותית.
שרה מרום שלו: לפי התאריכים, בעוד עשר שנים נדבר על אותו דבר, מי שיהיה פה.
מיכאל נודלמן: אני אבקש מכתב על אותה ועדת תמיכות לגבי ניצולי שואה, החלטות, למה החלטות האלה, למה אין החלטות.
מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים לקבל את זה בתוך שבועיים.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת נודלמן, אני רוצה התייחסות של משרד האוצר לנושא שעליו דיברה גב' גיטה קויפמן.
מיכאל נודלמן: קודם משרד המשפטים.
שי סומך: התפקיד של שר המשפטים בחוק היה להתקין צו לפי סעיף 9 לחוק, שמגביל את שכר הטרחה בתביעות של ניצולי שואה.
שי סומך: הצו נכנס לתוקף אתמול, הוא הוצא לפני שבועיים ונכנס לתוקף אתמול, ואת זה שר המשפטים עשה.
שי סומך: אם יש שאלות ספציפיות שמופנות אליי, אני יכול להשיב.
מיכאל נודלמן: לגבי אלה שלא ישבו שם---
רביב סובל: הנושאים האלה יידונו היום, יש ישיבה אצל המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, עם כל פורום הארגונים של ניצולי השואה ובין היתר יועלו גם הנושאים האלה.
רביב סובל: מדובר בסוגיות שעלו עוד במהלך הדיונים הקודמים.
רביב סובל: הקריטריונים שאושרו בחוק היו מאוד מאוד ברורים, מי שמקבלים סיוע מאחת מהקרנות זיכרון אחריות ועתיד, קרן סעיף 2 וקרנות אחרות, על מנת להיצמד להליכי זכאות שכבר עשו כל האנשים שזכאים על פי החוק.
רביב סובל: אלה אנשים שהיו זכאים גם על פי אחת מהקרנות האלה.
רביב סובל: צריך להבין שיש בהחלט הרבה טענות של כל מיני גורמים שלא היו זכאים על פי הקרנות האלה, שהם גם היו רוצים להיכנס לתוך החוק, זה נכון, אבל מצד שני אין לנו היום שום דרך לברר ולבדוק את אותן תביעות ואיפה בדיוק אנשים היו ומה הם עשו, ולכן בגלל שמדובר בנושא מאוד מורכב, נצמדנו, במסגרת הליך חקיקה וגם במסגרת הסיכומים הקודמים עם הארגונים, לאנשים שקיבלו מהקרנות, כיוון ששם באמת נעשה לפני מספר שנים כל הליך הבירור ובדיקת הזכאות.