GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אדרי: התוכנית הזאת התבשלה עם כל ארגוני העולים.
מזור בהיינה: זה לא מדויק.
מזור בהיינה: באר-שבע, שדרות, נתיבות, אופקים – כל הישובים הללו לא נכללים.
יעקב אדרי: נכון שבאר-שבע לא מופיעה ברשימה אבל לגבי שאר הישובים זה לא נכון.
שולמית סהלו: מקריית-גת ודרומה.
יעקב אדרי: קריית-גת מופיעה.
יעקב אדרי: ביקשתי מן המנכ"ל להיפגש אתך ולהסביר לך את התוכנית מאל"ף ועד ת"ו.
יעקב אדרי: בגלל ההערה שלך אבדוק את זה לפני ולפנים.
יעקב אדרי: ברור לכם שכשר לפיתוח הנגב והגליל יש לי אינטרס חזק מאוד שהתוכנית תופעל בנגב ובגליל.
מזור בהיינה: התוכנית סותרת את האינטרס שלך.
יעקב אדרי: אני מבטיח לכם שאבדוק את הדברים.
יעקב אדרי: לא נכון שהתוכנית לא אמורה לפעול בדרום.
יעקב אדרי: היא תפעל גם בדרום, אמנם אולי לא מספיק.
מיכאל נודלמן: השר אומר שכלולים בתוכנית ישובים מן הדרום, ואתה אומר שלא כלולים.
מזור בהיינה: עברתי על הרשימה ובדקתי.
מזור בהיינה: הלוואי ואני טועה והשר צודק, אני מוכן לקבל את זה.
יעקב אדרי: מול העובדות הכתובות אי אפשר להתווכח.
יעקב אדרי: אני אומר שוב, בתוכנית כלולים ישובים מן הדרום, אבל לא מספיק, אני מסכים אתך, אבל אל תגידו שאין.
מרינה סולודקין: טוב מאוד שכבר בתחילת המושב אנחנו שומעים מפי יושב-ראש הסוכנות היהודית והשר לקליטת העלייה את המידע החשוב.
מרינה סולודקין: כאשר אנחנו מגיעים לעניינים חשובים, עדינים ורגישים מייד יש לנו מעצור, אומרים שאין דבר כזה.
מרינה סולודקין: שמענו שיהיו מקבצי דיור, ועכשיו אנחנו שומעים מן המשרד שלא יהיו.
מיכאל נודלמן: קיבלתי מכתב בעניין זה לפני שבוע.
מרינה סולודקין: שמענו ממשרד האוצר שהפתרון הוא שכירות ארוכת טווח, אולם בוועדה הזאת נאבקנו ביחד עם המשרד לקליטת העלייה שתהיה שכירות ארוכת טווח בערים רחובות, כרמיאל, אשדוד, אשקלון ולוד שבהן אין דבר כזה.
מרינה סולודקין: שמענו רק את מה שהמשרד לקליטת העלייה מקדם, אבל משרד הבינוי והשיכון לא רואה ולא יודע איך לעגן את הפתרונות הנכונים.
מרינה סולודקין: באשר לאולפנים, אנחנו ביחד עם יושב-ראש הוועדה וחברת הכנסת סופה לנדבר עוקבים שנים רבות אחר מה שקורה באולפנים במשרד החינוך, וזה תלוי בשר.
מרינה סולודקין: כאשר מגיע שר פוסט ציוני – אין אולפנים לעולים.
מרינה סולודקין: חייבים לפתוח את האולפנים בספטמבר, אבל צריך לחשוב פעם נוספת על אופן הפעלת האולפנים.
מרינה סולודקין: נראה לי שהמקום הכי טוב, הכי נכון, שמור ומבטיח לאולפנים הוא דווקא המשרד לקליטת העלייה.
מרינה סולודקין: לפי ניסיוני ראיתי רק דבר אחד – מה שבמשרד לקליטת העלייה אפשר לשמור.
מרינה סולודקין: תמיד יש אנשים בראש המשרד ששומרים את הדברים, תמיד יש מי שמשקיעים ומפתחים את הרעיונות.
מרינה סולודקין: מה שנמצא במשרד אחר נעלם.
מרינה סולודקין: כך היה עם תוכנית בשן, שהיתה בטיפול משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ולשכת ראש הממשלה, ומה נותר?
מרינה סולודקין: אין תוכנית בשן.
מרינה סולודקין: עלה גם רעיון להעביר את קמ"ע מן המשרד לקליטת העלייה למשרד ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: אמרנו: לא יהיה, על בשרנו ועל גופנו, כי ידענו מה יהיה הסוף.
מרינה סולודקין: יש קשיים בתוכנית קמ"ע במשרד לקליטת העלייה אבל אפשר לשמור על התוכנית.
מרינה סולודקין: צריך לחשוב, אולי המשרד לקליטת העלייה הוא המקום הטבעי לאולפנים, מקום שבו מבינים מה משמעות השפה לעולים, מקום שיכולים לשכור את השירות של משרד החינוך.
מרינה סולודקין: במדינת ישראל אנשים שמאמינים בעלייה ובקליטה, בשילוב ובאינטגרציה נמצאים רק, לצערי הרב, במשרד לקליטת העלייה ולא במקום אחר.
מיכאל נודלמן: אני תומך במה שאמרה חברת הכנסת מרינה סולודקין.
זאב אלקין: גם אני מבקש להתייחס לסוגיית האולפנים ומר ארז חלפון יוכל אולי להתייחס לכל השאלות ביחד, ואחר-כך נדבר על כל שאר הנושאים שעלו כאן.
זאב אלקין: קודם כול, אני חייב להגיד שבבסיס אני שותף לדעתה של חברת הכנסת סולודקין, ואני מניח שזה לא מפתיע אותך אדוני המנכ"ל.
זאב אלקין: לא הייתי פוסל בצורה כל-כך נחרצת, כפי ששמענו כאן מן השר, את האופציה של מעבר האולפנים למשרד לקליטת העלייה כי כולנו רואים שתחזוק האולפנים במשרד החינוך גורם לבעיות רבות, גם בעיות תקציביות.
זאב אלקין: השנה יש אמנם משבר קשה, אבל עד המשבר הקשה גם היו בעיות.
זאב אלקין: השנה עוצמת הבעיות גדולה יותר ולכן זה הזעיק את כולם, אבל הנושא הזה הוא בן חורג במשרד החינוך כבר שנים רבות, אפילו כאשר היו שרים ציוניים ולא רק שרה פוסט ציונית כי מטבע הדברים משרד החינוך עסוק במערכת בית-ספרית וכאשר מקצצים את תקציבו הוא חותך בתקציבים שמוגדרים כתקציבים שוטפים.
זאב אלקין: נראה לי שאסור להשאיר את זה במשרד החינוך מבלי לעגן בחוק את התקצוב לאולפנים.
זאב אלקין: אם יש איזו דרך לשקול להשאיר את זה בתוך משרד החינוך זה רק על-ידי הפיכה של התקציב הזה לקשיח באמצעות חקיקה, כמו שאר זכויות העולה.
זאב אלקין: כפי שסל הקליטה מגיע ביחד עם העולה, כך גם תקציב שעות לימוד עברית צריך להגיע למשרד החינוך על-פי מפתח של מספר העולים באולפנים.
זאב אלקין: זה קודם כול.
זאב אלקין: עדיין המעבר למשרד לקליטת העלייה היה פותח גם אפיקים נוספים של כניסה של אולפנים שקיימים היום בשוק ולא נכנסים למערכת המאוד קשיחה של משרד החינוך.
זאב אלקין: אני מבין שאתם חוששים, אני מבין שאתם מפחדים שהנושא יישאר כנטל על כתפיכם ללא התקציבים הדרושים, ללא פתרון כל הבעיות.
זאב אלקין: אני מבין שבנושא כזה אסור לרוץ מהר כי עלולים להישאר בלי אולפנים, לא מן הצד הזה ולא מן הצד האחר.
זאב אלקין: אבל קודם כול לא הייתי מוריד את הנושא מסדר היום, אלא אם כן תניח על השולחן את מסקנות הבדיקה שעשיתם ונימוקים מפורטים יותר מדוע הגעתם למסקנה הזאת.
זאב אלקין: במשרד לקליטת העלייה האולפנים יהיו תמיד בראש סדר העדיפויות, ואילו במשרד החינוך הם תמיד יהיו בתחתית סדר העדיפויות.
זאב אלקין: קצת הפרטה – אני לא אומר הפרטה גורפת בכל מקום בארץ, אבל במקומות בהם יש גורמים נוספים שיכולים לתת אותו שירות ברמה טובה וכיום מנועים מלעשות כן – לא היתה מזיקה למערכת.
זאב אלקין: ייתכן שיש דגמי ביניים, ייתכן שצריך להיות תהליך הדרגתי יותר, אבל להוריד את זה מייד מסדר היום מבלי לפתור את הבעיה יהיה לא נכון.
זאב אלקין: להעביר את זה למשרד לענייני גמלאים – זה רעיון אווילי לחלוטין.
מרינה סולודקין: זה שערורייה.
זאב אלקין: יסלח לי השר לענייני גמלאים, הוא שר פעלתן מאוד, נמרץ ודינמי וייתכן שיש לו תקציב.
אלי זרחין: יש לו גם עולים.
מרינה סולודקין: יש לו יורדים ...
זאב אלקין: יש לו כרגע בעיות אחרות שנדונות בוועדה אחרת של הכנסת.
זאב אלקין: לבנות את כל מדיניות הקליטה של מדינת ישראל על בסיס המשרד לענייני גמלאים, שאף אחד מאתנו לא יודע מה גורלו בעתיד ומה יקרה אתו?
זאב אלקין: ומה נעשה אם פתאום יהיו לנו שני משרדים לענייני גמלאים, ויהיה לנו אחר-כך משרד נוסף לתפוצת גמלאים ואולי לשם נעביר אולפנים ונממן אותם באופן פרטי על-ידי המיועד לתפקיד שר לענייני תפוצת גמלאים?
זאב אלקין: זה נראה לי צחוק מן העבודה, ואת זה צריך לחסום כי ממהרים לפתור בעיה תקציבית אבל עושים בושה למדינת ישראל.
זאב אלקין: אגב, יושב-ראש הסוכנות יצא, אבל אגיד לפרוטוקול.
זאב אלקין: הסוכנות היהודית, שאף היא מסיבות תקציביות שקלה לצמצם את האולפנים, התעשתה וכפי שהבטיחה בוועדה הזאת אכן דאגה לכך שמספר האולפנים בחוץ-לארץ לא צומצם.
זאב אלקין: אנחנו היום במצב אבסורדי, שהצלחנו להציל אולפנים חשובים מאוד לעלייה שפועלים בחוץ-לארץ ואילו אולפנים במדינת ישראל עומדים בסכנת קריסה.
זאב אלקין: זה כמובן בושה וחרפה למדינה.
זאב אלקין: אתם צריכים להיות בחזית המאבק.
זאב אלקין: לא רק בחזית של מי שאומרים שלא לוקחים את זה על עצמם, אלא גם בחזית של מי שמבטיחים שזה יישאר.
שושנה רון: בעניין האולפנים – בחגיגות השישים למדינה לומר שסוגרים את האולפנים, כאשר השפה היא הבעיה הראשונה שבה העולה החדש עומד במבחן לקליטה מוצלחת, זה שערורייה.
שושנה רון: חייבים להפוך את זה לסוגייה לאומית ממש ולצאת למאבק.
שושנה רון: הארגונים נרתמו לא אחת למאבקים, גם בעניין תקציב המשרד לקליטת העלייה, וההישגים שלנו בהחלט לא מבוטלים.
שושנה רון: אני משוכנעת שנוכל לנהל מאבק, ביחד אתכם, גם בעניין האולפנים.
שושנה רון: אבל לא מאבק מינורי, אלא חייב להיות מאבק רציני, להפוך את זה ממש לסוגייה לאומית מכיוון שסכנת ההפרטה לדעתי מחמירה אף יותר את הבעיה.
שושנה רון: חברת הכנסת סופה לנדבר דיברה על הסיוע לארגונים.
שושנה רון: חבל לי מאוד שיושב-ראש הסוכנות היהודית לא נמצא כאן.
שושנה רון: לא זו בלבד שעד כה לא קיבלנו תקציב מן המשרד לקליטת העלייה.
שושנה רון: אנחנו לקראת סוף חודש מאי, החודש החמישי בשנה.
שושנה רון: את הפרויקטים שבעבורם ביקשנו תמיכות מן המשרד לקליטת עלייה ביקשנו לפני למעלה מחצי שנה ועד כה לא קיבלנו.
שושנה רון: נאמר לי שבתוך שבועיים נתבשר שנקבל אולי תקציב כלשהו, אבל בינתיים כבר ביצענו את הפרויקטים וכסף אין לנו.
שושנה רון: תקציב הסיוע מן הסוכנות ירד לחצי כמעט, אם בשל הירידה של ערך הדולר או בשל סיבות אחרות.
שושנה רון: מצער אותי מאוד שמר בילסקי לא שומע אותי, אבל מן הבחינה הזאת בקשר שלנו עם הסוכנות היהודית, מבחינה תקציבית אנו נמצאים כעת במצב קשה מאוד.
שושנה רון: באשר להעברת האולפנים למשרד לקליטת העלייה – זה רעיון שלא צריך לפסול על הסף משום שעד היום האולפנים התנהלו בכלים מאוד-מאוד לא מתקדמים וגם הגישות של המורים לא תמיד היו יעילות, ואני אומרת את זה באחריות מלאה דווקא כמורה.
שושנה רון: חייבים בו בזמן לנהל מאבק שהאולפנים לא ייסגרו, אבל לא להיות מופתעים ולהכין מראש תוכנית אלטרנטיבית שתהיה ממוקמת במשרד לקליטת העלייה.
שושנה רון: שלא נהיה מופתעים, שנוכל להוציא מן השרוול תוכנית מוכנה לביצוע כי לא ייתכן שבמדינת ישראל לא יהיה אולפן ללימוד השפה העברית לעולים חדשים.
מיכאל נודלמן: בשתי ועדות דנו בהוראת עברית לעולים חדשים ולזרים וכל הוועדות סברו שמה שנעשה במשרד החינוך הוא בסדר.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שזה לא בסדר.
שושנה רון: השיטות שלהם פסולות לגמרי.
מיכאל נודלמן: לכן התחילו לדבר על השוק החופשי כי בשוק החופשי יש כמה אולפנים שבהם הלימודים מהירים יותר וטובים יותר, שם מקבלים בזמן קצר יותר לימודי אולפן א' ואולפן ב'.
מיכאל נודלמן: אם הגיעו למצב שמשרד החינוך רצה להעביר את האולפנים למשרד לענייני גמלאים - - -
שושנה רון: זה מעיד על היחס המזלזל שלהם.
מיכאל נודלמן: הגענו להחלטה שצריך להיות מרכז ללימודי השפה העברית והם צריכים לבדוק מתודולוגית כיצד לנהל אותו, אבל את זה לא אני יכול לעשות וגם לא חברת הכנסת מרינה סולודקין או מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.
מיכאל נודלמן: את זה צריך לעשות במשרד החינוך, אבל הם לא רוצים לעשות שום דבר.
שולמית סהלו: אני מרכזת קואליציה שנקראת "קואליציית יחדיו למניעת אלימות במשפחה" בשת"יל.
שולמית סהלו: יש לי שתי שאלות.
שולמית סהלו: השאלה הראשונה ברמה הכללית, אבל אציג דוגמאות מן התחום שבו אני עוסקת.
שולמית סהלו: אנחנו מבינים שהמשרד לקליטת העלייה אמון על קליטת עולים חדשים בשלבים הראשונים לאחר עלייתם, אבל האם למשרד יש מדיניות לעבוד בקליטת העולים עם משרדים נוספים, כמו משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים?
שולמית סהלו: אנחנו רואים לא מעט מקרים של עולים שמגיעים לשם ולא דוברים את השפה ולכן לא מקבלים את הטיפול הנכון, וכך גם בביטוח הלאומי ובמסגרות אחרות.
שולמית סהלו: האם מעבר לעבודה בתוך המשרד לקליטת העלייה יש איזו ראייה כיצד לעבוד עם משרדים אחרים?
שולמית סהלו: אנחנו רואים את ההשלכות בקהילה האתיופית, אבל גם בקהילות אחרות, של העובדה שאין מענה במשרדים השונים.
שולמית סהלו: שאלה שנייה, עלה כאן נושא התמיכה בארגוני העולים.
שולמית סהלו: האם אפשר לדעת מה התקציב שמועבר לארגונים של יוצאי הקהילה האתיופית שמסייעים בקליטת עולי אתיופיה?
רפי קסימוב: אני מייצג את מדרשת ירושלים.
רפי קסימוב: אנחנו עוסקים בתרבות היהודית ובתרבות הישראלית.
רפי קסימוב: דיברו כאן על האולפנים ללימוד השפה העברית.
רפי קסימוב: זה חשוב כמובן, אך לא פחות חשוב גם ללמד את התרבות, ואנחנו עוסקים בכך מאז שנת 1990.
רפי קסימוב: קצת מספרים: בשנת 2005 קיבלנו לפעילות שלנו 170,000 שקל.
רפי קסימוב: השנה עבור אותו היקף פעילות קיבלנו 20,000 שקל.
רפי קסימוב: בעקבות זה היינו צריכים לסגור סניפים בבאר-שבע – אפרופו הנגב – וסניפים בצפון כי הם לא יכולים לשלם בכלל על שום פעילות, וייתכן שבשנה הבאה נצטרך לסגור עוד פעילויות.
רפי קסימוב: אם לא תהיה קליטה גם מבחינה תרבותית הפתרון של האנשים יהיה ירידה מן הארץ.
רפי קסימוב: דרך אגב, גם מקרב אנשי הצוות שלנו שמלמדים יש אנשים שירדו מן הארץ מכיוון שבגרמניה אפשר ללמד יהדות, ומשלמים שם, ואילו בישראל לא.
מיכאל נודלמן: בוועדה שלנו דיברו לראשונה אחרי 30 שנה על תרבות.
מיכאל נודלמן: למדנו שרוב הכסף המיועד לתרבות ניתן על-ידי העיריות.
מיכאל נודלמן: בעיריית אשדוד מקצים לתרבות 40 מיליון שקל ואילו בעיריית ירושלים מקצים רק 3 מיליון שקל.
מיכאל נודלמן: דיברתי עם ראש עיריית ירושלים אבל השיחה הסתיימה ללא תוצאות.
מיכאל נודלמן: יש עיריות שמבינות שעל-ידי השקעת כסף בתרבות אפשר להגיע להצלחה רבה.
מיכאל נודלמן: כל הכבוד על מה שאתם עושים.
מיכאל נודלמן: אני בעד וכל חברי הכנסת בעד שאתם תקבלו תקציבים מן המשרד לקליטת העלייה וממשרד המדע, התרבות והספורט, אבל כל עוד המצב יישאר בעינו כאשר ראשי ערים לא מעוניינים לפתח את התרבות גם אתם לא תוכלו לעזור.
מיכאל נודלמן: רבותי, המשרד לקליטת העלייה הכין לנו מסכת כדי להסביר את הדברים שאתם שואלים.
מיכאל נודלמן: אולי נעבור לראות את המסכת.
ארז חלפון: היות וכבר דיברנו על חלק מן הדברים לאורך כל הישיבה אני אענה על הדברים וארחיב אותם כדי לא לחזור על דברים שנאמרו כבר.
מיכאל נודלמן: אם כך, אולי עוד מישהו רוצה לשאול.
זאב אלקין: יש לי שאלות נוספות.
זאב אלקין: בינתיים שאלתי רק על האולפנים.
מיכאל נודלמן: המנכ"ל יענה על כל השאלות שיעלו.
אבי מספין: ראשית רציתי להתייחס לדבריו של השר אדרי בעניין ריבוי הארגונים, ובכללם של יוצאי אתיופיה.
אבי מספין: קודם כול, אין ריבוי ארגונים של יוצאי אתיופיה.
אבי מספין: יש רק יותר לקיחת אחריות של הקהילה, של החברה עצמה, לדאוג לזכויות שלה.
אבי מספין: כאשר היא באה במגע עם הממשלה ועם מוסדותיה חושבים שיש יותר מדי ארגונים חברתיים.
אבי מספין: לדעתי טוב שיש ארגונים, ולצערי יש סיבה מדוע נוסדו ארגונים חברתיים.
אבי מספין: לפני חודשיים פורסם מחקר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב על ארגונים של יוצאי אתיופיה.
אבי מספין: התברר שדווקא ביחס לאוכלוסייה השיעור נמוך: יש 3.6 ארגונים ל-1,000 אנשים יוצאי אתיופיה כאשר בכלל החברה הישראלית היחס עומד על 6.6 ארגונים ל-1,000 אנשים.
אבי מספין: באופן יחסי יש פחות ארגונים של יוצאי אתיופיה מאשר ארגונים חברתיים של כלל החברה הישראלית.
אבי מספין: רציתי להעיר את עיניו של השר אדרי לתוצאות המחקר הזה.
אבי מספין: לצערי יש לנו ארגונים בגלל שאנחנו ממלאים פונקציה שחסרה.
אבי מספין: בעניין תוכנית החומש – אדוני המנכ"ל, אני יודע שאתה עושה המון למען אוכלוסיית העולים, ובכללם יוצאי אתיופיה, וגם קידמת את תוכנית החומש.
אבי מספין: רציתי להעיר שמגיעות אלינו פניות מהשטח של המון זוגות צעירים ושל אוכלוסייה שזכאית למה שהתוכנית מציעה ואין לנו תשובות עבורם.
אבי מספין: אנחנו מפנים אותם למשרד לקליטת העלייה.
אבי מספין: אשמח מאוד אם ייצאו למסע פרסום בהקדם האפשרי כדי שאנשים יהיו מודעים לזכויות שלהם ויידעו היכן לדרוש אותן.
אבי מספין: דבר שני, אני מבקש לציין שתוכנית החומש לא מופיעה בבסיס התקציב השנתי של המשרד לקליטת העלייה.
ארז חלפון: נכון, כי זה התקבל רק לפני חודשיים.
זאב אלקין: אני מבקש לשאול על תחומים נוספים מעבר לנושא לימודי העברית, שהוא כמובן נושא בוער וחשוב מאוד, אבל יש כמובן נושאים נוספים שעומדים על סדר יומו של המשרד לקליטת העלייה.
זאב אלקין: לצערי יושב-ראש הסוכנות יצא, אבל הייתי שמח לשמוע עדכון שוטף על סוגייה מאוד-מאוד ידועה של מינהל הסטודנטים.
זאב אלקין: מה קורה שם?
זאב אלקין: האם אנחנו לא צפויים שם למשבר?
זאב אלקין: יש משבר כמעט סדרתי, פעם או פעמיים בשנה, בעיקר בשל הצמצומים בסוכנות היהודית, אבל חשוב לשמוע מן המשרד לקליטת העלייה היכן אנחנו עומדים.
זאב אלקין: נושא אחר קשור לתחום שנגעתם בו בעקיפין דרך הסוגייה של הדיור הציבורי, אבל הוא רחב יותר, וזה כל סוגיית הקשישים העולים.
זאב אלקין: איך המשרד לקליטת העלייה רואה את עצמו בחזית הזאת?
זאב אלקין: זאת חזית שעולה יותר ויותר לדיון בשנה-שנתיים האחרונות, על מצבם של קשישים עולים ואלה שעלו ארצה מעל גיל 45.
זאב אלקין: בכל השינויים שחלו במדינה בהסדרים הפנסיוניים ברור שהאוכלוסייה הזאת נופלת בין הכיסאות, גם בהסדר שהוחל כרגע על המשק.
זאב אלקין: מה הכוונות של המשרד לקליטת העלייה בחזית הזאת?
זאב אלקין: עד כמה הוא מתכוון להוביל אותה ברמת הממשלה?
זאב אלקין: ברור שהפתרון כאן לא יכול להימצא בתוך המשרד לקליטת העלייה, אבל השאלה אם המשרד לקליטת העלייה מוכן להיות המתריע בשער, מי שלוחץ על הממשלה לקבל החלטות, שבלעדיהן למעשה נשים מחסום לעלייה של אנשים בגילאים הללו, 40-45 פלוס, לקראת העתיד וגם ניצור בעיה חברתית עם גל העולים שהגיעו.
זאב אלקין: לא רק אני אומר את זה.
זאב אלקין: מי שיעיין במסמך של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת שהוכן לקראת הישיבה הזאת, שמבוסס על מסמך שהוכן בזמנו לישיבה של ועדת הכספים, ימצא שם את הנושא הזה מוצב בין הנושאים הראשיים שדורשים טיפול ונכון לעכשיו כל הזמן נופלים בין הכיסאות.
מיכאל נודלמן: בביקור של שר הבינוי והשיכון הבנו שיש כסף להלוואות, אבל בסעיף שיקום שכונות במקום 20 מיליון שקל הוקצבו רק 2 מיליון שקל.
מיכאל נודלמן: אתם אחראים על התוכנית הזאת ולכן אני מבקש לשמוע תשובה.
מיכאל נודלמן: אני מבין שאת הכסף לוקחים מכל מיני משרדים.
ארז חלפון: 15% מכלל התוכנית נלקח מן המשרדים.
ארז חלפון: לשיקום פיזי הוקצבו בשנת 2008 2 מיליון שקלים.
ארז חלפון: בהתחלה היה צריך להיות מוקצב 180 מיליון שקל אבל מכיוון שהסוכנות היהודית לא יכלה להשתתף בתוכנית הסכום ירד ל-2 מיליון שקל בשנת 2008.
מיכאל נודלמן: וכך זה נשאר?
ארז חלפון: אמר לי שלמה על הפגישה שלכם שאתם אמורים להיפגש עם משרד האוצר ומנסים להגדיל את התקציב לשיקום פיזי.
מיכאל נודלמן: זה לשיקום שכונות ברחובות.
ארז חלפון: לא ברחובות, אלא שיקום פיזי כללי.
שולמית סהלו: אשמח גם אם תתייחס לתוכנית החומש בנגב כי למעלה מ-30% מן האוכלוסייה האתיופית לא תקבל מענה בתוכנית הזאת.
שולמית סהלו: התושבים שגרים מקריית מלאכי ודרומה לא נכללים בתוכנית.
ארז חלפון: אשתדל לענות על השאלות.
ארז חלפון: כמובן שאין זה המקום לענות על שאלות פרטניות.
ארז חלפון: מי שירצה מוזמן אליי ולאנשיי לקבל תשובות פרטניות.
ארז חלפון: גברת שושנה רון, באשר לתמיכות בארגונים – השנה אין מה להלין, המשרד לקליטת העלייה עשה מאמץ כביר ביותר והגדיל את תקציב התמיכות בארגונים כי הוא מאמין בעבודה שנעשית שם.
ארז חלפון: לא הקמנו ועדה מכיוון שחלק מן התקציב קיבלנו כתקציב קואליציוני ולא רצינו להקים פעמיים ועדות כי בכל ועדה מדובר על הליך משפטי והליך של חשבות.
ארז חלפון: כפי שאמרתי, היום דנה הוועדה ובתוך שבוע עד 10 ימים מר אריה קורת, שנמצא כאן, שמרכז את כל העניין, יעביר לעמותות את פירוט הסכומים המדויקים שיקבלו.
ארז חלפון: אמרנו כבר בישיבה הראשונה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שהגדלנו את התקציב כי אנו מכירים בחשיבות של הארגונים.
ארז חלפון: צריך רק לברך על כך, ובימים הקרובים יקבל כל ארגון וארגון הודעה על סכום התמיכה שמגיע לו.
אריה קורת: חשוב לציין שהשנה תקציב התמיכות של המשרד לקליטת העלייה מגיע לכ-26 מיליון שקל, תמיכות בארגונים שעוסקים בתחום קליטת העלייה.
אריה קורת: דבר שני, יכולנו ב-1 בינואר 2008 לחלק תמיכות.
אריה קורת: מבחינה עניינית, מקצועית וארגונית יכולנו לעמוד בזה.
אריה קורת: אתם יודעים למה לא עשינו את זה?
אריה קורת: כי מתוך 140 ארגונים שהגישו בקשה לתמיכות רק 8 ארגונים – וביניהם לא הארגון שלך למשל – הגישו את המסמכים הנדרשים לקבלת התמיכה.
אריה קורת: יכולנו להיות משרד מסודר מאוד, לומר לאותם 8 ארגונים: רבותי, הנה הכסף.
אריה קורת: לא עשינו את זה.
אריה קורת: פנינו שוב וביקשנו חריגות נוספת כדי לאפשר לכל העמותות להשלים מסמכים, אבל על-פי דין היינו אמורים ב-1 בינואר לחלק את הכסף ל-8 עמותות בלבד.
אסתר טובול-בלום: עקרונית אני מבינה את המאמצים של המשרד משנה לשנה ומברכת על הגדלת התקציב, אבל עליכם להבין שלא די להגיד: נהדר מה שאתם עושים, אלא צריך לתמוך באמת.
אסתר טובול-בלום: עליכם לראות מה צריך לעשות בשטח וכמה כסף צריך להצמיד לפעילות הזאת.
אסתר טובול-בלום: אתה אומר שסכום ההקצבה לארגונים עומד על 26 מיליון שקל אך זה לא מיועד לתמיכות.
אסתר טובול-בלום: נראה לי שאנחנו לא מדברים על אותו דבר.
אריה קורת: להוציא את הארגונים שלכם יש ארגונים נוספים שעוסקים בתחומים נוספים, למשל בתחום המדעים, בתחום התעסוקה, בעידוד עלייה.
אריה קורת: גם אלה עמותות שעוסקות בנושאי קליטת עלייה.
ארז חלפון: כדאי להימנע מן הוויכוח.
ארז חלפון: לשאלתך, אני יכול להגיד שעבור מה שאת מתכוונת התקציב גדל פי 1.5 לפחות.
ארז חלפון: אחרי שנסיים ונדע את הסכום הסופי, כי היה קצת קיצוץ, תראו שתקבלו הרבה מעבר למה שקיבלתם בשנה שעברה, כמובן על-פי תבחינים ועל-פי מבחני תמיכות.
ארז חלפון: אם יהיו הערות אחרי שתקבלו את ההודעות נשמח לשמוע.
אסתר טובול-בלום: אני רוצה להודות על המאמצים של המשרד.
אסתר טובול-בלום: נפגשנו עם נציג המשרד לקליטת העלייה כי רוצים לשנות את הקריטריונים.
אסתר טובול-בלום: פנו אלינו ונפגשנו עם אנשי המשרד ודנו בנושא.
אסתר טובול-בלום: תודה רבה שאתם עושים את זה אתנו.
אסתר טובול-בלום: ובכל זאת, לתת תשובות באמצע השנה לא מביא פתרון.
אריה קורת: צריך אחת ולתמיד – ואולי לא זה המקום – לפצח את נושא ארגוני העולים והארגונים בכלל.
אריה קורת: לא יעלה על הדעת שהמדינה תקצה משאבים לארגונים שלא מתנהלים כחוק.
אסתר טובול-בלום: אני מסכימה אתך.
אריה קורת: אני אומר לך שרק 8 עמותות הגישו את המסמכים הדרושים בזמן אמת.
אסתר טובול-בלום: כי אף אחד לא יכול לקבל אישור לניהול תקין לפני 1 בינואר.
אריה קורת: זה לא רק אישור לניהול תקין, תאמיני לי.
אריה קורת: אני מוכן לחשוף בפניך את כל התיקים.
אסתר טובול-בלום: אנחנו צריכים לשבת ולחשוב איך לעשות את זה נכון.
מיכאל נודלמן: פרט לארגונים הציבוריים יש עוד הרבה בעיות.
ארז חלפון: באשר לוועדה המשותפת והחלטת משרד החינוך לסגור את האולפנים – אני מבקש להזכיר לכולנו, בישיבה שנערכה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא אחר לחלוטין בנובמבר 2007 נתבשרנו לראשונה על-ידי מנכ"לית משרד החינוך ששרת החינוך החליטה לסגור את האולפנים.
ארז חלפון: זאת היתה החלטה של משרד החינוך.
ארז חלפון: באותה ישיבה כמובן לא הסכמנו לקבל את ההחלטה הזאת.
ארז חלפון: בעקבות לחץ של יושב-ראש הוועדה וחברי הכנסת הגזירה נדחתה לספטמבר וקבענו שעד אז נשב ונבין בכלל על מה מדובר.
ארז חלפון: לכן קם צוות של המשרד לקליטת העלייה ושל משרד החינוך לבחון את משמעות ההחלטה, כאשר נאמר למנכ"לית משרד החינוך שהם יכולים מבחינתם לקבוע זמנים לסגירת האולפנים אולם מבחינתנו אין שום תאריך כזה.
ארז חלפון: האולפנים פועלים עד אשר יוחלט אחרת, ואני לא נכנס כרגע לשאלה באיזה פורום.
ארז חלפון: במקביל, כפי שהשר אמר, העמדה שלנו היתה ונותרה שהאולפנים צריכים להיות במשרד החינוך.
ארז חלפון: צריך לבצע כמה שינויים כי עדיין יש מה לשפר בתוך משרד החינוך, וצריך לעבוד.
ארז חלפון: משרד החינוך לא מסכים לכך ולכן הוקמה ועדה משותפת שלנו ושל משרד החינוך, שאנחנו מובילים אותה, כדי לבדוק אופציות וחלופות.
ארז חלפון: אם שרת החינוך תעמוד בשלה, ראש הממשלה יתערב, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות תתערב ובסופו של דבר תהיה החלטה להוציא את זה ממשרד החינוך אנחנו מחויבים להיות ערוכים לתת פתרון לעולים כי לא יתכן שעולה יגיע למדינת ישראל בלי ללמוד עברית.
ארז חלפון: זה מה שנבחן כרגע בוועדה, כל האופציות וכל האפשרויות.
ארז חלפון: עדיין אין מסקנות כי עלו כאן עניינים של חשבות, עניינים משפטיים ובדיקה שכל עולה שיגיע יקבל שירות בכל הארץ.
ארז חלפון: אני לא רוצה להיכנס לפרטים כי זה עדיין מוקדם מדי.
ארז חלפון: אבל אני אומר במפורש, כל עוד לא התקבלה החלטה אחרת, כל עוד הכול נבדק משרד החינוך צריך לתת את השירות המקסימלי על-פי המחויבות שלו, ואחת האפשרויות – חבר הכנסת אלקין, בדיוק כפי שאמרת – לחייב את משרד החינוך להכניס בתקציב הקשיח את נושא אולפני העברית כדי שלא תהיה אפשרות לקצץ.
ארז חלפון: מכיוון שהם לא מעוניינים יותר בדבר הזה, בכל קיצוץ שחל על המשרד מגיעים ישר לאגף לחינוך מבוגרים.
ארז חלפון: גם זה אופציה שנשקלת.
ארז חלפון: אינני יודע משפטית איך ניתן לחייב אותם לעשות את זה.
זאב אלקין: הגשנו הצעת חוק ביחד עם יושב-ראש הוועדה.
ארז חלפון: אני מקווה שזאת ההחלטה שתתקבל.
ארז חלפון: בכל מקרה, כרגע יש משבר בעניין הזה.
ארז חלפון: אנחנו מבחינתנו מתקרבים לסיום עבודת הוועדה.
ארז חלפון: כאשר נסיים את העבודה נגיש את המסקנות ואני מקווה שמשרד החינוך לא יקבל החלטות חד-צדדיות.
זאב אלקין: הם כבר קיבלו החלטות חד-צדדיות.
מיכאל נודלמן: כולנו יודעים שמשרד החינוך לא רוצה להמשיך לשאת באחריות לאולפנים ללימוד עברית.
מיכאל נודלמן: אם מישהו לא רוצה לשאת באחריות אזי לא טוב שהוא יקבל עליו את האחריות בכוח.
מיכאל נודלמן: לכן עליכם לשקול את ההצעה שלנו.
מיכאל נודלמן: אנו סבורים שאם זה יהיה במשרד לקליטת העלייה זה יהיה בטוח יותר וטוב יותר, כך חושבים חברי הכנסת.
שושנה רון: ובו בזמן לצאת למאבק ציבורי, שהציבור יידע על כך.
ארז חלפון: קודם כול, הציבור יודע.
מיכאל נודלמן: זה לא פתרון לחייב בכוח את משרד החינוך להמשיך לשאת באחריות.
מיכאל נודלמן: כל מה שעושים בכוח לא עובד כפי שצריך.
ארז חלפון: אתה צודק במאה אחוז.
ארז חלפון: נקלענו לזה שלא מרצוננו, הציבו לנו ולכם עובדה כאשר החליטו לסגור את האגף לחינוך מבוגרים לאחר שנים רבות מאוד.
ארז חלפון: צריך להבין, יש לזה משמעויות רבות.
ארז חלפון: כאשר מדברים על העברה – יש כל מיני אופציות.
ארז חלפון: אופציה אחת היא הפרטה, אופצייה שנייה היא העברה למשרד אחר.
ארז חלפון: למשרד לקליטת העלייה אין שום יכולת, ואין אישור מן האוצר או מנציבות שירות המדינה לקלוט עכשיו מאות מורים, עם הפנסיות ועם הכול, להכניס אותם למשרד לקליטת העלייה, מה גם שאין גוף פדגוגי חינוכי במשרד לקליטת העלייה שיפקח על העבודה.
ארז חלפון: יש כאן הרבה מאוד משמעויות.
מיכאל נודלמן: צריך להקים גוף כזה אם אתם רוצים שהאולפנים יפעלו כשורה.
ארז חלפון: להקים גוף פדגוגי חינוכי פיקוחי במשרד לקליטת העלייה זה עניין שדורש הרבה מאוד משאבים, הרבה מאוד מחשבה, הרבה מאוד הסכמות.
ארז חלפון: האופציה הזאת נבדקת.
ארז חלפון: אני רק אומר, יש כאן הרבה מאוד בעיות.
ארז חלפון: אנחנו רוצים לסיים את בדיקת העלויות התקציביות, לבדוק היכן אנחנו עומדים ואז לחשוב מה לעשות, ועד אז אולי נקבל משהו ממשרד החינוך.
ארז חלפון: בתוך שבועיים נסיים את עבודת הוועדה ואז נוכל לבוא לכאן ולהציג את הדברים.
מיכאל נודלמן: אולי שמשרד החינוך יתחייב להפעיל את זה במשך שנה נוספת ובמהלך השנה תכינו את עצמכם במשרד לקליטת העלייה לקבל את האחריות על האולפנים בספטמבר הבא.
ארז חלפון: כל הדברים נבדקים, אבל יש דברים רבים שהם מעבר למה שרואים, מעבר להעסקת המורים, וצריך לקבל החלטות רבות.
ארז חלפון: עד ספט
ארז חלפון: מבר אנחנו מקיימים דיון כללי על ההחלטה שלהם, ואחר-כך נקיים איתם דיונים פרטניים יותר.
מיכאל נודלמן: אבל הגענו למשבר גדול וצריך לחשוב לא איך לחייב את משרד החינוך אלא איך לעבוד אחרי כן.
מיכאל נודלמן: חברת הכנסת מרינה סולודקין צדקה.
מיכאל נודלמן: אני זוכר את ההיסטוריה של כל הארגונים שהיו במשרד לקליטת העלייה ואחר-כך הועברו למשרדים אחרים או ללשכת ראש הממשלה, שנבלעו ולא קיימים יותר.
מיכאל נודלמן: מה שקיים במשרד לקליטת העלייה עובד, מה שלא קיים במשרד לקליטת העלייה לא עובד.
ארז חלפון: אבל כאשר זה יצטרך לעבור למשרד לקליטת העלייה נצטרך להיות בטוחים שאנו יכולים לתת את השירות הנדרש.
מיכאל נודלמן: תקחו שנה, או כמה שצריך כדי להכין את עצמכם.
ארז חלפון: אדוני היושב-ראש, הצעתי שכאשר נסיים את השלב הראשון של עבודת הוועדה נבוא להציג את המסקנות גם בפניך ולאחר מכן אם תרצה בפני הוועדה.
מיכאל נודלמן: זה נושא חשוב מאוד.
ארז חלפון: אני מסכים אתך לחלוטין.
ארז חלפון: באשר לתוכנית החומש – אני רואה שבני הקהילה האתיופית לא חיכו לקבל תשובות.
שולמית סהלו: מי שזה מעניין אותו נשאר.
ארז חלפון: תוכנית החומש הוכנה במשך שנה עם נציגי הקהילה האתיופית.
ארז חלפון: בקביעה היכן השכונות שיקבלו טיפול מיוחד התבססנו על קריטריון של שכונות עתירות עולים ושהמצב הסוציו-אקונומי של תושביהן נמוך.