GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: אתם צריכים להציג את הבעיה כפי שהיא.
שלמה מולה: אי אפשר לטאטא אותה מבחינתי גם אם בסופו של דבר מגיעים רק עשר משפחות זכאי חוק השבות.
שלמה מולה: צריך להיות מישהו שיתן להם את הטיפול הנאות והמהיר ביותר.
ברוך דדון: חבר הכנסת מולה, אין נציג של משרד הפנים באף מדינה בעולם.
שלמה מולה: תבקשו מהסוכנות היהודית, הנציג של הסוכנות יטפל בזה.
ברוך דדון: אין נציג באף מקום.
ברוך דדון: באתיופיה היה נציג אחד, השלמתי את זה לשלושה בתקופה שהיה עומס בגלל ובעקבות מסגרת חוק הכניסה המיוחד.
ברוך דדון: האם על פי חוק השבות אנחנו נצטרך שם נציג או ששליח הסוכנות שם שיעשה את העבודה יחד עם משרד החוץ.
ברוך דדון: אנחנו נתאים את זה כמו כל מקום אחר בעולם.
ברוך דדון: אם בצרפת או בכל מקום אין נציג של משרד הפנים גם באתיופיה לא יהיה.
ברוך דדון: אם שם שליח של הסוכנות יחד - -
שלמה מולה: יש לכם סיכום אם שליח הסוכנות מטפל בזה.
ברוך דדון: זה מה שאמרתי בתחילת דבריי.
ברוך דדון: אנחנו צריכים לשבת ולסכם לגבי המשך פעילות באתיופיה ברגע שאנחנו מסיימים שם את העלייה כל הנציגים מתקפלים וחוזרים חזרה.
שי אברהם: אני נמנה עם אחד הילדים הנערים שבאתי, אזור טיגריי.
שי אברהם: כמובן אני גאה באזור שלי ובאנשים שלי.
שי אברהם: חלק מהמשפחות אחים, אחיות של אבא וצאצאיהם עדיין נמצאים באזור טיגריי.
שי אברהם: אני יודעת שהתורה נותנת עדיפות ואת הכבוד שלו.
שי אברהם: אסביר למה אני מתכוון.
שי אברהם: כאשר נחשון בן עמינדב קופץ לים הראשון הוא מקבל את ההקרבה הראשונה של הקורבנות.
שי אברהם: הקהילה שלי באזור שלי היה לנו את החלק והכבוד למדינת ישראל, אלה שפרצו הראשונים את הדרך הקשה ביותר דרך סודאן ובאו לפה ובתוכם אנוכי.
שי אברהם: כיום אני רב בישראל, האחים והאחיות של אבא, אחיינים ואחייניות נמצאים שם.
שי אברהם: מהשאלה מישהו מהסוכנות הבנתי, והיום קיבלתי תשובה מדוע לפי מיטב הבנתי נמרח כל הסיפור הזה.
שי אברהם: למה אני מתכוון.
שי אברהם: אבי ומורי זכרונו לברכה, כילד שהתלוויתי אליו בסוכנות שאלו אותו הגיש רשימה מסודרת של כל האחים והאחיות.
שלמה מולה: האחים של אבא שלך.
שי אברהם: בצורה פרטנית ומסודרת.
שי אברהם: הרשימה הזאת וכמה שנים שזה נמשך בצורה מגמתית נעלמת ונמחקת.
שי אברהם: היום קיבלתי תשובה, אין מישהו שבודק את האנשים האלה.
שלמה מולה: קיבלת תשובה ממשרד הפנים בכתובים או בעל פה.
שי אברהם: היום בדיון כאן, אין מי שיבדוק אף אחד לא פנה לקייסים.
שי אברהם: שיביאו את הכתובים שלהם, זה נעלם בצורה מגמתית.
שי אברהם: איך אתם רוצים שיבדקו כאשר הפקיד שעם כל הכבוד גם באזור שלי או מאיזור אחר בודק והוא לא יודע איפה האזור שלו.
חנה עיתונאית: לא נותנים זכות תגובה, אלה שבודקים הם צעירים לא יודעים שום דבר, אלה שנמצאים במשרד הפנים.
חנה עיתונאית: אפילו הם לא יודעים את שם המשפחה שלהם, אם תשאל סבא וסבתא לא יודעים, איך הם יידעו של כל האנשים האלה או של המשפחה הזו או האחרת.
חנה עיתונאית: הייתי מספר פעמים שם, מ-1996 פחות או יותר זה מסודר.
חנה עיתונאית: לפני כן אם יש לך רשימות חבל על הזמן אין אפשרות לטפל.
מנחם ולדמן: ברור שישנה עלייה כל השנים על פי חוק השבות.
מנחם ולדמן: אני יכול להציע בעקבות מה שנאמר פה, היות שהוויכוח פה מתמקד בין הקייס לבין משרד הפנים, הוא טוען אלה יהודים, הוא טוען אינם זכאים.
מנחם ולדמן: אם אני מבין נכון הויכוח פה האם הדור ההוא שעליו מדובר שהם יהודים הם התנצרו או לא התנצרו זו השאלה.
מנחם ולדמן: אז כדאי שיישבו אנשים שמבינים בנושא הזה ויבדקו.
מנחם ולדמן: מהניסיון שלי בעבר היו כמה מקרים שלאחר שבדקו היטב נמצא שהבדיקה הראשונה של משרד הפנים היתה מוטעית.
30095: כפי שאתם יודעים שמשרד הפנים אמרו כל זכאי חוק השבות אנחנו הבאנו את הפקיד שהיה בודק שם, אמרו שאין עדיין אנשים שנשארו, סוגרים.
30095: אבל עובדה, אתם רואים משפחות שהילדים שלהם נשארו שם, הורים שלהם, אחים שלהם, דודים שלהם, זאת עובדה שאנחנו רואים.
30095: הדבר השני שאני רוצה להגיד, מאיזה מדינה או מאיזה עלייה אתם רואים שדורשים את האבא שלהם, דורשים את האמא שלהם, דורשים אחים את הילדים שלהם.
30095: במקרה הזה אנחנו מדברים על חוק השבות, לכן רק אצל העלייה מאתיופיה.
30095: משרד הפנים צריך לבדוק את עצמו מה יש פה בעניין הזה.
30095: הדבר הבא שאני רוצה להתייחס, זה שאומרים שאין בעולם אחר עובד משרד הפנים, קודם כל יש תיאום עם הסוכנות.
30095: שליח הסוכנות יש לו זכות לקבוע בעניין העלייה.
30095: אבל באתיופיה זה לא כך.
30095: לכן אם אתם כבר אמרתם שסוגרים את העלייה בסוף החודש הזה, אתם טועים ואנחנו אמרנו שאתם טועים, והנה עובדה שיש יהודים שממתינים לעלות לישראל.
30095: רבותיי, בואו תסתכלו על הבנים הבנות וההורים והאחים והאחיות הם בוכים.
30095: אני לא מבין, מה יש פה, אלה אזרחים.
30095: הזכות הבסיסית של האזרחים שנמצאים במדינת ישראל זה להיות עם ההורים שלהם, עם הילדים שלהם, עם האחים שלהם כמו כל אזרח.
30095: למה רק בנושא עליית יהודי אתיופיה מתעלמים ומתעללים גם בקהילה.
דניאל שם טוב: הערה קטנה ונכון שלא קשורה ישירות לחוק השבות.
דניאל שם טוב: קיבלנו הודעה שהעלייה המאורגנת מסתיימת, כידוע לכם, אנחנו מפעילים יחד עם הסוכנות היהודית באדיס אבבה.
דניאל שם טוב: אברהם נגוסה לא תסתיים.
שלמה מולה: הוא אומר שקיבל אינפורמציה, מה אתה רוצה.
דניאל שם טוב: קיבלנו אינפורמציה שבחודשים הקרובים העלייה המאורגנת מסתיימת.
דניאל שם טוב: כידוע לכם משרד הבריאות מפעיל באדיס-אבבא מרפאה יחד עם הסוכנות.
דניאל שם טוב: אין לנו בעיה להמשיך את התפעול של המרפאה אם יש צורך, אבל לא נרצה למצוא את עצמנו במצב שמפזרים את הצוות וכעבור זמן מה מחדשים אותו, זה יהיה חבל.
דניאל שם טוב: גם צריך להתארגן מבחינה תקציבית בהתאם.
דניאל שם טוב: אבל התקציב הוא שולי בסיפור הזה.
דניאל שם טוב: אנחנו רוצים להמשיך כל עוד יש צורך, כי העבודה שם חשובה.
שלמה מולה: התרומה שלכם, הייתי בן אלה שדיברנו שהמרפאה הזאת תקום לבריאות הציבור.
שלמה מולה: זה היה דבר בל יתואר, אני מקווה שהסוגיה הזאת תוצף.
ג'ק רווח: רק שאלה אחת, האם קיימת היום ועדת ערעור כולל נציג מנהיגות הרוחנית של העדה?
שלמה מולה: לתשובות שליליות אתה מתכוון.
ג'ק רווח: לנציג המנהיגים הרוחניים.
שלמה מולה: נשמע תשובות, התייחסויות.
מנחם ולדמן: אולי אפשר שאנשי משרד הפנים יתארו איך מתנהלת הבדיקה.
מנחם ולדמן: יש שמטפלים באנשים דוברי אתיופית או טיגרית זה עדיין לא אומר שהם מומחים איך לבדוק.
מנחם ולדמן: איך מתנהלת הבדיקה לגבי הנושא מיהו יהודי ומיהו לא יהודי.
שלמה מולה: אתה חוזר לשאלה שלך.
ברוך דדון: מזמין אותך אלינו למשרד ושם יציגו לך את העניין ואיך בודקים.
שלמה מולה: ברוך, נשאלת שאלה בוועדה אתה חייב לתת תשובה.
ברוך דדון: יושבים במשרד הפנים אנשים שהוכשרו למשימות האלה על פי הכללים הקיימים במשרד הפנים.
ברוך דדון: אדם עבר מבחנים, נקלט בהתאם להנחיות נציבות שרות המדינה, הולך לקורסים, לומד, הוא חייב להיות בן העדה האתיופית.
ברוך דדון: והוא כפוף.
ברוך דדון: מעליו יש עוד היררכיה של עובדי משרד הפנים.
ברוך דדון: ראשי דסקים, ממונה, מנהל אגף, יועץ משפטי מערכת שלמה כפי שקיימת אצלך במשרד הבריאות או כל משרד אחר וכך הם עובדים.
ברוך דדון: הנחיות שניתנו להם מעת לעת, אם זה על פי נהלים שקיימים על פי חוק הכניסה לישראל או על פי חוק השבות, ועל פי נהלים ותקנות שמעת לעת מעדכנים אותם או על פי החלטות בג"צ או בית משפט זה או בית משפט אחר.
ברוך דדון: כך הם בודקים.
מנחם ולדמן: האם משתפים קייסים?
ברוך דדון: לא.
ברוך דדון: הקייסים בהתחלה לא רצו כפי שהבנתי.
שלמה מולה: יש שני נתיבים, יש לך זכות, נניח עלייה על פי החלטת ממשלה חוק הכניסה.
שלמה מולה: יש לך רשימה כלשהי אתה מסתמך עליה, אתה בודק.
שלמה מולה: הוא שואל אותך עכשיו, בא אדם ואומר לך אני זכאי חוק השבות מאזור שירה, מה הכלים שעומדים לרשותך כדי לבדוק.
שלמה מולה: האם אתה בודק אותו באותם כלים, או איך אתה בודק זאת בעצם השאלה.
שלמה מולה: אני יודע לומר לך שב-1984, וב-1980 כאשר הגענו, היתה רשימה בסיסית של עולי אתיופיה, ואם במקרה שזה לא היו מתייעצים עם הקייסים או בזקני העדה, ואז היו פחות או יותר שומעים החלטה סופית של אנשי משרד הפנים.
שלמה מולה: אבל השאלה היא האם ההיוועצות עם זקני העדה קיימת או לא קיימת.
שלמה מולה: זאת סוגיה.
ברוך דדון: לא קיימת.
ברוך דדון: אברהם, אנחנו לא הודענו בשום פורום באף ישיבה, נפגשנו בהרבה ישיבות, שהעלייה הסתיימה באתיופיה.
30095: תסתיים בסוף החודש הזה.
ברוך דדון: גם לא תסתיים.
ברוך דדון: אגיד לך מה אמרתי.
ברוך דדון: אמרנו שלגבי חוק הכניסה בהתאם לרשימה הידועה של הרשימה של 17,188 העלייה שלהם תסתיים.
ברוך דדון: לגבי הקבוצה הזאת, לגבי חוק השבות היא תסתיים כשאחרון בני העדה האתיופית שם יוריד את הדגל ויכפה את האור, רק אז תסתיים.
ברוך דדון: אלה שני דברים שונים, לגבי מה שממשלת ישראל החליטה ב-2003 ויישמנו ואמורים ליישם אותה, כן, הפרק הזה הסתיים.
ברוך דדון: נכון לעכשיו לגבי הרשימה הזאת.
ברוך דדון: לגבי חוק השבות, כל זמן שיש יהודי הוא יעלה, יכול להיות מחר עוד שנתיים, עוד עשר שנים, עוד עשרים שנה.
שלמה מולה: שאלת הערעור.
שלמה מולה: האם לאדם יש זכות ערעור, או שהוא הולך לבג"צ.
שלמה מולה: אני מבקש לענות, כי לרשות שלטונית יש תהליכי ערעור מאוד ברורים.
דסי דצנגן: ערעור תמיד יכול להיות לעלות אם יש סירוב בין ברמת לשכה הן בדרג של דסק אפילו.
דסי דצנגן: אם יש בקשה שמסורבת ברמת הלשכה או ברמת דסק תמיד יכול לעלות.
דסי דצנגן: כמו שאתה ציינת גם על סירוב ניתן לפנות בעתירה לערכאות משפטיות.
דסי דצנגן: אני לא מכירה מצב שבו אומרים לבן אדם אתה קיבלת תשובה שלילית ולכן אתה לא יכול לפנות שוב.
דסי דצנגן: תמיד יכול להיות ערעור, וברגע שניתנת החלטה על ידי הדרג הגבוה ניתן לתקוף את ההחלטה במידה ולא נראית לאדם בערכאות משפטיות.
30095: השאלה לאן לערער.
ראובן יאסו: לגבי מה שנשאל פה, האם בכלל בבדיקה אתם שואלים את הרבנים או את הקייסים.
ראובן יאסו: התשובה היתה שלא.
ראובן יאסו: מההיכרות שלי משנת 1988 החלק הארי של התלמידים הם מארצות הברית או אנגלו-סאקסיים, וכשהם היהודים תלמידי ישיבה צריכים לעשות עלייה כדי שיירשם להם אם זה יהודי.
ראובן יאסו: אומרים לו תביא אישור מהרב שלך ולא מאיזה פקיד.
ראובן יאסו: אם קיבלת יהדות על פי הסמכות ההילכתית, מדוע אצל יהודי אתיופיה קביעת היהדות היא לא על פי הסמכות ההילכתית, הייתי רוצה לשמוע את המקור.
מזל כהן: אתה לפני כחצי שנה העלית רעיון שכולם התאחדו, כל החבר'ה, הרי אתם עמותות עמותות.
מזל כהן: יש לכם איזה רב שהסמיכו אותו, הוא קובע מי יהודי ומי לא.
מזל כהן: באוכלוסייה האתיופית אין לנו אדם שקובע אלא הרב הראשי בישראל.
מזל כהן: הפקיד גם לא קובע, הפקיד ממליץ בלבד על סמך תחקירים שהוא עושה של בני משפחה, מכרים קרובים וכו'.
ראובן יאסו: מהיכרותי לא קיים בשום קהילה.
שלמה מולה: אני לא רוצה לקיים דו-שיח.
שלמה מולה: אני רוצה להגיע לחלק של הסיכום.
שי יעקב: יצאתי מהבית בן 14, 15 לישראל.
שי יעקב: עליתי בשנת 1982, נגשתי לסוכנות היהודית, אחר כך למשרד הפנים.
שי יעקב: כל שני וחמישי הייתי שם, בזמנו המשרד היה פתוח, הניירות היה בפח.
שי יעקב: לפני שש שנים הצלחתי להעלות שישה אחים.
שלמה מולה: על פי איזה חוק, כניסה או שבות?
שי יעקב: לא יודע.
שלמה מולה: אתה חייב להגיד, זה חשוב.
שלמה מולה: על פי חוק הכניסה או חוק השבות זה שונה.
שלמה מולה: אנחנו דנים בחוק השבות עכשיו.
שלמה מולה: הם אחים משני הצדדים שלך?
שי יעקב: כן.
שי יעקב: לאחר מכן האחים הגיעו סגרו אותם במשרד.
שי יעקב: האח שלי סובל וגוסס שם שבע שנים, אבא שלי בדרך בן טיגריי לאדיס אבבא נפטר, וסובלים עם הילדים שם.
23633: זה מתקשר לסיכום.
23633: כשאמרתי קודם אלה שנמצאים באדיס ובוגנדור, הם באמת חלוצים.
23633: למרות שאנחנו לא מדברים באוכלוסייה הגדולה, חלק מהם נשארו בכפרים.
23633: אני מכיר את ברוך ואת מזל באופן אישי, יש אוזן קשבת.
23633: אפשר לשבת יחד עם הקייסים וכמה נציגים ולראות במה מדובר כי אנחנו לא מדברים על אותה אוכלוסייה שעכשיו.
23633: אני מכיר את שיטת העבודה.
23633: ברוך נכנס לעובי הקורה, כמו שראיתם בנושא שעכשיו אנחנו מסיימים, גם בנושא הזה, יש אוזן קשבת יש גישה חיובית.
23633: אפשר לשבת יחד עם הקייסים, ועם האנשים ולראות אחד לאחד כל אלה שאנחנו מדברים עליהם יש להם פה קרובי משפחה.
מנחם ולדמן: רק להציע שתקום ועדת ערעור, זה לא דבר חדש.
מנחם ולדמן: זו החלטה של ועדת השרים בהחלטת ממשלה מ-1993, אכן תהיה ועדת ערעור, בפרט לאוכלוסייה הזאת של יוצאי אתיופיה לצפות שכל משפחה כזאת שתקבל דחייה תפנה לבג"צ, זה חלום מאוד רחוק.
מנחם ולדמן: לאור המצב הזה אני חושב שועדת ערעור שתורכב מזקני העדה, נציג שלהם, נציג משרד הפנים ונציג משפטי, תהיה אוטומטית אפשרית לכל מי שיידחה מאתיופיה על סמך חוק השבות.
משה באטה: הזעקה לא התחילה מעכשיו זה שנים רבות.
משה באטה: אני במקרה ליוויתי את הבחור שי.
משה באטה: שנים אני מדבר על הנושא הזה לא מאתמול, אני לא יודע איך זה כי בגלל החולשות אני מכה על חטא עליי בעצמי שלא המשכתי להיאבק באותן תקופות.
משה באטה: אני עכשיו פקיד של הסוכנות היהודית.
משה באטה: אני מתנצל על כך שהתפרצתי, כי לא היתה כוונה להתפרץ, אבל לפעמים הגיעו מים עד נפש.
משה באטה: אני רואה את התמונה המלאה בין אתיופיה לפה.
משה באטה: לכן אנחנו לא סתם מדברים, אלה קרובים מדרגה ראשונה ושנייה.
משה באטה: אני מבקש מהוועדה הזאת ברשותך, לסייע לאותן אוכלוסיות להתאחד בהקדם האפשרי, כי יש אנשים שגוססים וגם לא יכולים לקבל טיפול רפואי, אם יש מישהו שחי על תרופות שהולך למות אני מבקש את העזרה שלו באופן חריג לסייע לו.
משה באטה: כי בדקה התשעים הצלנו אותו על ידי תרומה.
שלמה מולה: אני מודה לכל מי שהגיעו גם נציגי המשרדים גם המשפחות.
שלמה מולה: אנחנו התחלנו רק את הדיון, אנחנו לא מסיימים את הדיון.
שלמה מולה: אני רוצה לפרוטוקול, נציע לקיים דיון בעוד חודש.
שלמה מולה: אני רוצה לדעת מה אתם עושים עם זכאי חוק השבות, עם נציג הסוכנות, לא נציג הסוכנות, איך אתם פועלים כדי לתת מענה.
שלמה מולה: אנחנו נדון בסוגיית 8,000, 5,000, 4,000 שיהיה על דוכן הממשלה, החלטת ראש הממשלה אנחנו נדון ביחד.
שלמה מולה: כרגע אני מבקש לדעת כל זכאי חוק השבות שלא מקבל מענה אפילו תוך שבוע יומיים זאת תעודת עניות למדינת ישראל.
שלמה מולה: אני מבקש שתציגו לנו תשובה ברורה איך אתם רוצים לטפל בזכאי חוק השבות גם באתיופיה.
שלמה מולה: כמובן, אנחנו מבקשים לדעת שאתם משרד הפנים תציגו לנו תכנית אופרטיבית מאוד מסודרת שכל משפחה, הייתי מציע לכם להרכיב צוות מיוחד שיוכל לטפל דווקא בפניות מסוג האנשים האלה שפנו ובפרק זמן סביר תתנו תשובות סבירות.
שלמה מולה: אני לא חושב שמי שיעמוד על סטופר שאתם תתנו היום או מחר.
שלמה מולה: אבל רשות שלטונית חייבת לתת תשובות לפחות עד פרק זמן של 90 יום.
שלמה מולה: וכנ"ל תייצרו ערכאת ערעור שמאפשרת לאדם גם להגיש ערעור על החלטה הזאת של אותו גוף שלטוני שנתן תשובות.
שלמה מולה: אנחנו לא נכנסים לגוף הבדיקות המקצועיות שלכם, ולא מיהו יהודי מי לא יהודי.
שלמה מולה: אני מציע לכם, תשתמשו בזקני העדה ובקייסים.
שלמה מולה: יש לכם קייס מכובד מאוד שיאריך ימים, אם הוא בא ואומר אני מכיר את המשפחה שלו, את האחים של האיש הזה, חזקה עליי לערער עליו.
שלמה מולה: ואני חושב שלא יכולה להיות החלטה חד-משמעית שלו בלבד, אבל להיוועץ בו זה כדי לעשות צדק בהחלטה שלכם להגיע לאמת שאתם רוצים להגיע אליה.
שלמה מולה: הדבר הנוסף והאחרון, אבקש ממך משה, הסוכנות תתן לנו בכתובים תשובה ברורה איך היא רוצה להיות מעורבת במה שקורה באתיופיה.
שלמה מולה: אני רוצה לומר לנציגי המשפחות, אמנם אני באופן אישי שותף לכאב שלכם, ולתחושה שאתם מופלים או מרגישים מופלים בגלל שאתם דוברי טיגרינית.
שלמה מולה: אני מקווה שלפחות התחושה הזאת תתפוגג, כי היא תחושה לא טובה ולא נעימה, ובטח לנו לבני הקהילה, ובוודאי לא לאנשי הפנים.
שלמה מולה: אני חושב שהם עושים את עבודתם נאמנה במגבלות האפשריות.
שלמה מולה: כל מי שטוען שזכאות שבות היא זכות יסוד לכל יהודי שרוצה לעלות, לכן היא לא יכולה אפילו להתעכב שעה.
שלמה מולה: אנחנו נקיים דיון נוסף בעוד חודש.
שלמה מולה: אנחנו מבקשים שאתם תשיגו לנו תכנית איך אתם מתמודדים עם הבעיה הזאת ובאיזה אופן.
שלמה מולה: אני מציע לכם שתזמינו נציגות של הקהילה, תשבו איתם וכן הלאה.
שלמה מולה: בד בבד, מי שמשרד הפנים יתן לו זכאות עלייה, אני רוצה לדעת איזה סיוע הסוכנות היהודית מעניקה לו, אם הוא בגונדר, אם הוא באדיס, איך היא מטיסה אותו.
שלמה מולה: אם הוא נמצא בכפר שלו או לא נמצא בכפר שלו, גם את זה בתשובה בכתובים.
שלמה מולה: תודה רבה, הישיבה נעולה.
מיכאל נודלמן: שלום לכולם, כבוד השרים, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות בנושא: הסכמים בילטראליים עם אוקראינה ולטביה, פנסיות ליוצאי ברית המועצות.
מיכאל נודלמן: זה לא הדיון הראשון, יש התקדמות בנושא הזה, חברת הכנסת קולט אביטל יודעת שהנושא לא התחיל אלא במשך ארבע-חמש שנים.
סופה לנדבר: רק חברת הכנסת קולט אביטל יודעת?
מיכאל נודלמן: היא היתה יושבת ראש ועדה, היא צריכה לדעת יותר מכולם.
מיכאל נודלמן: היום נדבר על לטביה ואוקראינה.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין מה קרה בעיתונות, מה קרה ברדיו, נדמה לי שבאוקראינה יותר שמחים מאשר פה בישראל.
מיכאל נודלמן: יש כל מיני אינטרסנטים שרוצים להעלות את הנושא הזה, מדברים שטויות ברדיו ובטלוויזיה, כמו למשל שחבר הכנסת נודלמן בגד באינטרסים של הקהילה האוקראינית כי הוא הסכים לזה שיקבלו פנסיות למי שהגיע בשנת 1991, אחרי המהפכה של חבר העמים.
מיכאל נודלמן: אפשר היה לקבל את כל הפנסיות באופן רטרו-אקטיבי וגם מי שהגיע קודם, אבל חברים הכל דיבורים.
מיכאל נודלמן: ישנם אנשים שרוצים לקבל קצת כסף, עורכי דין ואינטרסנטים שפונים לזקנים ולפנסיונרים ואומרים להם שהם יוכלו לעזור להם לקבל פנסיות, אבל אף אחד לא קיבל בכיוון הזה.
מיכאל נודלמן: ישנם גם יש פוליטיקאים שכואב להם שהם לא בעניינים והם רוצים להיות מעורבים בנושא.
מיכאל נודלמן: הנושא חשוב, זאת מהפכה בראייה על הפנסיות.
מיכאל נודלמן: כשהיה ברור שאוקראינה חתמה הסכמים לא עד הסוף, טיוטה של הסכמים מייד לטביה הסכימה ויהיו עוד מדינות שיסכימו.
מיכאל נודלמן: זה לא כסף גדול הפנסיות האלה, אבל הכבוד לאנשים, המצפון של האנשים שדורשים פנסיות כאלה הם לא יהיו יותר עשירים, אבל המצב המורלי שלהם יהיה גבוה יותר.
מיכאל נודלמן: בבקשה, שרת החוץ ציפי לבני.
ציפי לבני: תודה ליושב ראש, לחבר הכנסת נודלמן.
ציפי לבני: האמת היא שאני התוודעתי לעניין הזה עוד בתפקידי כשרת קליטה, והבנתי אז שקיימת כאן קהילה מאוד גדולה שעשתה צעד שהוא בוודאי צעד חשוב מאוד מבחינת מדינת ישראל ובעצם העלייה של העולים שהגיעו ממדינות חבר העמים, נתנה תמיכה, לא רק תמיכה, אלא יצרה שינוי גדול בכלכלה הישראלית בחלקם בעצם העלייה, והעובדה שמדובר באנשים שבעצם את כל שנות העבודה שלהם השקיעו ברוסיה או במדינות חבר העמים, ובעצם במועד העלייה לכאורה הם מוצאים את עצמם בלי אותן זכויות שיכלו לרכוש לעצמם במהלך כל התקופה.
ציפי לבני: מטבע הדברים מחובתה של מדינת ישראל כלפי ציבור העולים שכאן, זאת מחויבות של כל ממשלה, ובוודאי זה נעשה במסגרות המשרדים האחרים.
ציפי לבני: אני מניחה שאלה גם הדברים שייאמרו על ידי שר הרווחה.
ציפי לבני: מאידך, במסגרת הכובע של שר חוץ, אלה נושאים שאני מאמינה שממשלת ישראל צריכה לייצג את ציבור העולים מול המדינות שאיתם אנחנו נמצאים בקשרים בילטראליים על מנת לתקן את העיוות שנוצר, שבו אנשים בעצם השקיעו את שנות עבודתם במועד שעלו והיו כבר מבוגרים זכאים לפנסיות, אבל את הפנסיות האלה הם לא מקבלים או בלל שזה שייך למדינה שממנה עלו, או לגיל, או לתקופה, בין אם מדובר לפני 1991 לפני פירוק ברית המועצות, או לאחר מכן.
ציפי לבני: בגלל שאני חושבת שהנושא הזה הוא בוודאי מאוד חשוב, ואני מאמינה שהוא מאוד חשוב גם ביחסים בינינו לבין אותן מדינות, אני אסקור בפניכם איפה המצב נמצא מבחינת מערכות היחסים הבילטרליות בינינו לבין המדינות השונות ואיפה הדברים נמצאים.
ציפי לבני: רק להבהיר, הנושאים האלה עולים ברמות הבכירות ביותר.
ציפי לבני: זאת אומרת, אלה נושאים שעולים בשיחות שלי עם שרי החוץ השונים, אלה נושאים שעולים גם במפגשים בין נשיאים, אם אנחנו מדברים על ביקורים שהיו כאן, של נשיאים של מדינות חבר העמים בחלק שהגיעו הנה לביקורים.
ציפי לבני: גם אני מעלה את זה, אני יודעת שגם הנשיא פרס מעלה את זה בפגישותיו, ובוודאי שזה נעשה גם במסגרות שבין הפרלמנטים.
ציפי לבני: סך כל המפגשים האלה יוצר את ההבנה בצד השני שהנושא הזה הוא מאוד חשוב למדינת ישראל.
ציפי לבני: כשהדברים האלה נאמרים בין חבר הכנסת נודלמן כיושב ראש ועדה, בין חברי כנסת שנמצאים כראש אגודות ידידות, בין שר חוץ, בין שרי רווחה, בין נשיאי מדינות, זה יוצר את הדינמיקה הנדרשת על מנת לעשות את השינוי.
ציפי לבני: לצערי, חלק מהדברים לוקחים את הזמן שלהם.
ציפי לבני: אנחנו יכולים לזרז את מה שקשור בנו יותר קשה לנו לזרז את מה שקשור בהליכים ביורוקרטיים במדינות אחרות, או לחילופין אם יש התנגדות שהיא התנגדות לא רק על רקע ביורוקרטי אלא על רקע עקרוני.
ציפי לבני: אני אעדכן איפה אנחנו נמצאים עם כל מדינה ומדינה.
ציפי לבני: ביחס לרוסיה – רוסיה היא בעצם המדינה היחידה במרחב שמעבירה את הפנסיות לעולים, אבל רק לאלה שהגיעו לארץ אחרי ה-1.1.
ציפי לבני: 1993.
ציפי לבני: אנחנו העלנו את זה, ואני העליתי את זה גם בביקור של שר החוץ וגם בנסיעה ובביקור שערכתי ברוסיה, במוסקבה.
ציפי לבני: אנחנו מתחילים היום משא ומתן עם רוסיה על הסכם שיסדיר את הפנסיות לציבור העולים שהגיעו לארץ לפני ה-1.1. 1993.
ציפי לבני: נאמרו דברים על ידי גם בקול רם בביקור ברוסיה, גם שר החוץ הרוסי בדבריו באותה מסיבת עיתונאים פומבית אמר שאכן זה נושא שצריך לקדם אותו.
ציפי לבני: מספר הזכאים במקרה הזה של העולים שנמצאים כאן הוא גדול יחסית.
ציפי לבני: אנחנו נמצאים בתחילת הדרך, כרגע הועברה טיוטת הסכם בפברואר 2008.
ציפי לבני: עכשיו אנחנו נמצאים בשלב של תחילת מפגשי מומחים על הנושא הזה.
ציפי לבני: נמצא כאן סמנכ"ל משרד החוץ, בוודאי תוכלו לקבל עוד פרטים אם יהיה צורך.
ציפי לבני: ביחס לאוקראינה – נחתם בראשי תיבות בירושלים ב-13 במאי.
ציפי לבני: צריך תהליך של אישור על ידי קבינט השרים האוקראיני, לפני שתהיה הסכמה על החתימה המלאה.
ציפי לבני: ההסכם מכסה את מי שעלה לארץ אחרי ההתפרקות של ברית המועצות שהאוקראינים כרגע מפנים את האחרים בעצם לרוסיה.
ציפי לבני: זאת אומרת, הטיעון של המדינות במרחב אומר, מהרגע שאנחנו נעשינו עצמאיים משנת 1993, אנחנו יכולים לקחת על עצמנו לעשות את הדיאלוג ולחתום על הסכמים.
ציפי לבני: מה שהיה לפני זה, מפנים בעצם איזה סוג של פינג-פונג לרוסיה, וזה חלק ממה שאנחנו גם לטפל כמובן על מנת שלא תימצא קבוצת אוכלוסייה שנופלת בין הכיסאות מועברות בין המדינות שהם חיו בהן קיבלו עצמאות לבין רוסיה.
ציפי לבני: צריך תהליך של אישרור, אנחנו מקווים ובמקשים לדחוף את זה להעביר את תהליכי האישרור גם באוקראינה וגם בארץ עוד לפני שגם הכנסת וגם הפרלמנט האוקראיני ייצאו לפגרות הקיץ.
ציפי לבני: מדינות נוספות שאנחנו התחלנו את התהליך איתם: - אזרביג'אן- נערך מפגש ראשון של מומחים בבאקו במרץ 2008.
ציפי לבני: יש עדיין פערים בין הצדדים.
ציפי לבני: הצד האזרי טוען שיש צורך בתיקון חקיקה, הועלו בעיות של תקדימים מול מהגרים אחרים שנמצאים שם.
ציפי לבני: בכל מקרה אנחנו מבקשים לקדם את זה, נדמה לי שהעניין איננו בעיה כלכלית שם, אלא יותר בעיות מהסוג הזה.
ציפי לבני: לטביה – התקיים סבב שיחות עוד במאי 2006, התקיים סבב שיחות שני במאי 2008, עכשיו.
ציפי לבני: נדמה לי ששר הרווחה אמור לשגר גם מכתב, זה היה הסיכום לשר הרווחה לטביה על מנת לטפל.
ציפי לבני: מספר הזכאים כאן בארץ נמוך יחסית לאחרים, אבל אנחנו מקווים שהמשא ומתן הזה יוכל להסתיים עד סוף 2008, נראה שיש סיכוי לזה.
ציפי לבני: בלרוס – הועברה טיוטה בסוף 2007 עדיין אין לנו התייחסות רשמית בהקשר הזה, גם כאן יש התניות שאנחנו מנסים לפתור.
ציפי לבני: בעצם, אנחנו העברנו לכל מדינות ברית המועצות לשעבר, לכל מדינות חבר העמים את הבקשה ואת הרצון לקדם את הנושאים האלה.
ציפי לבני: מול כולם אנחנו עובדים לפי הקצב שנכתב לא על ידינו אלא גם על ידם.
ציפי לבני: בין היתר עשינו את זה גם עם אוסבקיסטאן, קזחסטאן, הועברו טיוטות ולא קיבלנו עוד התייחסויות שאני יכולה לדווח שהם יצרו את הדינמיקה הראויה.
ציפי לבני: ליטה – קיימת בעיה בצד השני, וגם כאן סוכם ששר הרווחה יעביר מכתב לעמיתו על מנת לנסות ולקדם את זה.
ציפי לבני: מצב דומה לאסטוניה ומולדובה.
ציפי לבני: העברנו טיוטות, אנחנו מעלים את הנושא בכל פגישה מדינית, אבל מטבע הדברים כשבצד השני קיימת נכונות נמוכה יותר התהליך הוא הרבה יותר איטי.
ציפי לבני: בכל מקרה בראייה שלי זה בוודאי נושא חשוב.
ציפי לבני: כל המדינות שעליהן אנחנו מדברים מבינות שמבחינת ישראל זה נושא מאוד משמעותי במערכת היחסים הבילטראלי בין המדינות.
ציפי לבני: אני נמצאת בקשר קבוע גם עם יושב ראש הוועדה, וגם עם חברי כנסת נוספים בנושא הזה.
ציפי לבני: אני מקווה שנוכל להמשיך ולדווח על התפתחויות חיוביות.
ציפי לבני: אם יש שאלות נוספות כאמור, הסמנכ"ל פיני אביבי יוכל לתת עידכונים.
יצחק הרצוג: אני אחראי בתוקף תפקידי גם על המוסד לביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לשרת החוץ על שיתוף הפעולה.
יצחק הרצוג: קיימנו לפני מספר חודשים דיון עדכון עם המוסד לביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: נמצאת פה היועצת המשפטית של המוסד עו"ד אורנה גייל, וסגן היועץ המשפטי עו"ד יעקב ששפורטה שהוא באמת המומחה שלנו בתחום הזה, ומנהל את המשאים ומתנים באופן אקטיבי, על פי האמנה.
יצחק הרצוג: למשל האמנה עם אוקראינה הרשות המוסמכת ליישומה הוא שר הרווחה ושירותים החברתיים, ולכן אני מאוד שמח שאני שותף למהלך של קידום האמנות הללו.
יצחק הרצוג: ביקשתי מאנשי המוסד לביטוח לאומי לדבר עם משרד החוץ על חלק מאותם מכתבים שהשרה הזכירה אני פחות מיודע, ואנחנו כמובן נעקוב אחריהם.
יצחק הרצוג: מספר הערות, לגבי אוקראינה, זוהי פריצת דרך בלתי רגילה, כיוון שזה כולל 30 אלף איש שעלו ארצה, האמנה מדברת על יצוא הדדי של פנסיות בשלות כפי שהיא מוגדרת, אחר כך עו"ד ששפורטה יסביר מה זה בתחום זיקנה, שארים, תשלום פנסיות נכות, כולל למי שהחל את הפנסיה אחרי 1991, דהיינו תאריך עצמאותה של אוקראינה, זה כולל גם נפגעי צ'רנוביל.
יצחק הרצוג: האמנה תהיה בהיקף כלכלי של כשלושה מליון דולר בחודש, זה יקיף כ-26 מליון בשנה, יהיה תוספת בערך של 100$ לחודש לאדם, זה בפירוש דבר מאוד חשוב מבחינת רמת ההכנסות של האזרחים, במיוחד אלה שבאו לכאן ללא שום הון עצמי.
יצחק הרצוג: אנחנו הרי עוסקים הרבה מאוד בקשישים שנמצאים בהשלמת הכנסה, לדבר הזה יש השפעה מאוד ניכרת ומאוד מבורכת.
סופה לנדבר: כמה אלפי אנשים יהיו זכאים?
יצחק הרצוג: 32 אלף אנשים.
יצחק הרצוג: כפי שנאמר, לגבי לטביה אנחנו נמצאים בשלב של שיחות מתקדמות.
יצחק הרצוג: היתרון בלטביה שזאת אמנה הרבה יותר רחבה, הלאטבים מוכנים לשלם פנסיות גם למי שעלה לפני 1991, מאפשר צירוף קופות ביטוח בין המדינות.
יצחק הרצוג: יכול להיות שזה גם יכלול אמהות, ילדים נכות כללית ונפגעי עבודה, דברים שהם נמצאים בדיון.
יצחק הרצוג: עוד לא הסתיימה ההגדרה של הטריטוריה וגם לא ענפי הביטוח.
יצחק הרצוג: מכל מקום, גם כאן אנחנו במגעים ובעצם ממתינים לתשובה של הצד השני לגבי הגדרת טריטוריה והסוגים של הביטוחים.
יצחק הרצוג: לכן עניין המכתב לא ברור לי, אבל אנחנו נברר את זה עם פיני אביבי, כי לא ברור לי אם יש עוד צורך במכתב לשר הרווחה.
יצחק הרצוג: לגבי אותן מדינות יוכן מכתב ותהיה פנייה מסודרת.
יצחק הרצוג: אנחנו חושבים שזה דבר מאוד משמעותי.
יצחק הרצוג: אני ארצה שהביטוח הלאומי יתייחס להשלכות רוחב, האם זה ישפיע על כאלה שנמצאים בהשלמת הכנסה ההכנסה הנוספת, והאם במשהו זה יכול להשפיע שחלילה זה לא ישפיע גם לרעה.
אלכסנדר קלנטירסקי: 100$....
יצחק הרצוג: האם זה יכול לעלות לך חלילה מעל השלמת הכנסה, הוספנו כרגע מאות שקלים בחודש להשלמת הכנסה לגימלאים.
יצחק הרצוג: מאוד חשוב לנו שחלילה לא תהיה פגיעה, אומרת לי אורנה גייל שלא תהיה פגיעה.
יצחק הרצוג: זה מעולה.
יצחק הרצוג: זה אומר ש-30 אלף איש, שהרבה מאוד מהם מהשלמת הכנסה שהוספנו להם בהחלטת ממשלה ובחקיקה כמה מאות שקלים לחודש, יתווספו להם עוד כמה מאות שקלים, זה דבר מבורך.
ציפי לבני: כך או כך נדמה לי שמדובר בבשורה, כי היתה תקופת המתנה מאוד גדולה, העדר זכאות מוחלט.
ציפי לבני: ברגע שאנחנו פורצים את הדרך הזאת, יש כאן בשורה לכלל ציבור העולים לדעתי.
יצחק הרצוג: זה תקדים עצום.
יצחק הרצוג: עצם הנוכחות של שרת החוץ ושלי כאן מראה את חשיבות העניין.