GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו עשת: אני רוצה עכשיו להסביר את סעיף 5 (א) סעיף (5א) מהדיון מיום 18.2.08, כפי שאמרנו בהצעת החוק המקורית אין התייחסות לגבי אותה אוכלוסיה שהיתה זכאית על פי חוק ההטבות לניצול שואה הקיים, תנאי הזכאות שונו, הם דומים אך אינם זהים ולכן חשבנו שצריכה להיות הוראה ספציפית לגבי אותם אלה שאינם זכאים על פי התיקון לחוק אבל זכאים, ולא רק מקבלים, וזה על פי הוראתה של חברת הכנסת קולט אביטל, זכאים על פי החוק הישן, בנוסחו החוק הישן להטבות לניצולי שואה נזקקים, לכן ההוראה הזאת קובעת שמי שהיה זכאי וממשיך להיות זכאי על פי התנאים המצוינים בחוק ההטבות לניצולי שואה נזקקים על פי נוסחו היום, ואינו זכאי על פי סעיף 3 או על פי סעיף 4 ,יהיה זכאי להטבות המנויות באותו סעיף, סעיף ב בעמוד 8, אתם תראו את ההטבות המנויות בסעיף ב', וזה בעצם פטור מתשלומי אגרה, מענק ההטבות החדש וסיוע בשכר דירה, כאמור בסעיף 5(א)( 2), פה אני מבקש להוסיף סעיף, אנחנו נוכחנו לדעת על מנת להעניק את מענק ההטבות הזה, שהוא תוספת חדשה, על מנת להעניק לו את אותו מעמד של המענק השנתי שמשתלם על פי סעיף 5 לחוק המתוקן, אנחנו נזדקק לסעיף נוסף שיגיד שמענק ההטבות על פי הסעיף הזה, זאת אומרת סעיף 5א(ב)(1), יראו כמענק השנתי על פי חוק זה וזה על מנת להכיל עליו את ההוראות הבאות שלרבות איסור עיקול , כפל קצבה, בכך שלא יראו את אותו מענק הזה כהכנסה כפי שהיא מופיעה בחוק, ועל מנת שיהיה אפשר להקדים את הזכאות לגבי המענק הזה מ- 1.1.08, זאת אומרת שזה הסעיף הנוסף, הוא אינו מונח לפניכם אני חושב שצריך להוסיף אותו, אנחנו נראה איפה למקם אותו, אולי נעביר אותו בסוף לסעיף ההגדרות, אבל הרציונל לתת למענק ההטבות המשתלם על סעיף 5(א)
עידו עשת: החדש, לתת לו את אותם זכויות וחובות הניתנות למענק השנתי על פי חוק זה.
עידו עשת: סעיף 5(א) בסעיף 7, 5(א)רבתי, אני רוצה להגיד, סעיף 5(א) רבתי הוא סעיף שיכנס לתוך החוק, מבחינת החוק שאנחנו דנים עליו הוא נמצא בתוך סעיף 4 סעיף קטן 3, כל התיקונים שאנחנו עושים עכשיו הם בתוך סעיף 4 סעיף קטן 3, כאשר 5(א) זה הסעיף שיכנס לחוק ההטבות לניצולי שואה הנזקקים בנוסחו החדש.
מיכאל נודלמן: אנחנו מעמידים להצבעה.
מיכאל נודלמן: זה חוק היסטורי, כולם רוצים להשתתף.
עידו עשת: אני עובר לסעיף 4, סעיף קטן 4 שדן בנושא תקופת הזכאות והוא קובע שמי שהחליטו לגביו שמתקיימים לגביו תנאי הזכאות לפי סעיף 3(4) וכאן הוספנו גם סעיף 5(א), הוא זכאי להטבות הללו בעד התקופה שמתקיימים בו התנאים החל מהראשון לחודש שבו הוא הגיש את הבקשה, אולם לגבי המענק השנתי, הנחה בארנונה ופטור מתשלומי האגרה, וכאן אנחנו הוספנו, גם את הפטור מהאגרה גם פטור מתשלומי האגרה שהוא על בסיס 5(א) רבתי ישתלם באופן שנתי החל מינואר של השנה שבה הוא הגיש את הבקשה.
קולט אביטל: זאת אומרת שגם אם הוא הגיש, נניח, באפריל הוא יזכה בכל זאת רטרואקטיבית החל מינואר.
עידו עשת: לגבי הסעיף הזה כן, ההטבות השנתיות, מהראשון לינואר שבה הוא הגיש את הבקשה.
קולט אביטל: כשאתה אומר יתר התשלומים מהיום שהוא הגיש את הבקשה זה אומר, לא משנה כמה זמן עד שהם בחנו את הבקשה שלו, בסופו של דבר מה שקובע זה תאריך ההגשה.
עידו עשת: כן, הראשון לחודש בו הוא הגיש את הבקשה.
שלמה מולה: למה לא אומרים מהתחלת החוק, נניח אלמוני פלוני לא ידע ולא שמע, נניח שהוא מגיש את הבקשה שלו אחרי ארבעה חמישה חודשים, לא שמע, לא ידע, למה לא לתת לו מיום החלת החוק?
עידו עשת: ואם הוא יבקש בעוד שנה?
קריאה: זו הוראה כללית הקיימת לגבי כל החוקים, גם בחוק הביטוח הלאומי, אנחנו נותנים עד 12 חודשים ועד אותה שנה.
מיכאל נודלמן: אנחנו עוברים להצבעה בסעיף הזה.
מיכאל נודלמן: הצבעה הסעיף התקבל פה אחד
עידו עשת: אני עובר לסעיף 4 סעיף קטן 5, בעצם סעיפים 6,7, יחד, הסעיפים האלה קובע סעיף 4(5) קובע עקב השינוי בהטבות מוסיף את ההטבות בחוק המקורי על מנת למנוע כפל הטבות, סעיף קטן ב' אומר שמי שזכאי למענק הטבה לפי החוק הזה ולמענק שנתי לפי דין יהיה זכאי רק לאחד מהמענקים האמורים, אני מזכיר לוועדה שמענק שנתי לפי חוק זה מוגדר כמענק השנתי בתוספת לקצבת ההבראה, כמובן בהגדרות, סעיף קטן 4(69 מבקש בעצם להתאים את ההוראות לגבי איסורי עיקול על הקצבה ועל המענק השנתי על פי החוק, לאותו איסור עיקול הנמצא כבר היום בחוק ההטבות, וסעיף קטן 7 מעניק בעצם מה לא יחשב כהכנסה, גם לקצבה המשולמת על פי סעיף 3(ב)(1) וגם למענק השנתי, גם לתשלומים לפי ההסכם עם גרמניה, אבל גם למענק השנתי על פי חוק זה שהם לא יחשבו כהכנסה לעניין חוק הבטחת הכנסה וגם לגבי חוק זה, אותם העניינים המנויים בחוק ההטבות בנושא ניצולי שואה נזקקים, זה גם עניין לפקודת מס הכנסה, וגם לגמלאות לפי חוק הביטוח הלאומי, או לחוק הבטחת הכנסה ולעניין שכר דירה בהשכרה ציבורית.
עידו עשת: סעיפים 4 סעיף קטן 5, 6, ו-7.
מיכאל נודלמן: אין שאלות, אנחנו מצביעים.
מיכאל נודלמן: עמוד 8 ו- 9.
עידו עשת: אני עובר לסעיף 4 סעיף קטן 8, הוספת חובת הדיווח, הדיון מיום 18.2.08, הוועדה ביקשה להוסיף חובת דיווח, אני מקריא את הסעיף.
עידו עשת: " אחרי סעיף 10 לחוק ההטבות יבוא: חובת דיווח לכנסת" אני אחזור שנית, אנחנו נמצאים בתוך סעיף 4, החוק בנוי בסך הכל, סעיף 4 מתקן את החוק ההטבות לניצולי שואה נזקקים, לכן אתם נמצאים בתוך 4 סעיף קטן 8, חובת דיווח לכנסת סעיף 10 רבתי, סעיף א קטן, אני תכף אסביר למה זה סעיף קטן "השר ידווח בכתב מידי חצי שנה לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, על יישומו של חוק זה, ועל יישום החלטת הממשלה מס' 2534 מיום כ"ג בחשון התשס"ח (4 בנובמבר 2007) והחלטת הממשלה מס' 2941 מיום ו' בשבט התשס"ח (13 בינואר 2008)" מה שאני צריך עוד לקבוע זה לגבי הדיווח הראשון, זאת אומרת שצריך להיות כאן סעיף קטן ב'.
קולט אביטל: צריך להיות עם כניסת החוק.
עידו עשת: בסדר עם כניסת החוק, אני מציע לוועדה סעיף קטן ב', דיווח ראשון כאמור בסעיף קטן א' ימסר לוועדה בתום שישה חודשים מיום תחילת התיקון, בעצם היום שבו התיקון לחוק חל.
יולי יואל אדלשטיין: אני הייתי מציע לחברי הוועדה וליושב ראש הוועדה שאת הדיווח הראשון לא נעשה אחרי שישה חודשים אלא קודם לכן, ולכן ניקח שישה חודשים מיום החלטת הממשלה, מינואר, החלטת הממשלה השניה.
מיכאל נודלמן: בתחילה אנחנו צריכים לבדוק איך מבצעים חוק.
רביב סובל: מה שמעניין אותך זה המשכנתאות, ממילא הם לא יפעלו לפני יולי, אז קח אחרי זה כדי שתדע שהדיווח.
מיכאל נודלמן: חצי שנה, הרעיון המקורי היה שנתיים ראשונות אחר כך אין טעם, אם זה הולך בסדר.
עידו עשת: אם זה הרעיון אז צריך לקבוע אותו.
קולט אביטל: יש כאן מה שבעצם אותנו מטריד, שגם אותם הדברים שלא נכנסו לחוק ובהחלטת הממשלה נקבל עליהם דיווח, מבחינה זאת הדיווח מהר ככל האפשר הוא טוב.
מיכאל נודלמן: חצי שנה זה גם, בשבוע הבא החוק צריך לדון במליאה, אם היום אנחנו מקבלים הכל אז חצי שנה זה יוני יולי.
יולי יואל אדלשטיין: חצי שנה זו הפגרה בדיוק, ואז זה ידחה.
זאב אלקין: ביולי, 15 ביולי זה בדיוק חצי שנה.
מיכאל נודלמן: בסוף מושב.
מיכאל נודלמן: יולי.
רביב סובל: אבל לא יהיה לנו מה לעדכן עד אז, את אותו עדכון אני יכול לתת לך היום.
אורי ויזנברג: הטבות אחרות אמורות לחול כבר מינואר.
מיכאל נודלמן: אני מבקש ב- 1 ביולי.
רביב סובל: יולי זה שיא התקציב, אני מבקש, זה לא חיים ומות הדיווח הזה.
זאב אלקין: תלוי למי?
זאב אלקין: לחלק מהאנשים האלה זה ממש כן.
רביב סובל: אם הוועדה תרצה לדעת מה קורה הרי היא תמיד תוכל לפנות ולשאול, את הדיווח אני מבקש שנעשה בתקופה של עוד חצי שנה מהיום.
זאב אלקין: חצי שנה מהיום זה נובמבר בגלל הפגרה.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת, אתם לא שמעתם מה הבעיה, אנחנו יכולים להסכים או לא להסכים, הוא אמר שהם מכינים תקציב, הוא סגן יושב ראש אגף התקציבים, אני שומע.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב ראש, אני זוכר לפי הצהרת שר האוצר שהתקציב יונח יותר מוקדם השנה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מוכנים ביוני.
רביב סובל: יוני תחילת מושב החורף נעביר לכם, חצי שנה מהיום.
מיכאל נודלמן: זה נובמבר.
מיכאל נודלמן: אנחנו מחליטים יולי, 15 ביולי.
קריאה: כל חצי שנה קלנדרית?
עידו עשת: כל חצי שנה יהיה דיווח, חובת הדיווח תהייה הוראת שעה, ואנחנו נוסיף סעיף קטן ג' ונאמר שסעיף זה יעמוד בתוקפו עד תום שנתיים, מיום תחילת התיקון או מיום הדיווח הראשון?
רביב סובל: כיוון שכל הדברים שהם בהחלטת הממשלה הם אמורים להתחיל ב- 1 לינואר 2010 כך שמעבר לזה לא יהיה לנו מה לדווח.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לקבוע שהדיווח חצי שנה במשך כל השנתיים, אחרי שנתיים אפשר לקבוע שהדיווח יהיה כל שנה.
מיכאל נודלמן: בשביל מה אנחנו צריכים, אם דיווח אחרון יהיה אחר כך אין מה לבדוק.
עידו עשת: זאת אומרת שהוא יעמוד בתוקף עד שנתיים.
מיכאל נודלמן: הוועדה יכולה לבקש בכל מקרה ממשרד האוצר דיווח, זו זכותה של וועדה, כאן אנחנו כותבים בחוק וזה מחייב.
עידו עשת: שנתיים, אבל השאלה אם זה מיום תחילת או שנתיים מהדיווח הראשון.
מיכאל נודלמן: בעוד שנתיים תהייה וועדה חדשה ויהיו חברים חדשים.
קולט אביטל: כבוד היושב ראש, אני רוצה להבין בתיאור תפקיד באוצר נאמר במפורש שכל מה שאנחנו מציעים הרפרנט של האוצר צריך להתנגד.
עידו עשת: אני רוצה להקריא את הסעיף, הוועדה מוסיפה סעיף קטן ב', דיווח כאמור בסעיף קטן א' ימסר לוועדה ל- 15 בחודש יולי 2008, וסעיף קטן ג', כל הסעיף הזה הוא הוראת שעה וסעיף קטן ג' יקבע שהסעיף יעמוד עד תום שנתיים מיום הדיווח הראשון.
עידו עשת: סעיף קטן 4(9) מבטל את סעיף 11 מבטל את סעיף ב' מבטל את סעיף קטן ב' לסעיף 11 לחוק ההטבות כאשר סעיף קטן ב(19 הוא מדבר על תקופות תחילה ותחולה שהשתנו בעמוד 9.
עידו עשת: אני עובר לסעיף 5 שהוא בעצם סעיף 5 לחוק עמוד 9, שהוא סעיף שדן בהוראות תחילה, תחולה והוראות מעבר והוראות שעה, יצאנו מסעיף 4 לחוק ואנחנו כעת בסעיף 5 לחוק, הסעיף קודם כל קובע שהתחילה של חוק ההטבות בנוסחו בפרק זה של התיקון יהיה בראשון לחודש לאחר פרסומו, וסעיף קטן ב, אני מדבר כרגע על סעיף קטן 5 (ב), סעיף קטן 5(ב) בעצם יוצר פטור, מנגנון לפטור מלהגיש בקשה נוספת לגבי אותם אלה שערב התחילה, תחילת החוק, היו מוכרים בידי הרשות המוסמכת, כפי שאתם יכולים לראות בסעיף קטן(ב) יש סעיפי משנה 1,2 ו- 3.
קולט אביטל: הרשות המוסמכת יודעת שהיא צריכה להמשיך באופן אוטומטי להמשיך לשלם?
שי סומך: זה מה שאומר החוק, הצעת החוק אומרת שמי שכבר הגיש בקשה והוכר לא יצטרך להגיש בקשה.
קולט אביטל: את זה קראתי והבנתי, הלכתי צעד קדימה ושאלתי שחוץ מזה שהוא פטור מלהגיש את הבקשה, גם המנגנון הפקידותי ידע שבאופן אוטומטי ימשיכו לטפל בו וכדומה.
שי סומך: יש כבר אנשים שזוהו והם לא קיבלו קצבה והם מוכרים, כבר בחוק יורי שטרן, אותם אנשים שהם כ- 170 איש, הם כבר מקבלים קצבה על פי ההסדר הזמני שנקבעה בממשלה, זאת אומרת שאחת מהפסקאות כבר יושמה, לגבי הפסקה השניה אני מוכן לדבר עם רפי פינטו בעצמו ולהזכיר לו מקרה שהוא לא יודע, אני משוכנע שהוא יודע אבל אני אבדוק.
קולט אביטל: אני חושבת שעדיף שאתה תגיד.
עידו עשת: גם לגבי הפסקה השלישית, הפסקה השלישית שהוסבה, היא אותה פסקה שאמורה להעניק פטור מהגשת בקשה לאותה אוכלוסיה שהוספה בסעיף 5(א) רבתי, אותה אוכלוסיה שדיברנו עליה קודם, גם היא לא תצטרך להגיש בקשה אם היא עומדת בתנאים האמורים.
אברהם מיכאלי: לגבי 5(א), אני מבין שב- 1 לחודש לאחר פרסומו זה אומר, בפועל כרגע הם יפסידו עוד חודש עכשיו.
עידו עשת: לא למה?
אברהם מיכאלי: הפרסום יהיה אחרי ה- 1 לחודש אז הם מפסידים חודש.
עידו עשת: מה שאומר כרגע החוק, שתחילתו של החוק יהיה ב- 1 לחודש שלאחר פרסומו.
עידו עשת: .
אברהם מיכאלי: זה יהיה ב- 1 באפריל, לא ב- 1 במרץ, אפשר לעשות משהו בעניין הזה, אני רוצה שזה יהיה ב- 1 במרץ.
מיכאל נודלמן: את הקצבאות משלמים כבר עכשיו.
אברהם מיכאלי: מה כוללות ההטבות, את אותן ארבע שמנינו?
קולט אביטל: אבל ההטבות משולמות לשנה החל מינואר.
רביב סובל: החלק הארי שזה המענק הוא ממילא שנתי והוא משולם כמענק.
אברהם מיכאלי: הם ממילא נפגעים מזה, אני רוצה שנאשר את זה.
יולי יואל אדלשטיין: יש שני דברים, האחד לגבי תאריך תשלום והשני אני שואל את נציג האוצר אם יש סכומים.
אברהם מיכאלי: בגלל הפרסום בפועל שהוא כנראה יהיה בחודש מרץ.
מיכאל נודלמן: המענק לא נפגע, הקצבאות לא נפגעות, רק ההטבות.
מיכאל נודלמן: ככה וככה יש אצלם הטבות.
אורי ויזנברג: המקרה היחידי זה מי שלא מוכר וצריך להגיש בקשה ואז כל ההטבות חלות מ- 1 בינואר, אבל הקצבה עצמה היא מ- 1 לחודש של מועד הגשת הבקשה.
אברהם מיכאלי: אבל לא כל ההטבות משולמות החל מ- 2008, סיוע בשכר דירה שהוא קבוע בסעיף 5(א) הוא לא משולם ב- 2008, התוספת של 10%.
קריאה: תקן את סעיף 6א רבתי.
קריאה: זו קבוצה קטנה מאוד.
עידו עשת: אז אנחנו בעצם בסעיפים שדברנו עליהם, הסעיף שכרגע עדכנו הוא סעיף 5(א) ו-ב.
עידו עשת: הסיפא של עמוד 9 עד לסעיף קטן ג.
עידו עשת: הצבעה הסעיף התקבל פה אחד
עידו עשת: אני עובר לסעיף 5 סעיף קטן ג, שבעצם אומר שעל אף הוראות סעיף קטן א, שהוראות סעיף קטן א' קובעות באמת את תחילתו של חוק ההטבות כנוסחו בפרק זה , הוא מעניק והוא משנה את הזכאות והוא מקדים, אני מדבר כרגע על סעיף קטן 1, הוא מקדים את הזכאות למי שזכאי לקצבה חודשית לפי סעיף ב (1) לחוק ההטבות, כבר ל- 1 באוקטובר 2007, זה בנוגע לקצבה החודשית אם מתקיימים בו ההוראות הקיימות באותו סעיף, וסעיף קטן 2 וסעיף קטן 3, עוסקים בהקדמת הזכאות ל- 1 2008, לגבי אלה שהיו זכאים להנחה בארנונה או באגרה או מענק ההטבות על פי הכתוב, סעיף קטן 3 הוסף על מנת לענות על אותה אוכלוסיה, שוב הוספה לגבי סעיף 5(א) רבתי, אשר גם אלה יוכלו ליהנות מההטבות האמורות כבר מ- 1 בינואר 2008 אם מתקיים כאמור בסעיף ב(3) זאת אומרת שאם אלה שזכאים לפי 5(א) רבתי, והם לא מגישים, אוטומטית רואים בהם כזכאים, או אם הם הגישו בקשה לפי סעיף 2 בחוק ההטבות כנוסחו בפרק זה לקבלת הטבה כאמור עד יום ד' בטבת התשס"ח, 31 בדצמבר 2008, והרשות המוסמכת החליטה לגביו לגבי אותו אדם, שקיימים בו תנאי הזכאות לגבי אותה הטבה, אני רוצה לחזור על זה שנית, סעיף 5ג שעכשיו אנחנו דנים עליו, הוא מתחיל בעמוד 10, עובר לעמוד 11, הוא מעניק הקדמת זכאות לגבי אלה שזכאים לקצבה חודשית, ל- 1 באוקטובר 2007, ולגבי אלה שזכאים על פי הקבוע בסעיף להטבות, הוא מעניק זכאות שנתית החל מ- 1.1.2008, לגבי האוכלוסיות שקבועות בסעיף קטן 2, וקבועות בסעיף קטן 3.
קריאה: זה כולל את הכל?
עידו עשת: זה כולל את האוכלוסיה שהיא קבועה בסעיף 5(א) רבתי, שהיא אותה אוכלוסיה שהיתה זכאית בחוק ההטבות בנוסחו הישן.
אברהם מיכאלי: זה בא להוסיף ולא בא לגרוע.
עידו עשת: סעיף 3 בא להעניק, להבטיח שזכאותם תהיה החל מ- 1.1.08.
אברהם מיכאלי: והפרסום יופיע גם החודש הזה?
עידו עשת: אברהם מיכאלי, לגבי ההטבות שמנויות בסעיף הזה.
עידו עשת: סעיף ג(1)(2)(3)
מיכאל נודלמן: מצביעים.
עידו עשת: אני רוצה לעבור לסעיף 5 סעיף קטן ג סעיפים (4) ו-(5), סעיף (4) קובע שמי שזכאי למענק הטבות עבור שנת 2008 כנוסחו זה, לא יהיה זכאי למענק ההטבות כנוסחו ערב התחילה, בעד אותה שנה, כדי למנוע כפל הטבות בנושא הזה, וסעיף (5) קובע.
אברהם מיכאלי: סעיף 5א (1) בא להיטב עמם או בא לגרוע מהם?
עידו עשת: הוא בא לקבוע.
אברהם מיכאלי: סעיף 5א(1), הוא יותר טוב מהסעיף הקודם?
עידו עשת: המענק היום לפי 5א(1) הוא מענק של 4,000 שקלים, מענק ההטבות הישן מדבר על 1,000 שקל, ה- 4,000 מחליף את 1,000 רק הקביעה פה שרק לא יקבלו את שניהם.
עידו עשת: סעיף קטן (5) קובע שהסעיפים העוסקים, אלה הסעיפים שעוסקים בקצבת ההבראה, כנוסחו בפרק זה קובע שיחולו החל מה- 1 בינואר 2009, זאת אומרת כלומר שלא תשולם קצבת הבראה ונופש בעד התקופה שקדמה ליום התחילה שהוא ה- 1 לינואר 2009.
קריאה: אי אפשר לעשות חלקי את קצבת הבראה?
שי סומך: חייב להיות ביחד, זה היה הסיכום, בהתאם לסיכום החל מ- 1.1.09.
עידו עשת: 5ג סעיפים קטנים (4) ו- (5).
עידו עשת: אני עובר לסעיף 5 סעיף קטן ד' עמוד 12 למעלה, סעיף קטן ד' וסעיף קטן ה', סעיף קטן ד'.
רביב סובל: בהתאם לחוק היום תשלום המענק השנתי הוא פעם בשנה בינואר, מכיוון שאנחנו מגדילים את המענק, היה צריך לקבוע מתי המענק המוגדל ישולם, בהוראת שעה נקבע שזה יהיה רק ב- 2008 בנוסח שיש לפניכם כתוב שזה יהיה ביום התחילה, כיוון שלא ברור מתי זה יהיה כדאי שיהיה כתוב 1 באפריל.
אברהם מיכאלי: שיהיה כתוב 1 במרץ.
רביב סובל: אנחנו לא נספיק.
אברהם מיכאלי: אז שישלמו חודש אחד אחורה.
רביב סובל: זה לא משנה, זה מענק שיהיה רטרואקטיבי.
מיכאל נודלמן: זה מענק, הם יקבלו.
עידו עשת: בלא קשר לזה הוא יקבל את המענק, הוא מענק שנתי.
מיכאל נודלמן: מי שזכאי יקבל ב- 1 באפריל, מי שהוא זכאי היום, אלה שלא זכאים לא יקבלו מענק, כך אני הבנתי.
אורי ויזנברג: מי שמוכר מקבל כבר עכשיו.
שי סומך: אין רטרואקטיבי זה תשלום חד פעמי.
עידו עשת: אני חוזר לסעיף 5(ד), בשנת 2008 יקרו את סעיף 5(א)(1) לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה, כך שבמקום המילים "ב- 1 בינואר של כל שנה" יבוא ב- 1 באפריל 2008, כמובן בהתאם לשינויי נוסח.
עידו עשת: סעיף קטן (ה), בסעיף זה "ההסכם עם גרמניה" והרשות המוסמכת כהגדרתם בסעיף 1 לחוק ההטבות, כנוסחו בפרק זה.
עידו עשת: סעיף טכני שנועד לשאוב את ההגדרות שקיימות בהגדרה פה בחוק.
מיכאל נודלמן: אפשר להצביע.
מיכאל נודלמן: סעיף 5(א)(ד)(ה).
עידו עשת: אני עובר לסעיף 6, סעיף 6(א)(ב)(ג)(ד)(ה) ו- (ו), זה סעיף שעוסק בעצם בהסדר הזמני לניצולי שואה ששהו במחנה ריכוז, בגטו או במחנה שעבו בו בעבודת פרך.
עידו עשת: ההסדר הזה, אני מבין שיש ויכוח.
קולט אביטל: אפשר להוריד את המלה במחנה?
קולט אביטל: הסדר זמני לניצולי שואה ששהו במחנה ריכוז, בגטו, או במחנה שעבדו בו בעבודת פרך, לא כולם עבדו בתוך המחנה, היו אנשים שעבדו גם מחוץ למחנה, לשנות או שעבדו בעבודות פרך.
נח פלוג: ההסדר הוא לגבי מחנות וגטאות, זה ההסדר.
נח פלוג: אנחנו מדברים על הזכאים.
שרה מרום שלו: זה כולל, אם הוא היה ועבד מחוץ למחנה הוא זכאי.
קולט אביטל: יש אנשים שעבדו בעבודות פרך, יום יום, ולא כולם היו בתוך מחנה.
נח פלוג: זה הסדר שעומד ממילא לפקוע בעוד חודש.
נח פלוג: מה שקובע זה החוק, זה משהו שמעגן את התשלומים הזמניים ל- 170 איש ששילמו להם לפני שהיה את החוק, אין לזה כל משמעות.
קריאה: הממשלה שילמה עוד לפני שנחקק החוק.
קולט אביטל: אז מה הסעיף הזה.
עידו עשת: נועד לתת תוקף חוקי, ניתן הכסף עוד לפני שהיה חוק.
קולט אביטל: זאת אומרת שאני מלבינה את מה שהם עשו.
עידו עשת: מרגע שהחוק יכנס לתוקף.
אברהם מיכאלי: אם יש בחוק קריטריון, כמו שקולט אביטל מעלה, לגבי אלה שעבדו בחוץ, לא מכירים בהם?
קריאה: איפה ההגדרה פה?
עידו עשת: בסעיף 3.
מיכאל נודלמן: היתה הצבעה.
עידו עשת: סעיף 4 עמוד 3(א)(1) עד 3(4) זה מי שזכאי לקבל קצבה.
אברהם מיכאלי: כמו שקולט אביטל מעלה זה לא נכלל בהסכם?
קולט אביטל: למה אני צריכה להיות קשורה ברגליים ובידיים לחוק הגרמני?
רביב סובל: אנחנו חוזרים לדיון הראשון אבל אין לי בעיה לומר את זה, ממה יצאנו לדרך?
רביב סובל: יצאנו לדרך מהאחריות לתשלום.
קולט אביטל: אבל אנחנו כבר 60 שנה אחרי.
עידו עשת: זה לא קשור ל- 60 שנה אחרי זה קשור לזה שהמדינה אמרה שהאחריות לתשלום גמלאות, צריך להבין גמלאות לא תנאים סוציאליים, זה על ממשלת גרמניה, היא זו שגרמה להם את העוול, נמצאה קבוצה מאוד ספציפית של אנשים שעומדת בהגדרות שהגרמנים קבעו, אבל נופלים בתקופה שהגרמנים קבעו.
קולט אביטל: אני אומר לך למה, משום שמצד אחד אנחנו אומרים רק לפני החוק הגרמני, מצד שני באים ואומרים אנחנו קיבלנו כסף אבל בהסכם השילומים, יש לי את זה בכתב, בהסכם השילומים לא התחייבו לשלם לניצולי שואה, יש לי שחור על גבי לבן מה שרפי פינטו כותב לאנשים, כולל לי, שלא התחייבנו, לפי שום חוק, היה הסכם, מדינת ישראל קיבלה כסף אבל היא לא התחייבה לשלם.
שי סומך: היא לקחה על עצמה לשלם פיצויים בריאותיים לניצולים שהגיעו עד שנת 1953, זה כתוב בתוך הנספח להסכם.
קולט אביטל: אני אעביר לך את המכתבים כדי שתראה מה אומר.
עידו עשת: אנחנו לא במשפט לרפי פינטו.
קולט אביטל: סליחה, אז תחליטו מה, אם כך ממשלת ישראל התחייבה לשלם לניצולי שואה.
אורי ויזנברג: היא לקחה על עצמה במסגרת הנספח של הסכם השילומים לתת פיצויים בריאותיים למי שהגיע לישראל עד אוקטובר 1953.
רביב סובל: אני לא רוצה כרגע לחרוג מההסכם ולפתוח את כל הפרשה, קיים הסכם, כל החוק הזה בנוי על ההסכם.
קולט אביטל: חוק הוא מעל ההסכם ומעבר להסכם.
רביב סובל: הוא במסגרת ההסכם כך הבנתי.
מיכאל נודלמן: צריך רק להצביע, יש פה רק דבר אחד, אני לא יכול להיכנס לוויכוחים כאלה, הסכמים עם גרמניה, זה מה שממשלת ישראל עושה, צריכים להצביע, מי נגד זה, ומי בעד בעד.
קולט אביטל: אני מבקשת שתסביר לי מי משלם את הכסף הזה, אנחנו או ממשלת גרמניה?
רביב סובל: כמו שכתוב בהחלטת הממשלה לפנות לממשלת גרמניה על מנת להבטיח שהיא זו שתשלם את התשלומים האלה, החליטה לא לחכות עד שהגרמנים יואילו בטובם לשלם לאוכלוסיה הזאת, כרגע ממשלת ישראל החליטה לשלם, אבל הממשלה בשום שלב לא אמרה שהיא מסירה את הדרישה שלה ממשלת גרמניה לקחת אחריות על הקבוצה הזאת, לכן אנחנו נצמדים לקריטריונים של ממשלת גרמניה.
שרה מרום שלו: הם עבדו תחת שמירה של הגרמנים, להם לא מגיע?
שרה מרום שלו: את זה אנחנו שואלים גם אני מסתייגות.
אברהם מיכאלי: השאלה אם יש עוד קבוצות שלא נכללו בהסכם?
אברהם מיכאלי: אם פותחים עכשיו אז פותחים על כמה קבוצות.
מיכאל נודלמן: מצביעים, מי בעד ומי נגד?
עידו עשת: סעיף 6 על כל תתי סעיפיו, אני רק אומר סעיף (ה) ו-(ו) הסיבה שהם מסומנים באדום כי הם נשמטו מהנוסח המקורי של הצעת החוק.
מיכאל נודלמן: מי בעד מי נגד?
מיכאל נודלמן: הצבעה הרוב - בעד נמנע -1 נגד- 1
עידו עשת: אני רוצה לעבור לסעיף 4(1), עדיין לא סיימנו עם פרק ג, מה שלא הוצבע מסומן בצהוב, אנחנו בפרק ג' סיוע לניצולי שואה עמוד 2, לא הצבענו על סעיף 4 ועל סעיף קטן 1, אני רוצה לקרוא אותו והחבר זאב אלקין יציע את ההצעה שלו לתיקון סעיף 4 תיוק חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים, בחוק ההטבות התשס"ז -2007 – חוק ההטבות, סעיף קטן (1), בשם החוק המילה נזקקים תמחק, זה ברור יקראו לחוק חוק הטבות לניצולי שואה.
זאב אלקין: ההצעה שלי היתה עוד בתחילת הדיון היות והחוק מטפל בניצולי מחנות וגטאות.
מיכאל נודלמן: אני חושב שניצולי שואה, אלה שאתה אמרת ואני לא חושב שצריכים לשנות את השם.
מיכאל נודלמן: בחוק יורי שטרן ניסו גם לשנות את הנזקקים.
מיכאל נודלמן: אבל פה הנזקקים נמחקו.
אברהם מיכאלי: השאלה האם המלה נזקקים מוריד את כבוד הפונים.
עידו עשת: החוק החדש לא מיועד רק לנזקקים לכן הורידו את המלה.
קולט אביטל: מתי מגישים את החוק להצבעה?
מיכאל נודלמן: עדיין אנחנו לא גמרנו, יש לנו עוד סעיף ב.
קולט אביטל: אני רוצה להביע הסתייגות.
עידו עשת: בעניין ההסדר הזמני?
עידו עשת: באיזה עניין הסתייגות?
מיכאל נודלמן: בעניין של קבוצות שנכנסו, אתם מבינים שלא הכנסת קבעה קבוצות כאלה, מישהו אחר קבע, אנחנו לא יכולים לקבוע.
זאב אלקין: אני מוריד את זה.
עידו עשת: אם ככה זה נשאר ככה.
מיכאל נודלמן: אפשר להצביע סעיף 4 סעיף קטן (1) החלק שהוא בצהוב בפרק ג' עמוד 2.
מיכאל נודלמן: הצבעה התקבל פה אחד.
מיכאל נודלמן: היועץ המשפטי אומר לי שאם את רוצה להגיש הסתייגות את צריכה לעלות את זה עכשיו, איזו הסתייגות?
קולט אביטל: ההסתייגות שלי מתייחסת לסעיף 3 הגדרות, המלה מגטו או ממחנות שעבדו בעבודת בפרך, המלה במחנה, למחוק את המלה במחנה, ההסתייגות שלי היא למחוק שתי מילים אני מוחקת במחנה ואת המלה בו, שתי מילים, עמוד 4 סעיף 3 בהגדרה, אני רוצה שהנוסח יהיה בגטו או שעבדו בעבודת פרך.
עידו עשת: רק בכותרת או שאת מבקשת לשנות את הזכאות המהותיות?
מיכאל נודלמן: רוצה להסביר דבר אחד.
קולט אביטל: אתה לא צריך להסביר, אני מכירה, אני יודעת, גם אם זה יפול אני עדיין רוצה להגיש את זה.
נח פלוג: מאחר והייתי במשא ומתן עם הגרמנים, אני רוצה להסביר שאנחנו עבדו, עבדו 16 מיליון איש עבודת כפיה, אנחנו טענו שהיהודים שהיו במחנות ובגטאות עבדו לא עבודת כפיה אלא עבודת פרך, זאת אומרת התכנית היתה להרוג אותם באמצעות עבודה, לכן דרשנו גם שאלה שהיו במחנות ובגטאות יקבלו יותר מאלה שעבדו עבודת כפיה, עבודת פרך הוגדרה לאלה שהיו במחנות ובגטאות, כל ה- 16 מיליון איש שעבדו עבדו עבודת כפיה, ככה שאם את אומרת מחוץ לגטאות עבדו עבודת כפיה, זאת היתה ההגדרה, אנחנו דרשנו שאלה שהיו במחנות ובגטאות לא יהיו שווים לפולני או אוקראיני שעבד אצל איכר, הוא עבד עבודת כפיה, אנחנו עבדו עבודת פרך, הגדירו את זה שזה היה רצח באמצעות עבודה.
נח פלוג: זה היה המשא ומתן עם הגרמנים והם קיבלו את זה.
קולט אביטל: יכול להיות שאני התבלבלתי בעובדות ההיסטוריות, כי מה לעשות לא נולדתי בפולין, אבל גם ברומניה העבידו אנשים, גם את אלה שלא היו במחנות בעבודת פרך, לפי ההגדרה שלך אנשים ישנו בלילות, השכיבו אותם בלילות על מסילות רכבת, עינו אותם, הרביצו להם, אי אפשר לבוא ולהגיד הרגו אותם, אי אפשר להגיד שזה היה פיקניק או שהם לא נכנסים לקטגוריה, ככה אתה החלטת ואני חושבת על זה הרבה זמן.
מיכאל נודלמן: אני מבין שאנחנו הצבענו, אנחנו לא קיבלנו את ההערות של חברת הכנסת קולט אביטל.
קולט אביטל: לא היתה הצבעה.
מיכאל נודלמן: היתה הצבעה על הסעיף הזה.
מיכאל נודלמן: אם אנחנו לא מקבלים זה הולך למליאה.
יולי יואל אדלשטיין: אם בהצבעה זה מתקבל זה הופך לחלק מנוסח החוק, אם זה לא מתקבל זכותה להגיש את זה.
עידו עשת: האם ההסתייגות היא לכותרת הסעיף ולא לשנות מהותית את הסעיף עצמו, כי אז יווצר מצב, בהנחה שההסתייגות שלך תתקבל, אנחנו מדברים על שינוי מהותי לא על כותרת הסעיף, נכון הגדרות סעיף 3, שתשנה את הזכאות הקבוע, אבל כרגע סעיף 3 הוצבע, אם הוועדה מעוניינת לפתוח את סעיף 3, זה עניין אחר, ולגבי ההסתייגות, השאלה אם הוועדה מעוניינת לפתוח את סעיף 3.
קולט אביטל: אנשים צריכים להחליט ולהביע, אם הם לא יצביעו בעד או שהם יחליטו לעשות את זה, עדיין יש לי את הזכות לעלות את זה כהסתייגות.
רביב סובל: כמובן שזו הסתייגות תקציבית שפותחת את ההסדרים שהיו עם ארגוני הניצולים, כי אנחנו מרחיבים כאן את ההגדרות מעבר להגדרות שסוכמו, וכמובן שאנחנו מתנגדים לזה, ומעבר לזה שהתהליך של הכרה ובדיקות בסוגיה הזו יהיו בלתי אפשריים, האם המדינה תדע אם מישהו לפני 60 שנה עבד או לא עבד בעבודת כפיה, לגבי מחנות היו רישומים זה משהו שאפשר.
קריאה: למעשה אם משנים את השם רק בכותרת, מבלי לשנות את התוכן של סעיף 3 אז לא משתנה כלום.
עידו עשת: זה בדיוק מה שביררתי עם חברת הכנסת קולט אביטל, ההסתייגות שהיא מבקשת היא הסתייגות מהותית, היא לא הסתייגות דיבור, היא הסתייגות שמשנה, אני כבר אומר שאם היא תתקבל אנחנו נצטרך לשנות, זה משנה הרבה מאוד קריטריונים ואת ההסדרים עצמם, לא נוכל לעלות את זה כך כמובן, אנחנו מבחינת הייעוץ המשפטי נצטרך לשנות ולחזור לוועדה בעניין הזה, משום שההסתייגות הזו משנה את הקריטריונים שבסעיף 3(א), הוועדה צריכה להחליט אם היא רוצה לשלב את ההצעה של חברת הכנסת קולט אביטל בנוסח הקיים או שהיא דוחה את ההצעה, ואז כמובן חברת הכנסת קולט אביטל יכולה להגיש אותה כהסתייגות.
מיכאל נודלמן: עכשיו אנחנו עוברים להצבעה אם אנחנו מקבלים, לחברת הכנסת יש זכות להגיע למליאה.
מיכאל נודלמן: מי שהוא בעד שינויים הוא בעד, מי שהוא נגד שינויים הוא נגד.
מיכאל נודלמן: הצבעה 3 - בעד 4- נגד לא עבר
מיכאל נודלמן: עכשיו פרוצדורלית את יכולה לנמק במליאה.
זאב אלקין: אני מבקש הסתייגות דיבור בסעיף 4 (1), של השם, אם צריך להצביע ולדחות כדי שזה יעלה.
עידו עשת: חבר הכנסת זאב אלקין, הסתייגות דיבור אינה מהותית, זאת אומרת שאתה רוצה הסתייגות דיבור שאינה מהותית?
עידו עשת: נרשמה.
קריאה: וגם אברהם מיכאלי.
עידו עשת: גם מיכאלי נרשם.
דנה גורדון: וגם יולי (יואל) אדלשטיין.
עידו עשת: נרשם.
עידו עשת: פרק ב'.
מיכאל נודלמן: יש לי הצעה בפועל אחוזים, יש לי הצעה לעלות אחוזים בהבטחת הכנסה.
עידו עשת: בנוסח שמונח לפניכם, כבר האחוזים בטור פה, אם מלאו לו 80 שנה כפי שאתם רואים, הם אותם אחוזים של הצעת החוק שמונחת בפני ועדת העלייה ובוועדת העבודה והרווחה, אלה הם המספרים האחרים, כפי שאתם רואים פה המספרים תוקנו, אתם יכולים לראות באדום את המספרים הישנים.
זאב אלקין: קודם כל אני מאוד תומך בהצעה הזאת, אני מבין שגם הממשלה לא מתנגדת לזה, אבל אין בררה אחרת, רציתי לשאול למה בטור הקודם של אלה שטרם מלאו להם 80 שנה המספרים כן נשארו כמו שהיו.
עידו עשת: אלו המספרים הנוכחיים.
זאב אלקין: אבל מה שהוצע בוועדת עבודה ורווחה, אני מחזיק את הצעת החוק הממשלתית לוועדת הרווחה, בהצעה הזאת יש שני טורים, יש טור שמאלי לאלה שמלאו להם 80 שנה, ולאלה שטרם מלאו להם 80 שנה, גם המספרים של אלה שטרם מלאו להם 80 היו צריכים לעלות ב- 80 שקלים, וזה לא השתנה, אז אם אנחנו כבר מאמצים את הטבלה הזאת אז בואו נאמץ אותה כולה.
יולי יואל אדלשטיין: זו טעות, משתמע מזה שזה שתי קטגוריות גיל.