GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עובד יחזקאל: אבל לתורה 70 פנים.
עובד יחזקאל: ולא יכול להיות שרק פרצוף אחד יהיה הפרצוף שיכתיב למערך הגיור באמצעות לחצים פוליטיים איך לקיים את הגיור בישראל.
עובד יחזקאל: אני אומר את זה לך חבר הכנסת מיכאלי כי אני יודע שאליך אפשר לפנות גם ללבך.
עובד יחזקאל: המערכת שאתה נמצא בה חייבת להבין שאם זה לא ישתנה באמצעים שלנו זה ילך למקומות שאתם לא מעוניינים בהם.
עובד יחזקאל: אני יכול לספר לכם כבר היום שאני יודע על יוזמה של רבנים בארצות הברית להקים בית דין רבני בינלאומי לגיור ולעקוף את מדינת ישראל.
עובד יחזקאל: השתגענו?
עובד יחזקאל: רק בגלל הכישלון שלנו בטיפול בגיור.
עובד יחזקאל: והם באמת יצפצפו עלינו ולא יהיה להם אכפת מה קורה איתנו כאן.
עובד יחזקאל: סוגית הגיור היא סוגיה קריטית.
עובד יחזקאל: יש פה 300 אלף אנשים מברית המועצות לשעבר שאם נעבוד איתם נכון, וזה הדבר הנוסף שאנחנו צריכים לעשות, אנחנו צריכים לרכוש את אמונם מחדש, אנחנו צריכים לצאת למהלך שיווקי שאנחנו מוכנים לגייר אותם בדרך ידידותית.
עובד יחזקאל: קבלת הפנים שאני מכיר מתוקף היותי יהודי ירא שמיים, אינני חובש כיפה אבל אני ירא שמיים, היא הכנסת האורחים של אברהם אבינו באוהל.
עובד יחזקאל: היום סליחה ללכת למערך הגיור זו קבלת פנים מעליבה, משפילה.
עובד יחזקאל: אתה מתאר לעצמך מה חש אותו יהודי שקיבל תעודת גיור ממדינת ישראל והולך אחרי זה למועצה דתית ואומרים לו אתה לא יהודי.
עובד יחזקאל: איזה מין דבר זה?
עובד יחזקאל: איך אנחנו יכולים להרשות לעצמו בכלל תופעות כאלה?
עובד יחזקאל: זה חייב להשתנות.
עובד יחזקאל: אני אעשה כמיטב יכולתי כדי לשנות את זה.
עובד יחזקאל: זה הולך למקום כל כך רע.
עובד יחזקאל: זה בסוגית הגיור ואני מקווה שבעניין הזה נצליח לעשות שינויים.
עובד יחזקאל: אני עובר עם זה חוויות מאוד מעניינות.
עובד יחזקאל: ברוך השם אני לא מתלונן.
עובד יחזקאל: זאת עבודתי.
עובד יחזקאל: אני משרת ציבור.
עובד יחזקאל: לא מלכות קיבלתי אלא שירות ציבור.
עובד יחזקאל: דבר נוסף שחייבים להתייחס אליו ברצינות ממה שהוועדה פה העלתה זה עניין המחקר.
עובד יחזקאל: אנחנו חייבים לכלול בהמלצות שאנחנו מגישים לממשלה המלצה על קיומו של מחקר שסוף סוף ישים את מערך הנתונים.
עובד יחזקאל: זה נראה לי בסיסי, נכון, מדויק.
עובד יחזקאל: אני מוטרד מאוד מסוגית האולפנים.
עובד יחזקאל: אני אעלה אותם היום בפני הממונה על התקציבים באוצר.
עובד יחזקאל: נראה איך נצליח לייצר פה איזון נכון.
עובד יחזקאל: גם העניין של הילדים שבהחלט מחייב התייחסות.
עובד יחזקאל: אני חייב לומר חבר הכנסת אדלשטיין, כשהתייחסת לעניין כאילו הם דברי ביקורת.
עובד יחזקאל: אני מסכים איתך לכל מילה.
עובד יחזקאל: מספיק לטייח.
עובד יחזקאל: מספיק לשים מתחת לשולחן, מספיק להראות את הדברים כאילו הם טובים כשהם רעים.
עובד יחזקאל: ולהתחיל לעבוד.
עובד יחזקאל: אפשר לעשות הרבה מאוד דברים אם רק יהיה פה קצת ביטחון שמותר לעשות ומותר לנסות.
עובד יחזקאל: דרך אגב מותר גם לטעות.
עובד יחזקאל: אם לא נהיה מערכת שיודעת להטמיע טעיות, אם לא נהיה מערכת שאומרת לפקידים שלה תנסו, גם במחיר טעות.
עובד יחזקאל: אז לאן נגיע.
עובד יחזקאל: אז אני אומר לכם פה, תטעו, העיקר תעשו.
עובד יחזקאל: אנחנו יותר מדי מדברים ופחות מדי עושים.
סופה לנדבר: 60 שנה טעינו כל כך הרבה שהגיע הזמן לתקן את הטעויות.
עובד יחזקאל: אני בהחלט חושב שהוועדה הזאת, הופעה שנייה שלי בפני הוועדה, הופעתי בפני עוד ועדות, הוועדה הזאת לוקחת ברצינות את עבודתה.
עובד יחזקאל: אני חסיד גדול של הדמוקרטיה והדמוקרטיה קובעת שאתם מפקחים על עבודת הרשות המבצעת.
עובד יחזקאל: זה בסדר גמור להביא אותנו לכאן, לדרוש מאיתנו דין וחשבון, לקבל תשובות לשאלות קשות, זה בסדר גמור.
עובד יחזקאל: ככה זה בדמוקרטיה.
עובד יחזקאל: אנחנו ברגע שנציג בפני הממשלה את התוכנית אנחנו ברשותך נעביר לך עותק מהתוכנית שנציג אחרי שהממשלה תאשר אותה, אתה תפיץ אותה לחברי הוועדה.
עובד יחזקאל: אנחנו נשמח לפעול איתכם בשיתוף פעולה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שכל חברי הכנסת מסכימים איתי שבפעם הראשונה אנחנו מדברים על נושא כל כך חשוב עם נציג ממשלה, פקיד הכי גבוה בממשלה.
מיכאל נודלמן: פה דיון פיתוח.
מיכאל נודלמן: כאשר קיבלתי מינוי לוועדה הזו אמרתי שלא אכפת לי כל כך עלייה, אכפת לי קליטה.
מיכאל נודלמן: כי אם יש קליטה טובה תהיה עלייה יותר טובה.
מיכאל נודלמן: עכשיו הגענו להסכמה שגם עלייה חשובה.
מיכאל נודלמן: העבודה שם בתפוצות.
מיכאל נודלמן: מאוד חשובה קבלת הפנים לעולים, איך מתגברים על בעית הגיור, איך אנשים לומדים שפה.
מיכאל נודלמן: קשה לעבוד עם פקידים, קשה לעבוד עם שרים.
מיכאל נודלמן: אנחנו כאשר נכנסו לקדנציה הזו הקמנו ועדת משנה לחינוך.
מיכאל נודלמן: כל שבוע הוועדה עובדת ויש הישגים.
מיכאל נודלמן: בסופו של דבר אני חושב שאנחנו צריכים לתמוך בהקמת ועדה ממשלתית.
מיכאל נודלמן: אנחנו נעניק מהידע ומהניסיון שלנו על הנושאים שדיברנו עליהם.
מיכאל נודלמן: אנחנו דנים בהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מספר 167 והוראת שעה), התשס"ח-2008, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבינים שחוק זה חשוב מאוד כי מטרתו להביא לישראל הון אנושי איכותי וגם אנשים עם יכולת להשקיע בישראל ובחוץ לארץ.
מיכאל נודלמן: במדינות שונות יש חוקים כאלה, כמו למשל באנגליה, אבל זאת פעם ראשונה שאנחנו דנים על חוק כזה בכנסת ישראל.
מיכאל נודלמן: יש חוק, אבל הוא לא מתייחס לזמן ארוך כל כך ולא עונה על הצרכים.
יהודה נסרדישי: הצעת החוק שמונחת כאן לפניכם לקריאה שנייה ושלישית, אם הייתי נותן לה כותרת הייתי אומר שחוזרים הביתה בשנת ה-60 לישראל.
יהודה נסרדישי: התחלנו לטפל בהצעת החוק כאירוע לשנת ה-60 למדינת ישראל.
מינה סולודקין: זה טוב או רע?
יהודה נסרדישי: זה טוב.
יהודה נסרדישי: אם באנו לכאן לקבל את אישורכם, סימן שהצעת החוק אפילו טובה מאוד.
זאב אלקין: האם זה שחיכו עד שנת ה-60, האם זה טוב או רע?
יהודה נסרדישי: לזה אני לא רוצה להתייחס, אבל שנת ה-60 הוא אירוע מתאים להצעת חוק זאת.
יהודה נסרדישי: החקיקה היא טובה, החקיקה היא פשוטה והיא אחת מהחקיקות שאתה קורא אותה ואתה מבין מה משמעותה ומה היא הולכת לעשות.
יהודה נסרדישי: המטרה היא לעודד עלייה, להעשיר את ההון האנושי בישראל ולהחזיר את אלה שירדו מכאן באמצעות הטבות המס שאנחנו מציעים.
יהודה נסרדישי: הפטור באופן כללי הוא ל-10 שנים על כל הכנסות של אותו עולה חדש ואותו תושב חוזר שחוזר לישראל.
יהודה נסרדישי: תושב חוזר לישראל, כפי שאמרתי, הוא אדם שיצא מישראל ולא היה כאן לא כתושב – זאת אומרת, לא נפל להגדרת תושבות – במשך 10 שנים.
יהודה נסרדישי: לקראת שנת ה-60 למדינת ישראל, יש גם הוראת שעה שאומרת שתושב חוזר אשר ב-1 בינואר 2008 היה בחוץ לארץ לא צריך למצות את 10 השנים וגם אם היה חמש שנים, הוא יחזור לישראל ועדיין ניתן לו את כל ההטבות שמקבל עולה חדש ותושב חוזר.
יהודה נסרדישי: יש דבר נוסף שעשינו.
יהודה נסרדישי: בתיקון 165 העברנו הצעת חוק סופית לגבי חבות במס או הסדר מס לגבי הנאמנויות.
יהודה נסרדישי: בהצעת החוק הזאת, מה שחל על עולה חדש, 10 השנים, הוא יחול גם על הנאמנויות שלו במסגרת החקיקה הזאת.
יהודה נסרדישי: לאחר מכן ניכנס יותר לפרטי החוק אבל בעיקרון הפטור חל על 10 שנים על כל סוגי ההכנסות, על הכנסות במסגרת חברות או שלא במסגרת חברות, בעסקים נוספים שאותו אדם מקים, ולכל אורך הדרך הוא מקבל פטור ל-10 שנים.
יהודה נסרדישי: כאן אדוני היושב-ראש אני אסיים את דבריי.
יהודה נסרדישי: תחליט אדוני אם אתה פותח דיון או אתה רוצה לעבור על סעיפי החוק לפרטיהם.
מיכאל נודלמן: אנחנו פותחים דיון.
ארז חלפון: אני אוסיף מספר משפטים כי בסך הכל יהודה נסרדישי פירט את התוכנית.
ארז חלפון: אכן התחלנו את המסע הארוך הזה לפני כשנתיים עם אנשי רשות המסים וזה המקום לומר להם תודה על ההתחשבות, על ההקשבה ועל הרצון, גם ליהודה, גם לגידי, גם למיכל, גם לאלה שיושבים במושבים האחוריים, עוז חלבי, יל סנדוב וכל הצוות.
מיכאל נודלמן: אנחנו מברכים אותו.
ארז חלפון: אנחנו יודעים שבכנסים שהיינו, כל פעם העולים היו מתלוננים על נושא המס, בעיקר אלו שיש להם עסקים וגם אלו שאין להם עסקים.
ארז חלפון: כבר ציינתי השבוע בצחוק בכנס מסוים שהם היו מגיעים, מעבר לשינוי חקיקה, לשדה התעופה, היו נכנסים לחדר חקירות קטן ואז היו מתחילים לשאול אותם מה יש להם, איך יש להם, איזה עסק יש להם, דיווחים, השקעות, הכנסות וכולי.
ארז חלפון: הם היו אומרים שהם לא צריכים את כאב הראש הזה ולכן יותר טוב להם להישאר בארצות-הברית, ברוסיה, בצרפת ולא יבואו למדינת ישראל.
ארז חלפון: הדברים האלה לא מצוינים כאן, לא בפירוט שנתן יהודה, אבל יש דברים מעבר לכל השינוי לגבי כל הכניסה למדינת ישראל כאשר הם מגיעים למדינת ישראל, הם לא צריכים להתייצב בשום מקום, הם מתחילים את החיים ויש להם שנה להיות כאן ורק לאחר מכן יתחילו לבדוק מה הם רוצים או מה הם לא רוצים.
ארז חלפון: אני רוצה לומר לכם שמרגע שהתחלנו לעבוד על החקיקה, במחלקת פניות הציבור במשרד קליטה מתקבלות מאות פניות ביום וכך גם ברשות המסים.
ארז חלפון: הפניות מגיעות מעולים ששואלים שאלות ורוצים לדעת מתי זה יעבור ואיפה זה עומד.
ארז חלפון: לסיום אני רוצה לומר שאני מאוד מקווה אדוני היושב-ראש ברגע שהדיון יסתיים נוכל להיכנס להליכי חקיקה לקראת קריאה שנייה ושלישית בצורה מהירה כדי שנוכל באמת להעביר את המסר לאלפי העולים בחוץ לארץ.
מיכאל נודלמן: הזכרתם כאן את החוק שהיה קיים בעבר.
מיכאל נודלמן: יש לכם נתונים על כך כאשר חוק נכנס לתוקף, הוא גורם לעלייה במספר העולים?
ארז חלפון: אדוני היושב-ראש, בשיחה האחרונה שאלת אותי.
ארז חלפון: יש לי כאן את הגרף משנת 2003 ועד שנת 2007, כאשר הוא מראה את מספר העולים שהגיעו לישראל מכל הארצות.
ארז חלפון: אני יכול לומר שבשנת 2003 היו 25 אלף עולים, בשנת 2004 היו 23 אלף עולים, בשנת 2005 היו 23 אלף עולים, בשנת 2006 היו 21 אלף עולים ובשנת 2007 היו כ-20 אלף עולים.
ארז חלפון: אי אפשר לומר מי מתוך המספרים האלה חזר בגלל חמש השנים כי לא הלכנו אליהם לשאול אותם אם הם הגיעו בגלל אהבה למדינה או בגלל המס.
ארז חלפון: אני מעריך שחלק מאותם נתונים שהצגתי חזרו בגלל מה שהיה.
ארז חלפון: כאמור, לא בדקנו אבל אני אומר שבעקבות ההתעניינות שיש, אני מעריך שברגע שהחוק הזה יעבור, הוא יביא לתוספת של 30 אחוזים במספר העולים.
גידי בר-זכאי: אני מצטרף לדברים שנאמרו על ידי מנהל רשות המסים ומנכ"ל משרד הקליטה.
גידי בר-זכאי: אכן התוכנית היא בעלת אופי רחב.
גידי בר-זכאי: אני חושב שמה שחשוב להדגיש כאן זה שבעצם התוכנית היא אמנם מרחיבה את אותה חקיקה שציין כבוד היושב-ראש ואמר שהיא קיימת, אבל היא גם קובעת אותה ברמה שהיא בעלת אופן יותר פשטני.
גידי בר-זכאי: כלומר, בעצם המחוקק, בהתאם לעמדת רשות המסים שעל החקיקה להיות פשוטה וברורה, אומר את דברו באופן ברור.
גידי בר-זכאי: כלומר, כל מי שמעונין לבוא לישראל, הוא קורא את העמוד המתאים בחוק והוא יודע מה יש לו והוא יודע בדיוק מה אין לו.
גידי בר-זכאי: כאן אני מצטרף בצורה ישירה למה שאמר מנהל רשות המסים מר יהודה נסרדישי.
גידי בר-זכאי: במקום שהעולה החדש או התושב החדש – בעיקר העולה החדש – שמגיע לכאן, הדרך שלו להכיר אותנו היא על דרך של תכנוני מס ולבחון את החקיקה ולשאול את עצמו כמה חשיפה יש לו מול שלטונות המס, אנחנו בעצם מקבלים אותו בזרועות פתוחות ואומרים לו שאנחנו רוצים אותו כאן, זה הולך להיות פשוט וברור, בוא ותיקח את מה שהמדינה מציעה לך.
גידי בר-זכאי: התוכנית כולה מבוססת על השקפת עולם שאומרת שלכם יש מרכז חיים בחוץ לארץ, בניתם את החיים שלכם בחוץ לארץ, בשלב ראשון כאשר אתם באים לכאן ודאי שאתם חוששים לחשוף את כל העולם הזה כלפי שלטונות המס, ולכן אמרנו בצורה ברורה ש-10 שנים פטור ממס ו-10 שנים פטור מדיווח על הרווחים ועל הנכסים שנמצאים מעבר לים, וזאת מתוך תובנה שלאחר אותן 10 שנים הם ירגישו כאן מספיק נוח.
מיכאל נודלמן: אני שמח שאני שומע את הדברים האלה מפי אנשי מס הכנסה.
מינה סולודקין: עכשיו זאת תפיסת עולם.
מינה סולודקין: לצערי הרב בוועדת רבינוביץ הייתה תפיסת עולם אחרת לגמרי.
מיכאל נודלמן: מר אלי כהן, בשם כל חברי הוועדה אני מברך אותך לכניסתך לתפקיד.
30083: תודה רבה על הברכות.
30083: אני מצטרף לדבריו של מנכ"ל משרד הקליטה ארז חלפון.
30083: אני חושב שהיוזמה היא מבורכת ובחלקה היא הוכיחה את עצמה אפילו טרם קבלת החוק על ידי הפעולה הנהדרת הזאת של התושבים החוזרים שאנחנו שותפים לה בעזרה.
30083: היוזמה היא שלהם ואנחנו באמצעות שליחינו מפתחים אותה ועוזרים.
30083: אני חושב שזה דבר חשוב.
30083: אם יתקבל החוק, ואני מקווה מאוד שהוא יתקבל, הרי שלפי המגמות שאנחנו מגלים על ידי השליחים שלנו והאנשים שנמצאים בשטח, אני בהחלט שותף למספרים ולאופטימיות שהציג כאן מנכ"ל משרד הקליטה.
30083: כך הדברים אמורים גם לגבי תושבים חוזרים וגם לגבי עולים חדשים אשר מירב שאלותיהם הן בתחום הזה, ואנחנו מדברים היום על עלייה מתוך בחירה ולא רק מתוך מצוקה.
30083: לכן האפשרות שלהם להניע את העולם הכלכלי שלהם בישראל הוא בהחלט דבר חשוב מאוד.
30083: במהלך ההתייחסות בשנתיים האחרונות אנשי רשות המסים שטיפלו בחלק המקצועי של העניין, הופיעו בפני הסוכנות היהודית והציגו את העניין וגם קיבלו הערות והתייחסויות.
30083: היינו שותפים למהלך וכפי שאמרתי, אנחנו רואים בזה ברכה.
מינה סולודקין: אני מופתעת ושמחה שסוף סוף יש חוק ממשלתי שמעודד בצורה אמיתית את העלייה מכל המדינות, כולל מדינות מאוד מפותחות כך שעולים יכולים להגיע עם הון כספי ואנושי.
מינה סולודקין: אני חושבת שזה המשך של חוק חשוב שהיינו זקוקים להמשך זה במשך זמן רב.
מינה סולודקין: משום מה לפני שנתיים או 5 שנים, פעלה ועדת רבינוביץ שפתאום החליטה שתעשה צדק בכל המדינה כך שיהיה מיסוי על הכנסות מחוץ לארץ.
מינה סולודקין: נלחמנו כאן בוועדת העלייה והקליטה יחד עם חבר הכנסת יולי אדלשטיין כי איך זה יכול להיות שאנחנו חוסמים את העלייה לארץ של השכבות המבוססות.
מינה סולודקין: אני חושבת שבסוכנות היו לנו שותפים גדולים ונדמה לי שהם פנו לבית המשפט העליון בנושא זה, אבל לא הצלחנו.
מינה סולודקין: אני מאוד שמחה שעכשיו יש התאוששות פיננסית גם במשרד האוצר וגם ברשות המסים כך שיש חוק שעונה על כל הדברים להם אנחנו זקוקים.
מינה סולודקין: אדוני היושב-ראש, אם אפשר לקרוא את החוק היום ומחר, חשוב לעשות זאת.
מינה סולודקין: בגלל שזה חוק ממשלתי, צריך לבדוק אם יש לנו רשות לדון בו בזמן הפגרה.
מיכאל נודלמן: יש לנו רשות לדון בפגרה.
מיכאל נודלמן: בישיבה שנקיים בזמן הפגרה נוכל לאשר את החוק.
מיכאל נודלמן: לא נראה לי שנוכל היום לעשות הכל כי קיבלנו אותו מאוחר מדיי.
מיכאל נודלמן: בלי ייעוץ משפטי אנחנו לא יכולים לקבל חוק.
יולי יואל אדלשטיין: לפני שעוברים לקריאת החוק, אני רוצה להתייחס.
מיכאל נודלמן: לא נקרא היום את החוק.
יולי יואל אדלשטיין: אני מצטרף לכל הברכות שנאמרו.
יולי יואל אדלשטיין: גם את חטאיי אני מזכיר היום.
יולי יואל אדלשטיין: אני אוהב מאוד להשוויץ בכל מיני דברים שעשיתי במשרד הקליטה וזה אחד הדברים שלא הצלחתי לעשות מול משרד האוצר ורשות המסים דאז.
יולי יואל אדלשטיין: אני מתכוון לכל מיני שינויים חיוביים בתחום של מסים, גם כלפי עולים פוטנציאליים מארצות הרווחה ועכשיו המושג הזה כבר פחות רלוונטי והוא יותר רלוונטי גם לגבי תושבים חוזרים.
יולי יואל אדלשטיין: אם כן, אני באמת מברך על החקיקה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: לא סתם ישבו אנשים טובים וחשבו מה לעשות לטובת העולים והציעו את ההצעה אלא זה באמת משקף את המצב החדש שמוכר לכולנו של עולים רבים שגם אחרי שנה, שנתיים, שלוש וארבע ואפילו חמש שנים בעצם אפשר לומר שאין להם מקום עבודה מסודר בישראל או מקור פרנסה בישראל ואני לא אומר את זה במובן הזה שהם מסכנים כי הם ממש לא מסכנים אלא פשוט מקור ההכנסה שלהם עדיין נמצא בחוץ לארץ על כל המשתמע מכך והם ישראלים לכל דבר, יושבים כאן, הילדים כאן, המשפחה כאן אבל עדיין ממשיכים או בשלט רחוק או באמצעות טיסות לפרקי זמן כאלה ואחרים להתפרנס בחוץ לארץ וזאת המציאות שאי אפשר להתכחש לה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן הצעת החוק עולה בקנה אחד עם העניין הזה.
זאב אלקין: אני מצטרף לדברי הברכה של חבריי ועמיתיי למשכן הכנסת לממשלה, למנכ"ל משרד הקליטה על היוזמה ולרשות המסים על הנכונות ללכת אתו יד ביד.
זאב אלקין: כמו שיולי אדלשטיין ציין, זה לא דבר של מה בכך וזה לא קורה כל יום ואפילו לא קורה כל שנה.
זאב אלקין: על כך מגיע להם יישר כוח אדיר ולארז חלפון על היכולת לדחוף ולהביא את זה עד לשולחן הזה.
זאב אלקין: לכן אני הייתי מציע לך אדוני היושב-ראש, בהמשך לדרך שכבר נעשתה בכתב על ידי הלשכה המשפטית, שלפני שניגש לדון פרטנית בסעיפי החוק, נקבל איזושהי סקירה מקיפה מרשות המסים לגבי המצב הקיים לעומת השינוי בכל הנושא הזה של הקלות מס לעולים חדשים ותושבים חוזרים.
מיכאל נודלמן: קיבלנו סקירה.
זאב אלקין: קראתי אותה, אבל אני מציע שנעבור עליה בקצרה כאן כי לפעמים הדברים הנשמעים לא דומים לדברים הנכתבים וזה גם מאפשר לשאול כל מיני שאלות הבהרה.
זאב אלקין: אז זה יהווה לנו איזשהו בסיס להמשך דיון מעמיק כבר בסעיפי החוק.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
שלמה מולה: קודם כל, באמת אני רוצה להודות ולברך את אלי כהן ידידי על המינוי.
שלמה מולה: אני יודע שהמחלקה לעלייה עברה איזושהי טלטלה במשך השנתיים האחרונות ואולי קצת יותר.
שלמה מולה: אני מקווה שיהיו לך הרבה עולים ולא יהיה לך זמן.
שלמה מולה: אני מאחל לך בהצלחה.
זאב אלקין: לא שמתי לב שהיה לו זמן עד עכשיו, לפחות עוד מניסיוני עת עבדתי תחתיו בגוף הזה.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לך על שקבעת את הדיון.
מיכאל נודלמן: החוק הוא כל כך טוב.
שלמה מולה: אנחנו עדים למה שקורה בוועדות אחרות כאשר יש חוקים שנתקעים חצי שנה ושבעה חודשים.
מיכאל נודלמן: אתה יודע שבוועדה שלנו זה לא קורה.
שלמה מולה: גם כאשר מדובר בחוקים שיש עליהם קונצנזוס כאשר רצון טוב של האדם הוא אחד המניעים.
שלמה מולה: לכן אני רוצה להודות לך.
יהודה נסרדישי: אני מציע להעביר את החוק היום.
יהודה נסרדישי: באנו מוכנים לכך.
מיכאל נודלמן: זה חוק כל כך חשוב.
גידי בר-זכאי: כולנו נרגשים מהקונצנזוס שנמצא כאן מסביב לשולחן.
שלמה מולה: הנושא של העלייה הוא נושא אסטרטגי לקיומה של המדינה כמדינה וזה באמת קשור לחזון הקמת המדינה וכן הלאה, ועל כמה וכמה זה כך כאשר יש יותר מ-900 או 700 אלף ישראלים ותיקים שאינם נמצאים כאן, כאלה שאנחנו רוצים לעודד אותם לחזור אלינו וזה במקום ללכת ולחפש את אותם אנשים שאין להם קשר מהותי ורגשי עם המדינה, חוץ מזה שהם ציוניים.
שלמה מולה: אם מדובר באותם ישראלים ולאפשר להם לחזור ולהיות אתנו כאן, אני חושב שאנחנו עושים דבר נכון.
ארז חלפון: כפי שאמרתי בהתחלה, את החוק הזה הכנו אנחנו ביחד עם רשות המסים במשך שנתיים כי היו הרבה מאוד התנגדויות במשרד האוצר לחוק הזה כי ידעו שהולכים כאן לקראת העולים בצורה של שוני ב-180 מעלות ממה שהיה בעבר.
ארז חלפון: מרגע שאנחנו התחלנו לטפל בהכנת החוק, אני יכול לומר לך שאצלנו במשרד הקליטה התקבלו אלפי פניות מעולים חדשים שהתעניינו בנוגע לחוק, רצו לדעת מתי הוא עובר כדי לתכנן את העלייה.
ארז חלפון: אנשי הסוכנות היהודית – ואלי כהן בראשם, ואנחנו בקשר עם השליחים – ואנשי רשות המסים עשו כבר הדרכות.
ארז חלפון: אנחנו כבר אחרי.
ארז חלפון: עשינו הדרכות לשליחי הסוכנות, עשינו הדרכה לאנשי משרד החוץ בקונסוליות ולרכזים.
ארז חלפון: המיילים של רכזי בית ישראלים בחוץ לארץ מלאים בפניות.
ארז חלפון: בכנסים שהיינו, כל הכנסים האחרונים עשינו בשיתוף עם הסוכנות, הנושא היחידי שעלה על סדר היום היה נושא המיסוי.
ארז חלפון: לכן ההערכה שלי היא זאת.
ארז חלפון: אם אתה אומר לי האם אני אהמר על ה-30 פחות 5 אחוזים או יותר, אני יכול לומר לך שאני מעריך 30 אחוזים בעקבות הפניות ובעקבות מה שאני מקבל מהשטח ומכל העולם.
ארז חלפון: אני מקווה מאוד שבעוד שנה כאשר נשב כאן בישיבה אחרת, נוכל לראות שבאמת עמדתי בהבטחה.
ארז חלפון: אגב, בנושא של מבצע התושבים החוזרים הממוצע היה 4.5 אחוזים, ואני הודעתי בישיבת הממשלה וגם כאן שנגיע ל-10,000 חוזרים.
ארז חלפון: היום אנחנו כבר עומדים על 11,500 רשומים.
ארז חלפון: אני מקווה שאני גם אעמוד בהבטחה הזאת.
עופר מנירב: בוודאי שאנחנו מברכים על עצם ההצעה ועל הקונספט שהוא בוודאי ובוודאי נכון והגיע הזמן שיהיה.
עופר מנירב: אבל אני קצת רוצה לתקן את האופוריה משום שמה שאנחנו חושבים שיקרה, לא יקרה, לפחות בכל הנושא של תושבים חוזרים.
עופר מנירב: כדי להסביר לכם, אני אתן לכם דוגמה מהחלטת מיסוי 11606, רשות המסים, שדנה בגמלאי שנולד במדינת אמנה, עלה לישראל – אני קורא מתוך ההחלטה של רשות המסים – בסוף שנות ה-40, מחזיק דרכון של מדינתו, בתחילת שנות ה-90 לאחר קריסת עסקיו עזב לחוץ לארץ, נמצא 16 שנים בחוץ לארץ, במהלך 16 השנים לא היה שנה אחת יותר מ-50 ימים בישראל.
עופר מנירב: זאת אומרת, בכל 16 השנים האלה, למעלה מ-300 ימים בחוץ לארץ, אשתו הגיעה יותר לארץ והיא הגיעה עד 150 ימים, מקבל עכשיו, אחרי שהוא סיים, פנסיה ממדינה בחוץ לארץ והוא לא נחשב כתושב חוץ בכלל אלא לצורך האמנה.
עופר מנירב: קרי, הוא לא יקבל אף אחת מההטבות שאתם רוצים לתת לו כאן עכשיו כאשר הוא חוזר אחרי 16 שנים.
עופר מנירב: אמרנו שנה להתאקלמות.
עופר מנירב: בא אדם לשנת התאקלמות והחליט שלא טוב לו.
עופר מנירב: חזר לחוץ לארץ ואחרי שנה או שנה וחצי או חוזר עוד פעם.
עופר מנירב: השנה שהוא היה לצורך בדיקת ההתאקלמות תפסול לו את כל התקופה שהוא היה משום שעכשיו יתחיל מבחן חדש, הוא כבר שנה בישראל, הרס את הרציפות של ה-10 שנים שהוא היה קודם ולא יקבל בכלל.
אלכס הילמן: אני מבקש להשלים את עמדת לשכת רואי חשבון.
אלכס הילמן: אני נמצא כאן כי הייתה לי הזכות קצת לעזור ולסייע עת הובילו את החוק הזה.
אלכס הילמן: אני בהחלט חושב שזה חוק מאוד טוב ומבורך, ואני חושב שהמהלך הזה היום הוא פשוט לא רוורסבילי.
אלכס הילמן: אתם צריכים לסיים אותו כמה שיותר מהר בנקודת המוצא.
אלכס הילמן: אם אתה מסתובב היום בקרב הקהילות והנציגים, חלק מהנציגים אמרו לפונים שזה כבר עבר וזאת אחת הבעיות המרכזיות.
אלכס הילמן: אנשים יודעים היום שזה עבר ואני מדבר על החודשיים-שלושה אחרונים בהם אני מקבל טלפונים וכאשר אני אומר להם שזה עדיין תקוע אי שם בדרך, יש הלם, אי הבנה וחשד שאני לא יודע על מה אני מדבר.
אלכס הילמן: זאת נקודה מאוד חשובה.
אלכס הילמן: אתם חייבים להבהיר אותה כי האנשים שלכם – ואני אומר שלכם ולא יודע מאיזה כיוון – במעין בשורה שהיא אכן בשורה אבל גם היטשטשו הגבולות אם החוק עבר או לא עבר ואנשים חייבים לקבל את המסר שהוא עוד לא עבר.
אלכס הילמן: לגבי האנשים שנמצאים בתקופת הפטור, אלה שהגיעו אחרי 2004 ונמצאים בתוך חמש השנים, חייבים למצוא פתרון כפי שמצאו כאשר ישבה ועדת רבינוביץ לגבי איזושהי תחולה לגבי חלק מהתקופה, חלק יחסי ליתרת תקופת הפטור שלהם, משהו שייתן פתרון לאלה שכבר נמצאים בתקופת פטור.
אלכס הילמן: אם מישהו הגיע בשנת 2006 או בשנת 2005 ונשארה לו תקופת הפטור שלוש שנים או ארבע שנים, לפחות צריך לקבל חלק יחסי מיתרת תקופת הפטור מתוך 10 השנים קדימה.
אלכס הילמן: יש לנו מספר הערות שהן יותר נקודתיות ולפי החלטת
אלכס הילמן: כם איך תמשיכו להתקדם, או שנעביר אותן בכתב או שנשב עם אנשי רשות המסים ונעיר את ההערות הנקודתיות שלנו.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת בדבריך.
מיכאל נודלמן: החוק לא תקוע אלא הוא בדיון.
מיכאל נודלמן: יש חוקים ששנים דנים עליהם.
מיכאל נודלמן: אני העברתי חוק לגבי צמיגים משומשים ושש שנים נלחמתי עבורו.
מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אלקין שאל לגבי ההבדל המשמעותי ואני מבקש לקבל התייחסות רשות המסים.
מיכל דויטש-הנר: יש כאן מסמך מאוד יפה שהכינו מירב ועידו וקראתי אותו.
מיכל דויטש-הנר: אני הייתי מכניסה את 14(ב) לא תחת הכנסות הוניות, אבל כל השאר מדויק.
מיכל דויטש-הנר: אין פער בין הדיבור לכתב כמו שחשש חבר הכנסת אלקין.
זאב אלקין: חס וחלילה, לא חששתי שיש פער אלא שאמרתי שכדאי שהדברים יוצגו.
זאב אלקין: את אמנם רגילה לראות אותי בוועדת הכספים, אבל עכשיו אנחנו לא בוועדת הכספים ולכן אני חושב שכדאי שתציגי את זה.
מיכל דויטש-הנר: עד היום, על פי פקודת מס הכנסה, יש לנו שתי ישויות מיסויות בהקשר הזה.
מיכל דויטש-הנר: יש לנו את מי שהוא תושב ישראל לראשונה שקראו לו כאן במסמך תושב חדש, ויש לנו את התושב החוזר, זה שחדל להיות תושב ישראל במשך שלוש שנים לפחות.
מיכל דויטש-הנר: לגבי התושב החדש הזה – אני אשתמש במונחים של מירב ועידו – הוא פטור ממס במשך חמש שנים מיום עלייתו לישראל, לגבי כל ההכנסות שיש לו מחוץ לישראל מנכסים שהיו לו לפני שעלה.
מיכל דויטש-הנר: משמע, אם יש לו מניה מחוץ לישראל והוא מקבל ממנה דיבידנד, הדיבידנד הזה פטור.
מיכל דויטש-הנר: אם הוא יקנה מניה מחוץ לישראל לאחר שעלה, אותו דיבידנד כבר לא יהיה פטור.
זאב אלקין: זה המצב הקיים.
מיכל דויטש-הנר: זה המצב הקיים.
זאב אלקין: אתם גם מרחיבים את זה לעשר שנים.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו מאריכים את תקופת הפטור ל-10 שנים, זאת בדומה לפטור ממס מרווח הון שיש כבר היום ל-10 שנים, ואם אתה מוכר את הנכס לאחר 10 שנים, הפטור הוא ליניארי.
זאב אלקין: זה סעיף אחד.
מיכל דויטש-הנר: כן.
מיכל דויטש-הנר: יש עוד הרבה סעיפים.
יהודה נסרדישי: אני אוסיף ואומר עוד משפט.
יהודה נסרדישי: הייתה רמת חיכוך.
יהודה נסרדישי: אם למשל היה לך תיק ניירות ערך שהיה בחוץ לארץ ועלית לישראל, היה לך פטור עד 10 שנים במקרה של רווח הון, אבל אם החלפת נייר בנייר באותו תיק, איבדת את הפטור, וזה לא קיים היום.
יהודה נסרדישי: היום אחרי כל זה תעשה שחלוף, תחליף, כל רווח שיש שם, הוא יהיה פטור ממס 10 שנים.
זאב אלקין: זה אומר שאם אני במצב כזה ואני רוצה לקנות עוד ניירות ערך, עדיף לי לעשות את זה שם ולא לעשות את זה כאן.
יהודה נסרדישי: לא.
יהודה נסרדישי: זה באותו תיק, באותה סירקולציה.
יהודה נסרדישי: זאת מערכת סגורה.
גידי בר-זכאי: אין ברירה, אנחנו צריכים לקבוע קו ברור לאורך כל החקיקה.
גידי בר-זכאי: אנחנו צריכים לומר בונה פידה מה אנחנו אומרים.
גידי בר-זכאי: אנחנו אומרים שכל מה שיש לאותם אנשים מחוץ לישראל, זה מחוץ למשחק.
גידי בר-זכאי: אנחנו חייבים לומר גם במסגרת ברורה וגם בצורה נכונה שכל מה שקורה בישראל, ימשיך להתחייב במס ויתחייב במס כמו כל החברה בישראל, ולכן צריך להחליט.
גידי בר-זכאי: אם אתה רוצה להיות בישראל ואתה רוצה להיות תושב, אנחנו מעודדים אותך, תבוא וכל מה שיש לך מחוץ לישראל לא חייב במס.
גידי בר-זכאי: החידוש הוא שגם אם אחרי שתבוא לכאן תעשה תנועה בחוץ לארץ, התנועה הזאת תמשיך להיות פטורה.
גידי בר-זכאי: אנחנו רוצים שאתה תמשיך להתנהל בחוץ לארץ כמו שהתנהלת עד אתמול ולא תרגיש מוגבל.
: האם אפשר להסביר את המשמעות של זה כלפי אותם תושבים לגבי הפטור ממס בישראל?
גידי בר-זכאי: המשמעות היא שככל שיש להם עולם כלכלי שקיים בחוץ לארץ, הוא ימשיך להתנהל בדיוק כמו שהוא התנהל עד לפני שהם עלו לישראל, וכל מה שקורה בישראל, הם לאט לאט ייכנסו ויתערו ויפתחו כאן תעשיות וכלכלה ויעשו את זה ככל שהם מרגישים נוח לעשות את זה.
: לפי החוק היום, אם הוא היה מגיע לארץ כתושב, היה מחויב על ההכנסות בחוץ לארץ.
גידי בר-זכאי: במקרים מסוימים.
גידי בר-זכאי: קיימת גזרת פטור, וכמו שאומר מנהל רשות המסים, שגורמת להתנהלות שמתעלת לפחות בצורה לכאורית את כל הפעילות בחוץ לארץ לתוך אותה גזרה.
גידי בר-זכאי: אנחנו עכשיו באים ואומרים שאתם לא צריכים להתאמץ, לא לתעל ולא כלום, אלא תבואו לכאן ותמשיכו שם כמו שאתם רגילים.
: יש דברים בהם הוא היה פטור אם הוא היה מגיע היום, על פי המצב שקיים היום, לדוגמה הגבלה ובלבד שהנכס נרכש לפני שהוא נחשב לתושב כאן.
: הזיקה הזאת מבוטלת בהצעה.
: זאת אומרת, יש בקשה לבטל אותה בהצעה.
מיכל דויטש-הנר: אם כן, זאת ההטבה.
מיכל דויטש-הנר: הטבה נוספת כמובן היא שנת ההסתגלות.
מיכל דויטש-הנר: תודיע שהגעת, שאתה לא רוצה להיות תושב, נעזוב אותך במנוחה שנה ותוכל לבדוק את המדינה שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: יש לא מעט עולים, גם כאלה שעולים עם כל הכוונה לעלות שמסיבות כאלה ואחרות לא מקבלים תעודת עולה, ואני מדבר על העולים מארצות-הברית, קנדה וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: אין נפקא מינא לגביהם.
מיכל דויטש-הנר: אין נפקא מינא.
מיכל דויטש-הנר: גם אדם שמגיע עם אשרת תייר ונשאר כאן לשלוש שנים, יש תושבות לצורך הפקודה.
מיכל דויטש-הנר: תיקונים לווייניים בפקודה לכל מיני חברות שעושות עסקים.
זאב אלקין: פטור מדיווח זה רק לתושב חדש ותושב חוזר ותיק.
מיכל דויטש-הנר: כל מה שאנחנו כאן זה רק על תושב חדש ותושב חוזר ותיק.