GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: היושב-ראש דיבר על תכנית בין-משרדית וכאשר מנכ"ל המשרד הופיע כאן, הוא דיבר על איזושהי ראייה כללית שצריכה לכלול משרדים רבים כמו משרד החינוך וכולי.
זאב אלקין: עוד לפני ששאלנו אתכם מי ידבר על הממשק עם משרדים אחרים ועל ראייה כוללת, אבל לפחות ברמה של משרד הקליטה צריכה להיות ראייה כוללת.
שרה כהן: ישנה ראייה כוללת.
זאב אלקין: השאלה מי יציג אותה כאן.
שרה כהן: אני שוב חוזרת ואומרת שאני יכולה להציג את הראייה הכוללת.
זאב אלקין: אני מדבר על ביצוע שלה.
זאב אלקין: ראייה כוללת, המנכ"ל הציג ואני שואל מה קרה מאז.
שרה כהן: את תהליך ההתקדמות, אני יכולה להיות אחראית על ההצגה של תהליך ההתקדמות מתוך הרזולוציה של הראייה הכוללת באותם חלקים ותחומים שהם תחת האחריות המקצועית שלי.
שרה כהן: אני חוזרת ואומרת שאנחנו שני נציגים כאן מהמשרד.
שרה כהן: בהחלט אני אפתח ואתייחס לזה כיוון שהייתי שותפה בכל המהלך של ההצגה הכוללת של ראיית המשרד ואני יכולה להתייחס לאותם חלקים שאני אחראית עליהם.
שרה כהן: אם יש עניין לשמוע, בבקשה.
זאב אלקין: השאלה אם אתם יכולים לדאוג שבכל זאת תמונת המשרד תוצג במלואה.
שרה כהן: קשה לי עם כל הדיון הזה כיוון שאנחנו שני נציגים כאן מהמשרד.
שרה כהן: זה מה שאני יכולה לומר.
שרה כהן: אם יש איזה שהן השגות או הערות לגבי נציגות המשרד, אני מציעה שזה יופנה למנכ"ל המשרד ולא למי שנמצא כאן.
זאב אלקין: מי שנמצא כאן צריך להציג את הדברים.
שרה כהן: אני יכולה להציג, אני אשמח להציג, ואני חושבת שזה כן יכול לשקף את הראייה הכוללת של המשרד בהקשר של הנוער עם הרזולוציה של נוער עולה בסיכון שזה באחריות שלי.
שרה כהן: אני אשמח בכל אופן להתחיל ואולי זה יפוגג חלק מאי הבהירות.
שרה כהן: כאשר אנחנו הצגנו את התוכנית, התייחסנו למספר עקרונות מרכזיים של התערבות.
שרה כהן: אני לא אחזור עליהם כרגע, גם בגלל קוצר הזמן, אבל הם בהחלט התבססו על תהליך מוגדר שמכון ברוקדייל עשה למשרד ושגם הוצג באותו דיון.
שרה כהן: מתוך אותן נקודות מרכזיות גזרנו גם כמה תחומי התערבות שאני כרגע רוצה לדווח ולומר היכן אנחנו נמצאים בהתייחס להתערבויות שהן התערבויות מערכתיות שכן מבוססות על ההמלצות שנגזרו גם ממה שהוצג באותו דיון.
שרה כהן: אני אנסה להתייחס לזה בצורה סדורה.
שרה כהן: חלק מההמלצות של הדיון נסבו סביב הנושא של עיקרון הלמידה מהצלחות והרחבה של תוכניות שאנחנו מגדירים אותן כתוכניות שמניבות תוצרים והן תוכניות מצליחות.
שרה כהן: נכון להיום אנחנו כרגע מרחיבים וזה מעבר למה שנעשה באופן שוטף.
שרה כהן: אנחנו לא גרענו בשלב זה - על אף קיצוצים במשרד – מתוכניות שהן פועלות.
שרה כהן: כרגע אנחנו הולכים להרחיב שתי תוכניות של ליווי נוער עולה עוברי חוק וליווי ההורים שלהם.
שרה כהן: מדובר בשתי תוכניות שכל המשובים שקיבלנו עליהן בעצם מחזקים את מידת ההצלחה שלהן.
שרה כהן: תוכנית אחת היא תוכנית סיכויים לליווי נוער עולה עובר חוק שפועלת כיום ב-20 ישובים מתקציבים משולבים של משרד הקליטה והביטוח הלאומי כאשר כל גורם נותן ל-10 ישובים.
שרה כהן: נכון להיום אנחנו הולכים להרחיב את התוכנית לשישה ישובים נוספים וזה נעשה באיגום משאבים יחד עם תקציבי המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
שרה כהן: התוכנית תפעל כרגע ב-26 ישובים.
שרה כהן: התוכנית השנייה היא תוכנית משפחה תומכת יחד עם פורום הורים עולים, תוכנית שפועלת כרגע בכ-10 ישובים.
שרה כהן: אנחנו עומדים להרחיב אותה לארבעה ישובים נוספים וזה נמצא כבר בתהליך עבודה.
שרה כהן: גם כאן זה נעשה על בסיס הצלבת נתונים עם שירות מבחן לנוער, עם המידע שמגיע גם מתוך השטח והתוכנית, כאמור, תיכנס לארבעה ישובים נוספים ותלווה את ההורים של בני הנוער עוברי החוק באותם מקומות.
שרה כהן: אנחנו התייחסנו לצורך בטיפול ממוקד בנוער עולה שנמצא בקצה רצף הסיכון.
שרה כהן: הסוגיה הזאת חודדה על רקע מספר תוכניות מערכתיות כאשר אחת מתוכן היא התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון שזה היישום של ועדת שמידט שאני נציגת המשרד בה, שעוסקת בעיקר בתוכניות מניעה ובדגש גם על הגיל הרך.
שרה כהן: חלק מהחשיבה של הגורמים השותפים הייתה שצריך להשקיע כרגע בצורה שהיא יותר ממוקדת בנוער שהוא נוער שנמצא בקצה הרצף.
שרה כהן: אני יכולה לדווח כאן – ושוב, בראייה שהיא ראייה מערכתית משלבת – שבחודש פברואר השנה התקיים מפגש משותף של שר הקליטה ושר הרווחה בהשתתפות שני המנכ"לים והתקבלה החלטה של שני השרים לתת לאגף נוער, צעירים ותקון במשרד הרווחה ולאגף שלי לקדם במשותף תוכנית שמיועדת לנוער בקצה הרצף על כל שירותי אגף תקון במשרד הרווחה, שזה הנושא של התמכרויות, הנושא של שירות מבחן לנוער, הנושא של שיקום נוער, חסות הנוער, נערות בסיכון.
שרה כהן: אנחנו כרגע נמצאים בשלב של מסמך שהוא בעצם בשלבי גיבוש אחרונים.
שרה כהן: המסמך הזה כרגע נכתב במשותף עם משרד הרווחה בשיתוף גם עם דפני מושיוב ואנחנו כרגע מגישים אותו לשני המנכ"לים.
שרה כהן: המסמך כולל גם את תפיסת העבודה וגם בקשות לתוספות תקציביות לצורך קידום המהלכים שאנחנו חושבים שיש לעשותם.
שרה כהן: בנושא של טיפול ממוקד בנוער בקצה הרצף, אנחנו כרגע לקראת ממש הנעה של פתיחה של תוכנית חדשה שמתקיימת יחד עם משרד החינוך, עם קידום נוער ועם שירות נוער וצעירים במשרד הרווחה וביחד עם ג'וינט ואשלים.
שרה כהן: מדובר כאן בתוכנית שנקראת ראש אחר וזוהי תוכנית לאיתור, ליווי וטיפול בנוער עולה בחבורות רחוב.
שרה כהן: התוכנית כבר תוקצבה, נקלט לה רכז שכרגע יפעל במסגרת אשלים, היא תפעל בארבעה ישובים והיא ממוקדת בנוער שמסתובב בחבורות.
מיכאל נודלמן: דיברנו על תנועות נוער.
מיכאל נודלמן: האם בתוכנית יש איזה קשר לתנועות הנוער?
שרה כהן: התוכניות שאני מדברת עליהן כרגע הן תוכניות שבעיקרן הן התערבויות טיפוליות שממוקדות בעיקר בנוער שהוא נוער בסיכון מוגבר.
שרה כהן: התוכניות שהן תוכניות שהוצגו בכל מה שקשור לנושא של תוכניות של תנועות נוער, כמו גם חוגים ותוכניות שהן שעות פנאי, מבחינתי הן תוכניות מניעה אוניברסליות שמכוונות, לפחות לטעמי, לכלל הנוער העולה.
שרה כהן: בחלק מהתוכניות שכרגע אנחנו מקיימים, חלק מתוך ההתערבויות מכוונות לזה שהנוער העולה גם ייטול חלק בתוכניות פנאי איכותיות.
שרה כהן: מבחינתי תנועת נוער, כמו גם חוגים אחרים, היא חלק ממענה פנאי איכותיים שיש רק להרבות בשילוב של הנוער העולה בתוכן.
שרה כהן: הרכיב הראשון הוא בנייה של תפיסת עבודה בנושא של התמודדות עם בעיית האלימות בקרב עולים במסגרת עיר ללא אלימות.
שרה כהן: אנחנו כרגע יוצאים לפיילוט שהוא כבר כמעט סגור יחד עם העיר אילת והאסטרטגיה הכוללת שגם הוצגה על ידי המשרד בכנס עיר ללא אלימות בחודש שעבר מתייחסת לשלושה נדבכי עבודה עיקריים:
שרה כהן: את תפיסת העבודה הזאת, מעבר לאילת, הכוונה להטמיע אותה בחמש ערים שכלולות בעיר ללא אלימות, לפתח תפיסת עבודה בחמש ערים שלא כלולות בעיר ללא אלימות, וכל אלה ערים שקיבלנו את המידע לגביהן מתוך נתוני המשטרה ומתוך זיהוי מקומות.
שרה כהן: אילת היא עיר דגם.
שרה כהן: היא התחילה את התוכנית עיר ללא אלימות והיום היא עיר דגם בפיתוח כל התוכניות.
שרה כהן: היום התוכנית עיר ללא אלימות פועלת יחד עם אילת ב-12 ערים.
שרה כהן: עדיין אילת מתקדמת מול כל הערים האחרות כי התוכנית עובדת בה למעלה משנתיים והיא עדיין ממשיכה להיות עיר דגם בפיתוח התוכניות.
שרה כהן: זאת תפיסת עבודה שיכולה להלום לצרכים של אילת אבל עם יכולת התאמה והטמעה גם בערים נוספות על פי מאפייניהן.
מיכאל נודלמן: לא קבעתם איזה ערים יהיו.
שרה כהן: יש קביעה של ערים.
שרה כהן: הכל כבר קבוע.
מיכאל נודלמן: באיזה ערים מדובר?
שרה כהן: יש חמש ערים שהן במסגרת עיר ללא אלימות.
שרה כהן: כמו שאמרתי, אילת היא פיתוח דגם עבודה וחמש הערים שהן בתוך התוכנית עיר ללא אלימות כאשר הכוונה שלנו לעבוד בהן הן נצרת עילית, בת-ים, נתניה, חדרה ואשקלון.
שרה כהן: חמש הערים שלא כלולות בעיר ללא אלימות ושיחד עם המשרד לביטחון פנים והמשטרה חשבנו שיש מקום לעשות בהן תהליך של התערבות שהוא ממוקד בערים הן עפולה, אשדוד, בית שמש, רחובות ושדרות.
שרה כהן: התוכנית נמצאת כרגע בשלב שלאחר גיבוש האסטרטגיה.
שרה כהן: אנחנו נתקצב את הפיילוט באילת.
שרה כהן: ב-23 בחודש עומדת להתקיים ישיבה משותפת של מנכ"לי ביטחון פנים – בעצם המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים שהוא מוביל את התהליך – יחד עם המנכ"ל של המשרד שלנו.
שרה כהן: ב-30 ליוני אנחנו אמורים להציג את תפיסת העבודה לוועדת שרים למאבק באלימות.
שרה כהן: גם כאן אני יכולה לומר שגם בתוכנית הזאת, כמו גם בתוכנית הקודמת שציינתי לגבי הקשר שלנו עם משרד הרווחה, אין מקורות תקציבים.
זאב אלקין: אני זוכר שארז חלפון הודיע בינואר שראש הממשלה צריך להקצות מיליארד שקלים לחמש שנים לתוכנית הבין-משרדית.
שרה כהן: זאת לא התוכנית של עולי אתיופיה.
שרה כהן: לא התייחסתי כרגע לתוכנית החומש לגבי עולי אתיופיה אלא התייחסתי כרגע לשתי תוכניות אחרות.
זאב אלקין: הוא לא דיבר על תוכנית חומש של עולי אתיופיה אלא הוא דיבר על תוכנית חומש לכל הנוער העולה.
שרה כהן: למיטב זיכרוני או כמו שאני יודעת, מדובר במיליארד שקלים שאמור - לפחות ברמה של התייחסות – להיות לגבי תוכנית החומש של עולי אתיופיה.
שרה כהן: לא מדובר כאן על שתי התוכניות שכרגע ציינתי אותן.
מיכאל נודלמן: עיר בלי אלימות, זאת סיסמה או מדובר בסדנאות?
מיכאל נודלמן: איזה פעילות מתבצעת שם?
שרה כהן: התוכנית היא תוכנית שמבוססת על קונספט שמובילה אותו מקצועית דוקטור אורלי אינס, שאולי גם תוכלו לשמוע אותה באיזשהו שלב.
שרה כהן: היא נבנתה כתוכנית שטח שצמחה מתוך עבודה שנעשתה בעיר אילת והיא עובדת על מספר מרכיבי עבודה - מרכיבי עבודה שקשורים למערכת החינוך הפורמלית ולמערכת החינוך הבלתי פורמלית, תחומי רווחה, אכיפה והקשר עירוני רחב.
שרה כהן: בכל אחד מהנושאים האלה גם גובשה תפיסת עבודה וגם פותחו תוכניות שהן תוכניות שמכוונות למשל להפחתת אלימות בתוך המערכת הבית-ספרית הפורמלית, תוכניות שמכוונות לדוגמה להפחתת האלימות וליצירת אווירה שהיא אחרת גם במסגרת גני הילדים, תוכניות שמכוונות להעצמת ההורים.
שרה כהן: במסגרת החינוך הבלתי פורמלי יש מגוון של תוכניות שבחלקן מתייחסות לנושא של סיירת שהיא סיירת הורים, שמתייחסות להקמה של מגרשים פתוחים שמוארים בליווי של מדריך במהלך הלילה, לעירוב מאוד גדול של נוער עצמו שהוא קורא לא לאלימות.
שרה כהן: בנושא של הרווחה יש מספר מהלכים שבחלקם הם גם הקמה של מרכז רב תכליתי להתמודדות עם כל סוגי האלימות עם תוכניות שממוקדות באוכלוסיות.
מיכאל נודלמן: אבל בלי תקציבים אי אפשר לבצע את כל זה.
שרה כהן: התוכנית עיר ללא אלימות בגדול היום מתוקצבת ב-12 ערים מתקציבי המשרד לביטחון פנים יחד עם הקרן לידידות.
שרה כהן: כרגע תפיסת העבודה לגבי אילת שהיא כוללת גם מרכיב של עבודה אוניברסלית וגם מרכיב של עבודה ייחודית, זאת אומרת שאנחנו יכולים לזהות פעילויות ותוכניות שתעשינה עם העולים שמכוונות לכלל האוכלוסייה והעולים בתוכה, ותוכניות שהן ייחודיות לאוכלוסיית העולים.
שרה כהן: התוכנית הזאת כרגע תיכנס ברמה של בניית דגם עבודה מתקציבי המשרד יחד עם מצ'ינג שהעיר תעמיד מולנו.
שרה כהן: כל ההרחבה לחמש הערים הנוספות, כמו גם לערים שהן לא כלולות בעיר ללא אלימות וגם בנקודות החמות, כרגע אין לזה מקור תקציבי.
שרה כהן: אחת הסיבות שזה יועלה לוועדת שרים למאבק באלימות, היא לבוא ולהציג את תפיסת העבודה ולנסות ולקבל או למצוא מקורות שהם מקורות ממשלתיים נוספים שאפשר יהיה כן לפתח ולהטמיע את התפיסה.
זאב אלקין: בינתיים המשרד לקליטת העלייה משקיע רק באילת.
שרה כהן: כרגע, נכון.
שרה כהן: מתקציבים העצמיים שלנו כרגע משקיעים באילת.
שרה כהן: זה הפיילוט.
מיכאל נודלמן: יש נתונים שמראים שהתוכנית עובדת טוב?
שרה כהן: התוכנית באילת עצמה עוברת הרבה מאוד מחקרי הערכה שמתייחסים גם לכל תוכנית שעומדת בפני עצמה.
שרה כהן: דרך אגב, היא משלבת את כל הגורמים בעיר על כל הטווח שקשור לנושא של החינוך, פורמלי ובלתי פורמלי, כל הקשת העירונית הרחבה.
שרה כהן: על פי הנתונים שלפחות מגיעים כרגע מתוך אילת, יש כרגע מגמה מוכחת של ירידה בהתנהגויות אלימות באילת.
שרה כהן: זאת אומרת, גם לפי נתוני המשטרה וגם בנתונים שהעיר מציגה.
שרה כהן: אני יכולה לומר שבמסגרת הדגם הזה מפותחים עוד רכיבים נוספים כמו למשל הנושא של אלימות נגד זקנים, אבל אני אומרת שכרגע אני אחראית מתוך המשרד על הנושא של דגם עבודה לגבי עולים.
זאב אלקין: התקציב שלכם הולך אך ורק לפעילויות של נוער עולה או שזה נכנס לפול הכללי?
שרה כהן: התוכנית שאנחנו בונים אותה היא תוכנית כוללנית.
זאב אלקין: בתוך אילת.
שרה כהן: התוכנית היא תוכנית כוללנית כי חשוב לנו גם לגבש את תפיסת העבודה גם באותם דברים שהתקציב שלנו לא ילך אליהם, כי יש תוכניות שלא צריך כסף עבורן.
זאב אלקין: אבל לאן הולך התקציב עצמו?
שרה כהן: הוא ילך לנושא של העולים בלבד.
שרה כהן: העולים ישולבו לדוגמה.
שרה כהן: אם כרגע היום אין מספיק הורים עולים בסיירת של הורים, ייעשה מאמץ להכניס הורים לתוך הסיירת.
שרה כהן: זה לא יתוקצב או זה לא יקבל ביטוי תקציבי כרגע כי לא צריך לזה כסף כי זה כבר מתוקצב אלא זה כרגע רק ליצור תהליך ייצוג משמעותי יותר של ההורים העולים בתוך המהלך שקיים.
שרה כהן: לגבי יוצאי חבר המדינות.
שרה כהן: אנחנו כרגע בסיום של תוכנית פיילוט של התמודדות עם בעיית ההתמכרויות בקרב בני נוער עולים והוריהם.
שרה כהן: זאת תוכנית משולבת בה מושם דגש גם על הורים וגם על ילדים.
שרה כהן: כרגע אנחנו עושים פיילוט משותף עם משרד הרווחה ועם הרשות למלחמה בסמים שפועלת בשבעה ישובים כאשר בכל ישוב יש שתי קבוצות, קבוצת הורים וקבוצת ילדים, וקבוצה משולבת שלהם.
שרה כהן: את התוכנית אנחנו מזהים כתוכנית מוצלחת והיינו רוצים להרחיב אותה ככל שניתן.
שרה כהן: את התוכנית הזאת אנחנו גם מכניסים לתוך המסמך המשולב שלנו עם משרד הרווחה.
שרה כהן: מחקר אחד הוא סקר ארצי של ילדים עולים, שזה הסקר המקיף ביותר שנעשה בכלל מאז גל העלייה הגדול.
שרה כהן: זה סקר שאנחנו עושים אותו עם מכון ברוקדייל, ואם תרצו גם לשמוע דברים נוספים, פאולה נמצאת כאן לידי והיא תוכל להוסיף.
שרה כהן: אנחנו נמצאים בשלב שכבר כינסנו את ועדת ההיגוי המאוד רחבה שמלווה ונמצאים בשלבי סיום של השאלון שאנחנו הולכים לראיין את בני הנוער.
שרה כהן: זה נעשה בשיתוף של משרד החינוך, משרד הרווחה וקשת מאוד גדולה של נציגי ארגוני המגזר השלישי.
שרה כהן: כרגע אנחנו בשלבי סיום גיבוש המדגם.
שרה כהן: בתוך המחקר שאנחנו עושים עם ברוקדייל , גם כאן יש לנו כמה שיותר מגמה לכלול נתונים גם לגבי בני נוער שנולדו בישראל.
שרה כהן: זאת אומרת, ילדי עולים.
שרה כהן: אנחנו בהחלט רואים שהילדים גדלים.
שרה כהן: אלה שהגיעו בגל העלייה הגדול מן הסתם כבר לא ילדים ואנחנו כן מזהים תופעות וצרכים, וכרגע זה חלק מתוך העבודה המאוד מאומצת בתוך המדגם שאנחנו עושים כרגע עם ברוקדייל והיא נסבה סביב ההגעה לבני נוער, לאלה שנולדו בארץ, כדי שאפשר יהיה גם לראיין אותם.
שרה כהן: כל הדברים נמצאים בתהליכי עבודה מתקדמים.
שרה כהן: יש לנו לוחות זמנים שהם בהחלט ברורים לגבי תוצרי ביניים.
שרה כהן: לפחות מבחינתי, מה שאני יכולה לומר, המצוקה הכי גדולה שלנו היא הנושא של התקציב.
שרה כהן: יש לנו קיצוצים שהם קיצוצי פלט גם במשרד והם משפיעים באופן ישיר גם על תוכניות שאני מקדמת אותן.
שרה כהן: אני מוצאת את עצמי שכל פעם אני לא יודעת באיזה תוכנית צריך לקצץ, על מה אנחנו נוותר, על מה אנחנו לא נוותר.
זאב אלקין: לנושאים האלה שבטיפולך ניתנה תוספת תקציבית?
שרה כהן: היחידה שלי קיבלה מיליון שקלים אבל זה לא מספיק.
שרה כהן: זה אחרי קיצוצים שנעשו, של כשליש מהתקציב שהיה לפני ארבע שנים.
שרה כהן: זאת אומרת, זה איזשהו החזר של תקציב שבזמנו כבר קוצץ ממני.
זאב אלקין: התקציב השנה הוא במיליון שקלים יותר מאשר בשנה שעברה.
שרה כהן: גבוה ממה שהיה בשנה שעברה, כן, אבל עדיין התקציב הוא תקציב חסר יחסית למה שניתן בראשית הדרך.
זאב אלקין: זאת אומרת, מיליארד השקלים שכתוב במסקנות הוועדה, שהיו צריכים להיות מוקדשים לתוכנית חומש לעבודה עם נוער עולה, אין דבר כזה.
שרה כהן: נוער עולה יוצאי אתיופיה.
זאב אלקין: זה הוצג בוועדה כאילו זה לכלל הנוער העולה.
שרה כהן: אני לא זוכרת שכך היה.
מיכאל נודלמן: אנחנו נבדוק.
שרה כהן: הסכום של מיליארד שקלים הוא עבור תוכנית החומש של עולי אתיופיה.
זאב אלקין: עולי אתיופיה, רק נוער?
שרה כהן: תוכנית החומש הכוללנית של עולי אתיופיה.
זאב אלקין: הופיע כאן מנכ"ל משרד הקליטה ודיבר על התוכנית הבין-משרדית לעבודה עם נוער עולה בהיקפים גדולים שהממשלה צריכה לאשר.
זאב אלקין: עכשיו את אומרת שמיליארד השקלים מיועדים למשהו אחר לגמרי.
שרה כהן: כך אני חושבת.
מיכאל נודלמן: בנושא הזה צריך להיפגש עם מנכ"ל משרד הקליטה ולשאול אותו.
30095: הייתה בעיה בבית התקווה.
30095: ראש הממשלה אמר את זה כדי לעשות יחסי ציבור ולהראות כאילו הם נותנים, אבל זאת לא המציאות.
שרה כהן: למיטב זיכרוני לא הייתה כאן התייחסות לתקצוב של מיליארד שקלים למה שאני כרגע מציגה אלא הייתה התייחסות לתוכנית החומש של עולי אתיופיה.
זאב אלקין: אם כן, מה זאת התוכנית הבין-משרדית החדשה?
שרה כהן: זאת לא תוכנית שהיה לה תקצוב.
שרה כהן: הצגנו תפיסת עבודה שבנויה על תקציבים שהם תקציבים קיימים.
שרה כהן: הצגנו את התפיסה.
זאב אלקין: אני לא שואל על משרד הקליטה כי אתכם אין לי בעיות כי בגדול אתם בסדר, אבל מה שמפריע לי זה שהופיע כאן מנכ"ל משרד הקליטה ודיבר על תכנית בין-משרדית חדשה, ובמקביל אני יודע – ויושב כאן אודי שבטח ידבר עכשיו – שמשרד הקליטה קיצץ בצורה ניכרת את התקציבים שלו לנושא הזה בשנה הזאת.
זאב אלקין: מצד אחד אנחנו שומעים על תוכנית גדולה בין-משרדית שצריכה להגביר ולהוסיף וכולי, אבל במקביל אחד מהתקציבים הכי חשובים שהיו לנושא, מקוצץ בצורה משמעותית.
זאב אלקין: חלק הוחזר, אבל לפי מיטב ידיעתי חלקים גדולים של התקציב לא חזרו כך שבסוף יש פחות פעילות.
זאב אלקין: התוכנית הבין-משרדית היא גדולה, אבל פעילות יש פחות והתוצאות יהיו בהתאם.
שרה כהן: אני חושבת שאנחנו צריכים להפריד כאן בין שני דברים, בין העובדה שמה שאנחנו מציגים כרגע זאת תפיסת עבודה מובנית שכרגע בנויה על תהליך סגור שמושתת גם על ידע אמפירי וגם על תהליכי עבודה סדורים עם משרדים נוספים.
זאב אלקין: וכסף.
שרה כהן: והנושא של הכסף.
שרה כהן: כאשר אנחנו הצגנו את התוכנית לפני כחצי שנה, למיטב זיכרוני וידיעתי לא הוצג שם איזשהו תקציב חדש למעט אותו מיליון שקלים שהוחזרו לתקציב שהוא התקציב של השירות שאני מנהלת אותו.
זאב אלקין: נאמר שיש עוד שלושה מיליון שקלים לארגונים שעוסקים בתחום קליטת עולים.
שרה כהן: אני אשמח אם זה יועבר לעמיתי מהמשרד שמתייחס לנושא של הנוער באופן כללי.
שרה כהן: ציינתי שאני מתייחסת בתפיסת העבודה שאני מדברת עליה בעיקר לנוער שנמצא במצבי סיכון וסכנה.
מיכאל נודלמן: ביקשנו לקבל את פרוטוקול הישיבה בו דווח על מיליארד השקלים.
מיכאל נודלמן: אני שומע ששותפים לתוכנית הזאת משרד החינוך והמשרד לביטחון פנים ואני מבקש לקבל את ההתייחסות שלכם.
אפרת וולך: מה ששרה אמרה, מייצג גם אותנו.
עמיהוד בהט: אנחנו מבצעים את תוכנית העבודה השנתית שלנו בתוך מערכת החינוך ומדובר בתוכנית מגוונת ורחבה.
מיכאל נודלמן: אבל זאת תוכנית בין-משרדית.
מיכאל נודלמן: אין קשר?
עמיהוד בהט: אני אתייחס.
עמיהוד בהט: קודם כל אני אומר שאנחנו משתדלים לבצע במלואה את תוכנית העבודה השנתית שהוצגה גם כאן וגם בפורומים נוספים והיא מוכרת והיא מאוד מאוד רחבה ומאוד מגוונת.
עמיהוד בהט: אני גם חושב שאנחנו מצליחים לבצע את רובה הגדול.
עמיהוד בהט: בעניין הבין-משרדי בו מדובר כאן, אנחנו שותפים בחלק מסוים של הדברים.
עמיהוד בהט: קודם כל, כפי שאמרה שרה כהן, אנחנו שותפים לסקר הבין-משרדי שנעשה על ידי מכון ברוקדייל.
עמיהוד בהט: אנחנו שותפים לתוכניות של עיר ללא אלימות על ידי הנציגים של אגף שפ"י ולפעולות של נוער בסיכון שנקראות בראש החץ שקידום נוער מטפל בהן.
עמיהוד בהט: הנושא הנוסף שאנחנו עושים במשותף הוא תוכנית שנקראת תוכנית חברים, תוכנית פיתוח זהות ושייכות בקרב נוער עולה.
עמיהוד בהט: כמו שגם אמרנו, אנחנו עוסקים עכשיו בפיילוט שלו ובשנה הבאה ב-1 בספטמבר הוא עומד להתרחב לבערך 100 כיתות בחטיבות הביניים.
עמיהוד בהט: כרגע הוא נעשה בשתי ערים, ברמלה ובבאר-שבע.
עמיהוד בהט: זה בקטע המשותף שלנו.
עמיהוד בהט: בקטע הרגיל יש לנו עוד דברים שאני יכול לפרוס אותם.
מיכאל נודלמן: אני מתייחס רק לקטע המשותף.
זאב אלקין: השנה יש יותר כסף או פחות כסף?
עמיהוד בהט: בוודאי שיש פחות.
זאב אלקין: בכמה נכון להיום?
עמיהוד בהט: נכון להיום יש הבטחה והתייחסות ל-7 מיליון שקלים שחוזרים אבל בפועל זה לא בתקנה.
זאב אלקין: כמה חסר לעומת שנה שעברה?
עמיהוד בהט: בסביבות 8-9 מיליון שקלים.
זאב אלקין: שזה אומר שזה משהו כמו רבע מכלל התקציב.
עמיהוד בהט: 20-25 אחוזים.
זאב אלקין: זאת אומרת, נכון להיום, גם אחרי ההבטחות שעוד לא מומשו, חסר בין 20 ל-25 אחוזים במשרד החינוך לעומת שנה שעברה.
עמיהוד בהט: בתקציב השוטף.
עמיהוד בהט: בתקציב הפעולות.
זאב אלקין: אני מקווה שיש קשר בין תקציב הפעולות לבין התוצאה בסוף.
עמיהוד בהט: התכוונתי לומר את זה בדייקנות כי בעניין של השעות אין קיצוץ.
דפני מושיוב: אנחנו בהחלט שותפים.
דפני מושיוב: אני חושבת ששרה כהן הציגה את התמונה הרחבה.
מיכאל נודלמן: שרה הציגה טוב מאוד את הדברים, כך שאפילו אני הבנתי אותם.
דפני מושיוב: כפי ששרה ציינה, אמורה להתקיים פגישה בין שני השרים להצגת התוכנית בנושא של נוער בקצה הרצף.
דפני מושיוב: אני מניחה שזה יהיה בחודשים הקרובים ושני השרים ייפגשו ומן הסתם גם יתייחסו לנושא התקציבי.
דפני מושיוב: אני מוכרחה לומר שבפגישה שהייתה דווקא עם נציגי הפרוייקט הלאומי בנושא של החלק של הטיפול בהתמכרויות, בהחלט השר אמר שיפנה לשירות ויימצא התקציב כדי להחיל את הדברים.
זאב אלקין: אני חושב שזה מאוד חשוב שאנחנו קיימנו את ישיבת העדכון הזאת ואני מברך אותך אדוני היושב-ראש על קיום המעקב הזה.
זאב אלקין: נראה לי, לאור הדברים ששמענו, שראוי אולי לחזור בגדול לנושא כי כאשר ישבנו כאן עם מנכ"ל משרד הקליטה, ישבנו על רקע שחשוב מאוד לתגבר את הפעילות בתחום ואכן בתוך הממדים של משרד הקליטה אנחנו רואים שזה קורה ואנחנו רואים שמשרד הקליטה גם מצליח לסחוב משרדים נוספים לתוך הנושא.
זאב אלקין: לא יכול להיות שהממשלה מצד אחד מדברת על תוכנית בין-משרדית חדשה לטיפול בתחום אבל מצד שני אחד משני המשרדים הגדולים ביותר שמשקיעים בתחום של נוער עולה בינתיים נמצא לא בתוספת תקציב אלא בקיצוץ תקציבי בסדרי גודל של 20-25 אחוזים מול שנה שעברה, כאשר היה ברור שהתקציב בשנה שעברה הוא לא מספיק לכל מה שצריך לעשות.
זאב אלקין: זאת סיטואציה שבעיניי היא אבסורד ולכן אני מבקש ממך, אם אפשר, בסיכום הישיבה הזאת לנסות לכנס בחדר הזה שוב את שני המנכ"לים.
זאב אלקין: עשינו זאת מספר פעמים בנושאים אחרים וצריך לנסות לכנס ביחד את מנכ"ל משרד הקליטה שהוא המתכלל את התוכנית הבין-משרדית יחד עם מנכ"לית משרד החינוך – מהשרה אין לי הרבה תקוות, אבל לפחות אולי עם המנכ"לית אפשר לדבר ולשאול מה קורה עם התקציב.
זאב אלקין: אנחנו כבר באמצע שנת הלימודים ואם לא תהיה הבטחה ברורה לכך שהכסף יחזור, התוכניות יבוטלו.
זאב אלקין: אודי כבר עכשיו מעביר הודעות על כך שחלק מהדברים שאין להם תקציב יבוטלו מה-1 בספטמבר וזה פחות או יותר הרגע האחרון להציל את המצב.
מיכאל נודלמן: אני חייב לסיים את הישיבה כי המליאה מתחילה ואסור לנו להמשיך בישיבת הוועדה.
30095: רק רציתי להוסיף בנושא הזה ולומר שאני חושב שהיכן שעושים, אפשר לראות תוצאות ויש שינוי.
30095: הבעיה היא שלא מספיקים להגיע אל כולם.
מיכאל נודלמן: אתה רואה שינוי?
30095: אנחנו יודעים שבשטח עושים מאמצים, אבל אנחנו לא הצלחנו לעצור את המצוקה ואת הסיכון בו נמצא היום הנוער.
30095: לכן אני אומר שהיכן שעושים מאמץ, אפשר לראות את התוצאות החיוביות.
30095: בגלל שלא מספיקים להגיע אל כולם, אנחנו לא הצלחנו לעצור את ההשתוללות של בני הנוער.
30095: כמובן שהסיבה שלא מצליחים להגיע היא התקציב.
30095: כמו כן, צריך לחשוב גם על הגישה.
מיכאל נודלמן: רציתי לשמוע את נציגת מכון ברוקדייל, אבל אני מתנצל שלא נוכל לעשות זאת היום מאחר שאני לא יכול להמשיך את הישיבה.
מיכאל נודלמן: מה שהציגה כאן שרה כהן, אני חושב שהתוכניות אכן טובות מאוד אבל חבל שאין מספיק תקציבים.
מיכאל נודלמן: מיליון שקלים שקיבלה המחלקה שלך לא מספיקים אלא צריך לתת לכך תקציב גדול יותר.
מיכאל נודלמן: התוכניות הן מאוד חשובות כי אנחנו מדברים בנוער, בעתיד המדינה.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים על הפשע בקרב הנוער.
מיכאל נודלמן: חבר שלי שהוא חבר מועצת העיר אשקלון סיפר לי שבני הנוער יושבים ברחוב ונלחמים אחד בשני, דבר שלא יכול לקרות במדינה.
מיכאל נודלמן: לכן אני חושב שהתוכנית עיר בלי אלימות וכל התוכניות שאתם עושים הן מאוד מאוד חשובות ואולי יותר חשובות מטכנולוגיות.
מיכאל נודלמן: אם הנוער שלנו גדל בתנאי מלחמה אחד מול השני, לא תהיה טכנולוגיה ולא תהיה כאן מדינה.
מיכאל נודלמן: לכן אנחנו צריכים להיפגש עם שני המנכ"לים.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהתוכניות האלה צריכות לקבל תקציבים ראויים ועל כך אנחנו עומדים ונעמוד.
שלמה מולה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה והקליטה.
שלמה מולה: יושב ראש הוועדה חבר הכנסת מיכאל נודלמן ביקש ממני לנהל אותה מפני שיש לו ישיבה אחרת.
שלמה מולה: נעסוק בנושא העולים מאתיופיה זכאי עלייה שמנועים לעלות לארץ מסיבה כזאת או אחרת.
שלמה מולה: אני מאוד שמח לראות את אנשי משרד הפנים, את מזל כהן ואת ברוך דדון.
שלמה מולה: אני רואה גם את נציגי הקהילה, ואת חברת הכנסת שרה מרום, ברוכים הבאים כבוד הקייסים.
שלמה מולה: קיבלתי את הבקשה לקיים ישיבה ממשה באטה, אני מבין שהוא גם פנה בכתובים בעבר למספר יושבי ראש ועדות לקיים דיון בנושא, וכן לשר הפנים.
שלמה מולה: מאחר והוא לא קיבל תשובה מספקת, הוא ביקש מאיתנו לקיים דיון, ועל כך אני שמח.
שלמה מולה: אני מבקש מכל המשתתפים שהדיון יהיה דיון תרבותי, לא מתלהם, לא מתפרץ, נשתדל שהדיון יהיה ממצה.
שלמה מולה: אני שמח לראות את המשפחות שהגיעו לכאן, וכן משפחות שבאופן ישיר ואישי נשארו באתיופיה.
שלמה מולה: אנחנו מדברים על משפחות מאזור וולקאיט וטיגראי, אם אני לא טועה, משה תקן אותי בהמשך.
שלמה מולה: אני רואה גם את מר וולדמן שמלווה את העלייה מאתיופיה מזה הרבה שנים.
שלמה מולה: ברוכים הבאים כולם.
שלמה מולה: אני מבקש ממשה להציג את הבעיה, ואחר כך נבקש מחברת הכנסת שרה מרום לומר מספר דברים, בכל שלב שתרצי להתערב ולומר דברים את מוזמנת.
משה באטה: תודה רבה לך, אני רוצה להודות לחבר הכנסת שלמה מולה שסייע בקיום ישיבה זאת.
משה באטה: בשם כולם רוצה לומר תודה.
משה באטה: אני כרגע נמצא בשני כובעים, עובד הסוכנות היהודית מנהל אגף עולי אתיופיה, אייצג את הסוכנות.
משה באטה: היום אני גם מייצג את הקהילה כי אני חלק ממנה, האנשים שסובלים באתיופיה הם חלק ממני.
משה באטה: לא מזמן חזרתי מאתיופיה לפני שבועיים.
משה באטה: ישנן משפחות רבות מאזור טיגראי מאזור וולקאיט וטלמת ששנים רבות רוצים להתאחד עם קרוביהם, משום מה ממשלת ישראל (משרד הפנים) מתעלמת מהאוכלוסייה הזאת.
משה באטה: לא יעלה על הדעת, האוכלוסייה הזאת הגיעה בשנת 1979, וכן בשנות ה-1980, 1981, 1982 בשקט ואף אחד לא מזכיר אותם.
משה באטה: האוכלוסייה הזאת מתבשלת במיץ שלה בשקט, לא יעלה על הדעת.
משה באטה: הרבה שנים כותבים מכתבים, פקיד כזה או אחר במשרד הפנים עונה בשלילה שנים על גבי שנים.
משה באטה: אני פעיל בקהילה הזאת מעל 25 שנים, מאז שאני פעיל אני פועל כדי להעלות את המשפחות.
משה באטה: נתקלים בלב אטום, בחומה קשה מאוד מכיוון שאנחנו לא יצאנו, שתקנו ושתקנו והגענו למצב הזה, הגיעו מים עד נפש.
משה באטה: כפי שאמרתי קודם לכן, חזרתי לפני כשבועיים.
משה באטה: עשיתי את הדרך הזאת מאדיס עד מקלן באוטובוס בתנאים קשים מאוד כדי לראות במו עיניי.
משה באטה: חלקם של האנשים נמצאים באדיס 12 שנים מקרוביהם נמנע מלעלות, אחיהם נמצאים פה בארץ.
משה באטה: הדודים שלהם והאבות שלהם נמצאים בארץ, ומהם נמנע משום מה.
משה באטה: פקיד כזה או אחר נותן לך תשובה מצמררת, אנחנו עובדים על פי החלטות ממשלה.
משה באטה: על פי רשימה של דוד אפרתי, מהשאר לא איכפת לנו מה יקרה.
משה באטה: אני רוצה לתת דוגמה, יהודי ביקש להביא את הבת שלו מקריית גת.
משה באטה: הלכנו למשרד והוא קיבל אישור להבאת הבת שלו.
משה באטה: הוא קיבל שמועה שבמקום הבת שלו החליפו במישהי אחרת.
משה באטה: נתנו לה לסבול שנים ואחר כך אישרו לה, היה כבר מאוחר והילדה מתה באדיס.
משה באטה: כך מתנהלים הדברים, כבוד היושב ראש, אני חושב שאתה מכיר את זה מקרוב.
משה באטה: היום אני דורש ועדת חקירה לנושא העלייה הזאת במשרד הפנים, הייתי בודק איך עושים עלייה.
משה באטה: במסגרת תפקידי אני שואל איך אתם עושים בדיקה, כשרוצים עושים הכל ראיתי איך עובד משרד הפנים.