GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמרה אקלום: : יש מודל נוסף, מהחוק של המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, שם עשו הפרדה בין הקמה לבין פעילות, 'הקמת המרכז תמומן מכספי תרומות, פעילות המרכז תמומן בכפוף להוראה של סעיף 37 מתקציב המדינה, כפי שדרוש לזה'.
אמרה אקלום: נדרשת פה קביעה.
אמרה אקלום: זה מודל אחר.
יולי יואל אדלשטיין: המודל הדרוזי הרבה יותר מתאים לחוק הזה.
מיכאל איתן: באיזה היקף תקציבי?
מיכאל איתן: : אינני יודע.
מיכאל איתן: זו רק דוגמה לחוק, אינני יודע.
מיכאל איתן: אני שואל את עצמי אם לא כדאי שננהיג איזה שהוא נוהג שיהיה לדורות, שאם אנחנו יושבים ומחוקקים, אנחנו קובעים את התקציב, אז אנחנו מבטיחים להם את הכסף.
מיכאל איתן: אני שוקל.
מיכאל איתן: לא עכשיו, בשנייה ושלישית נדון.
יערה למברגר: זו סוגיה עקרונית שהבענו אותה בהקשרים אחרים ויש התנגדות ממשלה לעניין הזה, שלא קובעים את העלות התקציבית הספציפית לחוק.
יערה למברגר: יש עם זה בעיה פרקטית שדברים משתנים.
יערה למברגר: עכשיו אתה נתקע עם ה-5 מיליון, אחר כך 5 מיליון לא יספיקו לך לכלום.
יערה למברגר: זה דבר אחד.
יערה למברגר: דבר שני, בשביל זה יש חוק תקציב שנתי, יש פה שאלות חוקתיות בין המעמד של חוק יסוד התקציב ויש פסק דין של זמיר, או הוא במעמד בין תקציבי.
יערה למברגר: זו סוגיה הרבה יותר סבוכה מאשר---
מיכאל איתן: כל מה שאמרת נכון, עדיין שווה לקיים על זה דיון, אבל לא עכשיו.
מיכאל איתן: : זאת אומרת שהוועדה מעוניינת לקחת, בשינויים המחויבים, שיקבע שגם ההקמה וגם הפעילות תמומן מתקציב המדינה?
מיכאל איתן: ומתרומות שיהיו למרכז?
אמרה אקלום: זה לא נכון.
אמרה אקלום: המימון יהיה על ידי הממשלה ורשאי המכון גם לגייס כספים.
יערה למברגר: אבל זה מה שהניסוח כיום גם אומר.
יערה למברגר: אפשר להקריא את כולו?
אמרה אקלום: תקריא עוד פעם, זה לא אותו ניסוח.
אמרה אקלום: : אני אקרא כפי שהוא בחוק מרכז למורשת הדרוזים בישראל 'הקמת המרכז תמומן מתקציב המדינה כפי שיידרש להשלמת הקמתו.
אמרה אקלום: פעילות המרכז תמומן בכפוף להוראת סעיף 37' שזה ההוראה התקציבית שהמועצה תקבע לתקציב 'מתקציב המדינה, כפי שדרוש להוצאות קיומו, אחזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעולותיו ומתרומות ומהכנסות שיהיו למרכז'.
יערה למברגר: אז הניסוח כיום אומר שאם אין, למשל, תרומות והכנסות למרכז, אז מכלול פעילותו צריכה להיות במסגרת התקציב שלו.
יערה למברגר: זה לא ניסוח שמחייב אותך, אבל אתה חייב שתהיה פה אפשרות לקבל תרומות.
אבי מספין: אבל מה שאת אומרת, אם משיגים מספיק כסף מתרומות, אז המדינה לא תיתן או תיתן פחות.
יערה למברגר: לא, זה לא מה שאני אומרת.
אמרה אקלום: לא, המדינה תקצה את הסכום שלה ועל זה רשאי המכון לגייס עוד.
אבי מספין: לא כתוב 'רשאי'.
אבי מספין: : אז הוועדה מחליטה לקבל את אותו סעיף?
אבי מספין: כן?
אבי מספין: בשינויים המחויבים כמובן.
מיכאל נודלמן: : סעיף 36 'תקציב' (א) המועצה תאשר הצעת תקציב שנתי ותגישה לשר; התקציב טעון אישור שר האוצר'.
מיכאל נודלמן: (ב) 'שנת תקציב המרכז תהיה כשנה של תקציב המדינה'.
מיכאל נודלמן: סעיף 37 'עובדים' 'תנאי העסקתם של עובדי המרכז יהיו כשל עובדי מדינה בתפקידים מקבילים, בשינויים ובתיאומים שיקבע השר, בהסכמת שר האוצר ועל פי המלצת המועצה'.
יעל מבורך: אני חושבת שזה צריך להיות הפוך, קודם כל המועצה ממליצה ואחר כך השר מאשר.
אמרה אקלום: מה קורה אם שר האוצר לא מאשר?
מיכאל איתן: אין תקציב.
אמרה אקלום: לא, ברצינות.
יולי יואל אדלשטיין: איך אמר אותו רֶבֶּה?
יולי יואל אדלשטיין: באמת רע.
יעל מבורך: שר האוצר לא יכול לא לאשר, כי יש פה חוק.
יעל מבורך: מביאים חוק ש---
אמרה אקלום: אז למה את נותנת לו את הסמכות הזאת?
יעל מבורך: את התנאים.
יעל מבורך: יש לו מחלקה שלמה, ממונה על השכר, הוא יודע מה רוחבית מקבלים עובדים---
מיכאל איתן: לא, הוא מדבר כעת על אישור שר האוצר לגבי התקציב.
מיכאל איתן: : סעיף 36.
יולי יואל אדלשטיין: לא, זה בסדר, מישהו צריך לאשר, כי אם פתאום התקציב הוא למנהל משכורת 2 מיליון וסגן מנהל משכורת עוד 2 מיליון, ופעילות עוד 100,000 שקל, אז ברור שמישהו צריך לאשר.
אמרה אקלום: הוא לא מערער על המסגרת התקציבית, אלא במה שיש בתוכו.
מיכאל איתן: זה נותן לשר מעמד לוויכוח על גובה התקציב, וזה לא השר, אלא האוצר.
מיכאל איתן: כשכתוב השר אז זה פקידי האוצר בהכרח, ברוב המקרים.
מיכאל איתן: השר לא יכול להתעסק עם מיליון גופים.
מיכאל איתן: : ההערה שלך היתה לגבי 37, שההמלצה צריכה להיות קודמת.
מיכאל איתן: המועצה תמליץ ולאחר מכן שינויים שיקבע השר, בהסכמת שר האוצר.
מיכאל נודלמן: : סעיף 38 'איסור העברת נכסים' (א) 'המרכז לא יהיה רשאי למכור או להעביר בדרך אחרת נכס שבבעלותו, למעט נכסים שפרטים לגביהם, לרבות סוגם ושוויים נקבעו בתקנות, אלא באישור השר'.
מיכאל נודלמן: (ב) 'המרכז לא יהיה רשאי למשכן נכס שברשותו או להשכירו לתקופה העולה על עשר שנים, אלא באישור השר; לעניין הזה 'להשכירו לתקופה העולה על עשר שנים', לרבות שכירות המקנה זכות לחדשה, להאריכה או שכירות לתקופה נוספת שבהצטרפותן לתקופות השכירות הקודמות עולות יחד על עשר שנים.
מיכאל נודלמן: (ג) 'המרכז לא ייטול הלוואה העולה על סכום שקבע השר בתקנות, אלא באישור השר ושר האוצר'.
מיכאל נודלמן: סעיף 39 'ביצוע ותקנות' 'השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות סדרי העבודה של המועצה'.
מיכאל נודלמן: רק נקודה אחת.
מיכאל נודלמן: הוראות תחילה, אני מניח שגם רוצים להשאיר לקראת קריאה שנייה ושלישית.
מיכאל נודלמן: אני חוזר להגדרות, מכיוון שאת ההגדרות לא קראנו, להזכירכם.
מיכאל נודלמן: פרק ב', פרשנות, סעיף 2 'הגדרות' 'בחוק זה 'הארכיון' – ארכיון המרכז שהוקם על פי סעיף 28; 'הגנז' 'חומר ארכיוני', 'מוסד ממוסדות המדינה' – כהגדרתם בחוק הארכיונים, התשט"ו-1955 (להלן 'חוק הארכיונים'); 'המכון' – המכון לחקר מורשת יהדות אתיופיה שהוקם לפי סעיף 21; 'המרכז' – מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה; 'מוסד מוכר' – כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958; 'השר' – השר לקליטת עלייה'.
מיכאל איתן: חסר לך פה 'יוצאי אתיופיה'.
מיכאל איתן: : יוצאי אתיופיה, בהגדרה כאן, נכון.
מיכאל איתן: יוצאי אתיופיה, זו אותה הגדרה שאנחנו נבחן.
מיכאל איתן: הוא או אחד מהוריו שנולד באתיופיה.
מיכאל איתן: אנחנו נשתדל להיצמד להגדרה שקיימת, כפי שאתה, בחוק שירות המדינה (מינויים).
יעל מבורך: אדוני היושב ראש, אני מבקשת להכניס סעיף נוסף שנוגע לחוק המורשות.
יעל מבורך: כמו שנעשה בחוקים של לוב ובוכרה, במידה שחוק המורשות ייכנס לתוקפו, החוק הזה יהיה בטל.
מיכאל איתן: נכניס את זה בחוק המורשות.
מיכאל איתן: : איפה זה קיים בחוק בוכרה ולוב?
מיכאל איתן: בחוק בוכרה ולוב, לפי דעתי אין סעיף כזה.
מיכאל איתן: החוק לא קובע ש---
יולי יואל אדלשטיין: האכסניה של זה צריכה להיות חוק המורשות עצמו.
מיכאל איתן: כשחוק המורשות יעבור, יהיה כתוב 'חוק זה מבטל חוקים אחרים'.
מיכאל איתן: ככה נוהגים.
מיכאל נודלמן: חברים, אנחנו סיימנו.
מיכאל נודלמן: מחר יהיה ניסוח חדש ותהיה הצבעה.
יערה למברגר: אז יש דיון מחר בעשר?
מיכאל נודלמן: ואני מבקש מה שאת רוצה להביא לפה.
יעל מבורך: אני לא בטוחה שאפשר לעמוד בלוח הזמנים הזה להביא ייעוץ משפטי על שינוי שרוצה הוועדה לעשות היום ב-15:30 למחר בעשר בבוקר.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא מדברים על בוקר, הוא גם בן אדם, הוא צריך לעבוד.
יעל מבורך: אני אומרת אנחנו צריכים ייעוץ משפטי?
יעל מבורך: צריך להביא חוות דעת של ייעוץ משפטי?
מיכאל נודלמן: מחר ב-15:00, אם אתם יכולים, 14:00 או 15:000.
יעל מבורך: זה עדיין לוח זמנים--- : אבל במובן המהותי לא השתנה דבר, מכיוון שאין אתר.
יעל מבורך: זה לא נשאר בנוסח, האתר הורד.
יעל מבורך: כמו שאני מבין כרגע, אין מחלוקת מבחינת העלות.
יעל מבורך: המחלוקת היא מחלוקת מהותית, משפטית אולי, אני הבנתי אותה.
יעל מבורך: אתם לא מקבלים את עמדת האוצר לגבי העלות התקציבית, אתם לוקחים את העלות של המ.מ.מ ומאשרים אותה.
יולי יואל אדלשטיין: לא, זו לא עמדה קונסטרוקטיבית.
יולי יואל אדלשטיין: גם אחרי עלות האוצר, אם ירד האתר, ירדה רכישה, מה עוד היה שם?
יולי יואל אדלשטיין: מוזיאון ירד ואחרי זה יש ויכוח על עלות?
יעל מבורך: בוא נסתכל על המסמך שלפני שבוע ונוכל לראות את זה.
יעל מבורך: אין פה שום דבר חדש.
יעל מבורך: אני לא אומרת שום דבר שלא אמרתי בשבוע שעבר.
יעל מבורך: הוועדה בחרה לא לקבל את עמדת האוצר לגבי העלות התקציבית ולקבל את--- : מה העניין המשפטי כאן?
יעל מבורך: זה נכון, הוועדה בחרה לא לקבל את העלות על פי חוק---
יעל מבורך: אין פה סוגיה של פריסה.
יערה למברגר: הסוגיה של פריסה לא מתעוררת, כי הוחלט להוריד את האתר.
יערה למברגר: : לכן אני שואל.
יערה למברגר: בגלל זה אני חושבת, הסוגיה שעלתה בתחילת הדיון לא רלוונטית, כיוון שהוחלט להשאיר את נושא האתר להמשך.
יערה למברגר: : אבל זה שהוועדה לא מקבלת את הערכת העלות של האוצר---
מיכאל נודלמן: זה לא נכון.
מיכאל נודלמן: אתם לא הבאתם לפה, הם הביאו ואתם לא הבאתם.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים היום---
יעל מבורך: אנחנו הכנו.
מיכאל איתן: לא, גם מה שהיא הביאה, היא הביאה נייר שהיה כתוב 6.2 עד 8 מיליון.
מיכאל איתן: אז לקחנו את ה-6.2 והורדנו.
יעל מבורך: אבל הורדת אתר ההנצחה לא מביאה---
מיכאל איתן: אבל הורדנו את המוזיאון.
יולי יואל אדלשטיין: וגם רכישת קרקע.
יולי יואל אדלשטיין: רכישת קרקע, מוזיאון ואתר.
יולי יואל אדלשטיין: לא יכול להיות שהעלות---
מיכאל נודלמן: נציג המ.מ.מ, בבקשה.
עומר שוורץ: קודם כל ההבדל הכי מהותי והכי חשוב מבחינת התמחור של המ.מ.מ זה עניין השכירות.
עומר שוורץ: זה יכול להיות שמים וארץ.
עומר שוורץ: רכישה של קרקע, המנעד הוא אדיר.
עומר שוורץ: מעבר לזה יש דברים מאוד דומים.
עומר שוורץ: עבודה, דומה, אמרנו שזה יורד בשנה הראשונה, עלויות שוטפות דומה, אפילו אני חושב שהאוצר היה יותר גבוה.
עומר שוורץ: מה שהאוצר עשו, הם דיברו על בנייה של הכל ביחד, זאת אומרת של אתר הנצחה פלוס מוזיאון.
עומר שוורץ: כשאני דיברתי עם אנשים מהצבא, אמרו לי 1.4 מיליון.
עומר שוורץ: אם ניקח מהתקציב של האוצר 1.4 מיליון ייצא משהו מגוחך, ייצא משהו בלתי אפשרי, ייצא שלהקים את כל המכון עצמו נשאר איזה 0.6 מיליון, משהו כזה.
עומר שוורץ: אי אפשר, קשה לי להתמודד, קשה בכלל להתמודד עם תמחור כזה כל עוד הוא לא מפורק.
יעל מבורך: צריך להסתכל על שני דברים.
יעל מבורך: אי אפשר לחבר ביניהם, או שלוקחים את זה או שלוקחים את השני.
מיכאל נודלמן: אני סיימתי.
זאב אלקין: אחר צהריים טובים.
זאב אלקין: אנחנו מתחילים את הישיבה של ועדת המשנה לקליטת ילדים, נוער וצעירים עולים במערכת החינוך.
זאב אלקין: אני מתנצל על האיחור הקל, היינו צריכים להצביע בנושא חוק ההשכלה הגבוהה בועדת החינוך בחזית אחרת, שם דווקא הכנסת ומשרד החינוך הולכים יד ביד מול משרד האוצר וכמה כוחות אחרים.
זאב אלקין: רציתי שננעל את המושב הזה בסקירה ודיון קצרים של משרד החינוך על היערכות לשנת הלימודים הקרובה.
זאב אלקין: אנחנו הגענו לחודש יולי, עוד כחודש נפתחת שנת הלימודים ואני באופן יחסי גם בשנים הקודמות לא הייתי רגוע, אז השנה אני פחות רגוע אפילו משהייתי בשנים הקודמות כי לפי החישוב שאני עשיתי, להערכתי לאגף קלר בשנת התקציב הזאת חסר כסף.
זאב אלקין: שאלתי על כך את השרה בשעת השאלות שהייתה לנו בשבוע שעבר והיא לא ידעה להשיב, אבל לפי החישוב שאני יודע לבצע חסר בערך כרבע מהתקציב לעומת שנה שעברה לאגף קליטת תלמידים עולים , ואני מניח, שכמו שקורה הרבה פעמים, כשמקווים שהתקציב יתמלא עד למכסה של השנה שעברה, בדרך כלל במחצית הראשונה של השנה מנסים לקצץ כמה שפחות, ואז כל עומס הקיצוצים נופל על החצי השני.
זאב אלקין: זה בדרך כלל הנוהג בכל המערכות התקציביות המוכרות לי, ואני מניח שמשרד החינוך אינו יוצא מן הכלל בקטע הזה, ואם הדבר אכן נכון, לכאורה צפויי לנו קיצוץ אלא אם יקרה איזשהו נס או אם לא תהיה החלטה חדשה של הנהלת משרד החינוך והנהלת משרד האוצר, שניהם ביחד, להחזיר את התקציב לגודלו המקורי בשנת התקציב הקודמת, אנחנו נצפה בחצי הראשון של שנת הלימודים הקרובה לקיצוץ תקציבי הרבה מעבר ל-25%, מה גם שכמעט כל השנה תספוג את הקיצוץ, זאת עד כמה שאני מבין.
זאב אלקין: מכאן אני מניח שכבר היום ישנם דברים הנמצאים בסכנת סגירה או בסכנת אי פתיחה.
זאב אלקין: לכן הזמנו לכאן את אודי, התגעגענו אליו בסדרת הדיונים שהייתה לנו במושב הזה, ואנחנו נשמח לשמוע מה הולך להיפתח ומה לא.
זאב אלקין: חשוב שלפחות נדע מה החלטתם בעניין התקציבים הקיימים, ושננקוט עמדה כועדת משנה בסוגייה זו.
עמיהוד בהט: טוב, צריך לומר ככה, קודם כל כל מה שאני עכשיו אדבר על כל מה שקשור להיבטים התקציביים, כפוף למרתון תקציבי שירד מחר אצל המנכ"לית בו בעצם מאושרות התוכניות של אגפי המשרד השונים לשנת הלימודים תשס"ט, ומה שאני כרגע אומר זאת באמת היערכות וזה בכפוף למה שיהיה מחר בדיון.
עמיהוד בהט: הדבר השני שאני צריך לומר הוא שהתקציב של מימון הפעולות השונות של קליטת עליה במשרד החינוך, יש לו שני אלמנטים.
עמיהוד בהט: האלמנט של התקציב בתקנות ההפעלה ובשעות ההוראה .
עמיהוד בהט: אני מאוד מקווה שהמסגרת של שעות ההוראה לא נפגעת ולכן בעצם חלק גדול מהתוכניות יכול להיות טיפה יותר אופטימי בעניין הזה, כוונתי היא כי חלק גדול מן התוכניות יכול להתבצע במתכונת דומה למתכונת של שנה שעברה.
זאב אלקין: מזל ששרת החינוך לא שומעת אותך, כי אז היא הייתה מגיעה למסקנה כי בכלל אין צורך להשלים את תקציב ההפעלה.
עמיהוד בהט: אז קודם כל אני אדם ישר ואומר את מה שיש.
עמיהוד בהט: שנית, אני רוצה לומר כי מתוך תקציב שעמד בשנת 2007, בסופה של השנה, על 35 מיליון ש"ח, התחלנו את השנה בבסיס סטטי של 19 מיליון, בפנייה הזאת שאמורה לעבור אני מקווה מאוד בשבוע הבא בועדת הכספים, מוחזרים לתקציב האגף 8 מיליון שקלים, שכך אנו מגיעים ל-27 מיליון.
עמיהוד בהט: אני מאוד מקווה שתהיה איזושהי השלמה גם במהלך הפנייה שאחריה, ואולי איכשהו נוכל לעמוד אולי לא בדיוק באותה מתכונת, אבל במתכונת קרובה, וזה יהיה מאוד תלוי בהאם יוחזר הסכום או לא.
זאב אלקין: אז נכון לעכשיו יהיו 27 מיליון שקלים, כלומר בחסר של 8 מיליון שקלים.
עמיהוד בהט: זה בתנאי שמחזירים.
זאב אלקין: לא, אם זה כבר עבר בועדת הכספים הסיבה היחידה שיכולה להיות לכך שזה לא יאושר זה הביקורת של ועדת הכספים על משרד החינוך על זה שהוא לא מחזיר כסף לאודי, כך שבמקרה הזה הפנייה תאושר.
עמיהוד בהט: אז אני חושב שבמקרה הזה זה בסדר.
עמיהוד בהט: אני חייב לומר שאני משתדל מאוד שבמידה שנצטרך לעשות ויתור בספטמבר- דצמבר, נעשה אותו בדברים שלא נוגעים ישירות לתלמידים, תיכף אני אפרט את הדברים.
עמיהוד בהט: קודם אני רוצה לומר שאנו עוסקים בדברים שהם בעיניי לא פחות חשובים מאשר הנושאים הקשורים ישירות לתקצוב.
עמיהוד בהט: ראשית , בנושא של היערכות המערכת לקליטת עלייה, ככל שמספר העולים החדשים יורד כך יש יותר צורך להגדיל מודעות ולהביא את הדברים לפתחם של בתי הספר ושל כל הנוגעים בדבר, כי כשיש עלייה של מיליון עולים בבת אחת, כאשר כל בית ספר מקבל 500 עולים בבת אחת היישר מהמטוס, לא צריכים לשכנע אותו ולהסביר לו שיש עלייה לישראל.
עמיהוד בהט: אולם כשמדובר בילד אחד פה וילד אחד שם, מטבע הדברים מישהו גם צריך לבוא ולעשות את הלובינג הזה כי אחרת הדברים עלולים להיקלע, בגלל ריבוי התוכניות והעניינים השונים, לאיזושהי קרן זוית מסוכנת מבחינתי.
עמיהוד בהט: על כן אני עושה עכשיו סבב פגישות לכל המחוזות במשרד, התחלנו עם זה כבר, ואחר כך בעקבות סבב פגישות זה, בספטמבר יופיעו בכל הישיבות המפקחים הכוללים של כל המחוזות, יחד עם כל המפקחים הכוללים של המשרד, והמדובר פה בכ- 1,000 מפקחים, כלומר בגדול כל מחוז פועל בפני עצמו, אך תוכניות העבודה יובאו לפני כל המפקחים הכוללים כדי להביא בפניהם את המסר של האחריות הכוללת של מה שנעשה בבית ספר בתחום קליטת העלייה כמו בכל תחום אחר, כי אחרת אי אפשר להתפרס על מערכת שלמה בלי שאנשים בשטח יהיו מחוברים לעניין.
עמיהוד בהט: כמובן מועברים לבתי הספר, עשינו זאת גם בשנה שעברה, חוברות מסודרות הכוללות את מערך הסיוע לתלמידים עולים, גם לחינוך היסודי, גם לחטיבות הביניים, אם צריך גם לחטיבה העליונה, זאת על מנת שהדברים יהיו מאוד ברורים ומאוד שקופים לכל אחד, ושכל אחד יוכל להצטרף לתוכניות שרלוונטיות לגביו.
עמיהוד בהט: זה הנושא הראשון.
עמיהוד בהט: הנושא השני הוא שאנחנו ביצענו השנה בעזרת הרמ"א בראשותה של פרופ' מיכל בלר עבודה מאוד יסודית כדי לשדרג את מערך ההדרכה שלנו.
עמיהוד בהט: אני אומר על כך שזה מסוג הדברים שלא עולים כסף אבל לפעמים זהב, קיבלנו רעיונות, כיוונים, והחלטנו באמת על סטנדרטיזציה של כל נושא ההדרכה, כך שלכל מדריך מחוזי שעובד עם קבוצה גדולה של בתי ספר, יהיו מספר משימות נוספות לבצע מעבר לעבודה הרגילה מול מורים והדרכתם בנושא של הוראת עברית כשפה שנייה וכדומה.
עמיהוד בהט: הדבר הראשון יהיה הטמעה של חומרי למידה חדשים.
עמיהוד בהט: אנחנו מתכוונים לפרסם, אני מקווה שלקראת ספטמבר או אולי קצת לאחר החגים, תיק עולה, כך שבכל בית ספר יהיה תיק עולה, לכל תלמיד שהוא עד 5 – 6 שנים בארץ, שם תהיה מלוא האינפורמציה שבית הספר יצטרך למלא בגין אותו תלמיד, כאשר עצם הצורך למלא את החומר הנדרש זה בעצם מסמך שאומר מה בית ספר צריך לעשות כדי שתהיה קליטה ראוייה.
עמיהוד בהט: זאת אומרת שהחל בלימוד, המשך בחניכה, בחינוך חברתי, בעבודה מול הורים וכל מה שרק צריך.
עמיהוד בהט: המעקב הזה בעצם יוצר מתווה מסוים בכך שברגע שבית הספר יצטרך למלא את הטופס הזה באופן ראוי ומסודר לכל תלמיד, יש לו גם מתווה איך צריך להתנהל מול ילד עולה עד 6 שנים בארץ.
עמיהוד בהט: בנוסף אנחנו מתכוונים להכניס למהלך הזה גם את מסמך ההתאמות.
עמיהוד בהט: אתה אדוני היושב ראש הצעת בזמנו את מסמך ההתאמות שלא יעסוק רק בבגרויות, אלא שיהווה משהו שייתן אולי לא חוק אבל המלצות איך צריך לנהוג עם עולה.
עמיהוד בהט: גם אם הילד בכיתה ג' , מותר לו לקבל שעה נוספת או התעלמות משגיאות כתיב וכו' וכו'.
עמיהוד בהט: אנחנו יצרנו מסמך כזה, עם שפ"י, לפי דעתי הוא מאוד מרשים, הוא מתייחס לכל רבדי הגיל ואנחנו מקווים להטמיע אותו החל מהראשון לספטמבר אל תוך המערכת.
עמיהוד בהט: זה דבר שעלה פה בועדה, אז עכשיו הוא ייכנס לפעולה.
עמיהוד בהט: כמובן תוכנית הלימודים החדשה בעברית כשפה שנייה, כמו כל מדריך מהסוג הזה, תצטרך לעבור לפחות על שניים או שלושה סטנדרטים כל שנה מהסטנדרטים לקליטת עלייה, ולהטמיע בבית הספר את האולפן הוירטואלי שהושלמה מלאכתו, כלומר כל היחידות של הלמידה באולפן הוירטואלי יקבילו לספר הלימוד להוראת שפה שנייה מוכן ו-21 יחידות.
עמיהוד בהט: שנה שעברה זה היה ל-13 יחידות, זה הושלם, ואני ראיתי בעיניים את הפעולה הזאת מתבצעת בבתי ספר וזה מאוד מאוד יפה ומרשים.
עמיהוד בהט: זה בקטע של ההיערכות.
עמיהוד בהט: לגבי עניין רכישת השפה, אנחנו חוזרים על המתכונת של שנה שעברה בהקמת אולפנים יישוביים, ואני ביליתי די הרבה ימים ושעות, חלק לא כל כך סימפטיות אפילו, בניסיון להרחיב את המעגל ובוודאי שלשמר את המעגל, וכל מי שחווה את העניין הזה, נשבח אותו.
זאב אלקין: אני שמח לשמוע את זה, כי אם אתה זוכר, לפני שנתיים היו התלבטויות בנושא, אז אומר עכשיו בקצרה שכדרך זו הדרך נכונה.
עמיהוד בהט: אנחנו קיבלנו גם את האולפן בירושלים, את האולפן בבית שמש, קיבלנו את העשייה במודיעין, אפרת, ירושלים, בית שמש.
עמיהוד בהט: נתניה ורעננה זה מן חצאי אולפנים כי הרשויות שם במילא מרכזות שם בבתי הספר מספר גדול של עולים, אז הם מקיימות שם מסגרת כמעט כמו אולפן, עם הקצאת שעות כמעט כמו באולפן – כ 20 שעות או 10 שעות וכו'.
עמיהוד בהט: בנוסף לכך, השנה הייתי ב - 4 רשויות נוספות.
עמיהוד בהט: הייתי פיסית עם כל אנשי מנהל החינוך באשדוד, עם ראש מנהל החינוך בנתניה, עם ראש העיר של רעננה, ועם מנהלת מינהל החינוך בתל אביב דפנה לב.
עמיהוד בהט: דיברתי שם גם על הקמת האולפנים היסודיים אבל גם על הקמת משהו מקביל לאולפן העל-יסודי בירושלים, כי אלה המקומות היחידים על פי הניירות שניתן לייצר בהם לפחות שתי כיתות.
זאב אלקין: חיפה וקריות לא?
עמיהוד בהט: אולי בלאובק, מעבר לזה אין כמעט באזור חיפה, לפחות לא בחודשים האחרונים ואף בשנה האחרונה.
עמיהוד בהט: התגובות שקיבלתי סך הכל היו חיוביות.
עמיהוד בהט: בנתניה כבר הייתי בפגישה השנייה השבוע והרעיון כרגע הוא כי במתחם של אולפן עקיבא יוקמו שתי כיתות, אחת ממלכתית ואחת ממלכתית דתית, לכל ילדי נתניה.
עמיהוד בהט: כרגע מדובר לא על עולים יוצאי איתיופיה, כלומר כרגע אין בנתניה מרכזי קליטה ולכן כל האולפנים האלה יועדו לא במיוחד ליוצאי איתיופיה.
זאב אלקין: ברור כי שמה הקליטה היא מראש קליטה מרוכזת באולפנים.
עמיהוד בהט: זה ברור לגמריי.
עמיהוד בהט: באשדוד אותו דבר, הולכים להקים אולפן טרומי במקיף ט' או משהו כזה, יש לי כבר מכתב נכונות של דני קליין, מנהל החינוך העל יסודי באשדוד, ואני מקווה שזה יצא לפועל.
עמיהוד בהט: לגבי רעננה הם עדיין בדיון בעניין, וכמובן שקיים האולפן בירושלים שהוא שמורת טבע מאוד יפה וצריך לשמר אותו, גם אם לא בהיקפו המקורי בעקבות הירידה במספר העולים שחלה עכשיו, גם אם המעטפת האדמיניסטרטיבית שלו קצת תצומצם, המעטפת הפדוגוגית שלו לא תקוצץ אפילו לא בשעה אחת, ואני בכוונה אומר את כל זה לפרוטוקול כיוון שבדיוק הנושא הזה נמצא בדיון.
זאב אלקין: אז אם נסכם את עניין האולפנים, יש לנו את ארבעת האולפנים הישנים במחוז ירושלים, ויש לנו תקוות לפתיחת אולפנים נוספים.
עמיהוד בהט: באשדוד , רעננה, נתניה ואילת.
עמיהוד בהט: באילת זה כבר אפילו סוכם עם דר' דרורי דניאל, מנהל אגף החינוך באילת, אבל זה כפוף למספר אנשים שיגיעו.
עמיהוד בהט: עכשיו שמעתי שהגיעה קבוצה גדולה מבריטניה לאילת, אבל זו רק שמועה.
מאיה שריר: לא צרפתים?
עמיהוד בהט: גם צרפתים, הם תמיד היו, גם אם לא הרבה.
עמיהוד בהט: עכשיו מגיעים מבריטניה, כמו שמגיעים עכשיו מדרום אפריקה.
עמיהוד בהט: יש כל מיני קבוצות שמגיעות עכשיו.
עמיהוד בהט: יש לנו נתונים מדויקים עדכניים להיום ממש על כל ילד ובאיזה גיל הוא.
עמיהוד בהט: אולם, מהקבוצות האחרות של העלייה הקבוצתית אין לנו אינפורמציה מדויקת, ונדע אותה רק במחצית הראשונה של ספטמבר, אז אנחנו כבר ערוכים לעניין.
זאב אלקין: זה בנוגע לאילת, ומה המצב בתל אביב?
עמיהוד בהט: בתל אביב יש אולפן שהעירייה מקיימת ממילא.
עמיהוד בהט: הם מעדיפים להמשיך את המתכונת שלהם.
זאב אלקין: שהוא אולפן לילדים ונוער?
עמיהוד בהט: לא, האולפן הוא לתיכוניים, אבל הוא כולל גם ילדים שהם לא בדיוק עולים.
עמיהוד בהט: בתל אביב יש הרבה מאוד אוכלוסיות אחרות, והתקצוב יהיה בהמשך כמו שהוא היה קודם, כלומר הוא לא יהיה משהו מיוחד.
עמיהוד בהט: ההבדל הוא שבנתניה רעננה ובירושלים מדובר על חוזה תקציבי מול החשב הכללי, זו לא הקצאת שעות רגילה.
עמיהוד בהט: בהמשך לרכישת השפה , אני דיברתי על האולפן הוירטואלי שהושלם עכשיו ונמצא באתר ואפשר ואפילו כדאי לראות אותו.
עמיהוד בהט: בסוף השנה השעברה עשינו פיילוט של מבחני המדף למעבר מכיתת אולפן לכיתת אם, הוא הועבר לחלק גדול מתלמידי האולפנים שלמדו שנה שעברה, והשנה זה אמור להיות מבחן מדף שבית הספר יוכל לשלוף.
זאב אלקין: זה הולך להיות בכל בית ספר בארץ?
מאיה שריר: זה יהיה בכל בית ספר.
זאב אלקין: וזו תהיה פעולה ולונטארית או שלמעשה כדי להעביר תלמיד לכיתה רגילה הוא יהיה חייב לעבור את המבחן הזה?
עמיהוד בהט: זו כאן בעיה.
עמיהוד בהט: הרי ילד אחד שבא לבית ספר הוא נמצא בכיתה רגילה, הוא לא יושב מחוץ לכיתה.
זאב אלקין: ובמקומות שיש בהם אולפנים מהסוג הזה?
עמיהוד בהט: אז במקומות כאלה יש המלצות איך לנהוג עם ילד כזה, להשאיר אותו בכיתה או לא.
עמיהוד בהט: בכל אופן תהיה אינדיקציה לבית ספר איפה הילד הזה עומד.
עמיהוד בהט: בנוגע לתוכנית הלימודים החדשה, אנחנו בשנה שעברה הקצינו שני ימי הדרכה, דהיינו שליש משרה, לטובת הטמעת התוכנית.
עמיהוד בהט: התוכנית הוטמעה בשתי פגישות מאוד משמעותיות עם כ-1000 מורים, אלה מורים שאני קורא להם "מורים צבועים" לעברית, דהיינו אלה מורים שא"ל, מורי משעולים, מורי האולפנים, שיש לנו אותם כקהל מוגדר וברור.
עמיהוד בהט: השנה הכפלנו את מספר הימים, והמפקחת שלנו שעוסקת בנושא הזה, ד"ר רחל גאובר שעובדת גם שאוניברסיטה העברית, שעסקה בזה בשנה שעברה יומיים, תעסוק בזה השנה במשך ארבעה ימים, כלומר נכפיל את משך העבודה שלה על מנת שהיא תוכל להגיע ליותר קהל.
זאב אלקין: בינתיים מהתיאור שלך אני יכול להתרשם שהייתה תוספת תקציבית ולא קיצוץ תקציבי משרד החינוך, כי הכל רק גדל.
עמיהוד בהט: הנה, מיד אני אתחיל לקלקל קצת.
זאב אלקין: כן זה מה שאני מציע, אנחנו קצת מוגבלים בזמן, הישיבה צריכה להסתיים עד 14:00.
זאב אלקין: בואו נגיע לחלק המהותי של הקיצוץ.
עמיהוד בהט: כל מה שאמרתי עד עכשיו אלה באמת דברים שלא דורשים כסף ולכן נוצרה התחושה הזאת, אבל אל דאגה, אני מיד אגיע לקיצוצים.
עמיהוד בהט: לגבי שיפורי השגים בשפה העברית, אנחנו ניתן תוכנית עברית ידידותית שעוסקת בחונכות על רקע העברית עם עמותת ידידים באמת שמתכוונים להרחיב למספר של 500 – 600 תלמידים בלא תוספת תקציבית.
עמיהוד בהט: תוכנית שא"ל ותוכנית משעולים.
עמיהוד בהט: לגבי תוכנית שא"ל, אם דיברת על קיצוץ וכו' וכו', תעבוד במתכונת הרגילה שלה.
עמיהוד בהט: תוכנית משעולים תעבוד בהיקף הרגיל שלה, אבל היא תתוקצב בשעות תקן ולא באמת שילמו לג'וינט, ולכן פה נחסכו כמעט מיליון שקלים מתקציב הפעולות, אבל בעצם הפעולה עצמה נשארת .
עמיהוד בהט: מערך שיעורי העזר לעולים נשאר ללא שינוי, כולל אלה הזכאים בחטיבות הביניים , שאחרי שנתיים זכאותם פגה.
זאב אלקין: כשאתה אומר שתוכנית המשעולים תעבוד כרגיל, זה כולל את אותה ההרחבה שבזמנו הכרזתם עליה?
עמיהוד בהט: כן, ל-2,600.
עמיהוד בהט: אז דיברנו על שיעורי העזר לעולים, שהם כבר קיימים.
עמיהוד בהט: אנחנו נייצר מסמך, לא בדיוק של הנחיות אלא יותר של המלצות, איך לטפל בשעות הרפורמה לבתי הספר שנכנסו לאופק חדש.
עמיהוד בהט: מדובר פה בהרבה מאוד בתי ספק ייסודיים כי 700 בתי ספר יסודיים זה הרבה מאוד, זה כבר אפילו לא פיילוט אלא משהו הרבה יותר מסיבי.
עמיהוד בהט: אין לנו אפשרות לכפות את העניין, אבל בכל אופן יש לנו את האפשרות גם להמליץ וגם להגיש.
עמיהוד בהט: כי אנחנו הגענו למסקנה כי ככל שאנחנו נגיש יותר חומרים למורים כך תהיה בהם יותר מוטיבציה לטפל בזה, ולכן אנחנו אמורים לייצר ערכת הפעלה - כל מיני משחקי לשון, שיעורי לשון, כך שהמורה ירצה לטפל בשעות הפרטניות שיש לו במסגרת אופק חדש בתלמידים העולים בנמצאים בבתי הספר.
עמיהוד בהט: אנחנו נמשיך בהקצאת השעות לגני ילדים.
עמיהוד בהט: שנה שעברה לא הלך הקטע הזה של ארצות הרווחה, והקצינו שעות רק לילדים יוצאי איתיופיה.
עמיהוד בהט: השנה החלטנו לתת גם לילדים מיתר ארצות העולם, במסגרת השנה הראשונה שלהם בארץ, שעתיים ומעלה בהתאם למספר ילדים ועל פי סולם שנקבע.
זאב אלקין: אז מה נופל?
זאב אלקין: עד עכשיו שמענו מה לא ייפגע בעקבות חוסר תקציבים במשרד החינוך.
עמיהוד בהט: אנחנו נאלץ להוריד כ-500 אלף ש"ח מתקציב הסמינרים, ולהתחיל אותו רק בראשון לינואר.
זאב אלקין: הסמינרים של הזהות היהודית?
עמיהוד בהט: כן, אבל אנחנו כן מפעילים תוכנית חברים שהתחלנו אותה בפיילוט בשנה שעברה ב-85 עד 90 כיתות בחטיבות הביניים בשנה זאת.
זאב אלקין: 500 אלף ש"ח קיצוץ זה יותר מרבע, כ- 1,000300?
עמיהוד בהט: מ – 1,000800 עד 1,000300 , ואנחנו מפעילים את תוכנית חברים ב-85 כיתות.
זאב אלקין: אבל זאת אוכלוסיית גיל אחרת.
עמיהוד בהט: כן, אבל זה אותו נושא.
עמיהוד בהט: יש לנו פעולה שאנחנו עושים מול העמותה שאלי מנהל, ואני מאוד מקווה שיאפשרו לנו להפעיל אותה גם בשנה הבאה.
עמיהוד בהט: מדובר בתוכנית מאוד יפה, מאוד מרשימה, שהחלטנו עליה השנה, גם היא עוסקת בחטיבה העליונה בנושאים האלה של זהות ושייכות של בני נוער מחבר העמים בעיקר, אך לא רק בבני נוער מחבר העמים.
עמיהוד בהט: הפעלנו את התוכנית השנה בעשרה מוקדים, ואנו מוכנים אפילו להגדיל אותה.
עמיהוד בהט: אנחנו כנראה נקצץ בהשתתפות שלנו בתוכניות פאקט מול הג'וינט, ואולי קצת מתוכנית פל"א ביסודי על רקע סיכום שיש לנו בנושא של תוכניות מיל"ת שזה התוכניות התוספתיות לילדים אחרי שעות הלימודים, לנצל את הבמה של מיל"ת לטובת ילדים עולים באופן מוגדר.
עמיהוד בהט: בעצם לא נפסיד ילדים, אבל רק נשנה כותרת ונוכל אולי לייעל מבחינה תקציבית.
עמיהוד בהט: אני אגיע לנושא הקיצוצים.
עמיהוד בהט: בנושא של המגשרים ליוצאים מאצות הקווקאז והבוכרה, אנחנו חושבים שהנושא הזה הוא מאוד חשוב, אבל על רקע מיעותם וויתקם היחסית של עולים מקווקאז ומבוכרה, מה שקרה בעצם בפועל הוא שבחלק מהישובים אנו עובדים גם מול אוכלוסיית חבר העמים האחרת, לא רק מהקווקאז ובוכרה.