GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה ניזניק: צריך להבין שאם אנחנו כמדינה רואים בשפה הרוסית כנכס, ולדעתי זה ככה מכל מיני סיבות שאני לא ארחיב כרגע, אם אנחנו רואים בזה כנכס אנחנו צריכים לתמוך בהוראת רוסית כבר בחטיבות הביניים, כשילדים מגיעים לתיכון זה כבר לא הוראה זו הכנה , לבגרות וזה בדיוק מה שאני עושה, יש לי שעתיים במערכת ואני אומרת לך שזה הדבר הכי לא מוסרי שאני עושה, חבל לי על הילדים האלה.
אלי זרחין: המדינה לא רואה בזה נכס.
מרינה ניזניק: אנחנו חייבים להסביר, אני מאוד מקווה שבאיזה שלב זה יפסיק להיות נושא פוליטי ויהפוך להיות נושא חינוכי מדעי והן הלאה, אני מתפללת לזה.
זאב אלקין: ואז אף אחד לא יתעניין בזה.
מרינה ניזניק: לצערי הרב המציאות מוכיחה שאתה צודק ואנחנו צריכים להסדיר את העניין הזה מההתחלה ועד הסוף, מתי אנחנו מכניסים את זה, לדעתי אפילו מבית הספר היסודי, יכול להיות שמחטיבת ביניים, אבל זה צריך להיות מוגדר כי מה שכרגע מתנהל בשטח זו איזו עבודה פרטיזנית לא מוגדרת לחלוטין.
זאב אלקין: אני חייב לומר שהתיאור שקיבלנו די תואם את זה.
מרינה ניזניק: עכשיו מה שאני מבקשת, אני משתתפת בכל מיני דיונים מהסוג הזה כבר שלוש שנים, אני חושבת שאם אתם יכולים לגרום לכך שאנחנו נסדיר את זה, זה יסדר לא רק את הוראת הרוסית אלא גם את כל האקלים בבית הספר בכל מה שקשור לרוסית, זו תרומה מאוד חשובה לא רק לרוסית אלא גם לאקלים ובכל מה שקשור לילדי עולים באוכלוסייה.
אלה ברגדיאנסקי: אני פסיכולוגית ואני נציגת עמותת גשר חינוכי, קודם כל אנחנו באים מהשטח ואנחנו רוצים לחזק, המוטיבציה של ילדים בתיכון ובחטיבה ללמוד רוסית היא ענקית, פונים אלינו ואנחנו כעמותה כחלק מהפרויקט לצאת מהשוליים מספקים להם לימודים ברוסית והם באים כמו שעון, אני רוצה לתמוך בדוקטור מרינה ניזניק ולומר שאני מכירה בכמה ערים הורים שהתאחדו ובאו למנהלת בית הספר ואמרו "אנחנו רוצים שהילדים ילמדו רוסית" והלכו לקראתם כי הורים הם כוח עצום, אני חושבת שאנחנו צריכים ממש, גם מלמעלה אני מקווה שהוועדה תתמוך בלימוד רוסית, אבל גם לתמוך בהורים שייקחו יוזמה ואז באמת באמת אפשר להזיז את לימודי הרוסית כי זה מאוד חשוב, אצלנו בלוד קבוצות הלימוד הרוסית בגני אביב מצליחות ברמה יוצאת דופן.
יהודה סקר: למען ההגינות, אני מארגון הורים ארצי וגם סגן יושב ראש של "פלך" ו"הימלפרב" בירושלים, הנושא שעלה פה בעניין הערבית הוא לא מדויק לגמרי, אני דיברתי עם פרופסור שלמה אלון, אחד ההורים התלונן.
זאב אלקין: הור סגן יושב ראש מזכירות.
אברהם זוכמן: היה, הוא ביקש לשחרר אותו לפני כחודשיים מטעמי בריאות.
אברהם זוכמן: אבל הוא עזר לי המון להגיע לפה מוכן.
יהודה סקר: בכל מקרה בשבוע שעבר, הנושא של הערבית אינו מדויק והם עלו על זה, שלמה אלון אמר לי שהוא הנחה את המנחות שלו, המנהלים עושים בארץ קומבינות, מגיע שלוש שעות לחטיבת הביניים, נותנים רק שעתיים ובשאר עושים כל מיני קומבינות אחרות.
יהודה סקר: לגבי האיידש היתה פה הערה, לבית ספר פלך באו מבית ספר מאוילינה דה רוטשילד, זאב אלקין יודע בדיוק למה אני מתכוון, הם הגיעו ל"פלך" ולימדו אותם אידיש כעת כשהם הגיעו לכיתה ט' אמרו למנהלת אין אידיש, אז איפה זה עומד.
אלכס מילר: רק למה שהגברת אמרה בנושא של ההורים, לפי דעתי וועד ההורים תקנו אותי, שלפי איכות ודרישת ההורים הם יכולים להשפיע באחוז מסוים, כנראה שבסופו של דבר זה יכול להוביל לאחד הפתרונות.
אלכס מילר: חבל שאנחנו צריכים להגיע למצבים כאלה.
זאב אלקין: תודה רבה, עכשיו אני אסכם סיכום ביניים, המלה ביניים אומרת את הכיוון העיקרי של הסכום.
זאב אלקין: מר אברהם זוכמן אנחנו נהנו מאוד מהישיבה בצוותא ואנחנו לא הולכים להיפרד ממך, אנחנו נקיים דיון המשך בעקבות כמה סוגיות שעלו כאן ולא קיבלנו את התשובות.
זאב אלקין: ראשית אנחנו כן נזמן לדיון הבא את נציגי הנציבות כדי לברר עד תום את הסוגיה של המרכזים, יכול להיות שעד אז הדברים יתקדמו, זה דבר ראשון, יכול להיות שאנחנו נפנה בכתב כועדת משנה לשני אנשים שעומדים בראש אותה ועדת חריגים, זה נציב שירות המדינה וראש אגף התקציבים ונבקש את התערבותם בסוגיה הבוערת הזאת, בנושא של המכרז למפקח הארצי, אנחנו נעשה את זה ואני לא יודע עד כמה זה ישפיע אבל אנחנו נעשה את שלנו בנושא, אבל את הברור לגבי השאלה מה קורה עם המכרזים הפנימיים נעשה כאן, זאת סוגיה אחת.
זאב אלקין: הסוגיה השנייה, אנחנו נרצה ללמוד יותר לעומק, אנחנו כאן בעזרתו האדיבה של מר אלי זרחין הצלחנו לשחזר את סך התמונה הכוללת אבל אני אשמח לשמוע את זה גם מאנשי משרד החינוך, זאת אומרת שאנחנו נבקש ממך אברהם זוכמן לחזור הביתה למשרד החינוך ולהביא לנו את התמונה המדויקת לגבי הקצאת השעות לימודי רוסית כולל אותן שעות תקן שאלי זרחין דיבר עליהם, מה שהוא דיבר לגבי שפה זרה בחטיבות, איך זה מתבצע, מה הקריטריונים של המשרד, אל איזו מספר שעות מדובר, כי כרגע אנחנו שמענו את זה כעדות מאלי זרחין, אנחנו גם נזמין את מיכאל כהן לדיון המשך אבל נבקש מנציגי משרד החינוך לתת תמונה כוללת לגבי לימודי השפה הרוסית.
זאב אלקין: הדבר השלישי, אנחנו נבקש ממשרד החינוך להביא לנו תשובות ברורות שהיו צריכות להינתן כבר לפני חצי שנה, וזה מהי עמדת המשרד לגבי הסוגיה שהועלתה על ידי הכנסת באופן התקיף ביותר, לגבי האפשרות להמיר את הערבית לרוסית גם לבני עולים ולא רק לעולים.
אלי זרחין: ההחלטה היתה שיקימו ועדה.
זאב אלקין: ברור, ברור, אבל הועדה הזאת היתה צריכה להביא את המלצתה, אנחנו לא נכתיב למשרד איך לגבש את ההחלטות שלו, הוא יכול לעשות את זה על ידי ועדה, הוא יכול לעשות את זה על ידי גורמים מוסמכים, הוא יכול לעשות את זה על ידי ועדה שאינה מתכנסת, אבל אנחנו רוצים תשובות, אני חושב שלמשרד היה מספיק זמן לקיים את הדיונים הפנימיים בכל דרך שהוא רצה, הוא חייב לנו תשובות, הוא יכול להביא לנו תשובות שישמחו אותנו.
אברהם זוכמן: אתה מדבר על מסקנות הועדה.
זאב אלקין: לא מעניינת אותי הועדה, מעניינת המדיניות, הכנסת שאלה את המשרד למה רק ילדים עולים ולא בני עולים, עם כל המדיניות של שימור השפה, איפה ההיגיון כאן?
זאב אלקין: אני זוכר את הדיונים בועדת החינוך, אמר המשרד אולי "אתם צודקים אנחנו נבחן את הנושא", אנחנו עברנו שנה מאז שאנחנו "בנבחן את הנושא", הנה זה לקח זמן אנחנו רוצים תשובות.
זאב אלקין: אנחנו בדיון ההמשך נבקש תשובות ברורות של המדיניות בעניין הזה של בני עולים.
זאב אלקין: סוגיה נוספת שתעלה כאן לדיון, אתה אמרת שאתה לא היתה מוכן לכך מראש לגבי השוואה המדויקת של מעמד הצרפתית מול מעמד הרוסית בחטיבות הביניים, עם הסברים למה זה כך, מה הסיבות לכך, מהן הדרכים לטפל בזה, מהן הדרכים לפתרון, אני לא רואה שום סיבה הגיונית שמעמד הרוסית יהיה פחות ממעמד הצרפתית, אני רואה סיבות להפך לפי מספרי ילדי עולים וכדומה וכדומה, אנחנו נבקש ממך להביא תמונה מדויקת, אם תרצה תוכל להביא איתך גם את המפקח הראשי לענייני צרפתית, הוא זה שייתן את הסקירה, וזו ההחלטה שלכם, זה מה שנבקש לדיון ההמשך.
זאב אלקין: אנחנו גם נבקש בדיון ההמשך את נציגי השגרירות הרוסית אם יהיה להם מה להגיד ולא רק לשמוע, עד אז נשמח מאוד לשמוע מה עמדתם ואיך הם רואים את הסכם התרבות בין רוסיה לישראל ואיזו תמונה הם היו רוצים לראות וגם איך הם יכולים לסייע להיווצרות התמונה הנכונה.
אלכס מילר: ברשותך אני רוצה להוסיף, אני מציע שאנחנו כחברי כנסת.
זאב אלקין: במקביל אנחנו נתחיל בדרך החקיקה.
אלכס מילר: נתחיל לגבש הצעת חוק.
אלי זרחין: אבל יש הצעת חוק שלך לשילוב ילדים במערכת החינוך דוברי רוסית.
אלכס מילר: אני מציע שנלך להצעת חוק נפרדת בכל מה שקשור להגדרת השפה, רוסית כשפה זרה שנייה לכולם, במקום ערבית, ואם תוך פרק זמן, אני מציע שתציין לפרוטוקול לוח זמנים שתוך שבועיים.
זאב אלקין: את דיון ההמשך נקבע לעוד שבועיים.
אלכס מילר: ואם תוך שבועיים אנחנו יכולים ללכת לבחון.
זאב אלקין: ואז בדיון המשך, אני מסכים עם ידידי חבר הכנסת אלכס מילר נחליט אם אנחנו הולכים לדרך החקיקה או שניתן למשרד החינוך לעשות את זה בדרכו שהיא כמובן הדרך העדיפה.
זאב אלקין: אני קודם כל מברך אורח שהצטרך אלינו כאן לועדת המשנה, חבר הכנסת מזור בהיינה, אבל אני חייב להצטער ולהתנצל בפניו שדווקא שהיום שהוא החליט לכבד אותנו בנוכחותו כאורח, משרד החינוך החליט כנראה שהוא מצפצף על חוק ההתייצבות ולא שלח אף נציג לדיון הזה, מה שמבחינתנו אומר שאנחנו נועלים את הדיון באופן מידי, אין טעם לקיים את הדיון ללא נציגות משרד החינוך, אני חושב שאנחנו נמחה בתוקף על ההתנהלות הזאת של המשרד שלא רק שלא לבוא ושלא להודיע על כך לכנסת, כאשר ברור שכל הדיון הוא מול האנשים של משרד החינוך והתאריך נקבע איתם מראש.
זאב אלקין: אנחנו נפנה בכתב בעניין הזה גם לשרת החינוך ולצערי זו לא הפעם הראשונה בקדנציה הזאת שזכורה לי ששרת החינוך והמשרד שהיא מובילה אינו מקיים את החובה המינימלית לפי החוק ולהתייצב לדיון שהוא מוזמן אליו, זו עבירה משמעתית ואנחנו נפנה בעניין לשרת החינוך וליושבת ראש הכנסת ונבקש גם את התערבותה ואחרי ההבהרות שנקבל נשקול פניה לנציב שירות המדינה, כי אם בסופו של דבר יש כאן עבירה משמעתית הוא זה שצריך להתערב, זו הצעתי חבריי חברי הכנסת.
שלמה מולה: אני מצטרף להצעתך, אני חושב שזה שמשרד ממשלתי שלא שולח את הנציגות שלו, אני חושב שזה דבר חמור.
זאב אלקין: אומרת כאן דנה גורדון ואני אגיד את זה גם לפרוטוקול, אמנם עודכנו במשך הבוקר הזה שיש אפשרות לתסריט, אבל בקשנו עמדה רשמית של משרד החינוך אם מישהו יתייצב בסוף או לא, אמרו לנו תקיימו את הישיבה כי אנחנו לא יכולים לומר שלא כי גם אנחנו לא יודעים אם מישהו יתייצב או לא., אני חושב שבמצב הזה זו התנהגות לא תקינה, מינימום ההוגנות שמגיעה לנו זו הודעה מראש שאם יש בעיה בריאותית המשרד צריך בצורה מסודרת להודיע, עדיף יום יומיים מראש אבל אם אין דרך אז לפחות באותו יום על הבוקר או כמה שעות לפני קיום הישיבה, היות וזה לא נעשה, הרמה כאן היא לא ברמה של נציג ספציפי, אלא בעיניי הבעיה כאן ברמה של לשכת השרה שהיא זאת המופקדת על הניהול השוטף של הקשר עם הכנסת וגילוי החובה המינימלית.
זאב אלקין: אז אני ברשות
זאב אלקין: כם חברי הכנסת, בשם כולנו.
מזור בהיינה: סליחה שאני קוטע אותך, אני מצטרף כמובן לדברים הנאמרים פה, אני יודע שועדות אחרות סובלות ממחסור של חברי כנסת וכאן יש חברי כנסת, וחבל, אני לא רגיל וכפי שאני מכיר את הגברת דנה גורדון, אני לא רגיל לראות פה את המחסור של כסאות בולט יותר, אני חושב שזה מצער מאוד שהתחום החינוכי צריך לקבל התייחסות כזאת, חבל מאוד ואני מצטרף לדעתך.
זאב אלקין: אנחנו נפנה בתלונה לשרת החינוך וליושבת ראש הכנסת ונבקש את התערבותה.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עליה, קליטה ותפוצות כשהנושא היום תמריצים לעידוד עלייה מדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: בשבוע שעבר דיברנו פה על עולים מצרפת.
מיכאל נודלמן: קודם אני שמעתי על עלייה מדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: יש כמה בעיות ואני כיושב-ראש ועדה החלטתי שאנחנו צריכים ישיבה להבין איזה בעיות יש.
מיכאל נודלמן: אנחנו קצת מבינים איזה בעיות יש, אבל אנחנו רוצים בקשר אליכם לשמוע איזה בעיות הכי אקוטיות.
מיכאל נודלמן: אנחנו מאוד מעריכים את העלייה מדרום אפריקה כמו שאנחנו מעריכים את העלייה מצרפת.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים איזה מצב כלכלי, איזה מצב פוליטי קיים בדרום אפריקה ואנחנו חושבים שהחובה של המדינה והחובה של הכנסת לעשות הכול כדי שיהודים מדרום אפריקה לא יהיו בסכנה.
מיכאל נודלמן: רוב היהודים עלו לארץ וקיבלו פה את כל התנאים שהם צריכים כדי לחיות, כדי לבנות פה מפעל חיים וגם עסקים ולעסוק בעבודתם.
מיכאל נודלמן: הזמנו היום לישיבה מומחים בבניית עסקים.
מיכאל נודלמן: אני פניתי לגברת.
מיכאל נודלמן: היא הביאה לפה מומחיות.
מיכאל נודלמן: גם נפש של בן אדם שהוא תורם לאנשים כאלה, רצה לעזור והוא יודע איך לעזור.
מיכאל נודלמן: יש פה נציגים ממשרד הקליטה, נציגים ממשרד בינוי ושיכון ומשרדים אחרים ווגם נציג מהאוצר.
סידני שפירא: בוקר טוב.
סידני שפירא: אני מנכ"ל הפדרציה הציונית דרום אפריקה-ישראל.
סידני שפירא: קודם כל אדוני היושב-ראש אנחנו צריכים להודות לך על היוזמה הזאת.
סידני שפירא: אנחנו חושבים שכפי שאמרת עכשיו זה נושא מאוד חשוב.
סידני שפירא: הגענו לפה נציגות נכבדה ואני רוצה בשני משפטים להציג את הארגון שלנו ואחר כך אני אתן לכם סקירה על מצב הקהילה היהודית בדרום אפריקה.
סידני שפירא: הארגון שלנו, הפדרציה הציונית דרום אפריקה פתח את דלתותיה ב-1948, בעיקר לטפל במתנדבי חוץ לארץ שהגיעו להתנדב ולהלחם במלחמת השחרור.
סידני שפירא: היום אנחנו ארגון קהילתי שנותן שירותים לכל יוצאי דרום אפריקה וצאצאיהם, בלי לבקש דמי חבר דרך אגב.
סידני שפירא: המטרות העיקריות שלנו הן, עידוד עלייה וקליטת עלייה.
סידני שפירא: עידוד עלייה, אנחנו התחלנו לפני שהיתה אפילו נציגות של הסוכנות היהודית בדרום אפריקה.
סידני שפירא: זו היתה המטרה העיקרית שלנו, ואחר כך התפתח הנושא של קליטה.
סידני שפירא: אנחנו היינו היזמים של שיטת הקליטה הישירה ב-1943 כשפתחנו את הפרויקט הראשון, ראשון לציון, ואחר כך קלטנו את הקבוצה הראשונה באיטליה, קבוצת רוסים יוצאי ברית המועצות לשעבר ואז פיתחנו את הנושא ושכרנו בשוק החופשי כ-500 דירות עבור עולים מברית המועצות לשעבר.
סידני שפירא: ההיסטוריה שלנו – הקמנו כ-29 ישובים חדשים כיזמים או כשותפים עיקריים לפרויקטים האלו.
סידני שפירא: ואני חושב שאנחנו הארגון היחידי שמספק דיור בשכירות עם שכר דירה מסובסד לעולים שלנו.
סידני שפירא: ואתם תראו את זה בסקירה שאנחנו נציג בפניכם.
סידני שפירא: אז פשוט רציתי להציג את עצמנו פה ואני רק יכול בשם הארגון ובשם הקהילה הדרום אפריקאית פה בארץ לבקש עוד פעם לא לפספס את ההזדמנות.
סידני שפירא: כן פספסנו בעבר הזדמנות שיש מצב מסוים בדרום אפריקה, ושנגיע לתוצאות שאנחנו כולנו מצפים להגיע אליהם, זאת אומרת, להעלות כמה שאפשר יותר יהודים מדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שיחד איתנו פה נמצא ראש העיר מודיעין.
מיכאל נודלמן: הוא בנה עיר, הוא וקודמיו בנו עיר יפה, ויש בה אוכלוסיית עולים מדרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: תספר לנו איזה בעיות יש בעיר ויש לעולים בדרום אפריקה.
משה ספקטור: בוקר טוב.
משה ספקטור: אדוני יושב ראש הוועדה חבר הכנסת נודלמן וחבר הוועדה חבר הכנסת מולה, אני רוצה להגיד לכם תודה רבה מפני שעצם העובדה שיזמתם את זה זה חשוב.
משה ספקטור: אני נחשפתי לדרום אפריקה לפני חמש שנים, לבקשת הסוכנות, ומצאתי שותפים מאוד נאמנים שאני חייב להעלות על נס את העבודה שהם עושים ואת ההתנדבות, העבודה רובה נעשית על ידי מתנדבים.
משה ספקטור: יש פה את החוברת שלהם.
משה ספקטור: אני רוצה לחזק את מה שסידני אמר עכשיו שהם בעצם אלה שתומכים בכסף יותר מכול גוף ממשלתי אחר.
משה ספקטור: הכל בכספים שלהם.
משה ספקטור: ועל זה מגיע להם תודה בשם כל העולים שמגיעים ומקבלים את העזרה שלהם.
משה ספקטור: כשאני באתי לדרום אפריקה התבקשתי על ידי הסוכנות לבקר בחמש ערים, אחרי שהיה נתק לפני שנתיים, זה היה הביקור הראשון והיה נתק מוחלט בין מדינת ישראל לדרום אפריקה.
משה ספקטור: וכשהשחורים עלו לשלטון לפני 12 שנה בערך הם החליטו שהם יותר עם הפלשתינאים מאשר איתנו, בגלל האפרטהייד.
משה ספקטור: ולקח זמן ובאותו מטוס שטסתי היה מי שהיום הוא ראש ממשלת ישראל, מר אהוד אולמרט, והוא נסע אז לחתום על חידוש יחסים עם דרום אפריקה.
משה ספקטור: ואנחנו נסענו לפגוש את היהודים שלנו שם.
משה ספקטור: אני לא עברתי קורס ולא הייתי אף פעם שליח אבל כמישהו שהוא דור שביעי בארץ והאנגלית שגורה לא רע בפי, מצאתי שם שליח סוכנות מאוד מאוד דומיננטי.
משה ספקטור: הוא יושב כאן היום ומחייך.
משה ספקטור: הוא היה זה שלקח אותי ומהר מאוד הכניס אותי לעניינים, ונתן תדרוך, ואני חייב לומר לכם שהיה ביקור מאוד מוצלח.
משה ספקטור: עצם העובדה שהיום גרים במודיעין מעל 200 משפחות דרום אפריקאיות, זה אומר שאנחנו הצלחנו להביא אותם ולהדליק אותם, להסביר להם כמה חשוב שהם יהיו פה.
משה ספקטור: זה היה כשהיינו פעם ראשונה בדרום אפריקה.
משה ספקטור: בפעם השנייה כשהייתי בדרום אפריקה, מי שחושב שזה טיול שם הוא טועה.
משה ספקטור: אצל דורון עובדים 18 שעות, 20 שעות.
משה ספקטור: סיימנו ב-11 או 12.
משה ספקטור: כשאנשים באים הם באים הנה ומבקשים שני דברים, לא יותר.
משה ספקטור: הם ציונים, הם חמים, הם אוהבים את הארץ, הם באים כמשפחות צעירות עם הרבה ילדים והם מבקשים רק דבר אחד, הם מבקשים לקבל מקום לגור, ושנית הם רוצים עבודה לפרנס את המשפחה.
משה ספקטור: ואני יכול לומר לכם שאלה שבאו עד היום גם עשו עסקים טובים כי המחירים של הדירות אז במודיעין היו הרבה יותר נמוכים מאשר היום.
משה ספקטור: הבאנו היום את שרי שהיא עוסקת היום בנושא עליית דרום אפריקה בעירייה, והבאנו כמה עולים מדרום אפריקה עצמם שהגיעו אלינו ותוכלו לשמוע אותם אם תרצו.
משה ספקטור: אנחנו רק רוצים דבר אחד, אם אפשר לבקש שהוועדה הזאת תעלה את זה לסדר כזה גבוה שלא קבוצות מתנדבים בלבד יעסקו בקליטת עלייה.
משה ספקטור: צריך תקציב ממשלתי.
משה ספקטור: היום דרום אפריקה בוערת.
משה ספקטור: היום הם רוצים לברוח כבר.
משה ספקטור: הם לא רוצים לבוא רק כציונים.
משה ספקטור: האנשים האלה שבאים לכאן היום יש להם שתי בעיות, אחת, כשהם מציעים את הרכוש שלהם למכירה בדרום אפריקה הוא ירד מאוד עכשיו לאחרונה כי ההיצע מאוד גדול שם, ושתיים, המחירים פה גבוהים.
משה ספקטור: שלוש, זה עבודה.
משה ספקטור: אם ניתן להם תשובות על הדברים האלה אנשים יגיעו הנה.
משה ספקטור: אפשר להביא מטוסים שלמים עם דרום אפריקאים.
משה ספקטור: בקיץ הזה, עוד חודש וחצי, ינחת כאן מטוס שלם מדרום אפריקה.
משה ספקטור: למודיעין יגיעו בין שלושים לארבעים אחוז.
משה ספקטור: צריך היום לעשות הכל, מה שהפדרציה עשתה מ-48, לתת להם יד ולהביא אותם.
משה ספקטור: קודם כל זה אנשים עם רמה גבוהה מאוד של ידע שרכשו את זה שם.
משה ספקטור: הם רק יהיו ערך מוסף מאוד גבוה למדינת ישראל.
משה ספקטור: ואם את זה נצליח ונשכיל לעשות, אני בטוח, שמדינת ישראל רק תהנה מזה.
משה ספקטור: אחד הדברים שפתחתי, בכל מקום שהייתי בו עד היום, הייתי פעמיים בדרום אפריקה, והייתי פעם בארצות הברית.
משה ספקטור: ועכשיו יש לי שם עיר תאומה שנקראת רוצ'סטר.
משה ספקטור: אני אומר לכם כשמדברים עם היהודים והם מאמינים בך, הם באים.
משה ספקטור: יש לנו מרוצ'סטר משפחות שבכלל לא דיברנו על איך עושים.
משה ספקטור: אין להם בעיה כמו לדרום אפריקאים, אבל הם באים לגור אצלנו.
משה ספקטור: ואני מדבר עם הנוער, כי עם הזקנים קשה קצת.
משה ספקטור: וכשהנוער בא הזקנים באים אחריהם.
משה ספקטור: יש בעיה, תשמעו תיכף את האנשים.
משה ספקטור: לא באנו להלין, לא באנו לבכות, אבל אם זה לא יקרה אנחנו נמצא במצב אדוני היושב-ראש שהיהודים מדרום אפריקה היום עוד פעם יטוסו במקום ימינה יטוסו לאוסטרליה שמאלה.
משה ספקטור: הם לא יגיעו הנה.
משה ספקטור: וזה קרה לפני 12 שנה כשהשחורים עלו בדרום אפריקה לשלטון.
משה ספקטור: מי שהיה לו כסף נסע לאוסטרליה.
משה ספקטור: היום פונים אליי מאוסטרליה במכתבים, רוצים להגיע למודיעין.
משה ספקטור: אפשר לקצר את זה, וזה אנשים עם כסף, אלה שהיו מאוד עשירים כבר אינם שם.
שלמה מולה: איזה סוג סיוע אתה מקבל מהממשלה.
שלמה מולה: הרי בסופו של דבר אנחנו צריכים לבוא, לדפוק על השולחן, אנחנו צריכים להגיד רבותיי תראו, מודיעין קלטה מאתיים משפחות, קליטה למופת.
שלמה מולה: האם אתה מקבל סיוע מהממשלה, מארגונים נוספים?
משה ספקטור: אני מצטער לאכזב.
משה ספקטור: אנחנו כמעט לא מקבלים סיוע.
משה ספקטור: אם זה 29 אלף שקל או 35 אלף שקל זה בדיחה.
משה ספקטור: ואנחנו לא מקבלים סיוע.
משה ספקטור: והעולים בהתחלה אנחנו עוזרים להם קצת.
משה ספקטור: אין לנו לא מקום של אולפן ללמד אותם שפה.
משה ספקטור: אין לנו אדם שיבוא לקשור אותם לקבל עבודות במשק במדינת ישראל.
משה ספקטור: אין את הדברים האלה.
משה ספקטור: ולכן היום עזבתי את כל מה שיש בעיר.
משה ספקטור: אני רואה בזה חשיבות גדולה מאוד.
משה ספקטור: והגעתי לוועדה החשובה הזאת.
משה ספקטור: אם מכאן תצא קריאה, אני מקווה שממשלת ישראל תהיה יותר יציבה, ושתמשיך לתפקד.
משה ספקטור: אי אפשר שכל שנתיים תתחלף הממשלה.
משה ספקטור: אני כבר החלפתי ארבעה שרים בקדנציה הזאת.
משה ספקטור: לא יכול להיות דבר כזה.
משה ספקטור: עד שהוא לומד לוקח לו שנה.
משה ספקטור: ולכן אני אומר עוד פעם, אם אנחנו נצליח היום לתת פתרונות למה שאמרתי קודם, אחת לקבל אותם, לתת להם תקופה של חצי שנה שכירות.
משה ספקטור: לממן להם.
משה ספקטור: לא להגיד אני נותן לך רק לחמש שש משפחות.
משה ספקטור: ממשלת ישראל כמעט לא שותפה.
משה ספקטור: משרד הקליטה, יושב כאן מנהל המחוז שלי, אין להם תקציבים לדברים האלה.
משה ספקטור: אין.
משה ספקטור: ואם אנחנו לא נקבל את זה אז אני אומר נפספס דבר גדול.
מיכאל נודלמן: בונים בעיר בנייה יפה, אנחנו מדברים על השכרה, אם יזמים שיכולים בעזרת המדינה לבנות בנייה של דירות להשכרה אתה תיתן שטח וכל התנאים?
משה ספקטור: במקרה עכשיו, לנו יש את זה.
מיכאל נודלמן: אבל הדיור שם מאוד יקר.
משה ספקטור: לא, אני לא מדבר עכשיו על בוכמן, אלא על ציפו.
משה ספקטור: מהצד של כביש 443.
משה ספקטור: משרד השיכון עם הנציג שלו כאן יאשר את זה.
משה ספקטור: הם מוציאים מאות דירות עכשיו.
משה ספקטור: אמנם קטנות, לא גדולות.
משה ספקטור: אבל את הדירות הם נותנים במחירים, גם בהשכרה וגם מי שרוצה לקנות במחיר נמוך מאוד.
רונן כהן: העירייה מתנגדת.
משה ספקטור: העירייה מתנגדת למה?
רונן כהן: לפרויקט הזה.
משה ספקטור: מה פתאום לפרויקט הזה.
משה ספקטור: אני מסביר שהוא עובד.
משה ספקטור: אני יושב ראש ועדה לתכנון ובנייה גם אצלי.
משה ספקטור: אנחנו אישרנו.
משה ספקטור: אי אפשר לעשות בכל מודיעין דבר כזה אבל אנחנו נעשה את זה בפרופורציות.
רונן כהן: ומה שאנחנו מתכננים ב-2008?
משה ספקטור: אישרנו כבר.
משה ספקטור: לא אני מאשר, אישרנו בועדה.
מיכאל נודלמן: זה משרד השיכון?
משה ספקטור: כן.
רונן כהן: אתה נשמע מופתע.
מיכאל נודלמן: אנחנו בוועדה הזו כל הזמן חושבים על דיור כזה.
מיכאל נודלמן: כי יש עולים שלא יכולים לקנות דירה במחירים העכשוויים.
מיכאל נודלמן: והמדינה בנוייה כך שאנשים רק קונים דירות.
מיכאל נודלמן: אנשים נכנסים לבור של חובות ואחר כך לא יודעים מה לעשות עם המשכנתא.
מיכאל נודלמן: ודבר שני זו עבודה, ולגביה אנחנו צריכים לשמוע איך פותרים את הבעיה בערים אחרות.
דורון קליין: שלום לכולם.
דורון קליין: התמונה לפניכם היא תמונה שמסמלת את הקהילה היהודית בימינו בדרום אפריקה.
דורון קליין: למרות שעם מנדלה וגם הרב הראשי הקודם זו תמונה יחסית ישנה, בחרתי בה בשביל כמה דקות ולעדכן את כולם במצב של הקהילה היהודית בדרום אפריקה.
דורון קליין: זו המטרה של שלוש, ארבע השקופיות שאתם תראו עכשיו.
דורון קליין: בכל אופן עדיין משתמשים בתמונה הזאת גם על הכריכה של ספרים שהקהילה היהודית מוציאה לאור בגלל שהיא מסמלת את הקהילה, איך היא מרגישה, כחלק מדרום אפריקה החדשה.
דורון קליין: זה שהרב הראשי הקודם עומד ליד מנדלה ומצהיר את הנאמנות של הקהילה היהודית לדרום אפריקה החדשה, וכל הפעילות בדרום אפריקה, והתחדשות במדינה, היא מסמלת גם איך שהקהילה היהודית שם רואה את עצמה כפעילה בתוך דרום אפריקה החדשה.
דורון קליין: ואנחנו צריכים להבין את זה מבחינת העלייה לארץ, שבכל אופן יש היום בדרום אפריקה גישה של הקהילה שאנחנו חלק מדרום אפריקה החדשה, חלק מקשת העמים בתוך דרום אפריקה.
דורון קליין: אנחנו חלק מבנייה של המדינה החדשה שעכשיו קמה מאז 94.
דורון קליין: ועם ההבנה הזאת אנחנו צריכים להתקדם הלאה, עם ההתייחסות שלנו לפעילות בקהילה.
דורון קליין: קצת רקע, כדי להבין מהי הקהילה הדרום אפריקאית.
דורון קליין: מדברים על 94% מהקהילה הם יוצאי אירופה מליטא, שאתה רואה שהקהילה הראשונה ייסדה את בית הכנסת, את הקהילה, ב-1841.
דורון קליין: זאת אומרת, קהילה וותיקה בדרום אפריקה שרואים את שורשיה כחלק מהמדינה.
דורון קליין: כבר ב-1898, זאת אומרת, אנחנו מדברים על שנה אחרי בזל, הרצל קם ומכריז על הרעיון הציוני ושנה אחרי כן כבר הקהילה הדרום אפריקאית מתאחדת כדי להקים פדרציה ציונית.
דורון קליין: היום תלפיט, אנחנו הפדרציה הציונית דרום אפריקה-ישראל, אנחנו בני שישים יחד עם מדינת ישראל.
דורון קליין: והנה אתם רואים מתי הוקמה הפדרציה בדרום אפריקה.
דורון קליין: וכבר ב-46 מיד אחרי המלחמה יש כבר מעל 100 אלף יהודים בדרום אפריקה.
דורון קליין: אני לא מצפה שאתם תראו את כל המספרים הקטנים אבל מה שרציתי, שני דברים עיקריים מבחינת הסטטיסטיקה של הקהילה היהודית בדרום אפריקה.
דורון קליין: בשיאה היא מנתה 120 אלף נפשות.
דורון קליין: היום היא כ-60 אלף נפשות.
דורון קליין: חצי מהקהילה עזבו את דרום אפריקה והרוב הגרו לאוסטרליה.
דורון קליין: וזה מה שידידי משה אמר.
דורון קליין: שאם אנחנו לא נצליח למשוך אותם לכאן אז הקו הישר הטבעי הקל יותר בשבילם למדינה דוברת אנגלית עם אותה תרבות, שפה, מזג אוויר, זה לנסוע לאוסטרליה.
דורון קליין: בכל ישיבה שלנו, היושב ראש כאן מדגיש שאנחנו צריכים למשוך את הקהילה הדרום אפריקאית.
דורון קליין: אם אנחנו לא מושכים אותם ולא מוצאים את הדרך לתת את ההטבות הראויות כפי ששמעתם עכשיו ממשה, אז הקו היותר קל מוביל לאוסטרליה ולא למדינת ישראל, עם שפה אחרת, תרבות אחרת וכל הקשיים שיש עם קליטת העלייה.
מיכאל נודלמן: אני פגשתי אותם באוסטרליה.
דורון קליין: אז אתה מכיר.
דורון קליין: היום הקהילה היהודית באוסטרליה היא ברובה יוצאי דרום אפריקה.
דורון קליין: כל הפעילות שם החינוכית היהודית התרבותית, ברובה בידיים של יוצאי דרום אפריקה.
דורון קליין: ואנחנו נשארנו עם ההפסד פה במדינת ישראל שלא קלטנו את היהודים האלה שהיגרו לאוסטרליה.
דורון קליין: עכשיו עת ההכרעה למשוך אותם לכאן.
דורון קליין: אם אנחנו מסתכלים על הנושא של העולים וכמות העולים, כשאני התחלתי את השליחות שלי ב-2002 אז 177 עולים, רק 11% מהמהגרים.
דורון קליין: זאת אומרת היו כ-1700 מהגרים אבל רק 11% הגיעו ארצה.
דורון קליין: אנחנו ראינו לפחות עלייה באחוזי המגיעים ארצה מכלל המהגרים.
דורון קליין: אם ב-2003 זה הגיע ל-18% , ב-2004 זה הגיע ל-26%, ב-2005 כבר 38%.
דורון קליין: זאת אומרת אנחנו מתקרבים עכשיו ל-40%.
דורון קליין: השנתיים האחרונות זה בין 35% ל-40% מהמהגרים מגיעים ארצה.
דורון קליין: זאת אומרת אנחנו כן מצליחים.
דורון קליין: זו עבודה של טלפיט פה ביחד עם הסוכנות היהודית ועבודה של השליחים של הסוכנות בדרום אפריקה.
דורון קליין: אנחנו מצליחים למשוך יותר אנשים לישראל ופחות לאוסטרליה.
דורון קליין: עדיין הרוב מגיעים לאוסטרליה.
דורון קליין: מה שאתם רואים, השורה התחתונה, זה מה שמדהים.
דורון קליין: אם ב-2007 אנחנו מדברים על סך הכול 178 עולים, כל השנה, ב-2008 עלו 105 עולים רק בטווח של חמישה חודשים.
דורון קליין: זאת אומרת, תראו איזה קפיצה מספרית אדירה של אנשים שמגיעים למדינת ישראל מדרום אפריקה.
דורון קליין: לכן עת ההכרעה עכשיו, למשוך, כי אנשים כפי ששמעתם עכשיו ממשה, אנשים מרגישים שעתידם בדרום אפריקה אינו בטוח.
דורון קליין: אם זה לא לטווח הקצר ועדיין לטווח הארוך הם מבינים שהם צריכים לתכנן להגיע למדינה אחרת.
דורון קליין: אם לא נצליח למשוך אותם עכשיו זה יהיה הפסד של מדינת ישראל והם יגיעו לאוסטרליה.
דורון קליין: לכן אני מעלה, רק שקף אחרון, זה מראה את התסיסה ואת הקשר למדינת ישראל.
דורון קליין: מה שהטבלה הזו מראה זה גידול כל שנה ושנה של המבקרים מדרום אפריקה לישראל בתוכניות ארוכות וקצרות.
דורון קליין: יש לנו 900 איש כל שנה שבאים לבקר בתוכניות של הסוכנות היהודית ושל הפעילות של טלפיט הפדרציה הציונית דרום אפריקה.
דורון קליין: 900 מבקרים מול כ-250 עולים.
דורון קליין: יש כאן פוטנציאל אדיר.
דורון קליין: אם הם כבר פה, הנה רבותיי, תראו מה אנחנו מציעים לכם, אל תחשבו על אוסטרליה.
דורון קליין: זה המקום בשביל העם היהודי, זה המקום בשבילכם.
דורון קליין: לכן אני מעלה עכשיו כמה נקודות לדיון.
דורון קליין: אני חושב אם אנחנו נוכל להחכים ולתת תשובות לשלושת הנושאים האלו אנחנו נצליח לעמוד באתגר של משיכת העם השוכן בדרום אפריקה להתאחד עם העם השוכן בציון.
דורון קליין: קודם כל מה שמשה כבר הזכיר.
דורון קליין: דיור בשכירות לעולי דרום אפריקה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שלא רק בדרום אפריקה, אלא לכל העולים צריך להיות דיור בשכירות.
דורון קליין: זה כל כך ברור.
בני ספרמן: למה בשכירות ולא בקנייה?
בני ספרמן: אני פשוט לא מבין.
בני ספרמן: תסביר לי.
דורון קליין: כשבן אדם מגיע מדרום אפריקה אז קודם כל לא ברור לא איפה הוא רוצה לגור וקודם כל הוא רוצה לנסות לבדוק, איך הקהילה.
דורון קליין: שנית ההשקעה בקנייה היא השקעה מאוד גדולה.
דורון קליין: אתה לא מקבל משכנתא של מאה אחוז.
דורון קליין: אתה צריך גם להשיג את הכספים, ערבים, כל התהליך.
דורון קליין: בן אדם רק הגיע, להיכנס ישר לתוך קנייה זה משהו שמבחינה נפשית הבן אדם לא מוכן.