GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עובד יחזקאל: הועדה ישבה, אנחנו אימצנו את ההחלטות של הועדה בהחלטת ממשלה, קיבלנו מנדט בדרג הביצועי לרוץ קדימה, אנחנו מנסים לשלב פה בין שני העולמות, בין עולם ההלכה לבין עולם הפרקטיקה, עם כל המורכבויות שבכך, ואנחנו מלאי רוח קרב לנצח במערכה הזאת ותמיכתכם חשובה ולכן אני מקווה שאין בדבריך כדי להוריד מן הרוח.
זאב אלקין: אני מבקש לתת עצה מהמקום הצנוע של חבר כנסת שעומד בקשר שוטף מול הציבור הזה שהוא הלקוח העיקרי של המערך החדש שאתם מנסים להקים.
זאב אלקין: בתהליך הזה יש שתי בעיות שהן אלה שמקשות.
זאב אלקין: יש בעיה ביציאה ושם רובם מתמקדים, עצם תהליך הגיור, בתי דין לגיור וכו'.
זאב אלקין: אבל יש בעיה שבעיני היא הרבה יותר גדולה בכניסה, באנשים שמגיעים ואומרים רוצה אני ושם בעיני עיקר הבעיה.
זאב אלקין: סך הכל האחוזים שהוצגו כאן הם לא רעים, איזה אחוז מכלל הלומדים מתגיירים, יכול להיות שהיינו רוצים קצת יותר אבל אני דווקא לא נרתע מנתון של סדר גודל של כ-50% ממי שלומד מתגייר כי אני לא רוצה שיגיירו כל אחד, אני רוצה שיגיירו את מי שבאמת מתכוון ולכן זה לא נראה לי אחוז כל כך נורא.
זאב אלקין: המערכת היא לא הכי ידידותית למשתמש, זה כן, אבל דווקא האחוזים הם יחסית, בעיני לפחות, סבירים.
זאב אלקין: יש מי שחושב אחרת.
זאב אלקין: מה שמטריד אותי זה דווקא שלב הכניסה.
זאב אלקין: אתם מקימים מערך שיש לו אפילו שתי דמויות שיצטרכו להוביל אותו.
זאב אלקין: מצד אחד יש ראש מערך גיור שהוא יהיה סמכות רבנית, אני הייתי מאוד שמח אם ראש מערך הגיור הנוכחי היה משיך תקופה ארוכה ככל האפשר, אני לא מכיר במערכת הרבנית בארץ אנשים שתרמו תרומה כה ייחודית לנושא הגיור ומחזיקים בעמדות יחסית פתוחות ונתקפו על זה לא פעם ולא פעמיים על ידי הרבנים האחרים, אבל זה ברור שהסמכות הזאת, ראש מערך גיור, מי שזה לא יהיה, הוא צריך להיות סמכות רבנית וזה גם ברור למה הלכתם לראשון לציון.
זאב אלקין: הציבור לא מבין את זה, אני מבין את ההערות של מרינה אבל כל מי שמכיר את ברירת המחדל שהיתה לכם אני חושב שבקדנציה הזאת לא היתה ברירה אחרת ולכן אפשר להבין את זה.
זאב אלקין: יש את הפונקציה השניה של מנכ"ל מערך גיור, שאני הייתי רואה את עיקר תפקידו בדיוק בשלב הראשון, בפעילות של פרסום והסברה, עבודה מול ציבור המתגיירים ואני חושב שמאוד חשוב שהאיש הזה יבוא עם מקסימום חיבור לציבור הזה.
זאב אלקין: אני לא יודע אם הוא יבוא מהציבור הזה, זה כמובן היה הכי טוב, אני לא יודע אם יהיה מועמד מתאים או לא, אבל עם מקסימום חיבור.
זאב אלקין: לכן מה שאמרת שהמינוי הזה צריך להיות מתואם ולבוא מסמכותו של הראשון לציון, אני ארשה לעצמי לחלוק עליך, כי הראשון לציון עוסק,
קריאה: למה אי אפשר לשלב בין השניים?
זאב אלקין: יכול להיות שאפשר לשלב, אני לא יודע, אם יהיה מועמד כזה, התכונות שהייתי מבקש בראש וראשונה, וזה לא מתואר בהחלטת ממשלה איך הוא יתמנה, לכן אני דווקא נכנס לשאלה שנשארה פתוחה, האדם הזה צריך להיות עם נסיון מוכח של עבודה מול ציבור העולים כי עיקר עבודתו בעיני תהיה בתחום של פרסום והסברה.
זאב אלקין: אני לא יודע איך תראה אותה ועדת איתור ומיון אבל אני חושב שחשוב שמשרד הקליטה יהיה מיוצג שם.
זאב אלקין: הסמכויות הרבניות זה פחות האינפוט שלהם, צריך בן אדם שידע לנהל כי בסופו של דבר הצלחת כל המערך הזה תימדד ביכולת שלו להבין את האופי של הציבור הזה, את המנטליות שלו, איך מגיעים אליו ומה היא מדיניות פרסום והסברה נכונה.
זאב אלקין: אם כמנכ"ל של מערך כזה יעמוד מישהו שאפילו את המודעות לא יוכל לקרוא בשפת המקור, תהיה בעיה.
עובד יחזקאל: בהחלט חושבים על זה, ההערה שלך היא בהחלט במקום, אני גם מסכים איתך על הענין הראשוני של חשיבות המפגש הראשון והדברים האלה נלקחים בחשבון.
עובד יחזקאל: מקרב הפקידות ברשות המבצעת אני חסיד נלהב של העמדת כלים לרשות הרשות המחוקקת לפקח על עבודת הרשות המבצעת, אני מוכן ברגע שאותו גורם יבחר, שאחד המפגשים הראשונים שלו יהיה פה בועדה, אני אבוא ביחד איתו, שישמע את עמדתם של החברים ולא יקרה מצב שהוא יבוא לתת לכם רק דין וחשבון בסוף 2008 אלא עם כניסתו לתפקיד כדי שתיעשה פה עבודה משותפת.
משה גפני: קודם כל אני רוצה להזהיר את ש"ס מההחלטה שנראית לכאורה טובה, אני מזהיר מפני הענין הזה, אני לראשונה רואה החלטת ממשלה שהיא החלטת ממשלה פרסונלית.
משה גפני: אני מאוד מכבד את הראשון לציון, את נשיא בית הדין הרבני הגדול הרב עמר, הרב עמר יכול מחר בבוקר להיות חבר במועצת החכמים, הוא יכול ללכת מחר לאיזה תפקיד אחר, הוא אישיות תורנית מהמדרגה הראשונה, אנחנו הגוף המפקח ואני מפקח על החלטת הממשלה שמה שעלול לקרות שמחר הרב עמר יהיה חבר במועצת החכמים למשל או יקבל איזה תפקיד בינלאומי, מבחינה תורנית והלכתית, ואז מה שנשאר מהחלטת הממשלה שבעל הבית של הגיור זה ראש הממשלה.
משה גפני: אם ההחלטה היא פרסונלית ולא על התפקיד שלו כנשיא בית הדין הרבני הגדול, כרב ראשי, כראשון לציון, המשמעות של הענין היא שמחר בבוקר יכול להיות שראש הממשלה יהיה אחראי על הגיור.
זאב אלקין: אבל זה לא מה שכתוב שם.
משה גפני: כתוב הרב עמר.
משה גפני: אני שאלתי ואמר מזכיר הממשלה.
זאב אלקין: מה שכתוב זה הראשון לציון.
זאב אלקין: מזכיר הממשלה הסביר למה זה הראשון לציון.
משה גפני: לא כתוב אהוד אולמרט, כתוב ראש הממשלה, ראינו את הטבלה ביחד.
זאב אלקין: הטבלה לא רלוונטית.
זאב אלקין: הטבלה זה לא החלטת ממשלה.
משה גפני: אם זה המצב וזה כתוב בפרוטוקול אז אני מוריד את האזהרה שלי מש"ס.
משה גפני: אני מבקש להתייחס לגופו של ענין, אני אמרתי את זה בישיבה הקודמת ואני רוצה לומר לך את זה אדוני מזכיר הממשלה, אבל אני רוצה רק להקדים משפט אחד לגבי מה שנאמר קודם.
משה גפני: שהרב הראשי איננו מכיר וגם לא ידע לקרוא, שהוא לא בא מהמנטליות של עולי רוסיה.
משה גפני: בשנים האלה עולי רוסיה עוסקים הרבה מאוד בנושא הגיור אבל הנושא של הגיור לא קשור דווקא לעולי רוסיה.
משה גפני: מזכיר הממשלה שהיום הוא אחראי על נושא הגיור במשרד ראש הממשלה, איננו עולה מברית המועצות לשעבר.
משה גפני: מנכ"ל משרד הקליטה שהוא מנכ"ל מצויין ומזכיר מצויין, לא בא מברית המועצות לשעבר.
משה גפני: הרב הראשי שאיננו מגיע מברית המועצות לשעבר יכול לקחת אנשים כמו שגם הם יכולים לקחת אנשים.
משה גפני: לגופו של ענין, הנושא של הגיור הוא נושא הלכתי, כל מה שנעשה מסביב ונדבר מסביב, אי אפשר לבוא בטענות, אם רוצים לשנות את החוק ולהפוך את הגיור לדבר שהוא איננו הלכתי אז בכלל אנחנו מפרקים את המדינה, המציאות הזאת שבה בנושא המינהלי מנסים כל הזמן דרך המצב הזה שעושים מערך גיור כזה או מערך גיור אחר ומכניסים כל מיני כאלה שאין להם קשר כמו מה שנעשה בבתי הספר לגיור, כאלה שאין להם קשר לענין הזה והם רוצים לקעקע את ההלכה והם נכנסו לענין והם חושבים שדרך זה יקלו בנושא של הגיור, זה עורבא פרח, זה סתם דברים שהם אינם נכונים ואני מציע לא להכניס את חברי הכנסת לאשליות ולא את האנשים לאשליות, נכון שאפשר לעשות ולהתמודד עם הבירוקרטיה שבמקרה הזה היא רעה והיא קשה, את הדברים האלה צריך לפרק.
משה גפני: אני משוכנע שהמקום הוא לא במשרד ראש הממשלה, אני משוכנע בענין הזה.
משה גפני: זה גם לא משרד הקליטה.
משה גפני: זה צריך להיות במקום שם מקומו ראוי לו.
מיכאל נודלמן: אף אחד לא אומר שזה יהיה בלשכת ראש הממשלה.
משה גפני: הנושא המינהלי יהיה במשרד ראש הממשלה.
משה גפני: הנושא המינהלי במשרד ראש הממשלה יוצר פתח לחיכוך מתמיד, אנחנו ראינו את זה בכל השנים.
משה גפני: יש חיכוך מתמיד מכיוון שזה לא מקומו הטבעי.
משה גפני: מקומו הטבעי צריך להיות במקום אחר, זה צריך להיות בבתי הדין, שם זה צריך להיות.
זאב אלקין: וההסברה?
משה גפני: הם צריכים להשתמש במשרדי הממשלה, זה התפקיד שלהם.
זאב אלקין: אבל כך זה עבד עד היום, הנה התוצאה.
משה גפני: לא, עד היום זה לא עבד ככה, היה מערך גיור במשרד,
זאב אלקין: והנושא של ההסברה היה במשרד הקליטה.
משה גפני: עשו את זה בגלל שרצו למצוא חן בעיני כל מיני גורמים פוליטיים וציבוריים ואחרים.
משה גפני: זה לא עובד.
משה גפני: לא אהבתי את המשפט הזה שנכנסים ואומרים ברוך הבא יהודי, לא אהבתי את זה, הגיור הוא תהליך ארוך.
עובד יחזקאל: זה היה תאור ציורי להראות כמה איכפת לו מזה.
משה גפני: אני הבנתי שזה היה ציורי אבל לא אהבתי את זה.
משה גפני: הגיור הוא תהליך קשה, מטבע הדברים זה תהליך קשה, אנחנו לא יכולים גם לפתוח פתח בגלל שבכל מקום בעולם שתהיה מצוקה אנשים יתגיירו ויבואו לפה.
משה גפני: הגיור הוא תהליך קשה, אותו צריך לקחת בחשבון, אחרת אנחנו לא מתייחסים ברצינות להיותנו יהודים וליהדות, הבירוקרטיה צריכה להיעלם.
משה גפני: ההצעה שלי היא שזה לא יהיה במשרד ראש הממשלה.
עובד יחזקאל: להערתך הראשונה אני פטור מלהגיב כי זה היה שיח פוליטי ואני אינני עוסק בעניינים פוליטיים.
עובד יחזקאל: לחלק השני של דבריך, קודם כל מתייחסים לתהליך הגיור מאוד ברצינות.
עובד יחזקאל: אמרנו שתהליך הגיור הוא על פי ההלכה, אין לאף אחד כוונה, בטח לא לרמה המייצגת של המדינה, לבקש מישהו איזה שהן הקלות הלכתיות בתהליך הגיור.
עובד יחזקאל: הויכוח הזה לא רלוונטי ולא קיים.
עובד יחזקאל: יש פה נסיון לגשר בין הגורם ההלכתי לבין הגורם שאמור להעמיד את הכלים הניהוליים, האדמיניסטרטיביים.
עובד יחזקאל: אני מסכים איתך שהמערך כפי שפעל עד עתה לא סיפק את הסחורה, אז עכשיו השאלה היא, האם בגלל שהוא לא סיפק את הסחורה זה אומר שזה בלתי אפשרי כי זה כפוף למשרד ראש הממשלה, או אולי צריך להעמיד איזה שהיא מסגרת של רפורמה כדי לייעל את זה.
עובד יחזקאל: אז אני מציע שנקבע רפורמה, עקרונותיה גובשו ואומצו, נקבע לוח זמנים, דצמבר 2008, נראה איפה נעמוד אז ואז אם נחליט שזה לא תקין, שזה מתנהל בדרך שבה גם אנחנו מציעים, אולי יבוא הזמן לשאול את השאלות שאתה שואל.
עובד יחזקאל: כרגע, כמפקחים עלינו אנחנו מאוד זקוקים לרוח הגבית שלכם.
עובד יחזקאל: אנחנו זקוקים לרוח הגבית שלכם כדי להצליח במשימה המאוד כבדה שאנחנו מנסים להתמודד איתה.
אברהם מיכאלי: אדוני יושב הראש, אדוני מזכיר הממשלה, לפעמים צריך לשבח גם על מהלכים, כמפקחים לא צריכים להגיד כל הזמן ששום דבר לא טוב.
אברהם מיכאלי: הרבה פעמים משתמע בדברים שלנו שכל ההחלטות של הממשלה לא טובות.
אברהם מיכאלי: הרבה פעמים תפסת מרובה לא תפסת גם בדברים האלה.
אברהם מיכאלי: מדובר פה בנושא רגיש מאוד של יהדות, נושא רגיש מאוד של עם ישראל ואף אחד פה לא מתייחס לסוגיה הזאת כסוגיה פוליטית כפי שחברתי מרינה הציגה פה, שהממשלה נענתה ללחץ של ש"ס כי רק לש"ס איכפת מהגיור.
אברהם מיכאלי: לכולם איכפת מהגיור, לפי החלטת הממשלה גם לממשלה כולה איכפת וההחלטות שנתקבלו הן החלטות לייעל את האדמיניסטרציה.
אברהם מיכאלי: אף אחד לא התכוון לכך שכדי להפוך את הגיור לידידותי ישנו את ההלכה וההלכה תישאר אותה הלכה יהודית.
אברהם מיכאלי: מי שהיה בשבוע שעבר בדיון של ועדת הפנים, ואני מזמין את אדוני היושב ראש לקבל החלטה שאנחנו כן נשב עם הרב עמר, מה שהוער פה על ידי חבר הכנסת יולי אדלשטיין למה הם לא נמצאים פה, לדעתי חשוב מאוד לשבת עם הרה עמר, לשמוע את עמדותיו, את חשיבתו בנושא של מה ידידות ואיך הוא מפרש את זה, הוא פירש את זה בשבוע שעבר בועדת הפנים, הוא כבר נתן כמה הנחיות לבדוק כמה דברים במינהלה, איך זה עבד עד עכשיו ואיך צריך לשנות את זה ולקבל מסקנות והחלטות מיידיות איך לשפר את דרכי העבודה ולכן פה צריך להסתכל קדימה איך אנחנו פותרים את אותה בעיה של מאות אלפים שאנחנו מדברים עליהם כל הזמן והמאות אלפים האלה הם יהודים שלנו.
אברהם מיכאלי: לא כל יהודי רוסיה הצליחו לשמור את היהדות במצב הקשה של קומוניזם ולכן מי שהגיע לארץ והוא עדיין רוצה להיות יהודי, הוא צריך להבין שאי אפשר לעשות את זה בקיצורי דרך ולכן אם שמו אדם כמו הרב עמר שהוא באמת יחיד בדורו והוא זה שיוביל את המערך הזה במובן החיובי, אנחנו צריכים לתת לעסק הזה הזדמנות, אף אחד פה לא מתכוון לעשות קיצורי דרך ואף אחד גם לא מתכוון לתקוף את הפתרון שיהיה אולי בעוד חצי שנה או שנה מראש.
אברהם מיכאלי: הבנו ממזכיר הממשלה שאין פער כפי שהוצג בישיבה הקודמת של מהות, של עשרה נושאים שלא הוכנסו להחלטת הממשלה וזה פוגם בכל דו"ח חלפון.
אברהם מיכאלי: אני הבנתי שאף אחד לא פוסל את בדיקת הדברים תוך כדי התנועה ולראות איך אפשר לשפר.
אברהם מיכאלי: לכן אני חושב שצריך לברך על ההחלטה של הממשלה ולפחות לנסות.
אברהם מיכאלי: לא תמיד הכל נמדד בכמות, אין ספק שהכל תלוי בהכשרה של הגופים שמכינים את אותם מתגיירים ואין ספק שהכל יבחן גם ברצינות של המתגיירים כי לא כל מי שנכנס למכון גם יעבור את תהליך הגיור, לכן הכל תלוי בכל מיני גורמים ואני מקווה שמי שישלוט, גם הדיינים שמונו עכשיו, אני לא רוצה כרגע להתייחס לשאלה של כמה דוברי רוסית יש או אין, למיטב ידיעתי יש שם גם חלק יוצאי רוסיה שאמורים לתת מענה לאותן אוכלוסיות ולכן חשוב שלא כל הזמן ידברו בשם יהודי רוסיה כי יש יהודי רוסיה מכל מיני קבוצות בעלייה שהיתה.
אברהם מיכאלי: אני מצטרף לברכות למערך החדש.
יולי יואל אדלשטיין: אני מתחבר למה שאמר חבר הכנסת מיכאלי שכשצריך לשבח אז יש לשבח.
יולי יואל אדלשטיין: כשיצא דו"ח חלפון קראתי את הדו"ח וכמנה
יולי יואל אדלשטיין: גי חשבתי על מה אפשר לתקוף את הממשלה כי אני לא אוהב אותה, אבל קראתי את הדו"ח ואמרתי שבכל זאת כמי שיותר מעשור עוסק בו באינטנסיביות, אני חייב לשבח כי לדעתי נעשתה עבודה טובה שם.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מקבל את התזה ששינו שני סעיפים ולכן אין מה לתקוף.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהשינוי שהיה הוא שינוי מהותי.
יולי יואל אדלשטיין: אני מסכים עם כל אלה שאמרו שהגיור הוא במסגרת ההלכה ומי שלא יהיה ראש ממשלה, מזכיר ממשלה, שרים, את ההלכה לא ישנו.
יולי יואל אדלשטיין: יחד עם זה יש פנים רבות ופירושים רבים ובכל זאת המשימה היתה גם לשפר את המערך בצורה כזאת שהמתגיירים יזרמו בו עד כמה שאפשר וגם שההרכבים שבסופו של דבר מולם יתייצב המתגייר יהיו הרכבים שמבינים גם את המשימה הלאומית.
יולי יואל אדלשטיין: קודם כל את ההלכה אבל גם את המשימה הלאומית.
יולי יואל אדלשטיין: בצורה שהממשלה אימצה את ההמלצות זה לא יושג.
יולי יואל אדלשטיין: אני דוחה בכל תוקף שהנושא הזה בשבילי הוא פרסונלי, או של איזה אדם או של איזה גוף, אני אוהב את כולם, אני הייתי בין אלה שעבדו עם מערך הגיור כשהוא היה ברבנות, כשהסמכות היתה בידי בתי הדין הרבניים והשיגו תוצאות לא רעות, כשהוקם המכון עבדנו עם המכון, היה מערך הגיור הנוכחי או הקודם, אנשים שאני מאוד מעריך, אין לי פה ביקורת אישית על מישהו.
יולי יואל אדלשטיין: השאלות ששאלתי זה לא שאלות בירוקרטיות, הדברים האלה עלולים לתקוע את כל המערך.
יולי יואל אדלשטיין: לא חייבים להסכים על כל דבר אבל זאת התחזית שלי ולכן אני הייתי מציע, כדי שלא יהיה ויכוח אם זה פועל או לא פועל, שתהיה הגדרה למונח פועל.
יולי יואל אדלשטיין: הרי ברור שלא יהיו עוד אלף מתגיירים עד אז, זה לא יגדל באלף, אז למה אתה קורא פועל, מה הקריטריונים שלך על מנת שלא יהיה מאוחר מדי אם צריך יהיה לשנות מספר דברים.
מיכאל נודלמן: זאת בעיה שיש 300 אלף אנשים שצריכים לעבור גיור ואני חושב שזאת חובת הממשלה לסייע לאנשים האלה לעבור גיור.
מיכאל נודלמן: הממשלה לא יכולה לעמוד בצד ולראות שאנשים הולכים לגיור הרפורמי כיוון שאינם יכולים לעבור גיור כאן.
מיכאל נודלמן: דו"ח חלפון הוא דו"ח טוב והממשלה קיבלה חלק מההמלצות שלו ואנחנו יכולים להתווכח פה על כל מיני דברים, אבל מה שחשוב הוא שכמה שיותר אנשים יעברו את הגיור בצורה קצת יותר ידידותית.
מיכאל נודלמן: הממשלה התחילה תהליך, יתכן שבדרך יצטרכו לתקן בעיות ובסוף השנה נראה איפה זה עומד.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהממשלה רוצה לצאת מפה עם כבוד ולא צריך לחשוב שהממשלה עושה את זה בגלל איזה שהוא לחץ פוליטי.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו צריכים לתמוך בממשלה ואם יהיו בעיות בדרך אנחנו נפנה לממשלה לגביהן.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו צריכים לתמוך בממשלה כי התהליך הזה מאוד חשוב לנו ואנחנו מאחלים לממשלה ולנו הצלחה בדרך.
משה גפני: אדוני יושב הראש, אני מאוד מכבד אותך כיושב ראש הועדה, אבל אני לא יכול להצטרף לדברים האלה.
משה גפני: אני מאוד חושש שגם אם הממשלה תצליח והנושא המינהלי יפתר והכל יהיה בסדר, יהיו גורמים שינגחו את הממשלה בגלל שהם לא רוצים גיור על פי ההלכה.
מיכאל נודלמן: היום יוצגו בפנינו ממצאי מחקר מכון ברוקדייל: תוכנית SPACE של הפרוייקט הלאומי של עולי אתיופיה – סיוע לימודי ומרכזי נוער.
מיכאל נודלמן: לפני שלושה שבועות קיימנו בוועדה דיון על תוכנית חומש ממשלתית ואני שמח שהיום אנחנו יכולים לשמוע על דברים שקורים.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שיש בעיות בקהילה האתיופית ויש בעיות בקרב הנוער ואני מברך את מכון ברוקדייל על עריכת המחקר שאולי יאיר לנו איך למנוע את כל הדברים השליליים שקורים לנוער בקהילה האתיופית.
נגיסט מנגשה: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה ולחברי הכנסת על שמאפשרים לנו להציג על הפרוייקט הלאומי ואת הממצאים.
נגיסט מנגשה: אני רוצה להודות למכון ברוקדייל שמלווה אותנו מאז הקמת הפרוייקט.
נגיסט מנגשה: אני רוצה להודות גם למשרד החינוך שמחזק אותנו דרך חוזר מנכ"ל, למשרד לקליטת העלייה, לסוכנות היהודית, לג'וינט, ליוצאי אתיופיה, קרן היסוד ו-UJC שהוא המממן המרכזי ביותר.
נגיסט מנגשה: הפרוייקט הלאומי, כפי שאתם יודעים, הוקם בהחלטת ממשלה, בהחלטת מחליטים מ-2000.
נגיסט מנגשה: מאז ההחלטה הפרוייקט נתקע עד 2003 בגלל קשיים תקציביים אבל מאז הפרוייקט החל פיתחנו קונספציה בשם SPACE שיש לה שלושה מרכיבים: סיוע לימודי והכנה לבגרויות לתלמידים שנמצאים בבתי הספר, מרכז נוער שפועל אחר הצהרים ובניית קהילה.
נגיסט מנגשה: היום נציג את שני המרכיבים סיוע לימודי והכנה לבגרויות ומרכזי נוער שפועלים אחר הצהרים.
נגיסט מנגשה: הפרוייקט התחיל בשבעה ישובים בשנת 2004 ובשנת 2005.
נגיסט מנגשה: בשנת 2005 ובשנת 2006 הגענו כבר ל-14 ישובים והיום הפרוייקט הלאומי פועל ב-28 ישובים עם כ-8,000 תלמידים בתוכנית סיוע לימודי הכנה לבגרויות וכ-850 תלמידים בתוכנית עתידים שהיא תוכנית בה מרבית התלמידים שוהים בפנימיות.
נגיסט מנגשה: בנוסף לכך יש לנו היום כ-24-25 מרכזי נוער שפועלים בכל הארץ, שאלה הם מרכזים שנותנים סיוע לאותם תלמידים אחר הצהרים, לאותם נערים נורמטיביים ונערים עם קשיים אחרים.
נגיסט מנגשה: יחד עם זאת, אנחנו מפעילים תוכנית העצמת קהילה ברמה הארצית, הכשרת ארגונים, התארגנויות, ובנוסף לכך מתבצעת הכשרה אינטנסיבית למנהיגות מוניציפאלית.
נגיסט מנגשה: תקציב הפרוייקט הלאומי בשנה הנוכחית הוא כ-14 מיליון דולר כאשר 2 מיליון דולר מגיעים מממשלת ישראל דרך המשרד לקליטת העלייה - 3 מיליון שקלים ממשרד החינוך ו-3 מיליון שקלים מהמשרד לקליטת העלייה ו-3 מיליון שקלים מהאוצר.
נגיסט מנגשה: כפי שציינתי, כרגע הפרוייקט פועל ב-28 ישובים עם אוכלוסיית יעד רחבה וגדולה.
נגיסט מנגשה: יחד עם זאת אני רוצה להדגיש שמרבית הכספים שמגיעים מה-UJC, איחוד הקהילות היהודיות, שהוא הגוף המרכזי שתומך ומממן את הפרוייקט הזה, לשנת 2008-2009 – למרות שממשלת ישראל נתנה לנו הבטחה לתת את 9 מיליון השקלים לשלוש השנים הקרובות, גיוס הכספים בארצות-הברית דרך UJC בסכנה.
נגיסט מנגשה: אני מבקשת לתת את רשות הדיבור לפרופסור ג'ק חביב.
ג'ק חביב: תודה רבה על ההזדמנות להציג לפניכם חלק ממערך ההערכה והממצאים על הפרוייקט.
ג'ק חביב: אני חושב שהפרוייקט מעמיד אתגר מורכב מאוד וגדול מאוד לכל המערכת, גם עקב קצב הגידול וההרחבה שלו וגם בגלל הקונספציה ההוליסטית שמצד אחד יש את החוזק שלה אבל זה כמובן מוסיף למורכבות של המרכיבים השונים כאשר כל אחד מחזק את השני.
ג'ק חביב: מרים כהן היא החוקרת הראשית שמלווה את הפרוייקט ואני מבקש ממנה להציג חלק מהממצאים.
מרים כהן-נבות: אנחנו שמחים מאוד להיות כאן ולהציג לכם את ממצאי המחקר.
מרים כהן-נבות: לפני שאני מתחילה להציג אותו, אני רוצה להודות מאוד לצוות הפרוייקט ולכל הגופים המפעילים שמשתתפים בפרוייקט, במיוחד לנגיסט שתומכת במחקר ומלווה אותנו כל הזמן.
מרים כהן-נבות: כפי שאתם רואים, כפי שנגיסט אמרה, השותפות קיימת בין הרבה מאוד ארגונים – ה-UJC, הממשלה, נציגי הארגונים של קהילות יוצאי אתיופיה, הסוכנות וקרן היסוד.
מרים כהן-נבות: היום אנחנו נציג ממצאים מעל שתי תוכניות שנעשו במסגרת הפרוייקט הלאומי - התוכנית לסיוע לימודי ומרכזי הנוער.
מרים כהן-נבות: כמה נתונים לגבי פריסת התוכנית.
מרים כהן-נבות: אני מתחילה לתת ממצאים לגבי התוכנית לסיוע לימודים.
מרים כהן-נבות: כפי שאתם רואים במצגת, התוכנית התרחבה בקצב מהיר מאוד.
מרים כהן-נבות: בשנת 2004 ובשנת 2005 התוכנית פעלה ב-7 ישובים וב-32 בתי ספר, אבל עד לשנת 2006-2007 היא הגיעה ל-23 ישובים ול-120 בתי ספר.
מרים כהן-נבות: הגידול במספר התלמידים גדול גם הוא והוא הגיע עד ל-6,500 תלמידים בשנת 2006 ו-2007.
מרים כהן-נבות: חשוב מאוד לשים לב שגידול כזה של תכנית מעמיד אתגרים מאוד גדולים בפני המפעילים כי צריך להתארגן ולמצוא את הדרכים לספק את השירות בצורה איכותית תוך זמן קצר ותוך כדי התרחבות מאוד גדולה.
מרים כהן-נבות: מהי התוכנית לסיוע לימודי.
מרים כהן-נבות: התוכנית היא תוכנית שמיועדת לכל התלמידים יוצאי אתיופיה בכיתות ז' עד י"ב אשר אינם מקבלים מענה באמצעות תוכנית אחרת.
מרים כהן-נבות: כלומר, התוכנית לא באה כדי להחליף יוזמות ותוכניות אחרות אלא היא כדי לתת מענה היכן שהוא לא קיים.
מרים כהן-נבות: בממוצע ראינו שבכלל בתי הספר בהם התוכנית מיושמת, 75 אחוזים מהתלמידים יוצאי אתיופיה משתתפים בתוכנית.
מרים כהן-נבות: כלומר, יש גם בתי ספר שכולם משתתפים ויש בתי ספר בהם משתתפים פחות.
מרים כהן-נבות: בדרך כלל לא משתתפים בגלל שנמצאים בתוכנית אחרת או בגלל שלא רואים בזה צורך, ולפעמים גם בגלל מוטיבציה נמוכה.
מרים כהן-נבות: כפי שאמרתי, התוכנית מכוונת לתלמידים יוצאי אתיופיה בלבד והיא מיושמת בשיתוף פעולה מאוד קרוב עם בתי הספר ולמעשה גם עם כל מערכת החינוך, גם ברמה המקומית וגם ברמה הארצית.
מרים כהן-נבות: התוכנית הלימודית מופעלת על ידי ארבעה גופים פדגוגיים ארציים – מכון ברנקו וייס, החברה למתנ"סים, אורט ישראל ורשת מקסם.
מרים כהן-נבות: ניתן סיוע לימודי לתלמידים בקבוצות קטנות אחר הלימודים .
מרים כהן-נבות: חשוב להדגיש שלמעשה התוכנית באה להשלים את הלמידה הרגילה, את המענים הרגילים שהתלמידים מקבלים במסגרת יום הלימודים הרגיל בבית הספר.
מרים כהן-נבות: התוכנית באה להוסיף מענים משלימים לתלמידים מתוך תפיסה שיש להם קשיים בלימודים וכי אפשר לחזק את הלמידה עוד יותר.
מרים כהן-נבות: עיקר התגבור עד עכשיו היה במתמטיקה ואנגלית – לא הכל אבל העיקר – כאשר בממוצע כל תלמיד מקבל בערך 4 שעות תגבור בשבוע.
יולי יואל אדלשטיין: הסיוע ניתן על ידי מורים מן המניין?
יולי יואל אדלשטיין: מורים רגילים?
מרים כהן-נבות: זה תלוי.
מרים כהן-נבות: בחלק מהמסגרות הסיוע ניתן על ידי המורים מבית הספר, בחלק מבתי הספר הוא ניתן על ידי מורים מן המניין שנשכרו באופן מיוחד והם מחוץ לבית הספר ולפעמים גם על ידי סטודנטים להוראה.
מרים כהן-נבות: לקראת הבגרויות יש מרתונים.
מרים כהן-נבות: כלומר, ימים מרוכזים של הרבה למידה.
מרים כהן-נבות: חשוב גם לומר שמעבר לתגבור הלימודי, התוכנית גם כוללת ליווי אישי, פעילויות להעצמה אישית, פעילויות חברתיות וגם בחלק מהמקרים קשר עם ההורים.
מרים כהן-נבות: בדרך כלל אחראי על המסגרת זה בית הספר ולפעמים זה יכול להיות מרכז לימודים מחוץ לבית הספר כאשר על כל מסגרת כזאת יש אחראי.
מרים כהן-נבות: באופן כללי רוב הדגש הוא על למידה שמתרחשת בכיתה.
מרים כהן-נבות: כלומר, לחזור ולחזק את הלמידה של הכיתה.
מרים כהן-נבות: יש גם סיוע בהכנת שיעורי בית וב-30 אחוזים מהמסגרות מושם דגש על הכנת הוראת החומר שיילמד בכיתה בהמשך, מה שנקרא תגבור טרם.
מרים כהן-נבות: בחלק מהמסגרות יש גם למידה לגבי פיתוח מיומנויות למידה כלליות ופיתוח ידע כללי שלא קשור באופן מאוד ישיר ללמידה של חומר לימוד בכיתה עצמה.
מרים כהן-נבות: התוכנית מתבצעת בשיתוף פעולה עם בתי הספר.
מרים כהן-נבות: עשינו גם סקר טלפוני בין מנהלי בתי הספר שם התוכנית מיושמת ואתם יכולים לראות כאן שהמנהלים דיווחו על מעורבות מאוד גדולה בינם לבין התוכנית ובין צוות בית הספר לבין הפעלת התוכנית.
מרים כהן-נבות: אתם רואים למשל ש-83 אחוזים מהמנהלים אמרו שהם מעורבים במידה רבה בהפעלת התוכנית או 80 אחוזים מהמנהלים אמרו שבית הספר שותף במידה רבה בהחלטות לגבי הפעלת התוכנית.
מרים כהן-נבות: מנהלי בתי הספר הביעו שביעות רצון גבוהה מהתוכנית.
מרים כהן-נבות: זה לא נתון של מה בכך כי אני בטוחה שחלקכם יודעים שבמערכת החינוך היום יש הרבה מאוד תוכניות שבאות מבחוץ או מארגוני המגזר השלישי או ממשרד החינוך או מהרשות המקומית ולא כולם זוכים לאותה שביעות רצון אבל כאן אנחנו רואים שהמנהלים בהחלט הביעו שביעות רצון מאוד גבוהה.
מרים כהן-נבות: למשל, 79 אחוזים מהמנהלים אמרו שהם שבעי רצון מאוד מקיום התוכנית בבית הספר וכמעט כל האחרים אמרו שהם שבעי רצון במידה בינונית.
מרים כהן-נבות: אנחנו רואים עמדות דומות גם בנושאים האחרים ששאלנו אותם, למשל, האם המשתתפים בתוכנית מקבלים מענה הולם לצרכים שלהם, באיזו מידה התוכנית תורמת לקידום המשתתפים.
מרים כהן-נבות: אתם רואים שהרוב הגדול של המנהלים רואים שזה קורה במידה רבה.
מרים כהן-נבות: מה האתגרים ביישום התוכנית.
מרים כהן-נבות: התוכנית לקחה על עצמה יעדים בהחלט משמעותיים.
מרים כהן-נבות: נושא אחד הוא מוטיבציה נמוכה של תלמידים.
מרים כהן-נבות: האחראים על המסגרת דיווחו – והם מקור הנתונים כאן – שיש ילדים שיש להם קושי להתחבר ללמידה, יש קושי להביא אותם לשיעורים, יש קושי להפיק מהם את המיטב, יש נושא של מוטיבציה נמוכה, יש לפעמים בעיה לגייס מורים מספיק מיומנים, רוצים את המורים הכי טובים ללמד את התלמידים ולפעמים זה בעייתי, יש גם קשיים לוגיסטיים בארגון התוכנית כאשר כל הממשק בין התוכנית לבין הלמידה לבית הספר דורש הרבה תיאום ולפעמים גם זה מערים קשיים, ויש לפעמים קשיים בהפעלת הפעילות לקידום אישי וחברתי שמלווה את הלמידה.
מרים כהן-נבות: שאלנו את המנהלים מה התשומה לתלמידים והם ענו את התשובות כלהלן: כ-64 אחוזים אמרו שהתוכנית תורמת במידה רבה מאוד לחיזוק הביטחון העצמי של התלמידים ויותר מחצי ציינו שזה תורם במידה רבה לחיזוק ההישגים הלימודיים של התלמידים ולחיזוק המוטיבציה.
מרים כהן-נבות: עוד מעט אני אתן לכם עוד נתונים על הישגים לימודיים מתוך ניתוח ציוני בגרות.
מרים כהן-נבות: כאן אני מדברת על דיווח המנהלים מתוך מה שהם רואים.
מרים כהן-נבות: רק רבע מהמנהלים ראו שהתוכנית תורמת במידה רבה לחיזוק הקשר עם ההורים.
מרים כהן-נבות: שאלנו את המנהלים, מעבר למה שהתוכנית עושה, מה הם הצרכים הנוספים של התלמידים יוצאי אתיופיה שהיום אינם מקבלים מענה בבית הספר.
מרים כהן-נבות: כלומר, חשוב לומר שאלה לאו דווקא דברים שמצפים מהתוכנית הקיימת אבל אלה דברים שהם רואים שהם חשובים ושהילדים היו צריכים לקבל.
מרים כהן-נבות: נושא אחד שעולה הוא נושא של העשרה ופעילות פנאי וחשוב לזכור את זה אחר כך כאשר אני אדבר על מרכזי הנוער, שזה שירות שבהחלט פונה לכיוון הזה.
מרים כהן-נבות: מנהלים גם דיברו על נושא של צרכים בסיסיים של ילדים - בעצם בתחום הכלכלי כמו מזון, ציוד, לבוש - שיש לחלק מהילדים שלא מקבלים מענה.
מרים כהן-נבות: שימו לב שהאחוזים שמצוינים כאן אלה הם אחוז המנהלים ולא אחוז התלמידים.
מרים כהן-נבות: זה אחוז המנהלים שהעלו את הנושאים האלה.
מרים כהן-נבות: המנהלים דיברו על חיזוק הקשר עם הורי התלמידים, הם דיברו על הנושא שיש לחלק מהתלמידים צרכים רגשיים שהיו צריכים לקבל טיפול מקצועי אבל אין היום אפשרות לתת אותו במסגרת המערכת, שיש תלמידים מתקשים שהיו צריכים אבחונים, שגם היום אין לזה מענה, ושהיה רצוי לשקול תגבורים במקצועות נוספים מעבר למה שניתן, שכפי שאמרתי, זה בעיקר מתמטיקה ואנגלית.
מרים כהן-נבות: עכשיו אני עוברת לחלק הבא במצגת שלנו והוא הנושא של מהי השפעת התוכנית על הישגי התלמידים בבחינות הבגרות.
מרים כהן-נבות: כפי שאמרתי, חלק מהתלמידים הם בכיתות י"ב כאשר בסוף י"ב התלמידים נבחנים בבחינות בגרות ויכולנו לנתח את הנתונים האלה ובצורה הזאת ללמוד על השפעת התוכנית על ההישגים.
מרים כהן-נבות: הנתונים שאנחנו מנתחים הם משנת 2006, כלומר, שנת תשס"ו שהיא השנה האמצעית שראיתם בתרשימים על פיזור התוכנית.
מרים כהן-נבות: התוכנית עדיין הייתה באמצע תהליך הפיתוח ובכיתה י"ב סיימו בית ספר 440 תלמידים שמשתתפים בתוכנית.
מרים כהן-נבות: חשוב להזכיר שבשנת הלימודים תשס"ו היו הרבה יותר תלמידים בתוכנית בכיתה י"ב אבל בשנת 2006 היו 440 תלמידים בכיתה י"ב שהם למדו ב-38 בתי ספר ולגביהם אנחנו עשינו את הניתוח.
מרים כהן-נבות: רק לסבר את האוזן, באותה שנה הם היוו 20 אחוזים מסך כל התלמידים יוצאי אתיופיה במדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: כמה זמן הם השתתפו?