GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז חלפון: מספר נקודות לפני שנתחיל במצגת, תוכנית החומש לבני הקהילה האתיופית עומדת על סדר גודל תקציבי של 869 מיליון שקלים עד 2012, שותפים לתוכנית: כמובן המשרד לקליטה, משרד הבינוי והשיכון, משרד התעשיה, מסחר ותעסוקה, משרד החינוך, ומשרד הרווחה, השירותים החברתיים אלה הם מבחינת משרדי הממשלה, וכמובן נציגי הקהילה שהיו שותפים לאורך כל עבודת הוועדה והביאו בהרבה פעמים את צרכי בני הקהילה.
ארז חלפון: הדגש העיקרי בתכנית הוא טיפול בעולים מגילאי 16 ומעלה, בכל הנושאים שמצאנו לנכון שהם הנושאים הקריטיים בהשתלבות בני הקהילה בחברה הישראלית, אנחנו מדברים מבגרויות בבתי הספר, לאחר מכן גיוס לצבא ההגנה לישראל ולאחר מכן כמובן האוניברסיטה, לאחר האוניברסיטה השילוב בתעסוקה, כי מצאנו הרבה מאוד אקדמאיים שמסיימים ואינם מצליחים להשתלב במקומות תעסוקה, וכמובן הדבר החשוב, מתן הזדמנויות לצעירים לצאת משכונות עתירי עולים ולהתבסס מקומות חזקים יותר.
ארז חלפון: התכנית מטפלת ועובדת בתוכנית רוחב ארצי ותוכניות עומק, תכניות העומק זה מה שדיברתי, הטיפול בכל הנקודות שציינתי ומניתי כרגע וכמובן תכנית עומק המתמקדת ב-16 שכונות.
ארז חלפון: הממשלה בתחילה אישרה 15 שכונות, ולאחר מכן נוספה העיר לוד, שהיא כרגע בטיפול כללי, ממשלתית, גם היא תכנס לתכנית, סך הכל 16 שכונות, ואלה תכניות העומק שיכנסו דרך פרויקט שיקום שכונות, כמובן גם בפיזי וגם חברתי.
ארז חלפון: הנושא החשוב שהושג זה הגדלת מענקי המשכנתאות למשפחות שיוצאות ממרכזי קליטה, תוספת של 40% בממוצע למענק המשכנתא שהמשפחה קיבלה, כמובן בהתאם למספר הילדים ומספר הנפשות, הדבר הנוסף זה הגדלת סכומי ההלוואות, אותו נושא של דיור, לצעירים, שצעירי הקהילה יקבלו מקסימום זכאות כדי לרכוש דירות בשכונות חזקות יותר.
ארז חלפון: הדבר העיקרי בתכנית, ומצאנו לנכון, ואני חושב שזה מתבצע לראשונה בתכנית ממשלתית שכל תקציבי התכניות השונות ירוכזו בתוך משרד הקליטה, במשרד הקליטה יקום גוף, יהיה גוף שיעשה בקרה ומעקב בניהולו של חנוך צימר שינהל אותו, חנוך צימר המשנה למנהל הכללי שיושב פה, כמובן כל נציגי המשרדים וכמובן בשיתו, נציגי הקהילה כדי שיבקרו ובכל תקופה שמסתיימת נוכל לעשות בדיקה, נוכל לראות מה התקיים, מה לא התקיים ואם יש בעיות בחלק מהתוכניות, וזאת כמובן בהסכמת כל חברי הועדה, אם נראה ונמצא לנכון שצריך לשנות איזו תכנית אנחנו נכנס ישיבה ונוכל לעשות שינוי בתכניות, אבל כל התכנית הזו תהיה בבקרה ובפיקוח.
ארז חלפון: המשרד שכר לשם כך את מכון ברוקדייל שיעמוד לצידו ויעזור לנו בנושא הבקרה על כל התכנית, כמובן גם מחקר וגם פיקוח על התקציבים.
ארז חלפון: הדבר הנוסף, אנחנו נביא ונרכז את התקציבים המושקעים על ידי המגזר השלישי, ננסה לדעת לאן הם מנותבים, נבקש מהם, כדי למנוע כפילויות בתקציבים, כמובן בשיתוף נגיסט מנגשה מהפרויקט האתיופי, לראות שאין כפל תקציבים ותכניות שנותן אחד מהמגזרים השלישיים וגם התכנית הזו תכנס, כי את הדברים האלה אנחנו רוצים למנוע.
ארז חלפון: עוד דבר שהוא מוסכם, ש- 30% מכוח האדם שיעבדו בהוצאת התוכנית לפועל, והכל זה בקניית שירות, בתכניות יהיו 30% נציגי בני הקהילה וזאת כדי לתת את המעמד וגם את האפשרויות לבני הקהילה להשתלב בתוך התכנית וכמובן שזה לא כולל את שיקום שכונות.
ארז חלפון: כפי שאמרתי מדינת ישראל רואה כיעד בשנים 2008 ועד ,2012, בהתחלה את שיפור קליטת של בני העדה האתיופית, טיפול הרוחב כולל את טיפול העומק באותן שכונות, טיפול העומק באותן 16 שכונות וטיפול הרוחב הוא התכניות הארציות שנראה אותן כבר בשקף הבא, כפי שאתם רואים תכניות הרוחב נמצאות.
ארז חלפון: אתם תוכלו לעקוב בניירות שהנחנו לכם, אם יהיו כמובן אחר כך שאלות.
ארז חלפון: כפי שאתם רואים בניית תכניות הרוחב מתייחסת לכל נושא התעסוקה, הכשרות מקצועיות, סיוע במגורים לצעירים וכמו שאמרתי מענקים ליציאה ממרכזי קליטה.
ארז חלפון: אני אתן לחנוך צימר להמשיך ולסיים את המצגת הקצרה.
חנוך צימר: תודה לארז חלפון, המצגת אינה אמורה להיות העתק של החלטות הממשלה, החלטת הממשלה מונחת לכם על השולחן, ואתם יכולים לעיין בה ולקרוא אותה, המצגת בעצם באה לתת את הכותרות או את הדברים היותר חשובים שאנחנו מוצאים לנכון להביא אל מול התכנית ובהשוואה לתכניות קודמות שהיו בעבר, ואיפה אנחנו יכולים להצביע על חידוש, או על תנופה או על משהו אחר מתוך כוונה שבאמת יהיו לנו תוצאות משביעות רצון.
חנוך צימר: השקף שמונח כאן מתמקד בגילאי 21 עד 35, ושימו לב, אני חושב שזו התכנית הראשונה ששמה לה כלדגל את השנתונים האלה ואת הגילאים האלה, כי עד כאן רוב התכניות, לא כולן אבל רובן עסקו, לא שזה לא חשוב, הם עסקו בגילאי החינוך, גיל רך וצפונה, אנחנו לא נוגעים בשום דבר קיים אבל חשבנו שאם אנחנו עושים משהו נוסף כלומר קומה נוספת, הגיע זמן גם להסתכל על הגילאים האלה.
חנוך צימר: כשאני אומר להסתכל על הגילאים האלה, זה למעשה בכל החתכים המופיעים לנו כאן על השקף, אנחנו רוצים לעסוק במה שאנחנו קוראים בניית ההון האנושי ובניית הכלים כדי שהוא בסופו של דבר יעמוד על הרגלים ויהיה עצמאי ואנחנו נעשה את זה באמצעות התאגדויות של תחומים שונים, גם בנושא הבגרות, הכנה לבחינות הבגרות השלמת בגרות, וכל מה שקשור למהלך הצבאי, יושב לצידי סגן אלוף מושיק אביב שהוא ראש ענף קליטת עלייה בצבא ההגנה לישראל, וכל התחברויות עוברות דרכו ואנחנו כמובן מתואמים לחלוטין עם הצבא.
חנוך צימר: , כל מה שקשור ללימודים גבוהים כנדבך הקיים, כולנו יודעים שיש היום נדבך והוא לגמרי לא רע, אבל אנחנו רוצים להשביח אותו ואולי לתת גם כיוונים חדשים בתחומי ההשכלה הגבוהה, אחד מהכיוונים, זה לצמצם את אחוז הנשירה מהלימודים לתואר האקדמי ולהגביר את המספרים גם בתואר השני וכמובן אם אפשר גם בתואר השלישי, ולתת ממדים של מצוינות.
חנוך צימר: הדבר הנוסף שאנחנו נרצה לטפל בו, הוא קשה יותר זה לשנות גם את מטרית הלימוד או חוגי הלימוד ולנסות להכניס אופקים חדשים של לימוד בקרב בני העדה האתיופית בעיקר לכיוון של מדעים מדויקים, הנדסה וחוגים אחרים נחשבים ופופולרים.
חנוך צימר: שמו לב, סך כל המשאבים שילכו לכיוון הזה זה 120 מיליון שקל, מתוך אותה תכנית חומש שנתית, שארז חלפון הזכיר קודם לכן, אני מוכרח להזכיר ואני פותח סוגריים שבינתיים יש לנו אישור קונקרטי ל- 2008 בסך של 82 מיליון שקל, אני מניח שבבניית תקציב 2009 נוכל לקבל את המתחייב מתוך התכנית הכוללת.
חנוך צימר: זו הרובריקה הראשונה, המלבן או הריבוע השני עוסק בכאלה שלא ילכו במסלול שדיברתי עליו עד עכשיו, על כוח אדם לא מיומן שצריכים לשדרג אותו הן ברמה של השלמת השכלה והן ברמה של הכשרות מקצועיות, השתלמויות וזה הריבוע שמדבר על הכיוונים האלה.
חנוך צימר: שוב דבר שונה והוא חדש לחלוטין - דיברנו צעירים, דיברנו על גילאים ועוד מעט נדבר על גם על שכונות, מעבר להשקעה בתוך השכונה, אנחנו חשבנו שהגיע הזמן לתת אפשרויות לדור השני שחי בשכונה, שחלקו אפילו יושב פה ואני רואה פרצופים צעירים, לתת איזה כוח כלכלי לקום ולבנות חיים במקום אחר, בהנחה שהדור הצעיר, הזוג הצעיר הוא כבר בעל מקצוע, שני בני הזוג עובדים, לתת לו את הקפיטל שעד היום לא היה לו, כדי להגיע למקומות אחרים, נבנתה תכנית שלמה של הלוואת, משכנתא, שימו לב אני מציין הלוואות לא מענקים, הלוואות משכנתא בניקוד המקסימלי כדי לאפשר את המהלך הזה.
חנוך צימר: הדבר האחרון כפי שאתם רואים, תחת הכותרת מענקי דיור ויציאה ממרכזי קליטה, יכול להיות שהכותרת האחרת שאינה כתובה פה צריכה להיות פתיחת שכונות נוספות לאכלוס משפחות מהקהילה האתיופית שמגיעות לארץ בתקופה האחרונה, כי ברור לחלוטין שלהעמיס על השכונות הקיימות זה לא יהיה חכם, ולכן בשיתוף עם משרד השיכון נבנתה תכנית של הגדלה משמעותית בכ- 40% במענק משכנתא שייתן, אבל בתנאי של מיקום גאוגרפי זה או אחר שאנחנו נחשוב לנכון שהוא משרת את המטרה שציינתי כרגע.
חנוך צימר: עד כאן מה שארז חלפון המנהל הכללי של המשרד כינה תכניות רוחב, אנחנו עכשיו עוברים בקצרה למה שאנחנו קוראים טיפול ממוקד או טיפול עומק בריכוזי האוכלוסיה עצמה בשכונות, והנקודות שאנחנו מחפשים שם כדי להשפיע, זה כמובן בתי הספר וזו תכנית שלקח על עצמו עמיהוד בהט ממשרד החינוך, ואם תרצו אני מניח שנציגי המשרדים יאמרו כמה דברים, כל אחד מהזוית שלו ואז זה ייתן את התמונה השלמה.
חנוך צימר: הריבוע השני עוסק בעצם, הוא נותן מושגי יסוד מה אנחנו הולכים לעשות, כשאני אומר אנחנו הולכים לעשות זה באמצעות סקטורה של מינהלת שיקום השכונות , יושבת פה אריאלה רבדל-נדקוב והיא עוסקת בזה, בעיקר בחברתי אבל לא רק בחברתי, יש ממד פיזי בתכניות השיקום.
חנוך צימר: חלק מהשכונות יהיו באחריות מינהלת שיקום השכונות ו-5 שכונות תהיינה באחריות ישירה של המשרד שלנו תחת הכותרת מוקדי קליטה, ואני מניח שאתם כבר מכירים את הכותרת הזאת.
חנוך צימר: מאחר שהיינו בטוחים שכולנו סקרנים לדעת על איזה שכונות מדובר, אז הנה בשקף רשימת הישובים והשכונות, זה איזה שיעור סטטיסטי של יוצאי אתיופיה בשכונה וסוג הפתרון המוצע כפי שאמרתי קודם, האם זה שיקום שכונות או מוקדי הקליטה, מאחר ויש לכם את החומר כתוב אני לא חושב שכדאי שאני אעבור שכונה שכונה תקראו את זה בזמנכם לאחר מכן.
חנוך צימר: אנחנו רואים בשקף הזה איזו סכמה שבעצם אומרת לנו מה הולך להיות בשכונות או באיזה תחומים, באיזה תחומים אנחנו רוצים להתערב שם, הנה נתנו לכם תקציב בשנת שיא, שנת שיא מתוכננת ל- 2010, בשכונה ממוצעת של 2,200 נפש, אנחנו רואים איך זה מתחלק לפי הנושאים או המשרדים, אז בממוצע אנחנו מדברים על 6.3 מיליון שקל, שזה מתחלק: 2 – משרד החינוך, 2,5 משרד הרווחה והיתרה בשיקום שכונות חברתי ואצלנו במוקדי הקליטה, ואם תסתכלו אצלנו בכחול בעצם אנחנו ניגע בכל התחומים שחשבנו שהם משמעותיים.
חנוך צימר: מהלך מתלות לעצמאות כאן הכוונה בעיקר למשפחות שבטיפול משרד הרווחה, ושם אותר מגזר שלם של משפחות שבעצם אין שום סיבה אמיתית שהם יהיו בטיפול של משרד הרווחה ולנסות לתת להם כלים כדי להתנתק משם ולצאת משם, כל מה שקשור למרכזי הון אנושי, השכלת מבוגרים.
חנוך צימר: פעילות עצמית ולשיפוץ הבתים זה משפט המשך למה שאמרתי שיקום פיזי מסוים, אני חייב להיות כנה ולומר, קטן ממה שחשבנו בתחילת הדרך מסיבות השתתפות של גורמים נוספים בתקציב שבנינו על זה ובסופו של דבר התקציב הזה לא הגיע, ולכן הנושא הפיזי קיבל הקטנה מסוימת מול הרצון שלנו.
חנוך צימר: מרכז לגיל הרך – חינוך משלים, לפחות בית הספר אחד בטיפול אינטנסיבי, זה אותם בתי ספר שדברתי עליהם קודם, וטיפול אינטנסיבי בנוער בסטיה חברתית, במילים אחרות מה שאנחנו קוראים קידום נוער או נוער בסיכון, ואנחנו מכירים את המושגים.
חנוך צימר: לגבי העבודה בטיפול הממוקד בשכונות, יצרנו פורום שמלווה את המהלכים שמורכב מהמנהלים הכלליים של שני המשרדים, משרד השיכון ומשרד הקליטה, כדי לתת מתווה וכדי להתכנס מול הפורום הזה ולתת דיווחים איך ומה ואיפה אנחנו נמצאים.
חנוך צימר: אני רוצה שתדעו שיש בתכנית יכולות גם בפורום הזה, ולא רק בפורום הזה לקבל החלטות במהלך תנועה, במילים אחרות אם אנחנו רואים שיש צורך לעשות הסטות של תקציב או תגבורים או הפחתות, יש לנו מנגנונים לעשות גם את זה.
חנוך צימר: כאן אנחנו רואים את מסגרת התקציב ל- 2008, שימו לב, דיברתי קודם על 2008 על פי המשרדים, ואתם יכולים לראות שזה מחולק לפי מה שהזכרנו קודם, תכניות רוחב, תכניות ארציות ותכניות ממוקדות שכונה, אנחנו רואים את הסכומים בחינוך –סה"כ ב- 2008 קצת למעלה מ-6 מיליון שקל, אצלנו במשרד הקליטה 4,6, במשרד התעשיה, מסחר ותעסוקה שאני לא רואה כאן ייצוג שלו, וכנראה ישנה תקלה בזימון, אבל למשרד התעשיה, מסחר ותעסוקה יש חלק משמעותי בתכנית כולה, והוא מתחבר אלינו גם בפעולות עצמאיות של האגף להכשרה מקצועית אבל לא רק, אלא גם בפעולות הקשורות לצבא ההגנה לישראל, הכנת החיילים לקראת החיים האזרחיים וכך הלאה.
חנוך צימר: במשרד התעשיה, מסחר ותעסוקה אנחנו רואים כמעט 4 מיליון שקל בשנת 2008, ברווחה למעלה מ- 2 מיליון ושיכון כבר הזכרתי, מטבע הדברים רוב התקציב ילך לשיכון ואתם רואים סדר גודל מאוד מאוד משמעותי שהוא גם בהקשרים הפיזיים אבל זה סכום שהוא יחסית נמוך וגם מענקי משכנתא ואותן הלוואות משכנתא לזוגות הצעירים שאנחנו רוצים שאולי יבנו את חייהם במקומות אחרים, בסך הכל מעל 65 מיליון שקל.
חנוך צימר: הזכיר כבר המנהל הכללי את תכנון התכנית, התכנון מתבצע באמצעות המשרד שלנו, ואני חושב שיש בזה חידוש רב משמעות, זה בעצם ביטוי לראיה האינטגרטיבית שלנו את התכנית, וגם לראיה ההוליסטית.
חנוך צימר: אינטגרטיבית מהצד הארגוני - קרי המשרדים, וההוליסטי מצד המשפחה, ולמעשה אנחנו רואים את היחידה המשפחתית כיחידה שצריכים להסתכל עליה מכל מיני זוויות שמוכרות ולתת ליכולות האלה ביטוי גם ארגוני כדי שנוכל לעשות את אותם דברים של הסטות, של המרצות, של הפחתות ולקבל דיווחים, המנגנונים אלה, נקבע משרד מתכלל שאמור לראות, אני מקוה שנעשה את זה בהצלחה, הוא אמור לראות את התמונה הכוללת.
חנוך צימר: בשיתוף עם מכון ברוקדייל.
חנוך צימר: עם המשרדים הוכנה תכנית בקרה עם מדדים אמיתיים והמדדים נקבעו בשיתוף פעולה עם המשרדים כמובן, ועם איזשהו סרגל זמנים של דיווחים, ביצוע, והנה אתם רואים יש כאן נקודות לגבי הסטות תקציביות, נקודת עצירה וכך הלאה וכל זה מעוגן בהחלטת ממשלה, כך שלא צריכים להתחיל מחדש, או להתמקח, אם תרצו, לדון כל פעם מחדש.
חנוך צימר: אנחנו חושבים שבמקביל למשאבים הציבוריים, שפחות או יותר אנחנו יודעים לכמת אותם, המושקעים בקהילה, יש מאגר גדול מאוד של משאבים שבאים מהמגזר השלישי, פלנטרופיה, עמותות, תרומות, מגביות וכך הלאה, חשבנו לנכון שאחת לתמיד, אגב זה לא פשוט להגיע לתמונה עד כמה שניתן מדויקת לגבי התהוות המשאבים המגיעים מהכיוון הזה ושנדע אותם, אני מקווה שנוכל לעשות, וגם זה לא מובן מאליו, איזו חלוקת עבודה עם סדרי עדיפויות של מי נכנס, לאן ולאיפה על פי הצרכים האמיתיים, ואנחנו יודעים שלא תמיד זה אכן כך קורה בפועל.
חנוך צימר: כוח אדם -הזכיר את זה כבר ארז חלפון, אנחנו נתעקש על כך שהגופים המבצעים ויזמים למינהם יעסיקו, וזה יבוא לידי ביטוי בחוזה, לא במסגרת השיקום של השכונות הפיזי אלא בכל הדברים האחרים, 30% מכוח האדם לנושא של העשיה החברתית יהיה מתוך בני הקהילה, ואנחנו חושבים שזו החלטה מאוד משמעותית ומאוד חשובה.
חנוך צימר: עד כאן המצגת ובזה סיימנו.
ארז חנוך: לפני נציגי המשרדים, רק לציין 5% מתקציב התכנית בכל שנה יגיעו מתוך תקציבי המשרדים, זאת אומרת מהתקציבים השוטפים, כל משרד ייתן 5% לצורך התכנית, זה כסף מעבר למה שהממשלה אישרה 85% מתוך התכנית, זאת התכנית, בתוך ה- 869 מיליון שקלים, מתוך זה ה- 15% זה תקציב המשרדים, זה לא התקציב החיצוני שהמשרדים קיבלו מהאוצר.
קריאה: כמה אחוז כסף חדש?
ארז חנוך: 85%, כסף חדש, 15% מתוך תקציבי המשרדים, רוב התקציב כפי שראיתם בשנת 2008 הולך לנושא שיכון, לנושא דיור והדבר האחרון הוא כפי שאמרתי, התכנית היא תכנית חומש, התקציב שאושר ל- 2008 זה הסכום שנתתי, לקראת תקציב 2009 ובכל שנה נצטרך לאשר את התקציב בישיבת התקציב ואת התקציב הנוסף בישיבת הממשלה.
מיכאל נודלמן: שיקום שכונות והלוואות לבנקים לקניית דירות זה דבר חשוב מאוד, אני מבקש לשמוע את הנציגה של משרד השיכון, אריאלה לבדר-נבקוב בבקשה.
אריאלה רבדל-נדקוב: תודה לאדוני היושב ראש, המנהל הכללי, חברי הכנסת, ראשית אני מצטרפת לברכות שנאמרו פה על התכנית, אני חושבת שזו תכנית מאוד חשובה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני לא רוצה להאריך, אני אגש מיד למה שאני רוצה לומר, ובמה שיש לי לומר יש בו מידה מסוימת של השבתת שמחה, אבל חשוב לומר את זה במסגרת הזו.
אריאלה רבדל-נדקוב: הדבר הראשון, אני מבקשת להרחיב את מה שאמר המנהל הכללי של המשרד בסיפא של דבריו, המשמעות שהתקציב הוא לא רב שנתי אלא שנתי, המשמעות שהתקציב הוא לא רב שנתי היא, שאנחנו לא יכולים לעשות תכנון רב שנתי.
אריאלה רבדל-נדקוב: אם במסגרת התכנית הזאת יש פעולות שהן רב שנתיות, זאת אומרת שאתה חייב להגדיר אותן מלכתחילה, כמו כוח אדם, חברות מפעילות וכדומה, ברגע שהתקצוב הוא לא רב שנתי, זה מקשה על גיוס כוח אדם וחברות מפעילות, וזה מחליש את היכולת של הגורמים שמפעילים את התכנית לבצע אותה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני משרד השיכון אז אני אייצג משהו שהוא קצת יותר רחב.
מיכאל נודלמן: את אומרת שכל שנה צריכים לאשר את התקציב?
אריאלה רבדל-נדקוב: אם אתה רוצה להרחיב בבקשה, יש לנו מידי שנה מאבק על התקציב, ואני רוצה לומר לאדני היושב ראש ולחברי הכנסת שהממשלה יודעת לאשר תכניות רב שנתיות, אני מפעילה שתי תכניות רב שנתיות, גדולות מאוד, עם הרבה מאוד כסף, גורמים אחרים.
שלמה מולה: אתם לא השמעתם כשהממשלה אישרה את התכנית.
אריאלה רבדל-נדקוב: מה זה לא השמענו את הטיעון הזה?
אריאלה רבדל-נדקוב: אתה מאמין עלינו שאנחנו לא השמענו?
אריאלה רבדל-נדקוב: נאבקו על זה מאבק רציני.
מיכאל נודלמן: על הנייר זה רב שנתי, בכסף זה רק שנתי.
אריאלה רבדל-נדקוב: בדיוק אדוני היושב ראש.
ארז חלפון: אם רק אפשר להבהיר, התכנית שנבנתה לכל אורך התקופה במשך השנה, מפברואר 2006 ועד סיום התכנית עכשיו, נבנתה תכנית רב שנתית, וגם הכוונה היתה שהתקצוב יהיה רב שנתי, ואפשר לצאת למכרזי כוח אדם לחמש שנים, לצערנו הרב למרות שהתעקשנו, עקב אי הסכמה בין משרד ראש הממשלה למשרד האוצר שלא הסכים לתקצב לחמש שנים, אלא רק לשנה אחת, כל מה שהיה לנו זה לקבל את רוע הגזרה ולהיערך בתנאים האלה שכל שנה אישור תקציבי מחדש, אבל כאשר התכנית הוגדרה בממשלה, שראש הממשלה הציג כרב שנתית, אבל כרגע ההתחייבות היא לשנה אחת.
אריאלה רבדל-נדקוב: זאת נקודה ראשונה והיא בעייתית והמנהל הכללי הרחיב והוא הסביר את זה נכון, וזו המציאות שאנחנו מתמודדים איתה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני רוצה להתייחס לשני תקציבים הקשורים במשרד השיכון, אחד מההישגים הגדולים של התכנית הזאת זה, חנוך צימר הדגיש את זה בהרחבה בדבריו, וגם המנהל הכללי, זה הניסיון לראשונה לאפשר משכנתאות לזוגות צעירים שאינם זכאים בהגדרה, כדי שהם יוכלו להיחלץ מבתי הוריהם ולעבור לדיור שלהם בשכונות ראויות, והסיבה שבזכותה הצלחנו לשכנע את הממשלה, את האוצר ואת כל גורם ללכת לעניין הזה, כי התקבלה פה הכרה שהעלייה הזאת היא עלייה שהיא חסרת הון הורי ולכן אין שום אפשרות להורים לעזור לילדים שלהם לרכוש דירה, ולכן אנחנו מוצאים אנשים שהם אקדמאיים וגם שאינם אקדמאיים, מתחתנים עם ילד שניים והם גרים עם ההורים שלהם בתנאי צפיפות בלתי נסבלים או בשכונות מאוד חלשות שאנחנו יודעים מה המשמעות של זה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני מבקשת לומר שהתקציב לעניין זה, שהוא 30 מיליון שקל לא תוקצב והאוצר משיט את התקציב כולו על משרד השיכון ולמשרד השיכון אין את התקציב, אנחנו הודענו על זה, שר השיכון הודיע על זה גם בממשלה בעת הדיון, הוא הביע את הסתייגותו מהתכנית בעניין זה, ואין תקציב לנושא הזה.
מיכאל נודלמן: אם התקציב לא אושר, התכנית תתחיל לעבוד משנה זו?
מיכאל נודלמן: מה התקציב?
חביב קצב: 7 מיליון.
אריאלה רבדל-נדקוב: לא יקבלו, לא נוכל לתת כי אין כסף, משכנתאות זה כסף וזה המשאב, זה גם סכום לא כל כך גדול, זה הרבה יותר קטן מה- 30 מיליון, 30 מיליון זה היקף המשכנתאות, הסכום האמיתי שנדרש ממשרד השיכון הוא קטן בהרבה משום שהוא בסך הכל הסכום שמסבסד את הריביות, כמו שחביב קצת אמר 7 מיליון, זה תקציב הסבסוד של הריביות בבנקים, 7 מיליון, הכסף הזה לא תוקצב, בלעדיו לא יהיה ניתן לתת את המשכנתאות לזוגות הצעירים.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני מוכרחה לומר שזה נושא שמשרד השיכון הוביל אותו בתמיכה רב מערכתית כשישראל שוורץ וחביב קצב בנו את העניין הזה.
אריאלה רבדל-נדקוב: הדבר השלישי נוגע לשיקום שכונות פיזי, בתכנית הגדרנו בחמשת שנות התכנית 180 מיליון לשיקום שכונות פיזי, שזה משהו בסדר גודל של 45 מיליון לשנה בממוצע לחמש שנים.
אריאלה רבדל-נדקוב: אנחנו חישבנו את זה, וזה לא מכסה את כל השכונה, זה לא שיפוץ של כל הבניינים, לא של כל הדירות, אבל זה תקציב שמאפשר שיפוץ רציני ומשמעותי של שכונות השיקום ברמה כזאת, גם הרחבת דירות, גם שיפוץ חזיתות בתים, גם שיפוץ רחובות וגם שיפוץ הגנים, להפוך את שכונת המגורים, גם את השכונה החלשה ביותר לשכונה שממש ראוי לחיות בה, ממש הלכנו בעניין הזה על פי מצוותו של זכרונו לברכה ראש ממשלת ישראל שהגדיר את שיקום, שכונות מנחם בגין.
אריאלה רבדל-נדקוב: ליצור מקום ראוי לילדים לגדול בו, בית ראוי לילדים.
אריאלה רבדל-נדקוב: הסוכנות היהודית ביטלה את השתתפותה בתקציב בסדר גודל של 180 מיליון, ואז החליט האוצר להשיט את מרב הקיצוץ של התקציב ושל ההשתתפות של הסוכנות היהודית על תקציב שיקום השכונות הפיזי, כך שבמה
אריאלה רבדל-נדקוב: לך חמש שנות התכנית לשיקום שכונות פיזי, מתוך ה- 130 מיליון הוקצו 30 מיליון בלבד, שניים מהם בשנה הראשונה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אדוני היושב ראש בשני מיליון אי אפשר לעשות שום דבר, שני בתים, עשינו שני בתים בקרית משה וזהו, ויש לנו 10 שכונות שהוגדרו לשיקום שכונות פיזי, והם שכונות שאם אני אתאר לך את המצב שלהן האוזניים תצאנה, ילדים גדלים בין עכברושים, ביוב פתוח, מצבים מזעזעים, ממש קשים ביותר.
מיכאל נודלמן: אני הייתי בקרית משה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אתה היית בקרית משה אבל יש שכונות אחרות, בחדרה, בנתניה, בעפולה בראשון לציון שהם במצב מאוד קשה, אין לנו כסף לשיפוץ יותר מזה, מאחר והתכנית היא שנתית אנחנו אפילו לא יכולים להיערך לשיפוץ עתידי כי אנחנו לא יודעים מה יהיה בשנה הבאה עם מעט הכסף שנותר.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני מצטערת שאני הייתי צריכה לומר את הדברים האלה, אני חושבת שמחובתה של הוועדה לדעת.
מיכאל נודלמן: זה בסדר שאת אומרת, אנחנו התחלנו במצב חגיגי, עכשיו אנחנו מבינים שאין חגיגה.
אריאלה רבדל-נדקוב: יש חגיגה אדוני, אני אתקן אותך, אני מצטערת, יש בתכנית הזאת דברים יפיפיים, ברווחה, בחינוך, בהכשרה מקצועית, בקטע של שיקום שכונות וזוגות צעירים התכנית לא משיגה את מטרותיה.
מיכאל נודלמן: נמצא כאן נציג משרד האוצר?
מיכאל נודלמן: אתה יכול להסביר לנו היכן אנחנו יושבים ואיפה נהייה בעוד שנה?
שלמה מולה: זה עוד יותר אבסורד.
מיכאל נודלמן: כסף אתם לא צריכים לאשר תקציב, אם אתם מאשרים את התכנית צריך להיות כסף אחרת אין תכנית.
יובל יעקבי: כמו שאמרו כאן, החלטת הממשלה דיברה על תקציב לשנת 2008, ובמשך השנים ישבו כל שנה ויחליטו כמה יקציבו לתכנית הזאת, אני רק יכול לומר שקיימנו את החלטת הממשלה, הכסף לשנת 2008 הועבר וזה אומר תוספת של 50 מיליון שקלים, שאליו יתווספו ושכבר נמצאים בתוך תקציבי המשרדים כדי לבצע את התכנית ב-2008.
יובל יעקבי: לגבי שאר השנים כמו שהחלטת הממשלה אומרת, ידונו בכל שנה ושנה לגבי המקורות, החלטת הממשלה לא ידעה להצביע על מקרות לתכנית רב שנתית.
שלמה מולה: מה קורה לגבי משרד השיכון?
שלמה מולה: זוגות צעירים, מה שאריאלה רבדל-נדקוב העלתה?
יובל יעקבי: אותו דבר בדיוק כמו לגבי שאר הנושאים, תעסוקה, רווחה וחינוך.
אריאלה רבדל-נדקוב: לגבי זוגות צעירים, ה- 7 מיליון אינם מתוקצבים?
אריאלה רבדל-נדקוב: בכלל גם ב- 5 שנים שאישרתם לא מתוקצב וגם לא מתוקצב ה- 150 מיליון שקל הנוספים לשיקום שכונות פיזי.
יובל יעקבי: כפי שאמרנו, חמש שנתי, מה שאת אומרת שאישרתם, אבל לא אושר, החלטת הממשלה לא אישרה את החמש שנתי.
אריאלה רבדל-נדקוב: בגלל ההסתייגות שלכם, לא בגלל ההסתייגות של הממשלה, רצו לאשר.
יובל יעקבי: אני אומר, מה שמופיע בתכנית לרבות שיקום שכונות לרבות שיקום שכונות פיזי שמשרד השיכון מחויב לו, משרד השיכון יעביר.
אריאלה רבדל-נדקוב: לא, משרד השיכון לא מחויב בו, שר הבינוי והשיכון הודיע בישיבת הממשלה בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים שאין לו את התקציב הזה והוא לא יכול לבצע אותו, ראש הממשלה הטיל על שר האוצר ועל שר הבינוי והשיכון, באותה ישיבה ידועה, למצוא פתרון לבעיה, לא היתה שום מחויבות של המשרד, גם בהחלטת הממשלה יש סעיף, הנושא הזה נדון והוא הטיל על שני השרים למצוא פתרון.
שלמה מולה: מדברים על 7 מיליון שקל, זה הויכוח כרגע לגבי הזוגות הצעירים, בהנחה, שלא הולכים לתקצוב חמש שנתי, הולכים על שנת 2008 כדי לצאת לדרך, צריך 7 מיליון שקל, איפה הם?
יובל יעקבי: התשובה הזאת צריכה לבוא ממשרד השיכון, החלטת הממשלה מאוד ברורה בעניין הזה.
אריאלה רבדל-נדקוב: לא נכון, אני מרגישה ואני מבקשת להסב את תשומת לבו של היושב ראש והמנהל הכללי, המנהל הכללי אתה היית בישיבה, שר הבינוי והשיכון העלה בהסתייגות שלו, שר האוצר השיב לו, ראש הממשלה סיכם את העניין הזה, ואמר שבשתי הסוגיות האלה בדיוק אין החלטה, משרד השיכון ומשרד האוצר צריכים לבוא בדברים ולסכם את המקורות התקציבים לעניין הזה, אני מבקשת לתקן ולהסב את תשומת לבו של נציג האוצר, לך אל הפרוטוקול ותמצא את זה.
אריאלה רבדל-נדקוב: אני הייתי בישיבה.
יובל יעקבי: אני מתאר לעצמי שכמו שראש הממשלה הנחה, שר השיכון ושר האוצר יגיעו להסכמה לגבי ה- 7 מיליון שקלים האלה.
מיכאל נודלמן: חברים, זה שאנחנו מדברים שזה לא בסדר, אני אמרתי מזה טוב יותר לא יהיה, אנחנו צריכים לקבל החלטה איך לתקן את העיוות הזה, זה עיוות כי צריכים לתת לזוגות צעירים משכנתא וצריכים להתחיל את השיקום שכונות, אם אנחנו מוצאים כסף על דברים אחרים, בשכונות כאלה אי אפשר לחיות כפי שהם נראות עכשיו, אחד תלוי בשני, זה יהיה בזבוז כסף אם לא יהיה שיקום שכונות וזה לא ילך, לכן אנחנו נקבל החלטה, ראש הממשלה, שר האוצר ושר השיכון צריכים להגיע לאיזה פתרון.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת והנציגים כולם, אני מודה לך שאתה מקיים את הדיון, אני לא הייתי צריך להשקיע מאמץ רב כדי לקיים את הדיון הזה, וזה בדיוק למה אנחנו צריכים וועדה פרלמנטרית , אנחנו צריכים לדעת ולזהות את הלקונות בתהליך קבלת ההחלטות של הממשלה ולנסות להיות כלי עזר, אנחנו לא באים להיות מבקרים או צולבים, אנחנו דוקא נמצאים בדיוק במקום כדי לזהות את הקשיים שישנם.
שלמה מולה: לי יש דוקא הערכה רבה לתכנית, ואני חושב שאתם עשיתם עבודת קודש, ואני חושב שלפחות מבחינת הדיונים טרום ההחלטות, ההשתתפות של בני הקהילה בתהליך קבלת ההחלטות בתוך התכנית והמשוב שהם נתנו, אני מוכרח לציין שמתפקידי הקודם אני השתתפתי במעט, לא בכל הדיונים, אבל אני חושב שהתכנית מאז תקופות יאיר צבן, כך אני חושב שלפחות עד שהגענו לתכנית הזו התהליך הוא מצוין ואתם תבורכו גם מנציגי הקהילה, גם מצד המשרד גם אודי פרבר שאינו נמצא כאן.
שלמה מולה: איפה בכל זאת אני רוצה דוקא למחות?
שלמה מולה: ראשית על כך שהסוכנות היהודית אינה שותפה בתכנית, אני רוצה לומר לכם שלפחות בני הקהילה שנמצאים כאן, נגיסט מנגשה ואחרים בודאי זוכרים, כשאנחנו דיברנו, היתה תכנית לגיוס משאבים מחוץ לארץ של המגביות שבא יצאו עם חצוצרות על 100 מיליון דולר, ואני באופן אישי השתתפתי בסיורים כדי לגייס כסף, מטרת הכסף היתה ואני מבקש את תשומת ליבו של המנהל הכללי, מטרת הכסף היתה לגייס 100 מיליון דולר, 25 מיליון להשקיע באתיופיה בהכנת העולים כדי שיגיעו לכאן יותר מוכנים, 40 מיליון דולר יושקעו בארץ, 15 מיליון דולר, אם איני טועה לפרט ועוד 15 מיליון דולר לפרויקט הלאומי ובסופו של דבר, אני אומר לכם באחריות פה, אני אומר לכם 90% מהתקציב גויס, התקציב גויס, אני יודע מה אני אומר, 90% מהתקציב גויס, 85 מיליון דולר גויסו, אני לא יודע מה הפרויקט הלאומי קיבל ואנחנו מיד נשמע מנגיסט מנגשה, חוץ מהפרויקט הלאומי שום כסף לא הגיע לשום מקום, הגיעו 500,000 דולר כל חודש לקליטה לטיפול ביוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: עיני אינה צרה, בתקופת המלחמה כשגיסנו את הכסף התחייבנו, מה שקרה בסופו של דבר ה- 300 מיליון דולר שהיה צריך לגייס למבצע הסיוע למלחמה, לצערנו הרב למלחמה שהיתה, הגיעו לקרן החירום ולקחו את הכסף הזה, לא שאלו את קהילת יוצאי אתיופיה, לא שאלו את המגביות, וזה מה שעשו.
שלמה מולה: לכן הנקודה הזו מתייחסת לדבר ציבורי שאי אפשר לעבור עליו לסדר היום, קודם כל, יכול להיות, יכול להיות שיכולנו לבוא ולהגיד לא גייסנו 85 מיליון, שמנו את הכסף כקרן הלוואה וכן הלאה, אי אפשר לגייס את הכסף על אותה אישה שסוחבת את התינוק על הגב שלה ולומר אנחנו רוצים לתת ולבסוף לבוא ולהגיד המגביות מתנערים, והם מראים לנו את המקלטים ששיפצו במגדל העמק, רבותיי זו שערוריה, זו שערוריה, זו שערוריה, יגידו כולם וכל מי שצריך לומר, לפעמים אנחנו כאנשים שיש לנו כבוד צריכים לבוא ולומר חברים אל תגייסו בשמנו, אם אתם מגייסים אז שלפחות שזה יגיע ליעדו, זה עניין אחד, לכן אי אפשר להגיד שהמגביות, הרי הסוכנות מקבלת את הכסף מהמגביות, לכן ההתנערות של הסוכנות מהתכנית הזאת היא בגלל שהמגביות לא היו מוכנים לתת את הכסף הזה, זו הנקודה.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש אני מבקש בהזדמנות הזו שאולי נבקש דיון בסוגיה הזו, כאן בוועדה מותר לנו לזמן אנשים, את נחמן שי ואת צוותו כדי לברר את הסוגיה הזו, אני לא אומר שהכסף הלך למטרות פרטיות, הוא הלך לציבור אבל בכל זאת הכסף לא הלך למטרה שאליו התורם היהודי ייעד.
שלמה מולה: זו נקודה למחשבה.
שלמה מולה: תסתכל היום באינטרנט, תכנס ל- UJC אתה תראה את הקמפיין שם.