GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו עשת: עמוד 9 סעיף קטן (9) "(9) בסעיף 11 לחוק ההטבות, סעיף קטן (ב)- בטל.
עידו עשת: "
שי סומך: זה ביטול טכני, סעיף 11 הוחלף בסעיף 6 רבתי, בסעיף 11 כתוב שהזכאות לניצול שואה לפי חוק "יורי שטרן" החל ב-1 לחודש בו הוגשה הבקשה, את ההוראה הזאת העתקנו ל-6 רבתי, זה סידור פנימי של החוק.
עידו עשת: אני עובר לסעיף 5 הוא בעצם בסעיף של תחילת תחולה והוראות מעבר והוראות שעה, זאת אומרת, ההסדרים נקבעו גם בסעיף 3 סעיף 4 כפי שראינו וסעיף 5, ושאר התיקונים נעשו, וכרגע סעיף 5 הוא סעיף התחולה, 5 (א) תחילתו של חוק ההטבות כנוסחו בפרק זה, ב-1 בחודש שלאחר פרסומו (להלן – יום התחילה).
עידו עשת: (ב) מי שערב יום התחילה היה מוכר בידי הרשות המוסמכת כמי שמתקיימים בו כל התנאים הקבועים בפסקאות (1) עד (4) להגדרה "ניצול שואה נזקק", שבסעיף 1 לחוק ההטבות, כנוסחו ערב יום התחילה, יחולו עליו הוראות אלה לפי העניין;
קולט אביטל: היתה החלטה שאנשים שמתחילים לקבל את הכסף ב- 1 באוקטובר רטרואקטיבית ב- 1 לאוקטובר, איפה זה?
עידו עשת: בהמשך.
שי סומך: מטרת סעיף קטן (ב), היא שאותם אנשים שכבר הוכרו בחוק "יורי שטרן" לא יצטרכו להגיש בקשה חדשה, יראו אותם אוטומטית.
זאב אלקין: רטרואקטיבית?
זאב אלקין: או רק לגבי תשלום קצבה, לא לגבי ההטבות, אני מבין נכון?
עידו עשת: סעיף קטן (ב) מתייחס כרגע על בכלל ההכרה באדם ולא לסוג ההטבה שהוא מקבל.
עידו עשת: "סעיף קטן (1) (1) לגבי מי שמקבל קצבה לפי ההסכם עם גרמניה – יראו אותו, החל ביום התחילה, כמי שניתנה לגביו החלטה בידי הרשות המוסמכת לפי סעיף 2 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, כי מתקיימים בו התנאים האמורים בסעיף 4 רישה לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, ללא צורך בהגשת בקשה חדשה, אלא אם כן מצאה הרשות המוסמכת כי מתקיימים בו התנאים כאמור או כי חדל להתקיים בו תנאי מתנאים אלה;"
שי סומך: כאן מדובר על הקבוצה של האוכלוסיה של יורי שטרן שמקבלת הטבות מקרן סעיף 2, נאמר כאן כ הם יחשבו אוטומטית כמי שזכאים להטבות לפי סעיף 4 שמיועדים למקבלי ההטבות לפי קרן סעיף 2.
עידו עשת: "סעיף קטן (2) (2) לגבי מי שאינו מקבל קצבה לפי ההסכם עם גרמניה- יראו אותו, החל ביום התחילה, כמי שניתנה לגביו החלטה בידי הרשות המוסמכת לפי סעיף 2 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, כי מתקיימים בו התנאים האמורים בסעיף 3(א) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, ללא צורך בהגשת בקשה חדשה, אלא אם כן מצאה הרשות המוסמכת כי לא מתקיימים כו התנאים כאמור או כי חדל להתקיים בו תנאי מתנאים אלה;"
שי סומך: כאן מדובר באוכלוסיה של "יורי שטרן" שהיא לא מקבלת קצבה משום מקור אחר, אלה שנופלים בין הכסאות, וגם כאן הנופלים בין הכסאות בתוך קבוצת "יורי שטרן" יקבלו קצבה חודשית ואת ההטבות הנוספות בלי צורך בהגשת בקשה חדשה.
עידו עשת: סעיף קטן (3), הוא הצעה לנוסח של הייעוץ המשפטי, וזה כדי להבטיח שאותם אלה שבסעיף 5א שהכירו בהם כזכאים לא יצטרכו להגיש בקשה אלא גם הם יהיו פטורים מהגשת בקשה חדשה לגבי הזכאות שלהם.
עידו עשת: (3) לגבי מי שאינו מקבל קצבה לפי ההסכם עם גרמניה ולא מתקיימים בו התנאים האמורים בסעיף 3(א) לחוק ההטבות כנוסחו בפרק זה – יראו אותו, החל מיום התחילה, כמי שניתנה לגביו החלטה בידי הרשות המוסמכת לפי סעיף 2 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, כמי שמתקיימים בו התנאים האמורים בסעיף 5א לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, ללא צורך בהגשת בקשה חדשה, אלא אם כן מצאה הרשות המוסמכת כי לא מתקיימים בו התנאים כאמור או כי חדל להתקיים בו תנאי מתנאים אלה;"
קולט אביטל: אני תוהה, לגבי מי שאינו מקבל קצבה לפי ההסכם עם גרמניה, אבל קיבל הטבות או סכום חד פעמי מועידת התביעות, יש אנשים שהגישו בקשה ואמרו להם אם אתם תקבלו בעתיד, לא עכשיו, תחכו עד שתצאו לגמלאות ודחו אותם, הגישו פעם שניה, ואז אמרו להם רגע, כבר נדחתם, נדחתם פעם אחת.
שי סומך: זו קרן הסיוע, אנחנו מזהים את המעגל הראשון דרך קרן הזכרון.
שי סומך: את מדברת על קרן הסיוע, זו קרן שקיבלו מכוחה כ- 100,000 איש, בסך הכל 172,000 איש קיבלו עד עכשיו, שהם תושבי ישראל, שם מדובר על קרן שחלה על כל המעגלים, לקרן הזאת לא מתייחסים בחוק הזה, הקרן שמתייחסים אליה בחוק הזה היא קרן הזכרון, שהיא קרן גרמנית שהוקמה בשנת 2000 ונתנו מכוחה קצבאות, קצבאות ל- 75,000 תושבי ישראל, מהקרן הזו נתנו לכולם בלי מבחני הכנסה, גם אם קיבלת קצבה בעבר או סכום חד פעמי בעבר, אין הבעיות, הנכונות שאת מציינת היו בקרן הסיוע שהיא קרן ישנה יותר.
עידו עשת: סעיף קטן (ג) (ג) על אף ההוראות סעיף קטן (א)- (1) מי שמתקיימים בו אחד מאלה, זכאי לקצבה חודשית לפי סעיף 3(ב)(1) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, בעד התקופה שתחילתה ביום י"ט בתשרי התשס"ח (1 באוקטובר 2007) וכל עוד מתקיימים בו התנאים לקבלת ההטבות האמורות, וזאת על אף הוראות סעיף 6א לחוק ההטבות, כנוסחו בפק זה: מתקיים בו האמור בסעיף קטן (ב)(2); הוא הגיש בקשה לקבלת ההטבות האמורות, כאמור בסעיף 2 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, עד יום ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008), או שהגיש בקשה כאמור לאחר מועד זה וקיימים טעמים מיוחדים שיירשמו שבשלהם נמנע ממנו הגיש את הבקשה עד המועד האמור, והרשות המוסמכת החליטה לגביו, לפי הוראות סעיף 2 האמור, כי מתקיימים תנאי הזכאות לקבלת ההטבות האמורות;
שי סומך: כאן זה בעצם הסעיף שאומר שהקצבה החודשית תינתן מ-1 באוקטובר 2007, לכל מי שהגיש בקשה עד לסוף 2008, וגם למי שהגיש בשנת 2009 ואילך אם קיימת סיבה מיוחדת לכך שהוא הגיש את הבקשה באיחור, צריך להדגיש, אין כאן התיישנות, להגיש מתי שרוצים, זה סעיף רק מקנה את ההטבות רטרואקטיבית מ-1 באוקטובר 2007.
עידו עשת: מי שמתקיים בו אחד מאלה, זכאי לקבלת הנחה בארנונה, לפטור מתשלומי אגרה או לקבלת מענק הטבות, לפי סעיפים 3(ב)(3) ו- (4), 4(2) ו- (3) או 5(א))1) לחוק ההטבות, כנוסחם בפרק זה לפי העניין בעד התקופה שתחילה ביום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008), וכל עוד מתקיימים בו התנאים לקבלת הטבה כאמור; מתקיים בו האמור בסעיף קטן (ב)(1) או (2) לפי העניין; הוא הגיש בקשה, לפי סעיף 2 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, לקבלת הטבה כאמור, עד יום ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008), והרשות המוסמכת החליטה לגביו, לפי הוראות סעיף 2 האמור, כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת ההטבה;"
גליה מאור: מדובר כאן בעצם שהן ההטבות השנתיות, אנחנו מתכוונים להעניק את ההטבות האלה החל מ-1 בינואר 2008, וזאת גם הבקשה הוגשה במהלך השנה הנוכחית, אותו דבר לגבי מי שהוזכר בסעיף קטן (ב) ונכלל היום בחוק ושהוא לא נדרש להגיש בקשה, אנחנו מכירים בו אוטומטית כזכאי לפי החוק.
עידו עשת: סעיף קטן (3) הוסף, זה אותו סעיף שנועד להעניק את אותה זכאות לגבי הטבות שנתיות, הוא נועד להעניק לאותה האוכלוסיה שניתנה לה זכאות בסעיף 5א, האוכלוסיה שהיו זכאים על פי חוק "יורי שטרן".
עידו עשת: מי שמתקיים בו האמור בסעיף קטן (ב)(3), זכאי לפטור מתשלומי אגרה או לקבלת מענק הטבות לפי סעיפים 4(3) או 5(א)(1) לחוק ההטבות, כנוסחם בפרק זה, לפי העניין, בעד התקופה שתחילתה ביום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008), וכל עוד מתקיימים בו התנאים לקבלת ההטבות כאמור.
עידו עשת: " מי שזכאי למענק הטבות לפי סעיף 5(א)(1) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, בעד שנת 2008, אינו זכאי למענק הטבות לפי סעיף 5 לחוק ההטבות, כנוסחו ערב יום התחילה, בעד אותה שנה;
גליה מאור: זו בעצם הוראת מעבר הנוגעת לשנת 2008, לגבי מענק ההטבות שקבוע בחוק הקיים היום, שהוא המענק המופחת לעומת הקבוע בחוק המוצע ועומד על 4,000 שקלים והכוונה לא לתת כפל תשלומים, כמובן ישולם המענק בשיעור המוגדל.
עידו עשת: סעיף קטן (5) תחילתם של הסעיפים 3(ב)(2) ו-4(1) לחוק ההטבות, כנוסחם בפרק זה, ביום ה' בטבת התשס"ט (1בינואר 2009), לא תשולם קצובת הבראה ונופש לפי הסעיפים האמורים בעד התקופה שקדמה ליום תחילתם.
גליה מאור: מדובר כאן על קצבת ההבראה שתחילתה בהתאם לסיכום ב-1 בינואר 2009.
קולט אביטל: אני לא מבינה את זה, סעיף 5, אם הוא זכאי למענקים למה הוא לא זכאי לקבל את מענק ההבראה?
גליה מאור: זה בהתאם לסיכום, הסיכום עם ארגוני הניצולים.
קולט אביטל: זאת אומרת שאנשים בעצם כל מה שחוקקנו לגבי כל ההטבות, לא את כל ההטבות הם יקבלו ב- 2008.
גליה מאור: לא כאן זה רק לגבי קצבת ההבראה.
קולט אביטל: אני מדברת על קצבת ההבראה, למה לא יקבלו אותה ב- 2008?
קולט אביטל: ומתי יתחילו לקבל אותה?
גליה מאור: מ- 2009.
מיכאל נודלמן: השנה לא יהיה.
קולט אביטל: זה מה שסיכמת נח פלוג?
נח פלוג: כן, זה היה לפי גודל התקציב השנתי של 2008 ו- 2009.
קולט אביטל: ואתם גם הסכמתם לגודל דמי ההבראה?
עידו עשת: סעיף קטן (ד) (ד) בשנת 2008 יקראו את סעיף 5(א)(1) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, כך שבמקום המילים "ב-1 בינואר של כל שנה" יבוא "ביום תחילתו של התיקון".
שי סומך: סעיף 5א(1) קובע שמענק ההטבות יינתן ב- 1 בינואר של כל שנה, מאחר ובשנת 2008 אנחנו מחוקקים את החוק אחרי ה-1 בינואר צריך לקבוע מועד תשלום חדש והוא נקבע בעצם ביום התחילה, יום התחילה זה ה-1 לחודש אחרי פרסומו של החוק.
קולט אביטל: זאת אומרת שבעצם אנחנו מוחקים כמה חודשים.
שי סומך: ינואר 2008 כבר היה, במקום ינואר 2008 ניתן ב- 1 לחודש לאחר פרסום, הכי מוקדם שאפשר.
קולט אביטל: הבנתי אבל לגבי הסכום.
שי סומך: המענק הוא מענק שנתי.
עידו עשת: סעיף קטן ה' (ה) בסעיף זה, "ההסכם עם גרמניה" ו"הרשות המוסמכת"- כהגדרתם בסעיף 1 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה.
גליה מאור: זה פשוט, ההגדרות, הן נמצאות בחוק ואנחנו צריכים להכיל אותן על הוראות המעבר.
עידו עשת: סעיף 6 "הסדר זמני לתשלום לניצולי שואה ששהו במחנה ריכוז, בגטו או במחנה שעבדו בו בעבודת פרך.
עידו עשת: בסעיף זה, "ההסדר הזמני" – הסדר למתן הטבה לניצולי שואה זכאים, יוצאי מחנות וגטאות, לפי החלטת הממשלה מס' 2898 מיום כ"ח בטבת התשס"ח (6 בינואר 2008).
שי סומך: התשלום לנופלים בין הכסאות, הוא יחסית מורכב, הוא לוקח זמן, לוקח זמן לאתר את האנשים ולשלוח מכתבים, מה גם שהממשלה רצתה לזרז את התשלום לנופלים בין הכסאות עוד לפני שהחוק עובר, החליטה הממשלה באישור היועץ המשפטי לממשלה להסמיך את שר האוצר לאפשר את התשלומים הללו, וסעיף קטן (א) בעצם מפנה להחלטת הממשלה שהסמיכה את שר האוצר לשלם את אותם תשלומים, ואכן בימים האלה התהליך הזה בעיצומו, זאת אומרת שחלק קטן מהאנשים קיבלו את התשלומים ולחלק אחר נשלחו מכתבים עם טופסי בקשה שמזמינים אותם להגיש בקשה ללשכה לשיקום נכים ולקבל את התשלום.
שי סומך: לדעתי, נכון ללפני כמה ימים כ-1,000 בקשות הגיעו ללשכה לשיקום נכים, לפי מה שאני יודע.
עידו עשת: תוקף ההסדר הזמני יפוג ביום התחילה.
שי סומך: מרגע שיש חוק, ההסדר הזמני כבר לא צריך לפעול.
עידו עשת: מי שהוכר לפי ההסדר הזמני כזכאי להטבה, יראו אותו, החל ביום התחילה, כמי שמתקיימים בו התנאים האמורים בסעיף 3(א) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, ללא צורך בהגשת בקשה לפי סעיף 2 לחוק ההטבות כנוסחו בפרק זה, אלא אם כן מצאה הרשות המוסמכת כי לא מתקיימים בו התנאים כאמור או כי חדל להתקיים בו תנאי מתנאים אלה; לעניין זה, "הרשות המוסמכת" – כהגדרתה בסעיף 5(ה).
שי סומך: מי שהוכר לפי ההסדר הזמני יוכר גם לפי החוק החדש ללא צורך בהגשת בקשה חדשה.
עידו עשת: שולמו לזכאי הטבות לפי ההסדר הזמני, לא ישולמו לו אותן ההטבות, לפי חוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, בעד אותה תקופה.
שי סומך: זה ברור, אפשר לקבל גם לפי ההסדר הזמני וגם לפי החוק באותה תקופה.
עידו עשת: סעיפים (ה) ו-( ו) הושמטו בטעות מהנוסח שהוגש ועבר בקריאה ראשונה, ועל פי בקשת הממשלה אנחנו מכלילים אותם בנוסח.
עידו עשת: הרואה עצמו נפגע מהחלטה שניתנה מכוח ההסדר הזמני רשאי לערור עליה לפני ועדת עררים, ויחולו הוראות סעיף 6 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, נפתח הליך בבית משפט בעניין החלטה כאמור לפי יום התחילה, יעביר בית המשפט את הדיון בהליך האמור לוועדת העררים בהתאם להוראות סעיף 6 האמור, אלא אם כן החליט אחרת.
שי סומך: לפי החוק הנוכחי כאשר אדם רואה עצמו נפגע כתוצאה מהחלטת הרשות המוסמכת ורוצה לערור עליה, יש מנגנון של ערר, של ערעור, הקבוע בסעיף 6, המנגנון הזה לא חל בהסדר הזמני כי ההסדר הזמני נעשה על פי החלטת הממשלה ולא לפי חוק, אבל את מה שאנחנו מבקשים לקבוע כאן, שאותו הסדר של סעיף 6 יחול על ההסדר הזמני רטרואקטיבית ואם כבר החל הדיון בבית המשפט שהוא לפי סעיף 6 לחוק ההטבות, בית המשפט שדן באותו הליך יוכל להעביר אותו לערכאות הערר לפי סעיף 6 בחוק ההטבות.
עידו עשת: הוראות סעיף 8א לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, יחולו גם על הטבה שנינתה לפי ההסדר הזמני.
שי סומך: אותן ההטבות שניתנו לפי ההסדר הזמני גם הן לא תחשבנה כהכנסה כפי שקובע סעיף 8א לחוק.
מיכאל נודלמן: כאן היו תלונות על ההסכם בין הממשלה והארגון, וכל הדברים נשארו בצל, אני הייתי מבקש שינוסח שכל חצי שנה במשך שנתיים יש להעביר לנו דיווח, כאן היה דיון על החוק.
מיכאל נודלמן: החוק וההסכמים, ההסכמים יותר חשובים.
מיכאל נודלמן: אני רציתי מההתחלה שההסכם יהיה חלק בלתי נפרד מהחוק, אומרים לי שזה בלתי אפשרי, אני רוצה בכל מקרה שאנחנו נהיה בטוחים שההסכם שאינו נכנס לחוק והפרקים שלא נכנסו בחוק יהיו בבדיקה שלנו, ופעם אחת בכל חצי שנה אתם שולחים את הדוח, הנציג מפרט את זה ואת זה הם לפי חוק וזה לפי ההסכם, כאן בוצע וכדומה.
רביב סובל: ראשית אין לנו בעיה.
רביב סובל: אני מציע שנקבע נקודת דיווח לינואר 2009, כדי לראות שכל יתר הדברים.
רביב סובל: הוועדה יכולה לבקש מהממשלה דיווח מתי שהיא רוצה.
עידו עשת: יש הרבה חוקים שבמסגרת הביקורת הפרלמנטרית, ישנם הרבה חוקים שיש חובת דיווח, זה לא דבר חדש וזה קיים.
מיכאל נודלמן: אם זה היה רק חוק זה היה בסדר, אבל כאן קיים גם הסכם, אתם שמעתם שאנשים לא מאמינים שמה שמופיע בהסכם ולא מופיע בחוק, הם לא בטוחים שזה יהיה בסדר.
רביב סובל: כל מה שאמרתי שאין מקום לעשות כל חצי שנה אלא אפשר לקבוע שבינואר 2009 יהיה דיווח.
עידו עשת: את זה לא הייתי רוצה לקבוע בחוק, לקבוע בחוק לא ספציפית, יום הדיווח לא יכתב בחוק.
זאב אלקין: ראשית אדוני היושב ראש, אני מאוד תומך בהצעה שלך, אני חושב שצריך שזה יופיע בחוק, חובת הדיווח של הממשלה גם ביצוע החוק וגם ביצוע ההסכם, הן שתי החלטות ממשלה, הרי החוק מזכיר שתי החלטות ממשלה כולל כל נתוני ההחלטות והוא מתבסס עליהם, ואפילו מסביר בתוך דברי ההסבר לחוק למה חלק מהדברים בהחלטות הממשלה, אני חושב שבחוק הזה זה צריך להופיע.
קריאה: אולי אפשר להציע שהשר ידווח.
זאב אלקין: צריכה להופיע חובת דיווח גם על החוק וגם על ביצוע אותן שתי החלטות ממשלה, אני מעדיף דיווח חצי שנתי, אדוני היושב ראש, בוודאי בהתחלה ולדחות את ל-1 בינואר 2009 נראה לי לא נכון, עוד לפני זה, אני מזכיר לכולנו שאנחנו ביקשנו ממשרד האוצר בכתב להעביר לנו, עוד לפני ההצבעה, דיווח על כל הסעיפים שלא נכללים בחוק, ביקשנו את זה עוד הרבה קודם, אבל בודאי לפני ההצבעה, על כל סעיף וסעיף בהחלטת הממשלה מה לוח הזמנים לביצוע.
מיכאל נודלמן: גם החלטה שיהיה בחוק, אני מבקש מהארגון שהם ישלחו לוועדה את ההסכם, ולפי ההסכם אנחנו נבדוק.
עידו עשת: דיווח חצי שנתי, על ביצוע החוק ועל יישומו של ההסכם?
זאב אלקין: על החלטות הממשלה, כי על ההסכם אני לא יודע אם אנחנו יכולים להתייחס ככנסת אבל החלטות ממשלה בודאי שאנחנו יכולים.
זאב אלקין: הרי כל ההסכם קיים בהחלטות ממשלה, הבעיה היא בהחלטות ממשלה.
מיכאל נודלמן: לא, ישנם דברים שלא נכנסו לחוק.
זאב אלקין: בחוק, אבל בהחלטות הממשלה הכל יש.
רביב סובל: אין בעיה, אמרתי שאנחנו נדווח, אין סיבה לעשות את ההוראה הזאת מכאן ועד קץ, יש לעשות אותה בזמן מוגבל.
מיכאל נודלמן: אני אמרתי בשנתיים הראשונות, אם הכל הולך בסדר אנחנו לא רוצים לאבד את הזמן שלכם.
עידו עשת: אנחנו ננסח את זה ונביא לוועדה.
זאב אלקין: אני רואה שהגענו לסוף.
עידו עשת: לא יש את פרק א ופרק ב ואת הבעיות של הדיון.
מיכאל נודלמן: יש שאלות לגבי אם לפצל ואיך לפצל, אנחנו צריכים עדיין לדון.
זאב אלקין: הייתי שם, זה לא הולך לקרות בקרוב לכן אנחנו צריכים לדון בפרק הזה כאן, אבל המספרים שמופעים פה צריכים לעבור מהצעת החוק שהיתה שם ולא מה שרשום כאן כרגע.
מיכאל נודלמן: קיבלתי הסבר ששם מדברים על קצבת זקנה, וקצבת זקנה והבטחת הכנסה יש פרופורציה בזה, פה מדובר על חלק, כאשר יגדילו את קצבת הזקנה צריכים להגדיל את השלמת ההכנסה.
זאב אלקין: אז יש בעיה, כי הממשלה בהחלטה שלה הבטיחה הגדלה של השלמת הכנסה בסכומים מסוימים לגבי המעגל השני, כל ההיגיון של החלטת הממשלה לא היה קשור לקצבת זקנה הוא היה קשור למעגל השני, ככה הממשלה נימקה את זה, לכן אם אנחנו היום נאשר את פרק ב' כמו שהוא מופיע, ולא עם אותם המספרים שהיו שם, אנחנו יכולים לתקן, זו הצעת חוק שמונחת.
מיכאל נודלמן: אותם מספרים שם, בלי קצבת זקנה, כך הסבירו לי, אי אפשר לתקן.
קריאה: משפטית אפשר.
מיכאל נודלמן: אני בעד, עכשיו אנחנו סיימנו וכעת אנחנו נעבור לפרק ב'.
מיכאל נודלמן: אני בקשתי שיגיעו לכאן נציגי המוסד לביטוח לאומי אבל הם לא הגיעו.
דנה גורדון: כן היו, היו שלושה ואני חושבת שהם פרשו.
רביב סובל: כמו שהסברתי בתחילת הדברים המטרה שם היתה לעשות הקבלה מלאה ולא ליצור מצב ששם יתקבל החוק שבעצם לא ישפר את מצבם של מקבלי קצבת הבטחת הכנסה, אני בכל מקרה אשב עם יושב ראש הועדה שם ואראה מתי הוא מתכוון לסיים את הטיפול כדי לראות מה אנחנו עושים לגבי הבקשה של חברי הועדה, לעשות פה את מלוא העלאה בקצבת הבטחת ההכנסה.
רביב סובל: אנחנו ניתן על זה תשובה ביום רביעי.
זאב אלקין: אז בואו נדון גם על העניין הזה ביום רביעי.
זאב אלקין: לדון בזה בלי מספרים?
רביב סובל: הצעתי לפחות, להקריא את הנוסח שיש היום, אם לקראת יום רביעי ירצו בכל סעיף פה להגדיל את המספרים אז לא צריך דיון, בעת ההצבעה נעשה.
מיכאל נודלמן: מדברים רק על המספרים.
רביב סובל: אני יכול להסביר מה המשמעיות של המספרים שנמצאים שם.
זאב אלקין: הסברת כשפתחת את הדיון בישיבת הפתיחה, השאלה היא האם יש משמעות לקיים דיון אם הממשלה עדיין לא החליטה, אם היא מוכנה.
זאב אלקין: אני מציע שנדון ביום רביעי.
רביב סובל: אני מציע, אנחנו נציג את המספרים בשתי החלופות.
זאב אלקין: זה לא רציני, זו שאלה צפויה.
רביב סובל: השאלה צפויה, ההחלטה תלויה בקצב ההתקדמות של הועדה.
רביב סובל: אני חושב שביום הרביעי נגיע לשלב ההצבעות.
קריאה: אני לא מבין, המספרים של ההצעה ההיא ידועים?
עידו עשת: מונחת הצעת חוק.
זאב אלקין: הממשלה בו זמנית שמה את אותה טבלה בשתי ועדות עם מספרים שונים.
רועי קרת: צריך לומר אלה הן לא שתי טבלאות אלא שלוש טבלאות, כי אם זה יגיע לכאן וההצעות תאוחדנה זה לא יהיה המספרים שכתובים שם.
שי סומך: חבר הכנסת זאב אלקין, בהצעת החוק שנדונה בועדת העבודה, העלאה בקצבת הבטחת הכנסה נובעת מהעלאה בקצבת זקנה, זאת אומרת שאם יחליטו על קצבת זקנה של X אז יהיה צריך לעלות.
זאב אלקין: אבל אדוני יסתכל על החלטות ממשלה, בשתיהן, כל הדיון על השלמת הכנסה נובע מהצורך להיטיב עם המעגל השני, הממשלה פרסמה, כאילו, את סדרי הגודל של הסכומים שיקבלו אנשים מהמעגל השני במסגרת השלמת הכנסה, לכן אם שתי הצעות החוק היו עוברות במקביל הייתי מבין אתכם שמסיבות טכניות, אני מבין למה אתם רוצים שזה יראה ככה, אתם פיצלתם את הסכום, היות והחלטת הועדה שם היתה לדחות את ההצעה הממשלתית, ובכלל לא ברור, מתי, אם וכאשר זה יחזור לדיון שם ובאיזה היקף.
מיכאל נודלמן: אני אומר שלחכות עד ששם יקבלו החלטה, אני לא רוצה, אני רוצה שאנחנו נקבל או את מה שיקבלו או את מה שאתה מבקש ואנשים יקבלו ולא צריכים לגרור בעיות שיש בוועדה.
זאב אלקין: אני מסכים איתך אדוני היושב ראש, ואני מבקש מראש, אני מבקש את זה לפרוטוקול, כבר מראש אני מבקש להביא להצבעה את המספרים שמופעים בהצעת החוק הממשלתית שגם הונחה על שולחננו מהחוק של הביטוח הלאומי בנושא השלמת הכנסה.
מיכאל נודלמן: אבל שאני הבנתי, שלא יכולים.
זאב אלקין: משפטית הם יכולים, הם חוששים, הם רק חוששים שברגע שהם יביאו לשם את הגדלת קצבת הזקנה, אם וכאשר יסכמו את זה עם חברי הועדה ויושב ראש הועדה, יבקשו מהם שוב להגדיל את השלמת ההכנסה, אבל החשש של הממשלה בנושא הזה אינו קשור אלינו, תפקידנו לבדוק שהחלטות ממשלה, גם לגבי המעגל השני, אנחנו הגענו לסעיף שהוא כולו נובע מהצורך לתת הטבה גם למעגל השני, יתממשו במלואם, יתממשו במלואם, קרי הסכומים שהממשלה החליטה עליהם ולא חלק מהסכום המופיע כרגע.
מיכאל נודלמן: אם שם לא אישרו קצבת זקנה כאן יש בעיה.
זאב אלקין: אבל הממשלה בהתחלה לא התנתה את השלמת ההכנסה בהגדלת קצבת זקנה, זה בא משני משאים ומתנים.
רביב סובל: כרגע החלטת הממשלה היתה ללכת במסלול המפוצל הזה, זה נכון שבהתאם להחלטת הממשלה יש סמכות לנציגי הממשלה, הם לא צריכים לחזור לממשלה אם הם רוצים להעביר את הדיון מהצעת החוק אחת להצעת החוק השניה, השאלה היא אם נעשה את זה או לא נעשה את זה, אנחנו כרגע אומרים שאנחנו לא נעשה את זה.
רביב סובל: כמו כל דבר, עד יום רביעי יכולים להיות שינויים, לכן אני מציע כרגע שאנחנו נדון לפי הנוסח שנמצא בפנינו, אם עד יום רביעי יהיו שינויים אני בטוח שכולם ישמחו.
זאב אלקין: אם לפי הנוסח הנמצא לפנינו, אני מבקש להביא להצבעה את המספרים הנמצאים בנוסח ההוא.
מיכאל נודלמן: ההצבעה תתקיים ביום רביעי.
זאב אלקין: במסגרת הפרק הזה, שאלנו בפתיחת הדיון, עדיין לא קיבלנו את תשובה ממשרד האוצר, יכול להיות שלמשרד האוצר יש חידושים כי עבר זמן מאז, אמרו לנו שזה בתהליך מאוד אינטנסיבי, בהחלטת הממשלה מופיע שחלק גדול מאוד מהעזרה לאנשים מהמעגל השני תבוא בסיוע בשכר דירה ממשרד השיכון, ראשית הממשלה הבטיחה לעדכן אותנו לגבי לוחות זמנים, מנגנון והכל, וקשה מאוד לדון בפרק הזה עד שלא, עד עכשיו לא קיבלנו את הדיווח, ב' - היתה שם סוגיה אחת, שאפילו בדברי נציגי הממשלה בהצגת החוק לפני יותר משבוע, היא נשארה פתוחה והם עובדים על זה, וזו הסוגיה מה גורלם של אלה שמשלמים משכנתאות, איך הם מזדכים, כי בהחלטת ממשלה מופיעים דברים ברורים והדברים הברורים האלה, נכון לעכשיו לא מתורגמים למספרים ולהחלטות.
זאב אלקין: לי חשוב שלפני שאני מצביע על הפרק הזה בהצעת החוק לשמוע את תשובת הממשלה, מתי ואיך זה יהיה, כי בסך הכל מדובר בקבוצה של עשרות אלפי אנשים שמבחינתם זה או לכאן או לכאן, ומהממשלה בזמנו, מפיו של שר הרווחה התחייבה על פתרון מסוים ולי יש חשש סביר לחשוש שהיא רוצה לסגת מזה.
מיכאל נודלמן: אני זוכר שהסכום יהיה אותו דבר לאלה שהם חסרי דיור.
זאב אלקין: אתה זוכר נכון, והיום הממשלה לא מוכנה להגיד את זה, אני רק שואל את הנציג אם התחדש משהו בעניין.
רביב סובל: עדיין לא התחדש.
זאב אלקין: אז אני חושב אם הממשלה לא תבטיח לנו דברים ברורים בסוגיה הזאת אנחנו נצטרך לשקול הגדלת הסכומים של השלמת הכנסה כלפי מעלה לגבי כולם, אחרת בנוסח כפי שמונח לפנינו במסגרת ההתחייבות הממשלתית לגבי משלמי המשכנתאות, קבוצה של עשרות אלפי אנשים, אדוני היושב ראש, שהיא תקבל הרבה פחות עזרה ממה שהממשלה הכריזה בזמנו.
מיכאל נודלמן: אני מבין אותך, אבל אני חושב שאנחנו לא צריכים להיות בני ערובה של אלה, למי שאין חובות, למי שאין דירה, למי שיש דירה הם לא צריכים להיות בני ערובה של אלה שהממשלה, אפשר להבטיח ולא לבצע, מה כאן אתה מציע, אתה מציע לא להצביע.
זאב אלקין: לא, לא , זה לא מה שהצעתי, אם הממשלה לא מתחייבת לפתרון בעיות משכנתאות כפי שהיא התחייבה בזמנו, אני מציע להגדיל את הסכומים מעבר למה שמופיע בטבלה של וועדת הרווחה, ולתת מענה בדיוק לאותם סכומים או פתרון אלטרנטיבי, יכול להיות שהיועץ המשפטי ייתן לנו פתרון אלטרנטיבי.
מיכאל נודלמן: אתה מדבר באופן שאתה יכול לעלות.
זאב אלקין: אני רוצה לשאול את היועץ המשפטי, האם את כל הפרק של העזרה בדיור אני יכול להכניס לחוק?
זאב אלקין: ואז גם לתת מענה לפן הזה של המשכנתאות, אני פשוט אגדיר את זה בחוק.
זאב אלקין: אם הממשלה לא מוכנה, הממשלה היתה אומרת כן, הממשלה היתה אומרת לא, כרגע הממשלה אומרת שלמרות שבהחלטת הממשלה מופיע אחרת, אני לא החלטתי, אז מה אני יכול לעשות?
זאב אלקין: אני אלך על מסלול חקיקה.
שי סומך: זה מאוד בעייתי להכניס כעת את הנושא הזה לחוק, זה הסדר שהוא מיועד בעיקר לעולים חדשים, ויש בו הבחנות שקשה כעת להכניס לחוק, כי למשל באזורים כפריים, מי שזכאי לקבל זה רק עולה חדש, רק עולה חדש זכאי לקבל באזורים.
זאב אלקין: אי אפשר לנסח את זה בחוק?
זאב אלקין: אין חוקים במדינה הזאת שעולה חדש זכאי לקבל 1,2,3, יש בעיה משפטית?
עידו עשת: יש הבדל בין ראוי לבין מה שאפשר, לא הצגת את ההסדר כולו כך שאני לא יכול לתת תשובה לגבי ההסדר הספציפי, אבל באופן כללי אפשר להכניס, השאלה אם ראוי, זו שאלה שיורדת להסדר עצמו מבחינת רמת הפירוט שלו, אבל בודאי שעקרונות.
זאב אלקין: אני מציע שהממשלה תציג ביום רביעי את ההסדר ואנחנו ביחד נחשוב אם ראוי להכניס אותו לחוק או לא, יותר מזה אדוני היועץ המשפטי, אם הממשלה היתה אומרת דברים ברורים לגבי תיפקוד ההסדר בלי חקיקה, היתה אומרת שבעיית המשכנתאות כפי שהבטחנו ככה זה יהיה, אז לא הייתי מבקש להכניס את זה לחוק, אני מאמין לממשלה, יש לי אמון בממשלה, אבל כשאני רואה פקיד ממשלה בכיר מאוד שאומר זה נכון שבהחלטת ממשלה כתוב שסוגית בעלי משכנתאות תיפתר עוד לפני תזכיר החוק, אבל אנחנו עדיין לא עשינו את זה, יש לי בעיה, הכלי היחיד שלי להתמודד עם הבעיה זה דרך החקיקה, אין לי דרך לעזור לממשלה שהיא לא עוזרת לעצמה.
רביב סובל: אני יכול לעזור לך כרגע, עד לפני כמה דקות ידעתי שהיתה בעיה משפטית שמנעה מאיתנו להתקין את ההסדר שסברנו שהוא ייתן מענה לזה, נאמר לי כרגע שמשרד המשפטים סבור שאין בעיה משפטית עם ההסדר שגיבשנו, לכן אני מניח שלא תהיה מניעה להציג את ההסדר ביום רביעי.
זאב אלקין: מצויין, אז גם על זה נשמע ביום רביעי.
מיכאל נודלמן: ביום רביעי בשעה 09:00 אנחנו נמשיך.
זאב אלקין: שלום לכולם.
זאב אלקין: אני מתכבד לפתוח את הוועדה.
זאב אלקין: הנושא שלנו היום הוא למעשה תשלום שהוא חוב ישן שלקחנו על עצמנו, וזהו הדיון בתוכנית החדשה להוראת השפה העברית.
זאב אלקין: כזכור ב- 6 בנובמבר שנת 2007 התקיימה ישיבה של ועדת משנה שהוקדשה לתוכנית הלימודים החדשה להוראת השפה העברית והתאמתה למערכת הלימודים.
זאב אלקין: התקיים אז דיון פורה שבמסגרתו נאמרו גם לא מספר קטן של הערות לגבי הקווים המנחים ובעיקר לכל מה שקשור להתאמתם למציאות של ההוראה, וסיכמנו שעד סוף חודש דצמבר משרד החינוך לקח על עצמו התחייבות להשלים את העבודה על תוכנית הלימודים ולהעביר אותה אלינו לועדת המשנה כדי שנוכל לקיים דיון המשך ולהגיב כבר על התוכנית הקיימת.
זאב אלקין: לצערי, ניתן להגיד שמשרד החינוך עמד בהתחייבות באופן חלקי.
זאב אלקין: מצד אחד צריכים לשבח את אנשי משרד החינוך על עמידה בלוח הזמנים, הם באמת פרסמו את התוכנית כפי שלמדנו באיחור קל של שבוע אבל במושגים של שעון וזמן במדינת ישראל אפשר להגיד שזו כמעט עמידה מדויקת בלוחות הזמנים, ועל כך בהחלט מגיעים להם דברי שבח.
זאב אלקין: מצד שני, לא קיבלנו את הנוסח המעודכן של התוכנית ולכן נקבע הנושא לישיבה לסדר היום בתיאום עם אגף קל"ע במשרד החינוך.
זאב אלקין: בסופו של דבר אחרי דין ודברים, הגיע אלינו הנוסח של התוכנית.
זאב אלקין: השאלה העיקרית היא מה הולך להשתנות בעקבות תוכנית הלימודים?
זאב אלקין: והשתמע מכמה דברים שנאמרו בישיבה הקודמת.
זאב אלקין: מבחינת משרד החינוך התוכנית מתאימה לספרי הלימוד הקיימים ואז השאלה שנשאלה ע"י נציגים רבים באותה ישיבה, גם מהסוכנות, גם מהאוניברסיטה העברית וגם נציגים אחרים שאלו את השאלה אם ספרי לימוד קיימים מסתדרים עם תוכנית לימודים חדשה, מה בסך הכול השתנה?
זאב אלקין: הרי בסופו של דבר בעיקר מה שהמורה עובד איתו ביד זה ספר לימוד והחומרים שאצלו, ואם התוכנית היא מלבישה את עצמה על ספרי לימוד קיימים ולא מתכוונים לנצל או ספרי לימוד האחרים שקיימים בתחום ולא מנוצלים בהוראה בבתי ספר, או ליזום פיתוח של ספרי לימוד חדשים בלוחות זמנים קצרים, אז מה הואילו חכמים בתקנתם?
זאב אלקין: איפה כאן השינוי?
זאב אלקין: נאמרו גם כמה הערות לגבי ספרי הלימוד שמשתמשים בהם כרגע במערכת לעומת הייחוד שיש לחומרים האחרים.
זאב אלקין: השאלות האלה נשארו בדיוק בגדר תם ולא נשלם וכמשימה לאנשי משרד החינוך להביא לנו יותר תשובות בהצגה של התוכנית הסופית.
זאב אלקין: סוגיה אחת זה הממשק בין תוכנית הלימודים לספרי לימוד.
זאב אלקין: הם כן קיימים אבל במקום אחר, לא בתוך מערכת החינוך כרגע, או חדשים שאתם רוצים ליזום את פיתוחם ואם כן אז באיזה לוח זמנים.
זאב אלקין: הסוגיה השנייה זה הטמעת התוכנית, על איזה שהם כוונות ותוכניות איך אתם הולכים לעשות את זה, כי התקדמנו מאז כמה חודשים ואני מניח שאתם נמצאים בעיצומו של תהליך ההטמעה וחשוב לנו להבין איך בדיוק מתבצע ובאיזה לוחות זמנים ובאילו היקפים הולכים ליישם את התוכנית.
זאב אלקין: הסוגיה השלישית, קשורה לכך באופן עקיף ואנחנו חוזרים אליה כמה פעמים אבל היא מאוד רלוונטית.
זאב אלקין: זה התאמת התוכנית להשכלה ורמת המקצועיות של המורים.