GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז חלפון: רקע ונתונים שמופיעים אצלכם בטבלה, לגבי המספרים, כמו שאתם רואים, בשנה מספר תלמידים לקראת גיור בכל המסגרות בממוצע בשנה זה כ-3,500 נפש, כאשר אנחנו מדברים על 2,500 מחבר העמים, אלף מארצות אחרות ולגבי בני הקהילה האתיופית אני אתייחס בשורה אחרונה.
ארז חלפון: מספר מתגיירים בכל המסגרות, צבא ואזרחים בממוצע לשנה 2,000, אחוז מתגיירים מסך הלומדים האזרחים במכונים השונים 55%, אחוז מתגיירים מסך הלומדים החיילים 30%.
דוד רותם: מישהו בדק למה רק 55% מתגיירים?
ארז חלפון: בדקנו וזה חלק מהבעיות.
סופה לנדבר: יש סעיף תקציבי לגיור, כמה זה עולה פר ראש?
ארז חלפון: יש לכם בהמשך, אתם תראו.
ארז חלפון: אחוז מתגיירים מסך הלומדים החיילים 30%, יותר מאוחר נפרט את הבעיות, הנתון הזה הוא נמוך מכיוון שהרבה מאוד חיילים עד שהם מתחילים את הליך הגיור בצבא, כשהם כבר מגיעים לסיומו הם כבר מחוץ לצבא ולכן כשהם עושים את זה מחוץ לצבא זה יורד מהאחוזים ולכן האחוזים כל כך נמוכים.
ארז חלפון: גם לנושא הזה בתוכנית העבודה יש לנו פתרון שאני מקווה שנוכל להתחיל אותה בשנה הקרובה.
ארז חלפון: עלות פעילות הגיור, סך הכל המדינה היום משקיעה 42.5 מליון שקלים לכל נושא מערך הגיור, נכון לפני תחילת הועדה, שמחולקים למערך הגיור, משרד הקליטה, מכון ללימודי יהדות, עמותות, כאשר עלות לכל מתגייר, כשבעלות נכנסים בני הקהילה האתיופית, ומדובר על 2,000 מבני הקהילה שעוברים גיור בשנה, סך הכל העלות היא 10,500 ש"ח לכל ראש.
סופה לנדבר: בועדה שאני ניהלתי היה נתון שזה 10,000 דולר פר אדם ואם הוא לא עובר את הגיור ועובר לשלב השני אז שוב מאשרים אותו סכום ואז יש כדאיות לא לאשר את זה.
זאב אלקין: אתה מדבר רק על העלות לתקציב המדינה, הרי חלק גדול מהמסגרות האלה מתוקצבות מעבר לתקציב המדינה.
זאב אלקין: אתה התייחסת רק לעלות של המדינה, בפועל עלות המתגייר היא הרבה יותר גבוהה ממה שאתה מציין.
ארז חלפון: מבחינת תקציב המדינה, המדינה משקיעה 10,500 לכל מתגייר.
ארז חלפון: סך הכל מתגיירים בשנה 2,000 שרובם חבר העמים ומארצות אחרות, מבני הקהילה האתיופית מתגיירים 2,000 בשנה שנמצאים בתוך מרכזי הקליטה.
שלמה מולה: האם עלות של ילד אחד כשהמשפחות האתיופיות מתגיירות ביחד זה עולה 10,000 שקל?
ארז חלפון: התשובה היא חיובית.
דוד רותם: האם אתה יכול לומר לנו, בעלות הפעילות, לימודים, בתי דין ומטה, איך זה מתחלק?
דוד רותם: כמה זה מטה כמה זה בתי הדין וכמה זה הלימודים.
ארז חלפון: בגרף ההמשך תראו את ביזור הפעילות ותבינו יותר לעומק הדברים על מה מדובר.
ארז חלפון: חסמים ובלמים בתהליך הגיור במדינת ישראל.
ארז חלפון: כפי שאנחנו ראינו ביום הראשון שהועדה כונסה, אני מצאתי לנכון שהבעיה העיקרית והראשונה מעבר לענין ההלכתי, אני מדבר כרגע רק על נושא ניהול, ביזור הפעילות.
ארז חלפון: אין מישהו היום במדינת ישראל שלוקח אחריות מלאה לנושא הגיור במדינת ישראל.
קולט אביטל: יש את מערך הגיור במשרד ראש הממשלה.
ארז חלפון: מערך הגיור יש לו חלק נכבד, הוא עדיין לא יכול להיות אחראי למכון ללימודי יהדות.
קולט אביטל: מי יהיה אחראי עכשיו, הרב עמר?
ארז חלפון: כן, אבל בואי ניכנס לבעיות שהיו ואחר כך ניכנס לתיקון.
ארז חלפון: מצאנו שיש ביזור פעילות וכל אחד מעביר את הכדור מאחד לשני, מערך הגיור למשרד הקליטה ומשרד הקליטה למכון ללימודי יהדות והמכון ללימודי יהדות למשרד החינוך וצה"ל ואין אדם אחד שהוא אחראי והוא זה שמקבל את ההחלטות.
ארז חלפון: בבתי הדיון לגיור קיים נתק מלא בין הנהלת בתי הדין ובין הדיינים לבין המכון ללימוד יהדות שהם מכינים את העולים לתהליך הגיור, הנתק הזה פוגע באופן מלא במתגיירים, הנתק נוצר, כולנו יודעים את הסיבות, כשעולה מסיים את המהלך של הלימודים, מגיע לבית הדין וכנ"ל בתי הדין מה הם חושבים על הנושא של הלימודים, החוסר תאום הזה מביא לפגיעה בעולה שרוצה להתגייר.
דוד רותם: בסעיף 2, בתי הדיון לגיור, אתה כותב בסוף, קיימים צווארי בקבוק בתהליך.
דוד רותם: אתה יכול להסביר למה אתה מתכוון?
דוד רותם: מה הם צווארי הבקבוק?
ארז חלפון: השורה התחתונה של הגרף הזה זה הנתק המוחלט.
ארז חלפון: יש נתק מוחלט בין בתי הדין לבין המכון ללימודי יהדות שמכין את העולים לנושא הגיור.
ארז חלפון: איפה מגיעים צווארי הבקבוק, אם המערכת היתה עובדת כמו שצריך העולה היה מתחיל אצל בנימין איש שלום, מתחיל את המהלך, מסיים את הלימודים, מגיע למבחן ישירות ועובר את המבחן ההלכתי שהוא צריך לעבור ונכנס לעם היהודי.
ארז חלפון: היום זה לא עובד כך.
ארז חלפון: היום יש הרבה מאוד עצירות באמצע, המכון ללימודי יהדות בשנת 2007 הפסיק את מעבר התלמידים לבתי הדין כדי שהם לא יגיעו לשם, יכשלו ויפגעו, היו הרבה מאוד בעיות, אני מציע שנדבר על זה בסוף.
דוד רותם: אז צוואר הבקבוק הוא לא אצלם, צוואר הבקבוק הוא בבית הדין.
ארז חלפון: יש צווארי בקבוק בבית הדין ובגלל זה המכון ללימודי יהדות לא שלח לבתי הדין.
דוד רותם: ובצדק, כי הוא לא רוצה 55% הוא רוצה מאה אחוז.
דוד רותם: תן לרבני העיר לגייר כמו שהיה פעם, כמו שנהוג בכל העולם בכל קהילות ישראל, כמו שההלכה דורשת ואז לא יהיו צווארי בקבוק.
ארז חלפון: נשירת לומדים.
ארז חלפון: חסרה פעילות מובנית ורחבת היקף בתחום, לגבי מערכות מידע אין היום מערכות ממוחשבות שאפשר ללחוץ על כפתור בגלל שזה לא נמצא הכל במקום אחד, שאנחנו יודעים שפלוני אלמוני התחיל את תהליך הגיור, אחרי שלושה חודשים הוא נושר מהלימודים, הגיע לבית הדין, קרה איתו משהו, אף אחד לא יודע באיזה מצב הוא נמצא כדי לפנות אליו ולנסות לעזור לו לסיים את תהליך הגיור אם הוא רוצה.
ארז חלפון: משפחות וקהילות מלוות.
ארז חלפון: מצאנו שהפעילות של המשפחות והקהילות המלוות מאוד עוזרת לעולים ומצאנו שאנחנו עדיין יכולים לעשות פעילויות בנושא הזה כדי להרחיב את המשפחות, כדי לכוון אותם, להכניס רכזים, כדי לעזור וללוות את העולה שרוצה להתגייר.
ארז חלפון: הסברה ופרסום.
ארז חלפון: בציבור העולים ובציבור הישראלי חסרה הסברה ומתייחסים למי שלא עבר את תהליך הגיור בצורה קשה מאוד.
ארז חלפון: אנחנו מכירים מקרים שנידו עולים שלא עברו את תהליך הגיור ולכן אנחנו חושבים שצריך בהסברה גם לעשות בפני ציבור העולים וגם להרחיב את ההסברה בפני הציבור הישראלי.
ארז חלפון: פה יש את המבנה הארגוני, תאור מצב קיים של מערכת הגיור במדינת ישראל, תאור המצב הקיים לפני אישור ההחלטות בממשלה, ראש הממשלה עומד בראש, תחתיו עומד ראש מערך הגיור, מעל ראש מערך הגיור בנושא ההלכתי עומד הראשון לציון הרב עמר, לראש מערך הגיור יש סגן, מצד שמאל שלו יש מנהל בתי הדין המיוחדים לגיור שהוא אחראי על בתי הדין המיוחדים לגיור.
דוד רותם: הראשון לציון הרב עמר הוא לא בקו ישר, מה זה?
ארז חלפון: הרב עמר הוא הסמכות ההלכתית של הראשון לציון הרשות ההלכתית,
דוד רותם: מכוח מה?
דוד רותם: אתם לא עושים את זה בקו ישר, אתם עושים את זה בקו מקווקו, לכן אני שואל.
דוד רותם: אני רוצה להבין, מכוח מה הראשון לציון הוא הסמכות ההלכתית, לא מועצת הרבנות הראשית, לא הרב הראשי, לא הרב העירוני, לא הרב דרוקמן, מכוח מה?
ארז חלפון: הוא הסמכות ההלכתית, הסמכות המינהלתית שאליה ראש מערך הגיור שנכנס כרגע הרב דרוקמן, הכפיפות שלו היא לראש הממשלה.
דוד רותם: בהלכתית הרב דרוקמן כפוף לרב עמר?
דוד רותם: מאיפה זה בא?
ארז חלפון: הרב דרוקמן כפוף לראש הממשלה מבחינה מינהלתית, לכן זה מופיע בגרף כמו שהיה.
דוד רותם: איך הרב עמר נכנס לתמונה הזאת?
דוד רותם: מכוח מה הוא הפך לסמכות ההלכתית על הרב דרוקמן?
סופה לנדבר: מי הכניס אותו, אתה רוצה לשאול, לא למה הכניסו אותו.
דוד רותם: מכוח מה הוא נהיה הסמכות ההלכתית על הרב דרוקמן?
ארז חלפון: הרב עמר הוא ראש העדה הדתית והוא מתוקף סמכות דתית, הלכתית,
דוד רותם: זה לא נכון, בג"צ פסל את זה כבר ב-95.
ארז חלפון: הרב עמר לא נותן סמכויות מינהלתיות, מבחינת נציבות שירות המדינה, מבחינת ממשלת ישראל, ראש הממשלה אחראי על מערך הגיור, מבחינה מינהלתית.
דוד רותם: והלכתית?
ארז חלפון: מבחינה מינהלית ומהחינה הלכתית.
דוד רותם: ראש הממשלה אחראי על הרב דרוקמן מבחינה הלכתית?
ארז חלפון: ראש הממשלה אחראי על הרב דרוקמן, לכן זה מופיע כמו שזה מופיע.
דוד רותם: מינהלתית.
ארז חלפון: מינהלתית.
דוד רותם: מה עושה שם הרב עמר שהוא בקו מקווקו?
ארז חלפון: הרב עמר נמצא במערך הגיור כרב הראשי של מדינת ישראל, הרב דרוקמן ניגש בעבודה היומיומית שלו, מתייעץ איתו על נושאים הלכתיים, הרב עמר היה משקיף על ידי ראש הממשלה, מונה לועדה הזאת כדי לתת מענה לכל הנושא ההלכתי והוא צורף לועדה כאיש שפוסק ונותן דברים בנושא ההלכתי.
ארז חלפון: כל דבר דתי במדינת ישראל, ראש הממשלה, מנכ"ל משרד הקליטה, מנכ"ל משרד החינוך, לא יכולים להחליט, מי שיכול להחליט זה ראש מערך הגיור הרב דרוקמן בעצה אחת עם הרב עמר.
סופה לנדבר: אם הרב דרוקמן מחליט על הכל, מה עושה הרב עמר?
סופה לנדבר: הוא שם חותמת?
סופה לנדבר: איזה עצות הוא צריך לתת לרב דרוקמן?
ארז חלפון: אני מציע שכשנסיים את המצגת ניתן לרב דרוקמן לענות על השאלות האלה ולהסביר על מה הוא מתייעץ עם הרב עמר.
סופה לנדבר: כמה כסף משלמים לרב עמר?
ארז חלפון: הרב עמר לא מקבל כסף.
סופה לנדבר: ללשכה שלו, לפעילות שלו, הרי 42 מליון שקל זה לא מליון.
ארז חלפון: ה-42.5 מליון לא הולכים לרבנות הראשית.
מרינה סולודקין: אם הרב עמר כל כך חשוב, למה הוא לא כאן?
מרינה סולודקין: יש שיח בין חילונים ודתיים ובנושא הגיור יש אחריות של חברי הכנסת שמייצגים את העדה אחרת לגמרי מהעדה של הרב עמר ואני חושבת שאנחנו צריכים להזמין את הרב עמר לדווח בועדת הכנסת מה קורה.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שאלה שאלות שיש להפנות לחלפון, יושב פה הרב דרוקמן והוא יגיב על כל הדברים.
ארז חלפון: אני חושב שהכי טוב יהיה שבסוף נענה על כל השאלות.
ארז חלפון: משרד הקליטה אחראי על המכון ללימודי יהדות, כל נושא ההסברה, הייעוץ המשפטי וכל שאר הדברים.
ארז חלפון: עיקרי ההמלצות שהועדה מצאה לנכון שכך צריך להיות בנוי המערך החדש, עם השינויים בעקבות כל הדברים שהיו, ואלה עיקרי ההמלצות של הועדה.
ארז חלפון: בצד ימין מופיע ראש הממשלה, אנחנו הצענו שועדת השרים לענייני עלייה קליטה וגיור תשב תחתיו, כאשר תחת אותה ועדה תוקם ועדת ליווי ובקרה כדי שתלווה את המערך החדש והיא תעקוב כל רבעון אחרי התקדמות בביצוע.
סופה לנדבר: מי נמצא בועדת השרים?
סופה לנדבר: מי השרים?
ארז חלפון: ועדת שרים לעלייה וקליטה.
ארז חלפון: שר הקליטה, ברק, אלי ישי, ועדה קבועה.
ארז חלפון: מבחינת ההלכה, הרב הראשון לציון כשמתחתיו יהיה ראש מערך הגיור.
דוד רותם: מדובר על הראשון לציון או הראשון לציון הרב עמר, מה יקרה בעוד חמש שנים כשיהיה ראשון לציון חדש, זה הולך עם הרב עמר או שזה נשאר אצל הראשון לציון?
ארז חלפון: כרגע ההגדרה שאנחנו עשינו זה הראשון לציון, כאשר אנחנו יודעים שעוד חמש שנים הרב עמר.
דוד רותם: לא עשיתם הראשון לציון, עשיתם הראשון לציון הרב עמר, את זה אני רוצה להבין.
זאב אלקין: אם הרב מצגר לא היה מקבל את ההחלטה כפי שהוא קיבל והיה מגיע לתפקיד נשיא בית הדין, אז הוא היה מחליף את הרב עמר?
דוד רותם: הוא לא יכול לקבל החלטה, זה מכוח חוק, הוא לא יכול לשנות את החוק.
דוד רותם: אם לא שונה החוק הוא לא יכול לקבל החלטות.
זאב אלקין: אם יעשה עכשיו שינוי חוק, שהוא יחליף את הרב עמר בתפקיד נשיא בית הדין, אז הוא מחליף אותו גם כן או לא?
ארז חלפון: בהצעה נכתב הראשון לציון, בעוד חמש שנים השאלה הזאת,
זאב אלקין: יש החלטה שהרב הראשי הספרדי הוא סמכות ראשית בענייני גיור, זאת החלטה של הממשלה?
דוד רותם: החלטת הממשלה מדברת על הראשון לציון הרב עמר, במפורש.
דוד רותם: אמור בהחלטה זו, על ידי הראשון לציון הרב שלמה עמר, זה כתוב בהחלטה.
ארז חלפון: אני אענה על כל השאלות, אני מבין שיש הרבה שאלות בענין הרב עמר, אני אענה בסוף.
ארז חלפון: אני רוצה לסיים את ההמלצות ואז נוכל לענות על כל השאלות בצורה מסודרת כולל על השאלה לגבי הרב עמר, לגבי ההתייעצות ולגבי מה שאנחנו עושים איתו.
ארז חלפון: מתחת לראש מערך הגיור יהיה מנכ"ל מקצועי ניהולי, כדי שינהל את כל המערך כולל הנושא המינהלתי של הדיינים והרבנים, את כל נושא טיפול משרד הקליטה במכון ללימודי יהדות, הסברה, כספים, ייעוץ משפטי, משפחות וקהילות מלוות, יהיה מנכ"ל שיעבוד באותה יחידת סמך, תחתיו יהיו מנהלי אגפים כאשר בצורה מקצועית וניהולית הכל יהיה תחת מערך הגיור, תחת אותו מנהל מקצועי שינהל את הכל ולא יצטרך לעבור דבר ממשרד ראש הממשלה למשרד הקליטה, הכל ישב במקום אחד שיקרא יחידת סמך.
ארז חלפון: ראש הממשלה החליט שיחידת הסמך הזאת תשב במשרד ראש הממשלה, זה הדבר היחידי שלא הוסמכנו כועדה להמליץ היכן הוא יהיה, זאת החלטה נטו של ראש הממשלה.
שלמה מולה: לא דובר על כך שהיא תהיה במשרד הקליטה?
ארז חלפון: דובר על כך.
ארז חלפון: היו מספר דברים שהועדה לא קיבלה סמכות לדון בהם, הדבר הראשון זה כל הנושאים ההלכתיים, הקשיים שאיתם העולים מתמודדים בבתי הדין שאלה דברים הלכתיים וביקשו שהועדה לא תיכנס לזה,
שלמה מולה: אבל משרד ראש הממשלה זה לא משרד ביצועי, משרד הקליטה הוא משרד ביצועי.
ארז חלפון: ראש הממשלה החליט שבנושא מיקום מערך הגיור ביחידת הסמך הועדה לא תמליץ, מכל מיני שיקולים שלו, ועדת השרים קיבלה את ההחלטה שהמערך החדש ישב במשרד ראש הממשלה.
ארז חלפון: הממשלה כרגע לא אישרה את המלצת הועדה שאותו מנהל שאמור לעשות גם את השינוי הגדול שהועדה המליצה שהוא יהיה ברמת מנכ"ל בגלל החשיבות, בגלל התקציבים, בגלל הכשלון הקשה, עקב בעיות עם נציבות שירות המדינה, לא אישרו את הנושא של מנכ"ל וכרגע יש דיונים במשרד ראש הממשלה לגבי התקן שלו, אם הוא יהיה מנהל אגף או מנהל אגף בכיר.
ארז חלפון: ועדת השרים לא אישרה מכיוון שהנציבות התנגדה.
יולי יואל אדלשטיין: זה לא ענין של לנהל, לא אושרה יחידת סמך, כרגע מדברים על אגף בתוך משרד ראש הממשלה.
ארז חלפון: מה שהומלץ זה יחידת סמך .
יולי יואל אדלשטיין: אין לי טענות להמלצות, אבל מה שלא אושר זה לא ענין פרסונלי, לא אושרה הקמתה של יחידת סמך.
ארז חלפון: אחרי זה נסתכל על המחליטים, יש לכם את החליטים ונוכל לעבור על כל אחד ואחד.
ארז חלפון: אני מדבר על ההמלצות, לגבי המנכ"ל כרגע ועדת השרים לא אישרה את זה ונציבות שירות המדינה עם המערך החדש שקם, שכאמור משרד הקליטה כבר מחוץ לענין כי הנושא הזה עבר מרשותנו, אמורים לתת את החלטתם בקרוב אם זה מנהל אגף או מנהל אגף בכיר, יכול להיות שבסוף יהיו שינויים וכן יקבלו את ההמלצה של מנכ"ל, כרגע זה לא אושר.
דוד רותם: ראש מערך הגיור הוא איש טכני, מינהלי.
דוד רותם: הוא לא דיין, הוא לא פוסק הלכות, הוא לא האיש שעוסק בנושאים הדתיים של הגיור, על פי ההמלצות שלכם.
ארז חלפון: לא, בוודאי שכן.
ארז חלפון: אתה מדבר על המנכ"ל או על ראש מערך הגיור?
דוד רותם: ראש מערך הגיור.
ארז חלפון: כרגע זה הרב דרוקמן.
דוד רותם: כרגע זה הרב דרוקמן אבל ראש מערך הגיור לפי ההצעה שלכם אמור להיות פוסק הלכות או שהוא אמור לנהל את המערך הזה?
ארז חלפון: לנהל את המערך בכל הנושא ההלכתי הדתי.
ארז חלפון: המנכ"ל אמור לטפל בכל המינהלות.
ארז חלפון: זאת ההפרדה שעשינו.
מרינה סולודקין: מכרו אותנו.
מרינה סולודקין: את הציבור שלנו.
סופה לנדבר: על 42 מליון צריכים להלביש המון דברים כדי שהסעיף הזה יהיה רלוונטי.
יולי יואל אדלשטיין: אף אחד לא יכול למכור מה שלא שלו.
מרינה סולודקין: לא יהיו גיורים, היו 1,300, עכשיו לא יהיה כלום.
ארז חלפון: המשך עיקרי ההמלצות, הקמת ועדת שרים לענייני קליטה וגיור ולידה ועדת מעקב ובקרה שתעקוב כל רבעון לגבי תוכניות העבודה, ביצוע וכמובן נתוני הגיור במדינת ישראל.
ארז חלפון: המשך תיקצוב המכון ללימודי יהדות, מתן תמיכה לעמותות המלמדות לקראת גיור, כל התקציבים שהיו במשרד הקליטה יועברו ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה שהמערך יהיה תחתיו, איוש עשרה תקנים לדיינים נוספים בתקן של נציבות שירות המדינה שיתווספו.
דוד רותם: מה יהיו הדרישות מהדיינים האלה?
דוד רותם: האם שונו הדרישות שהיו קיימות קודם, כי התקן הזה קיים כבר שנתיים.
ארז חלפון: הנציבות באו לקראת הרב עמר,
דוד רותם: זה מה שאני רוצה שירשם, כמה פעמים באו לכיוונו של הרב עמר, זה מה שחשוב לי.
דוד רותם: הרי אין לכם ענין לגייר אנשים, אין לכם ענין, יש לכם ענין לשמור על קואליציה ולשלם מחיר פוליטי על גבם של אנשים.
דוד רותם: לא העם היהודי מעניין אתכם ולא מדינת ישראל מעניינת אתכם.
מיכאל נודלמן: איך זה שייך לקואליציה ואופוזיציה?
אברהם מיכאלי: כשהוא היה לפני שבועיים בקואליציה זה היה בסדר, עכשיו זה לא בסדר.
דוד רותם: אני הגשתי הצעת חוק שכל רב יוכל לגייר, הגעתי להסכמות והוא חזר בו אחרי רבע שעה, כי בעיתונות החרדית לא כתבו הרב הגאון.
דוד רותם: אני לא תוקף אותך, אתה עשית עבודה טובה, הבעיה היא שהממשלה הזאת נכנעת לש"ס והיא הרסה לך את כל הדברים האלה.
דוד רותם: נותנים להם הכל רק כדי שישארו שם.
ארז חלפון: המלצה נוספת של הועדה היא הפעלת 50 דיינים רבנים מתנדבים כדי שיכנסו למערך הגיור, יעבדו מרצונם, ללא שכר, אנשים שקרובים ורוצים לעשות את זה מרצון.
מרינה סולודקין: אם ללא שכר אז למה צריך 42 מליון?
מרינה סולודקין: כולם מתנדבים, הרב עמר מתנדב, הדיינים מתנדבים, לאן הולכים ה-42 מליון, מדובר בתקציב מדינת ישראל.
ארז חלפון: הפעלת רבנים מתנדבים, כ-50 רבנים שיכנסו למערך, לצערי הרב ועדת השרים לא קיבלה את ההמלצה הזאת מכיוון שהיתה התנגדות משפטית של היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז, אנחנו כועדה חשבנו שההמלצה הזאת היא אחת החשובות שיש, ביחד עם יעקב נאמן, היועץ המשפטי עמד על שלו, ועדת השרים החליטה לא לקבל את זה, אבל בגלל שהיא הבינה את חשיבות הענין היא החליטה לחייב את מני מזוז לקיים דיון נוסף כדי לבדוק אופציה כן לאשר את הדבר הזה, נכון לעכשיו הנושא הזה עדיין לא אושר.
אברהם מיכאלי: אולי פה המקום להכניס את נושא הדיין עמית שמדברים עליו, דיינים עמיתים שזה יכול להיות הפתרון ואין לו סיבה להתנגד לזה.
30807: במשטרה אין מתנדבים, בבתי חולים ממשלתיים אין מתנדבים?
ארז חלפון: כל הדברים האלה הועלו, הטענה היא שאדם שיושב בבית דין וקובע גורלות זה לא כמו מתנדב של משטרת התנועה.
ארז חלפון: זאת התשובה שקיבלתי מיוכי גנסין משרד המשפטים.
ארז חלפון: היועץ המשפטי לא נתן אישור משפטי להמלצה הזאת וכרגע הנושא הזה ירד מסדר היום, רק ראש הממשלה הנחה לקיים דיון נוסף עם מני מזוז כדי לבדוק איך אפשר לאשר את זה.
ארז חלפון: תיקצוב פעילות מיוחדת לגיוס לומדים ולמניעת נשירה, מיסוד הפעלת הקהילות המלוות שראינו שזה עוזר מאוד לעולים במהלך הגיור, שיפור תשתיות בתי הדין וייעול תהליכי העבודה והשירות למתגייר שניתן בבתי הדין, כולל הפרדות ולעשות מסלול מיוחד למי שרוצה לעבור תהליך גיור ולא להכניס אותו לאותו חדר עם אדם שבא להתגרש, ואנחנו נמצאים שם במצבים לא נעימים, בניית מערכת מידע ממוחשבת מרכזית שכל המערך הזה יהיה ממוחשב, נדע היכן עומד כל מתגייר, מתי הוא נושר, אם יש בעיה איתו, הכל יהיה מוחשב, כרגע זה לא קיים והגיע הזמן שהמערכת המוחשת תהיה.
ארז חלפון: הרחבת כללי היעד להסברה ופרסום, והנושא האחרון זה תקופת מעבר, רציפות עבודת מערך הגיור, שמערך הגיור לא ישותק עד אשר יוקם המערך החדש, עד שימונה אותו מנהל אגף או מנהל אגף בכיר שביקשנו שזה יהיה תוך 30 יום ואני מקווה שזה יקרה כדי שמישהו יתחיל לנהל ולטפל בכל העסק הזה.
ארז חלפון: מערך הגיור ימשיך לפעול וקבענו שתוך ארבעה חודשים יוקם מערך הגיור החדש.
ארז חלפון: אבני דרך.
ארז חלפון: תוכנית העבודה שאנחנו הגשנו מדברת על הגדלת מספר התלמידים הלא יהודיים במסגרות השונות ב-15%, מ-6,000 לומדים בשנה ל-6,900 לומדים במהלך 2008, הגדלת מספר המתגיירים במסגרות השונות,
זאב אלקין: איפה יש 6,000 לומדים?
זאב אלקין: אתה הצגת לנו 3,500.
זאב אלקין: בדף הראשון דיברת על 3,500 לומדים, אלף מכל השפות ו-2,500 דוברי רוסית.
ארז חלפון: נכון, אבל יש נוספים, אלה שרוצים להתחתן, שנמצאים פה ורוצים ללמוד גיור כי אחד מבני הזוג הוא לא יהודי.
זאב אלקין: זאת אומרת שהמועמדים לגיור הם בערך חצי מכלל הלומדים.
ארז חלפון: כאשר אני מדבר על הגדלת מספר המתגיירים במסגרות השונות ב-20%, בגרף התקציבי בעמוד השמאלית אלה כל התקציבים שאותם אנחנו המלצנו להוסיף כדי להגיע ליעד שקבענו במצב שכל ההמלצות יאושרו, מדובר על הגדלת התקציב ל-56 מליון, התוספות מדברות על הסברה ופרסום, גיוס תלמידים, הכשרה ולימודים, ליווי וחונכות, מניעת נשירה, הקמת רשת מערכות מידע ומערך הגיור ובתי הדין במסגרתו החדשה כולל התוספת של מנהלי האגפים כשמדובר על בסביבות מליון שקל, סך הכל תוספת של 13 מליון 810.
ארז חלפון: בדף האחרון ניתן לראות שאם כל המלצות הועדה היו מתקבלות, רואים את מספר התלמידים.
קריאה: מאיפה הם רוצים שיתקצבו את כל הפעילות הזאת אם לא מאשרים חלק מהדברים, שיהיו מתנדבים?
סופה לנדבר: הרי בעצם עשיתם את זה כדי לתפור את זה לש"ס.
סופה לנדבר: כדי שישארו בממשלה.
אברהם מיכאלי: סופה, תזכרי שעד לפני חודש היית בקואליציה.
דוד רותם: נכון, ולא נתנו לנו את זה אז יצאנו.
סופה לנדבר: אתה בדיוק יודע מי הציבור ששלח אותנו ואתה יודע שהציבור הזה חשוב לנו.
דוד רותם: אנחנו רצינו שני דברים, רצינו את הגיור ורצינו את ירושלים.
דוד רותם: לא נתנו לנו את זה אז יצאנו, אתם קיבלתם את הגיור, ויתרתם על ירושלים ואתם בפנים.
מיכאל נודלמן: אף אחד לא ויתר על ירושלים, אפילו בקדימה לא ויתרו על ירושלים.
קריאה: איך ועדת הגיור החדשה תממן את עצמה אם חסרים כספים בכל כך הרבה סעיפים?
ארז חלפון: לא חסרים כספים.
ארז חלפון: אגף התקציבים נתן את התוספת, כל תוכנית העבודה נבנתה על כל שכל המלצות הועדה יאושרו, חלק מהמלצות הועדה לא אושרו.
ארז חלפון: אגף התקציבים תיקצב, המערך החדש שיתחיל לפעול בעוד שלושה חודשים יפעל כבר עם תוכניות עבודה של 56 מליון.
ארז חלפון: אני מסיים בגרף האחרון, אם נצליח לעמוד בתוכניות העבודה ונצליח לעמוד ביעד של הגדלת מספר הלומדים ב-15% והגדלת מספר המתגיירים ב-20%, ניתן לראות את ההגדלות בתקציב ואם בסוף שנת 2008 נעמוד ביעד הזה אגף התקציבים יקצה תקציב נוסף ל-2009, כי ברגע שעברנו מ-6,000 ל-6,900 ב-2008 אגף התקציבים יגדיל את התקציב ואם המערך החדש יעמוד ביעדים הוא יקבל את התקציבים מאגף התקציבים באוצר.
חיים דרוקמן: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אני קודם כל מקדים, אני אדבר בקיצור נמרץ והייתי מבקש שיקשיבו לי.
חיים דרוקמן: לפני כארבע שנים נקראתי על ידי ראש הממשלה הקודם, מר אריאל שרון, לבוא ולעסוק או לעמוד בראש הענין הזה.
חיים דרוקמן: נושא הגיור היה בנפשו של מר אריאל שרון, הוא עמד על כך שהגיור יהיה לפי ההלכה אבל הוא ראה את המשימה הלאומית של ענין הגיור.
חיים דרוקמן: אני נעניתי לו מתוך הזדהות עם הענין, עם כל הקושי שבדבר.
חיים דרוקמן: עברתי ארבע שנים קשות, והבעיות היו הן מבפנים והן מבחוץ.
חיים דרוקמן: כשהוקמה הועדה של מר ארז חלפון אני ראיתי אור בקצה המינהרה.
חיים דרוקמן: הועדה עבדה שבעה חודשים ולועדה מגיע ישר כוח גדול מאוד, כשראיתי את ההחלטות של הועדה שהתקבלו פה אחד בועדה, לא רק ראיתי אור בקצה המינהרה, ראיתי את האור ממש.
חיים דרוקמן: לצערי הרב ההחלטות של מר ארז חלפון, שמגיע לו כל הכבוד, הוא עבד קשה, הועדה עבדה קשה, ההחלטות האלה לא התקבלו, הן שונו לחלוטין.
חיים דרוקמן: בין ההמלצות של הועדה לבין מה שהתקבל עכשיו יש 12 שינויים ושינויים משמעותיים ביותר.
חיים דרוקמן: השינוי הראשון הוא שאין יחידת סמך, זה מחלקה במשרד ראש הממשלה, זה לא יחידת סמך.
חיים דרוקמן: אפשר לתת לזה כותרת יחידת סמך אבל זה לא יחידת סמך.
חיים דרוקמן: ועוד שינויים למכביר.
חיים דרוקמן: המציאות הנוכחית בהקשר עם הגיור תהיה גרועה יותר מה שהיה מקודם.
חיים דרוקמן: כשהועדה עבדה וראו מה עומד להיות אז אלה שהפריעו בעבודה התחילו לחשוש, אבל עכשיו כשרואים שהכל שונה הם חוגגים, כך שהמציאות הזאת תהיה גרועה הרבה יותר מה שהיה מקודם.
חיים דרוקמן: הוזכר פה ענין הנציבות, אני מבין שמה שעומד לנגד עינינו זה הגיור, ביחס לגיור אומרים, ובצדק, להסיר את כל החסמים הבירוקרטיים ובקביעת ענייני הגיור קובעת הנציבות עניינים בירוקרטיים.
חיים דרוקמן: יכול להיות שהנציבות תהיה מאושרת ממה שהתקבל פה, אולי גם הייעוץ המשפטי יהיה מאושר, אני לא רוצה לדבר על מתנדבים אבל אני הייתי דיין מתנדב שנים, שנים זה היה כשר וישר, אז יכול להיות שהנציבות תהיה מאושרת, הייעוץ המשפטי יהיה מאושר, הגיור יהרס.
חיים דרוקמן: אז מה הועלנו, מה השקיע כל כך מר ארז חלפון שבעה חודשים, בשביל מה היה צורך בכל זה, כשיוצא מזה דבר הרבה יותר גרוע.
חיים דרוקמן: אחרי שהתקבלו ההחלטות איש לא קרא לי לשאול את דעתי בענין, מה יש מקום לשנות, מה אין מקום לשנות.
משה גפני: למה לא קראו לך?
דוד רותם: כי אתם לא מכירים בגיורים שלו ממילא.
דוד רותם: בתי הדין שאתה רוצה להרחיב להם את הסמכויות.
חיים דרוקמן: איש לא קרא לי, לא שאל אותי, החליטו החלטות.
חיים דרוקמן: כשההחלטות הובאו בפני ועדת השרים ראש הממשלה סיכם אחרת, אבל אחר בא המכתב של הנציב, זה כמו הנציב העליון, להבדיל, ולא מה שראש הממשלה סיכם.
חיים דרוקמן: הוא סיכם בכיוון החיובי, באותה ועדת שרים שהשתתפתי בה הוא שמע אותי מביע את דעתי שם, הוא סיכם בהתאם למה שאני הצעתי, ובהחלטות זה לא קיים.
חיים דרוקמן: אי אפשר לוותר על העיקר ושהתפל יהיה מרוצה.
חיים דרוקמן: אני מבין שהמגמה של כל הדבר הזה היתה נושא הגיור.
חיים דרוקמן: הרב עמר לא מרוצה מההחלטות שהתקבלו, יעקב נאמן שהוא הקדיש כל כך הרבה לנושא הזה, מאוכזב, הוא ביקש ממני למסור את זה, אני בוודאי לא יכול לתת יד למשהו שהוא יפגע בגיור, אם אכן זה יתקבל כמו שזה אני וודאי אשקול את צעדי, אני לא יכול לתת יד לפגיעה בגיור.
חיים דרוקמן: הועדה המכובדת הזאת צריכה לתבוע את כבודו של מר ארז חלפון ושהחלטות הועדה שלו תתקבלנה במלואן ולא שיסרסו אותן ויצא מוצר כזה שהוא לא לטובה.
חיים דרוקמן: מדובר בועדת הכנסת, היא צריכה להחליט ולתבוע שההחלטות של ועדת חלפון תתקבלנה במלואן.
בנימין איש שלום: מורי ורבותי, חברי הכנסת, הדברים שאמר כאן הרב דרוקמן ראש מערך הגיור משקפים את עמדתנו.
בנימין איש שלום: אני מלא את תפקידי כיושב ראש הנהלת המכון כבר עשר שנים בהתנדבות ועשר שנים נאבק, וסופה מלווה אותנו בדיוני ועדת הקליטה, התחלפו כבר שרים ומנכ"לים ואנחנו עדיין נאבקים על אותם דברים.
בנימין איש שלום: צריך להפריד בין העיקר והתפל.
בנימין איש שלום: גם התפל יודע להערים מכשולים ולהקשות ולמרר את החיים לאורך הדרך.
בנימין איש שלום: אם אנחנו נעסוק רק בתפל ונשכח את העיקר אין טעם בכל הדיונים, והעיקר הוא דבר אחד מרכזי, וזה הענין של הגישה הקיימת בבתי הדין לגיור ביחס למתגיירים, לאוכלוסיה המסויימת הזאת ובעיקר ליוצאי ברית המועצות לשעבר, אבל בדרך כלל כלפי ענין הגיור והגישה הזאת שאיננה בהכרח מבוססת על הלכה, כי בהלכה יש גם גישות אחרות, גם הרב דרוקמן הוא איש הלכה, גם הרב עמר, הרב הראשי לישראל הראשון לציון גם הוא איש הלכה, גדולי הפוסקים בדורנו, שלא לדבר על גדולי הפוסקים בדורות קודמים שמתשובותיהם ומפיסקיהם אנחנו חיים, גם הם תומכים בקו שאנחנו מבקשים להציע להרכבים הנוכחיים של בתי הדין לגיור, הכל במסגרת ההלכה וניתן לעשות את הדברים אחרת לחלוטין.
משה גפני: מי מפריע?
בנימין איש שלום: אם תרצה אני אומר.
משה גפני: הרב דרוקמן וגם אתה מדברים דברים מעורפלים.
משה גפני: מדובר על תוכנית שהביא מנכ"ל משרד הקליטה, תגיד לנו מי אשם.
משה גפני: אתה מדבר על הלכה, אף אחד לא שאל על הלכה, מדברים על החלק הארגוני.
בנימין איש שלום: חבר הכנסת גפני מבין את הענין היטב, אנחנו כולנו מבינים.
משה גפני: אתה יושב בועדה של הכנסת, תגיד מי אשם, ראש הממשלה, השר אלי ישי, תגיד מי אשם.
בנימין איש שלום: אני מעדיף לומר את הדברים בדרך שאני מעוניין לומר אותם.
בנימין איש שלום: צריך להבין שהנושא העיקרי הוא גישת בתי הדין.
בנימין איש שלום: הנושא השהני שעמד על סדר היום הוא המעמד המרכזי של המכון ללימודי היהדות כזרוע ממלכתית מרכזית של ממשלת ישראל בשיתוף עם הסוכנות היהודית שאמורה להוביל את המהלך הזה על פי החלטת הממשלה בעקבות המלצות ועדת נאמן.
בנימין איש שלום: הנושא השלישי הוא הקמת יחידת סמך, רשות גיור עצמאית שתפתור את כל הבעיות הבירוקרטיות באשר היא תהיה עצמאית.
בנימין איש שלום: אני מצביע לא על 12 נקודות אלא על שלוש נקודות מרכזיות בדו"ח שהומלצו בצורה ראוייה הן בנושא של רבנים מתנדבים בנוסף לרבנים הקיימים, מדוע יש חשיבות לרבנים מתנדבים, יש חשיבות לרבנים מתנדבים לא מפני שאנחנו רוצים לחסוך לתקציב המדינה כמה מליוני שקלים, אלא מפני שזאת ערובה מסויימת שעשוייה להבטיח את הפרופיל המסויים של רבנים שיעשו את העבודה הזאת לגופו של ענין ולשם שמים ואנחנו מאמינים שאנשים שבאים להתנדב לנושא הזה באים כדי לסייע ולא כדי לבנות לעצמם קריירות.