GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נוח פלוג: הם אמרו שהם רוצים ללמוד את פסק הדין והתשובה הראשונה היתה מצידם שבית משפט ישראלי לא יכול לחייב את משלם המיסים הגרמני לשלם.
נוח פלוג: אנחנו החלטנו שאת הנושא הזה מביאים בחודש הבא ב-8-9.7.2008 יש ישיבה שנתית של הבורד של ועידת התביעות וזה אחד הנושאים המרכזיים.
נוח פלוג: מה שאני יכול להגיד, שעמדת מרכז הארגונים של ניצולי השואה ואני אמרתי את זה מיד ברגע שראינו את פסק הדין, היא לשלם גם לאלה שפסקו שיש התיישנות.
נוח פלוג: אנחנו מקבלים, אנחנו, מרכז הארגונים וככה נציג גם שם ואני מקווה שראובן ילך איתנו.
נוח פלוג: אנחנו בעד לשלם לכולם.
אלכסנדר ברמן: אני מכיר את חברת הכנסת מרינה סולודקין 12 שנה.
אלכסנדר ברמן: היו שלושה אירועים, אחד בישיבה של נשיא המדינה מר משה קצב, השני פה בכנסת בראשות צבי הנדל והשלישי עם ראש ועידת התביעות מר מילר זכרונו לברכה.
אלכסנדר ברמן: ושום דבר לא התקדם מאז.
אלכסנדר ברמן: מהתחלה אפשר היה להגדיר את זה כמרמה.
אלכסנדר ברמן: ועידת התביעות עשתה כל שביכולתה על מנת לחכות עד שהאנשים האלה ימותו.
אלכסנדר ברמן: בהתחלה ועידת התביעות הבטיחה לפתור את הבעיה, אבל מאתו זמן לא עשו שום דבר ועכשיו יש להגיש תביעה נגד האנשים שאשמים בדברים האלה.
אלכסנדר ברמן: למה מי שלא קיבל פיצויים מועידת התביעות לא יכול אחר כך לקבל שום דבר, הוא לא יכול לפנות לשום משרד ממשלתי כדי לקבל עזרה כפליט שואה.
חן יוריסטה: אני מועידת התביעות.
חן יוריסטה: השם של הדיון הזה כאן היה בנוגע להתנהלות ועידת התביעות בנוגע לאנשי ברית המועצות לשעבר וגם עורך דין שפטל דיבר על הדברים של היום אז אני רוצה להגיד כמה מילים על הדברים שמתנהלים היום כי אני לא הייתי לפני עשרים שנה.
חן יוריסטה: אני יודע היום שכל הטפסים שניתנים לאנשים שמגיעים הם ברוסית, כל האנשים שעונים לטלפונים הם מדברים רוסית וזה הקריטריון הראשון של האנשים שמגיעים היום.
חן יוריסטה: לפני עשר שנים כשהיית בקרן לרווחה, באת לבקר ואני הייתי המנכ"ל, כבר אז דאגתי שיהיו אנשים דוברי רוסית.
חן יוריסטה: אני יכול להגיד מה מתבצע כיום.
חן יוריסטה: דיברו על הקרן הזאת בגרמניה, זה קרן שאין לועידת התביעות שום קשר אליה, אמרו למה ועידת התביעות לא עושה משהו, העמותה הזאת שהיתה בעיתון זאת עמותה שאנחנו תרמנו כסף כדי שהיא תעשה בדיוק את מה שהיא עשתה, אנחנו תורמים כספים על מנת שלא 10-15 איש אלא כדי ש-300 מתנדבים יגיעו לאנשים הביתה.
מרינה סולודקין: תפסיק כאן.
מרינה סולודקין: אני קיבלתי מהשטח שלא מבינים אם זה, העמותה הזאת, גטו ללא כפיה, אני מקבלת עכשיו כל יום אם זה פרובוקציה גרמנית, מה זה גטו בלי כפיה.
חן יוריסטה: אני מסכים אבל זה לא שלנו.
מרינה סולודקין: אבל אתם תורמים כסף לשם.
חן יוריסטה: תרמנו כסף כדי להסביר לאנשים איך למלא את הטופס, זה הכל, זה לא קרן של ועידת התביעות, ועידת התביעות לא מקבלת כסף על מנת להביא את האנשים.
מיכאל נודלמן: אתם טובים מאוד עכשיו אבל נמצאים בשטח 20 אלף איש שצריכים לקבל פיצויים ו-12 שנה לא מקבלים.
מיכאל נודלמן: רק אחרי המשפט הם אולי יקבלו אבל אני שמעתי שיהיה גם ערעור.
חן יוריסטה: וגם שמעת את מר נוח פלוג שדרשו ממשלת גרמניה לקבל את הכסף הזה בחזרה והם אמרו שהם בודקים את פסק הדין.
חן יוריסטה: אני מדבר על ההתנהלות, זה השם של הדיון, התנהלות ועידת התביעות כלפי יוצאי ברית המועצות לשעבר.
חן יוריסטה: אם יש טענות כלפי התנהלות ועידת התביעות כלפי ניצולי השואה היום, אנא תביאו את זה לידיעתי.
חן יוריסטה: אני טוען שההתנהלות היום היא יוצאת מן הכלל.
יורם שפטל: את טענת ההתיישנות העלו היום, לא לפני עשרים שנה.
חן יוריסטה: הטענה שאתה העלית היא התרשלות, התרשלות יש עליה טענת התיישנות.
יורם שפטל: זאת התחכמות, הרי את זה בדיוק השופט אומר, זאת התחכמות.
יורם שפטל: השופט אומר שזה מתאים לגוף מסחרי שתכליתו מקסימיזציה של רווח.
מיכאל נודלמן: אני לא רוצה הסברים, אני מקווה שאתם הבנתם את מצב הרוח של הכנסת וחברי הכנסת, אתם תקבלו החלטות, אנחנו מקווים שאתם תקבלו החלטות נבונות.
מרינה סולודקין: ערעור זה עוד כתם על המוניטין שלכם ואתם יודעים שכאן יש קבוצה של אנשים שנלחמים כל יום עבור דור המלחמה.
חן יוריסטה: לכאורה נראה כאילו ועידת התביעות לא רוצה לתת, אני מוכרח להגיד מתוך הכרות עם הארגון, אולי אל ארוכת שנים, אבל ועידת התביעות משתדלת ככל שאני רואה את זה היום, לתת ככל שהיא יכולה.
חן יוריסטה: הקריטריונים הם אינם קריטריונים של ועידת התביעות, ועידת התביעות לא החליטה אם יתנו לבלוקדניקים בלנינגרד אלא היא נלחמת מדי שנה על מנת שיתנו לבלוקדניקים בלנינגרד.
יורם שפטל: אבל היא החליטה בהתיישנות.
חן יוריסטה: בתביעה הזאת נעשו החלטות משפטיות מכיוון שההתנהלות היתה בבית משפט.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא יודעים מי קבע, איך קבע, מולנו עומדת ועידת התביעות והיא צריכה לסדר את כל הדברים.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לדאוג לכך שלא תהיה התיישנות, אתם צריכים לסדר שאם מישהו שלח ניירות מוקדם מדי לא צריך היה לענות לו שאין לו זכות לשלוח שוב, את זה אתם צריכים לעשות ולא עשיתם את זה.
מיכאל נודלמן: אני לא רוצה להתווכח איתכם, אתם לא צודקים, אתם חושבים שאתם צודקים, יושבת פה שרה שהיא ניצולת שואה, היא יודעת מה זה.
מיכאל נודלמן: גם אני פליט שואה אבל לא פניתי אליכם כי אני יודע איזה בירוקרטיה יש עם זה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים לקבל החלטה לגבי אלה שאמרו על ניצולי שואה נבלים, אני מקווה שאתם תקבלו, אני בטוח שלשמוע דברים כאלה זה לא כל כך נעים.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים לקבל החלטה בלי בית משפט, לגבי ה-20 אלף אנשים שלא קיבלו פיצויים.
מיכאל נודלמן: בלי משפט, בלי התערבות שלנו, ויש לנו כלים כדי לעשות בושה לכולם, אנחנו לא רוצים לעשות את זה אבל אתם צריכים להבין שאנחנו לא נדבר שוב בענין הזה, אנחנו לא בית משפט אבל אנחנו גוף פוליטי ויש לנו כוח.
מיכאל נודלמן: אתם לא שייכים לישראל אבל אתם עובדים בשטח ישראל ואתם שייכים לביקורת הכנסת.
מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים שלגבי התיישנות גם תקבלו החלטות, לא יכולה להיות התיישנות לקורבן שואה כאשר הוא חי, אולי יש התיישנות לבן שלו, לנכד שלו, אבל לקורבן שואה חי אין התיישנות.
מיכאל נודלמן: אנחנו דורשים שזה ימחק.
מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה קליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: ב-12 בדצמבר 2007 התקיימה ישיבה בנושא המצב הקשה של ילדי העולים בישראל וגידול הפשע בקרב ילדי העולים.
מיכאל נודלמן: במסקנות הוועדה נאמר שהוועדה תקיים ישיבה עם ראשי תנועות הנוער להגברת שילוב בני נוער עולים במסגרת פעילותן ולסייע בשילובם בחברה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מייחדים ישיבה לנושאים אלה, אנחנו רוצים לדעת כיצד מנהלי תנועות נוער משלבים עולים צעירים לתנועות שלהם.
מיכאל נודלמן: אבקש מעודי בהט להתחיל את הדיון.
עודי בהט: הערה לפרוטוקול שנתבקשתי לומר במשרד, למעשה מי שעוסק בחלק גדול מהפרויקטים גם בנושאים של תנועות הנוער במשרד החינוך וגם בכירי מועצת תנועות הנוער, וגם אחרים שנמצאים כרגע בחוץ לארץ על רקע המשלחת של תנועות הנוער, מה שבעצם אומר שמי שבעצם מופקד על הנושאים האלה יכול לתאר אותם הטוב ביותר גם מבחינת המשרדים וגם מבחינת התנועות.
עודי בהט: אבל בכל זאת אנחנו מבינים שהנושא חשוב ולכן כן נשמח אם צריך יהיה עוד פעם לבוא ולפרט יותר, להביא בצורה של מצגת מאוד יפה ומרשימה כי יש באמת פעילות מרשימה של תנועות הנוער בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: אני ביקשתי ממך כי אני יודע שאתה הכי בקיא בנושא הזה במשרד החינוך.
עודי בהט: בהחלט בקיא, אני אשמח לומר.
עודי בהט: אני מניח שגם נציגי התנועות גם יאמרו את זה, יותר ויותר תנועות הנוער בישראל רואות את הנושא הזה של קליטת העולים בתוך כל המערך הזה שנקרא מעורבות קהילתית חברתית כדבר שהולך ונעשה יותר ויותר מרכזי.
עודי בהט: אני יכול לומר כפי שאני רואה את הדברים במשרד החינוך, אני מדבר לא בשם משרד הקליטה, אבל בחיבור עם משרד הקליטה בעניין הזה תקנת תנועות הנוער נמצאת במשרד החינוך, במינהל חברה ונוער.
עודי בהט: יחד עם זאת, ישנו גם מערך סיוע במשרד הקליטה שמעביר אלינו ממשרד החינוך סכומים ותיקצוב לפעולות מסוימות בנוסף לתקציב שקיים בתוך משרד החינוך בתקנה התקציבית של תנועות הנוער.
עודי בהט: אם אני יכול לדבר היום על שלושה מסלולים שהמשרד מעורב בהם, לפחות שלושה מסלולים שאני מכיר אותם יחסית טוב, קודם כל המסלול הזה של התקציב השוטף כאל תנועות הנוער הוא צבוע לטובת קליטת העלייה וכל תנועה שמבצעת פעולות, התנועות עושות את זה בצורה מאוד מרשימה במספרים גדלים והולכים.
עודי בהט: כל פעולה כזאת מתוקצבת על ידי אותו חלק יחסי מתקציב תנועות הנוער במשרד החינוך שמיועד לעניין הזה של הפעלת הנושא של קליטת העלייה בקרב התנועות, כאשר הוא מתוגבר גם על ידי התוספת התקציבית של משרד הקליטה של האגף לקליטה בקהילה.
עודי בהט: הדבר השני היא תכנית חדשה שהתחילה השנה בשיתוף פעולה מאוד מעניין באמצעות או על בסיס הצעה של שרת החינוך בהירתמות של קרן הידידות ושל מועצת תנועות הנוער בישראל כגוף מרכז את כל תנועות הנוער לפעולה יזומה להקמה והרחבה וחיזוק של סניפים של תנועות נוער בקרב אוכלוסיית העולים.
עודי בהט: במלים אחרות, יש פה מצד אחד חיזוק והרחבה של סניפים קיימים במקומות שהם עתירי עולים, וזה השלב הראשון שנעשה כבר השנה הזאת בתנועות, ולעומת זאת בתכנית העתידית בתכנית הזאת מדובר גם על הקמת סניפים חדשים בתוך שכונות שבהן מרוכזים עולים רבים, בערך מחציתם מחבר העמים, מחציתם מאתיופיה וממקורות אחרים.
עודי בהט: הנושא הזה לא רק בתכנון, כבר בביצוע, כל התשתית כבר הונחה, התכנית עצמה נקראת "מגשרים בקהילה" אבל היא בעצם פועלת בתוך תנועות הנוער כחלק מתנועות הנוער, אלא לא בשונה אבל באופן מאוד מודגש, הפעולה נעשית לא רק בתוך הסניפים בפעמיים בשבוע כפי שנעשית בדרך כלל בתנועות נוער, אלא פה מדובר על פעולה הרבה יותר משמעותית בקרב הקהילה, ובעצם הסניפים האלה אמורים להיות בסופו של תהליך פתוחים כל השבוע לעבודה קהילתית מאוד רחבה מעבר לאותם אלה שיאכלסו.
עודי בהט: הדבר השלישי שאני יכול לומר והוא עדיין לא ממש מבוצע והוא עכשיו בתחילת שלבי ביצוע, זאת תכנית החומש הממשלתית ליוצאי אתיופיה שבה ישנו חלק בלתי פורמלי בתוך השכונות, 15 השכונות שסומנו על ידי הממשלה לשכונות שבהן תהיה ההתערבות הכוללת שלנו.
עודי בהט: ובתוך המערך הלא פורמלי הזה תהיה פעולה גם לחיזוק ולתמיכה בתנועות הנוער שנמצאות באותו מקום, זה פחות או יותר לצורך ההתחלה הערוצים שאני מכיר, שבוודאי התנועות ומועצת תנועות הנוער והמבוגרים על הנושא, אולי גם עמיתי ממשרד החינוך נוער יכולים להרחיב יותר על הפעילות.
מיכאל נודלמן: אתה אומר בשכונות שם נמצאים העולים החדשים מברית המועצות ומאתיופיה, יש מקרים שהם נפגשים עם בני נוער ותיקים חלק בנפרד איך זה עובד?
עודי בהט: לא מדובר על הקמת סניפים הומוגניים לגמרי, אלא במקומות שיש בהם ריכוזים גדולים של עולים יש סבירות גדולה שהעולים יבואו ויצטרפו אליהם גם ותיקים ותהיה אינטראקציה בתוך הסניף.
עודי בהט: שלא לדבר על העובדה שהפעילות של תנועת הנוער בעצם מחולקת לשניים, הפעילות השוטפת השיגרתית תוך כדי ימות השנה, וגם להרבה מאוד מפעלים משותפים על בסיס אזורי, עירוני, או אפילו ארצי אם זה בקיץ, אם זה בטיולים, אם זה בכל מיני ארועים אחרים שבהם בכלל כל התנועה נמצאת ביחד ואז יש אינטגרציה מוחלטת גם מעבר למה שיש בתוך הסניף עצמו.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים מהו מספר בני הנוער?
עודי בהט: התכנון כרגע על 600 ילדים בתכנית החדשה, תמר מייצגת את מועצת תנועות הנוער שנעשית בשיתוף עם מועצת הנוער.
עודי בהט: תמר תוכל להרחיב בנושא הפעולה עם קרן הידידות וגם עם הדברים האחרים שזה הגוף שמאחד את כל תנועות הנוער בישראל.
עודי בהט: מדובר על 600 ילדים שבנוסף לאלפי ילדים שנמצאים בתנועות השונות פועלים כבר עכשיו בפעולות המתוקצבות של הפעולה.
מיכאל נודלמן: מהו המספר של נוער עולה ?
עודי בהט: 600 בני נוער בתכנית החדשה קרן הידידות.
עודי בהט: במסגרת התכנית שמתבצעת בשיתוף של מועצת תנועות הנוער, קרן הידידות והממשלה, נקרא לזה משרד החינוך, מדובר על 600 חניכים נוספים בסניפים נוספים שלא היו, כלומר זו יצירה חדשה בפני עצמה, זה קומה שנייה.
עודי בהט: הקומה הראשונה היא קומה של אלפי חניכים, אני חושב שבתנועת השחר ובנוער הלאומי ובנוער העובד ובשומר הצעיר ישנם אלפי חניכים, נשמע בדיוק את המספרים, אני מניח כל תנועה יודעת להגיד בדיוק.
עודי בהט: אני לא יודע אם מדובר על עשרת אלפים חניכים או על יותר או פחות.
עודי בהט: דובר פה על מספרים גדולים מאוד של חניכים שכבר נמצאים בתוך תנועות הנוער הפועלות.
מיכאל נודלמן: אני חושב שנוער עולה דורש יותר להיות בתנועות מאשר ותיקים, כי לותיקים יש בית, יש להם הכל הם חיים פה.
מיכאל נודלמן: העולים מגיעים אין להם חברים, אין להם שום דבר, התפקיד של ועדת העלייה והקליטה לדאוג להם.
מיכאל נודלמן: בלוגיקה של בן אדם, ילד בא בלי חברים בלי שום דבר, הוא צריך להיות בתנועות כאלה כדי להרגיש שהוא בחברה שלו, לכן אתם צריכים לשים דגש על ילדי עולים.
מיכאל נודלמן: הם במשבר קליטה וגיל, וכל הבעיות שקיימות בקרב הצעירים בעולם ישנם בקרב העולים.
עודי בהט: תנועות הנוער בישראל, בכלל בקרב כל בני הנוער בארץ זאת שמורת טבע לא גדולה.
עודי בהט: צריך לקחת בחשבון, זאת אומרת זה לא שכל הנוער הישראלי נמצא בתנועת נוער ורק העולים לא נמצאים שם, הלוואי והיה כך וזה לא המצב.
מיכאל נודלמן: אני מדבר על הכיוון.
עודי בהט: אם ניקח את התמונה שלפני חמש או עשר שנים, היו מספרים מאוד קטנים, אולי כמעט שואף לאפס עולים חדשים בתוך תנועת נוער או מעט מאוד.
עודי בהט: מאז השנים האחרונות, אלפי חניכים מצטרפים אם זה חניכים מחבר העמים, אם זה חניכים יוצאי אתיופיה.
עודי בהט: אני בטוח כשהחברים פה מהתנועות שמקושרים אלינו ולמת"ן – מועצת תנועות הנוער יתארו את הדברים תיווצר פה תמונה מאוד מרשימה של מהפך שנעשה בשנים האחרונות בעניין הזה ועוד צריך הרבה לעשות, אני בהחלט מסכים למה נאמר.
מיכאל נודלמן: בישיבה הקודמת אף אחד לא יכול היה להגיד לי איזה מצב, עכשיו אתה אומר שיש התקדמות.
מיכאל נודלמן: אמרתי כדי לסמן כיוון שנוער עולה דורש מארגונים שלא הסתובבו ברחובות ויעשו מה שעשו קודם, אולי עכשיו זה ממשיך, אבל לפי הסטטיסטיקה קורה פחות מאשר היה לפני שנתיים.
עודי בהט: אני מציע שנשמע מכולם.
עודי בהט: הייחודיות בעבודה זו שבסופו של דבר נוצרת פה גם שיכבה של מנהיגות בקרב הנוער העולה, המנהיגות צומחת מתוך החניכים עצמם, ולכן מדובר לא רק על מספר ילדים שיבואו לפעולות, אלא בסופו של דבר לפיתוח שיכבת מנהיגות מאוד משמעותית שתוביל אחר כך עוד ועוד בני נוער עולים ולא עולים בתוך המערכת הזאת.
תמר בסביץ': למעשה מועצת תנועות הנוער בעקבות שידוך שנעשה בזמנו על ידי השר יולי תמיר בין המועצה לבין הקרן לידידות, וכמובן בשיתוף אגף הקליטה במשרד החינוך ומינהל חברה ונוער, יזמנו השנה את הפיילוט הראשון שעוסק בפיתוח מחדש של מודלים.
תמר בסביץ': כלומר למעשה התנועות לאורך כל השנים כן עסקו בקליטה של עולים, היו תנועות שלקחו את זה לכיוון של נוער מחבר המדינות יותר, היו תנועות שהתמחו יותר בקליטה של נוער אתיופי, אבל בהחלט היתה תחושה שיש צורך לחדש ולחולל מחדש את המכוונות אל העולים.
תמר בסביץ': הפרוייקט השנה פועל בשמונה מוקדים, שלושה מתוכם מכוונים לנוער עולה מחבר המדינות, חמישה מכוונים לילדים ונוער ממשפחות לעולים מאתיופיה, כאשר הפנייה שלנו היא לילדים ממשפחות עולים, לאו דווקא לפי הגדרה של נוער עולה שעלה בעצמו לפני שלוש או חמש שנים, אלא בהחלט ברור לנו שילד שחי וגדל בהוויה של משפחת עולים ולא משנה כמה שנים היא בארץ, לא בהכרח בבילט-אין המשפחתית תלוי חברות בתנועות נוער.
תמר בסביץ': אחד האתגרים הגדולים שלנו בעבודה ובמודלים שאנחנו עובדים יחד עם התנועות, מכוונות יותר מאשר עם הנוער הישראלי בפנייה להורים.
תמר בסביץ': משום שגם אל ההורים העולים מאתיופיה וגם להורים שעולים מחבר המדינות או שאין מושג מה זה תנועת נוער, או שיש איזשהו מיתוס או מודל מוכר להם של תנועת נוער שאסוציאציות שלהם לאו דווקא חיוביות אם אנחנו מדברים בעיקר על חבר המדינות.
תמר בסביץ': לכן אנחנו משקיעים לא מעט משאבים בפנייה אל ההורים ובהסברה, הפקה של חומרים גם חומרי הדרכה וגם חומרי הסברה אל הקהילה באמהרית ורוסית שזה לא משהו שהוא טבעי ומובן מאליו בתוך תנועת הנוער, בעיקר כשכולם מדברים על ציונות ושילוב.
תמר בסביץ': ברור לנו שיש צורך בהתאמה והנגשה של חומרים כדי להיות רלבנטיים.
תמר בסביץ': דבר נוסף שמייחד את הפרוייקט השנה, שאנחנו חייבנו את התנועות לייחד מגשר שהוא בין התרבות הרלבנטית לקהל היעד.
תמר בסביץ': כלומר ברור לנו שמי שלא מבין עד הסוף את הניואנסים ואת הקודים התרבותיים לא של הקהילה האתיופית ולא של הרוסים לא יוכל לפצח את הדבר.
תמר בסביץ': היה אתגר מאוד גדול מבחינת התנועות לאתר בוגרים שהם יכולים להיות גם מודלים לחיקוי ושהם דמויות משמעותיות.
תמר בסביץ': הנסיון שלנו למשל עם הקן של השומר הצעיר באשקלון, בגדול חניכי תנועות נוער מכיתה ד' עד י"ב, אבל בהחלט מבחינת המכוונות הקהילתית שלנו יש גם נכונות לעבוד עם גילאים יותר נמוכים מהגילאים האלה.
מיכאל נודלמן: לא הבנתי למה אתם צריכים לעבוד איתם בשפות אמהרית ורוסית.
תמר בסביץ': בהסברה עם ההורים, הילדים פועלים כחניכים לכל דבר בכל התנועות, אבל נעשית עבודה בתנועת בני עקיבא וגם בתנועות אחרות של הכנסה של נרטיבים תרבותיים אתיופיים אל תוך תכניות ההדרכה, אני יודעת גם בצופים, אל תוך התכניות הכלליות שכל חניך בתנועת הצופים או בתנועת בני עקיבא עובר.
תמר בסביץ': כלומר, לצורך העניין, בפתח תקווה לפני שבועיים שלושה נערך במסגרת תנועת עזרא טקס זכרון לחללים שנספו בסודאן שנספו בדרך, השתתפו בו כל חניכי השכבה הבוגרת של "תנועת עזרא" בפתח תקווה, אתיופים ושאינם אתיופים.
תמר בסביץ': כלומר, לצורך העניין התוכן הזה והעיסוק והזיכרון הוחל גם בקרב חניכים בכלל בתנועה.
תמר בסביץ': הייחוד של התנועות שהקצו ואיתרו מגשרים בוגרים שעובדים במקביל יחד עם מרכז השבט או הסניף של כל התנועה, הם ערכו מיפוי קהילתי, עושים איזושהי עבודת שטח מעט אחרת, בהחלט הפרוייקט הזה התחיל לעבוד בפועל במרץ, אנחנו בהחלט יכולים לדבר על מספרים הולכים וגדלים במעגלים הולכים וגדלים של ילדים שהצטרפו לפעילויות.
תמר בסביץ': נקודת השיא שלנו הולכת להיות מפעלי הקיץ שבהחלט בעקבות המימון הנדיב מאוד שאנחנו מקבלים מהקרן לידידות המחסום שתמיד מדברים עליו של מימון וסיבסוד החניכים בעצם לא קיים, כסף לא מהווה בעיה כרגע, משתלבים כחניכים לכל דבר בכל פעילות ופעילות.
תמר בסביץ': כמובן ההסתכלות שלנו היא לקראת פתיחת שנת הפעילות הבאה, שם אנחנו מצפים לראות את המומנטום הגדול.
תמר בסביץ': כלומר, אם עד עכשיו החודשים האלה הם בעצם איזושהי הכנה של תשתית ושילוב, אנחנו בהחלט מצפים לראות אותם כחניכים לכל דבר בתחילת שנת הפעילות הבאה בספטמבר, בתקווה שגם ההצלחה של הפיילוט הזה תעודד אותנו להמשיך בתכנית גם בהמשך.
מיכאל נודלמן: ראש המחלקה של קליטת בני עקיבא, בבקשה.
דוד אבטה: מבחינת המחלקה, יש לנו 30 סניפים בכל הארץ.
דוד אבטה: תנועת בני עקיבא, לא נחזור להיסטוריה היא יחסית עובדת המון שנים עם הקהילה.
דוד אבטה: בנוסף לזה יש לנו פרוייקט מנהיגות שנקרא "פועלת השחר" פועל 15 שנה.
דוד אבטה: פועל בעיקר בבתי ספר, בתיכוניים.
דוד אבטה: מבחינת סדר גודל של חניכים, אין לי מספר מדויק להגיד לך על כמות חניכים, אבל יש לנו מעל 2,000 חניכים.
דוד אבטה: אנחנו עובדים איתם, ובפרוייקט מנהיגות אנחנו עובדים עם 300 חבר'ה שבדרך כלל אותם חבר'ה עוברים את ההכשרה הזאת, ובסופו של דבר גם מגיעים להדרך בשכונות בסניפים.
דוד אבטה: אני בעצמי בוגר פרוייקט המנהיגות הזה.
מיכאל נודלמן: לגבי החניכים, יש מקרים לא טובים כמו סמים או יותר גרוע.
דוד אבטה: זה תלוי באיזה שכונות, יש שכונות שהמצב הוא קצת יותר מורכב, יש שכונות שהמצב שם הוא יחסית מעולה.
דוד אבטה: גם מבחינת הסניפים, יש סניפים שהם משולבים עם סניפים של צברים, יש סניפים שהם בעיקר יוצאי הקהילה.
דוד אבטה: יש סניפים שמתמודדים קצת עם אלימות וגם התחום של שתייה, סמים פחות.
דוד אבטה: אני בכל מקרה לא יצא לי להתעסק עם מקרה של סמים.
מיכאל נודלמן: אני התעסקתי בזה.
דוד אבטה: בגדול, מי שמחליט להגיע לתנועות נוער המצב שלו הוא קצת יותר טוב ממי שלא מגיע לתנועת נוער.
דוד אבטה: חבר'ה שמגיעים מבחירה רוצים לעשות משהו שהוא קצת מעבר.
דוד אבטה: מראש כבר החבר'ה בסטנדרט קצת יותר גבוה.
שלמה מולה: אתם עובדים באופן אינטגרטיבי, או שיש לכם קבוצות נפרדות ליוצאי אתיופיה?
דוד אבטה: אמרתי, זה תלוי שכונות.
דוד אבטה: ישנן שכונות שהתושבים הם חצי חצי אז הסניפים מעורבים.
שלמה מולה: תן דוגמאות של שכונות?
דוד אבטה: בעיקר בקריית משה יש לנו סניף שהוא יחסית מאוד גדול, אלה שמגיעים לפעילות של שבת מגיעים בין 100 ל-150 חניכים,יש לנו סניף בני עקיבא.
דוד אבטה: יש כמה תנועות גם השומר הצעיר נמצא שם.
שלמה מולה: מי שנמצא בשומר הצעיר אני מניח הוא לא נמצא בבני עקיבא.
דוד אבטה: אנחנו עובדים ביחד.
דוד אבטה: רוב החניכים הם יוצאי הקהילה.
דוד אבטה: יש ערים אחרות שהחניכים שמגיעים הם חצי חצי.
מיכאל נודלמן: בבאר שבע?
דוד אבטה: כן, בשאול המלך.
תמר בסביץ': תרשה לי להוסיף, גם בפרוייקט שלנו כאשר יש סניפים שהם כאילו ייחודיים בגלל הקהילה, כלומר, הסניף משרת את הקהילה שבה הוא היה קיים, המגמה היא שאותם חניכים יפעלו במסגרת התנועתית, במסגרת קורסי הדרכה, קורסי קיץ עם כל שאר החניכים.
תמר בסביץ': כלומר, זה לא שהם נמצאים באופן מודר לחלוטין מהעסק.
תמר בסביץ': כלומר, ההיפך המגמה היא כן לשלב אותן בפעילות התנועתיות כחניך לכל דבר.
תמר בסביץ': כלומר, העובדה היא שיש בהחלט גם בוגרים ושינשינים שיצאו לשנת שירות לאו דווקא בסניפי קליטה אלא בסניפים אחרים וזה בהחלט עובר.
קרן שווייצר: חשוב לי להגיד שתנועות הנוער בכלל והשומר הצעיר בפרט מתעסקים בקליטת עלייה, גם תמר הזכירה את זה לאורך השנים בדרכים כאלה ואחרות וזה תהליך לא פשוט ומאוד מורכב מבחינתנו.
קרן שווייצר: לא לאורך כל השנים היתה תמיכה בכלים של איך עושים את זה, איך עובדים עם נוער עולה, עם המצוקות, עם המצוקות שהן נכנסים לתרבות שונה.
קרן שווייצר: היו לאורך השנים הכשרות שונות שמתן אירגנה יחד עם משרד החינוך את הסיפור הזה פני ארבע או חמש שנים.
קרן שווייצר: אבל השומר הצעיר עובד גם מרכז מעשה בקריית משה ולא רק עם קרן הידידות, חשוב להגיד את זה גם שזה גם פרוייקט מאוד יפה.
קרן שווייצר: אנחנו עובדים גם עם קרן גנדיר שתומכת גם בקליטת עלייה גם בחלק השכונות.
קרן שווייצר: השומר הצעיר עובד בשבעה מוקדים בארץ, חלק מהמוקדים הם מוקדים מעורבים של עולים וחניכים צברים, וחלק מהמוקדים מוקד אחד הוא בעצם רק עולים שזה יוצאי אתיופיה וקריית משה.
מעיין קורן: אולי איזשהו מיקוד למה רוצים להתייחס.
מיכאל נודלמן: איך משלבים עולים צעירים?
אברהם מיכאלי: אנחנו רואים ילדים שמסתובבים בעיר ללא מעש, הגענו לרחובות, הילדים התלוננו שאין להם איפה להיות.
אברהם מיכאלי: יש להם מועדון אחד שמפעילים אותו, אבל המועדון הזה לא מספיק להם.
אברהם מיכאלי: השאלה היא עם תנועות הנוער השונות, איך אתם מצליחים לקחת את החבר'ה האלה מהשטח ולהכניס אותם תחת פעילות מסודרת, זה מה שאנחנו רוצים שתתמקדי.
מעיין קורן: אספר על שכונת קריית משה ברחובות.
מעיין קורן: לא ארחיב יותר מדי, אבל אם נכנסים ברזולוציה יותר מעמיקה לשכונה, אז גם בתוך השכונה יש חלוקה לאזור שגם הוא האזור המוקצה של השכונה, בעצם רוב מרכז הפעילות שקיימת בשכונה נמצאת במרכז השכונה, האזור הזה שיש בו כמה מאות לא מעטות של ילדים שלא מגיעים למרכז השכונה, ההחלטה היתה שם להקים את קן השומר הצעיר לצערי אני אומרת להיות מוקד הפעילות והמענה החינוכי החברתי היחיד.
קולט אביטל: מה שמעניין אותנו, איך אתם ניגשים, אתם פונים לחברה ברחוב, אתם פונים לרכזים שלהם, אתם פונים להורים שלהם, מדובר גם במעבר לסוג תרבות אחרת, אתם בטח צריכים ללכת ולשכנע אנשים, מנסים לדעת להבין.
קולט אביטל: לא מה הערכים של התנועה, כל אחד מאיתנו יודע, כמה שהיא רלבנטית.
קולט אביטל: הבוקר שמענו ברדיו שמנחם בגין היה חבר בשומר הצעיר בצעירותו.
קולט אביטל: ...
מעיין קורן: הפרוייקט של קרן הידידות במתן בהן יצרנו קשר עם מגשר מהעדה עובדים איתנו בשיתוף פעולה צמוד וקרוב, הוא חלק שלם מהצוות שלנו בכמה מישורים.
מעיין קורן: אנחנו עובדים בבתי ספר עם הנוער ומזמינים אותם לתוך העבודה בבית ספר לקחת חלק בפעילות אחר הצהריים, אנחנו פוגשים אותם בשכונה ומגייסים אותם לקבוצות לתחומי עניין, לטיולים, לכל מיני פרוייקטים שאנחנו יוצרים.
מעיין קורן: השנה הכנסנו הרבה יותר חזק את הסיפור של הקשר עם ההורים, כשאני אומרת אנחנו אני מתכוונת אליי ואל הצוות מהשומר הצעיר שהוא כולל בתוכו את זיו שהוא המגשר מטעם הפרוייקט לבתים.
מעיין קורן: אני חושבת שזה יצר שינוי, המפגש עם ההורים שבעצם גם לילדים נתן אופציה לא לראות את זה כאיזושהי מסגרת שהיא בריחה מהבית או שזה המקום שבו אני עושה דברים שהם הרבה פעמים פריקת עול ויציאה לא נכונה מדפוסי חיים והתנהגות.
מעיין קורן: זה יצר מכלול יותר רחב של מי מקיף את החניך.
מעיין קורן: אני חושבת שמצד ההורים זה יצר איזשהו אמון לאן הילדים הולכים גם כשבא בחור אתיופי דובר השפה זה משהו שהעניק הרבה ביטחון ביכולת לתת את האמון הזה.
קולט אביטל: כמה חניכים הצטרפו אליכם.
מעיין קורן: התחלנו את השנה עם קצת פחות מ-50, היום אנחנו עומדים על 70 חניכים, כשאנחנו פועלים בהמון המון מסגרות שקשורות לשכונה הזאת.
מעיין קורן: אני אומרת את זה כדי להגיד שהרעיון הוא ליצור את הגרעין הקשה של תנועת הנוער של המד"צים, ותהליך העמקה במעגלים יותר רחבים שהמטרה היא תנועה לעבר מרכז פעילות שהוא הקן וההדרכה והפעילות הקבועה בקן.
מעיין קורן: אבל גם כדי לעשות את זה צריך להרחיב את המעגלים.
מעיין קורן: כל חניך יש לו את הקצב שלו גם ביכולת שלו לעשות את המעבר ואת הבחירה להיות חלק מדבר כזה.
מעיין קורן: לא אגזים ואגיד שיש עוד עשרות או אולי אפילו מאות ילדים שהם חלק מהשכונה והם פוגשים אותנו בפעילויות רחבות ופעילות כלל שכונתיות, אם זה באמת מה שהוזכר פה מטקס גדול שהיה ופעילות אחריו, או גם ביום הזכרון וביום העצמאות ובחג השבועות.
מעיין קורן: המטרה באמת להצליח לכבוש כמה שיותר בני נוער ולשלב אותם במעגלים יותר ויותר קרובים לליבת התנועה.
שלמה מולה: בתפקידי הקודם אני מכיר את הפעולות שלכם, כל תנועות הנוער עושים עבודה טובה מאוד, בני עקיבא מכיר באופן אישי עוד לפני הרבה שנים.
שלמה מולה: אני חושב שהדוגמה המיוחדת של צופי שבא היא דוגמה יוצאת מן הכלל בעיניי.
שלמה מולה: המוטו שלהם מאוד טובה.
שלמה מולה: חשוב להדגיש מבחינת שרות, תפיסה של שנת שרות לדעתי יכולה לסייע הרבה מאוד, מעבר לזה של לבוא למסגרות תנועות הנוער אל שנת השרות יש בה מתן לחברה, אני יודע שיש מספר תנועות שעושות את זה, כמו מחנות העולים, אני לא רואה את הנציגות של מחנות העולים וכן הלאה.
שלמה מולה: אני חושב שהנושא של שנת שרות מאוד חשוב, אבל הייתי רוצה להפנות שאלה דווקא לעודי בהט בנושא התקציב, אנחנו יודעים שלאורך כל השנה התקציב של תנועות הנוער במשרד החינוך קוצץ בצורה משמעותית.
שלמה מולה: אני יודע שלפחות השרה הנוכחית אמרה שלא תקצץ בתקציב של תנועות הנוער.
שלמה מולה: אני יודע שהיתה איזושהי הידברות עם ההסתדרות הציונית העולמית, בשנה שעברה אני יודע שמועצת תנועות הנוער קיבלו מההסתדרות הציונית העולמית במסגרת המחלקה שבה אני עמדתי, קרוב ל-300 אלף דולאר אם אני לא טועה, אולי פחות.
שלמה מולה: השנה היתה אמורה להיות תקציב דומה, אבל התנאי היה ששרת החינוך לא תקצץ את התקציב.
שלמה מולה: כל קיצוץ כזה יפגע מאוד בהרבה מאוד פעילויות, השאלה אם התקציב קוצץ.
קריאה: לא ידוע לנו על קיצוץ בתקציב תנועת הנוער.
קולט אביטל: להיפך, שרת החינוך עד כמה שאני יודעת הוסיפה עכשיו תקציבים, זהו אחד הדברים הבאמת טובים שעשתה, היא הוסיפה תקציבים.
דודו מלול: משרד הקליטה לפי מה שאני לפחות יודע לא העביר את מה שעודי בהט דיבר עליו קודם, יש חלקים בתוך תקציב משרד החינוך שהם צבועים, תקציבים צבועים, שמשרד הקליטה מעביר.
דודו מלול: משרד הקליטה לא העביר את הכסף ולכן אנחנו לא יכולים לקבל כסף מתוך התקציבים של קליטת העלייה.
דודו מלול: השיטה שבה זה עובד, שבעצם משרד הקליטה מעביר - - -
שלמה מולה: השיטה היא שיטת מצ'ינג?
עודי בהט: לא, מכיוון שתקנת תנועת הנוער נמצאת במינהל חברה ונוער במשרד החינוך היא לא על כפל תמיכות, אם משרד הקליטה רוצה לעזור לתנועות הנוער הוא חייב להעביר העברה בינמשרדית לתקנה הזאת.
עודי בהט: אריה קורט בזמנו סיכם עם משרד החינוך על סכום, עכשיו אני שומע שזה לא עבר, אבל אני יודע שסוכם, ובעצם היה אמור לעבור.
עודי בהט: יגיע נציג משרד הקליטה ויסביר את זה.
דודו מלול: יש עוד בעיה והיא שבעצם התקנה של מה שנקרא תקנת תנועות נוער.