GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עובד יחזקאל: הועדה מליצה להקנות למכון ללימודי היהדות שהוקם על בסיס המלצות ועדת נאמן והחלטת הממשלה מעמד מיוחד כזרוע ביצועית מרכזית של לימודי הכנה לגיור של ממשלת ישראל ולחתום לאלתר על הסכם הפעלה להמשך פעילות המכון בשנת 2008 וכך לשמור על רציפות עבודת המכון.
עובד יחזקאל: בהחלטת הממשלה הוחלט להכיר במעמדו המיוחד של המכון המיוחד ללימודי יהדות, אבל הועדה המליצה שהמעמד המיוחד יקנה למכון ללימודי יהדות פטור ממכרז לכל תקופת פעילותו והדרישה הזאת למתן פטור ממכרז בהחלטת הממשלה סותר את תקנות חובת המכרזים שלפיהן הסמכות לתת פטור היא של ועדת המכרזים המשרדית ואישור החשב הכללי.
עובד יחזקאל: עד היום ההתקשרות עם המכון ללימודי יהדות היתה תמיד בפטור ממכרז לפי תקנות חובת המכרזים, כך בכוונתנו לעשות גם בהמשך.
עובד יחזקאל: בפועל זה מה שיהיה, אנחנו לא יכולים לתת מראש הודעה לא חוקית על התקשרות במכרז, אז העדיפות הזאת תישמר, היא רק תישמר על פי התקנות ועל פי החוק.
עובד יחזקאל: משפחות מלוות, ההמלצה התקבלה בשלמותה.
עובד יחזקאל: קהילות מלוות, ההמלצה התקבלה בשלמותה.
עובד יחזקאל: מערכת מידע ממוחשבת מרכזית, גם ההמלצה בענין הזה התקבלה בשלמותה.
מרינה סולודקין: כמה מהדיינים הם ממוצא יהדות רוסיה?
עובד יחזקאל: אין לי נתון כזה.
עובד יחזקאל: אני מוכן לבדוק את הנתון ולהעביר אותו לידיעת חברת הכנסת סולודקין.
קולט אביטל: שאלתי לא נוגעת לצד הארגוני או לתקנים, שאלתי נוגעת לתכנים ואני רוצה להבין האם יש איזה שהיא הנחייה להפוך את הגיור לקצת יותר ידידותי.
קולט אביטל: אתה דיברת על כך שיש נתק ובעיה של דימוי וזה לא במקרה שהדימוי הזה הוא כל כך קשה, אני לא בטוחה שהפרסומים או ההסברה הם אלה שיעזרו.
קולט אביטל: מה שיעזור זה אם נהפוך את הגיור לקצת יותר פתוח וקצת יותר ידידותי ושאלתי לך היא אם יש לך איזה שהן הנחיות.
עובד יחזקאל: הגיור בישראל הוא על פי ההלכה.
עובד יחזקאל: לשיטתי ולעמדתי האישית, אם אני שואל את עצמי מה במשך אלפיים שנות גלות שמר על הפזורה היהודית בכל מקום, זה בדיוק אותו קוד שבו בכל מקום בעולם המשיכו לקיים אותו ולדעתי מדינת ישראל לא קמה כדי לפגוע בקוד הזה אלא קמה כדי לשמר אותו ולחזק אותו.
עובד יחזקאל: ולכן הגיור במדינת ישראל הוא על פי ההלכה.
עובד יחזקאל: הבעיה היא לא בענין הזה, אלא באופן, באיכות ובדרך השירות הממשלתי שניתן.
עובד יחזקאל: אני קובע פה בצורה ברורה וחד משמעית שבחמש השנים שחלפו לא הושקעו מספיק משאבים ומאמצים על ידי השירות מתוך אוריינטציה של מתן שירות.
עובד יחזקאל: אנחנו לא באנו לשירות המדינה כדי להיות פה כמנהג אדונים, באנו לכאן כדי להיות פה כמנהג משרתים, אנחנו משרתי הציבור בעם הזה.
עובד יחזקאל: זה לא היה מסביר פנים, זה לא היה ידידותי, זה לא היה כזה כמו שאני רואה אותו נאבק על הזכות להגיע לאותם אנשים שעלו לפה על פי חוק השבות ולהגיד להם אנחנו רוצים לעשות כל מה שניתן כדי לגייר אתכם על פי ההלכה בדרך הידידותית והטובה ביותר האפשרית ושמישהו יגיד לי שזה לא אפשרי.
עובד יחזקאל: אם זאת רק תהיה ההחלטה ואם זאת רק תהיה המדיניות של מערך הגיור ולשם אני חותר.
שמואל הלפרט: אין ספק שנושא הגיור זה אקט הלכתי גרידא.
שמואל הלפרט: שמחתי לשמוע ממזכיר הממשלה שהגיור היה על פי ההלכה וימשיך להיות על פי ההלכה, זאת הודעה חשובה שאני מאוד מעריך אותה.
שמואל הלפרט: אם כך אני מתפלא מדוע לא משתתף כאן איתנו הראשון לציון או רבנים שהם צריכים לבצע את הנושא של הגיור.
שמואל הלפרט: יש לי הרושם שאנחנו מנהלים כאן דיון בלי המחותן הראשי.
שמואל הלפרט: ברגע שהרבנים לא נמצאים כאן איך אנחנו יכולים לקיים כאן את הדיון, אם רוצים שיהיה דיון מעשי, ענייני, לכן אני מציע,
מיכאל נודלמן: אתה מקווה שהרב הראשי יגיע לישיבת הועדה?
שמואל הלפרט: או נציג מטעמו.
שמואל הלפרט: אם אנחנו רוצים שהדיון יהיה ענייני, שאנחנו נזמין לכאן את הראשון לציון ועוד כמה רבנים שעוסקים בנושא של גיור, אני לא חושב שזאת בעיה שהועדה תטרח ותבקר במועצת הרבנות הראשית ותיפגש שם עם הרבנים הראשיים.
קריאה: בשבוע שעבר ועדת הפנים התארחה אצל הרב הראשי והרב הראשי קיבל אותם בסבר פנים יפות.
שמואל הלפרט: לכן אני מציע שאם אנחנו רוצים להתקדם בנושא הזה, לקיים את הדיון בהשתתפות הראשון לציון והרבנים הראשיים, אז הדיון יהיה הרבה יותר ענייני ומעשי.
עובד יחזקאל: הענין הוא יותר פנים פרלמנטרי, אני רק אציין שבהחלטת הממשלה נקבע בצורה ברורה וחד משמעית שהרב הראשי הרב שלמה עמר הוא במנהיג הרוחני של מערך הגיור הממשלתי, אנחנו מתייעצים איתו בכל דבר וענין, מבקשים את אישורו לכל דבר וענין, כל השינויים שאנחנו עושים עכשיו הם על פי תאום מראש איתו ולמעמד הזה ניתן תוקף ברור בהחלטת הממשלה לגופה.
מרינה סולודקין: אנחנו נתייחס לזה, הרב עמר הוא אחד ויחיד.
מרינה סולודקין: יש עוד רב אשכנזי, יש רבני מפד"ל, אני לא יודעת למה,
עובד יחזקאל: הוא ראש מערך בתי הדין בישראל ולכן האחריות היא אחריות שמוקנית לו מתוקף סמכויותיו על פי חוק בישראל.
זאב אלקין: בהמשך לסוגיה שנגעתם בה כרגע, לשון החלטת הממשלה היתה מאוד לא בהירה בסוגיה הזאת של הרב עמר.
זאב אלקין: האם המינוי שלו בתוקף תפקידו כנשיא בתי הדין זאת אפשרות אחת, כי זה לא מה שכתוב כאן, האם המינוי שלו בתוקף היותו הראשון לציון ואז המשמעות היא שיש החלטה עקרונית שנושא הגיור יהיה בסמכותו של הראשון לציון גם בקדנציה הבאה של רבנים ראשיים כשהדמויות יהיו אחרות, או שהמינוי הוא מינוי אישי של הרב עמר ואז גם כשהוא יעזוב את התפקיד הוא ימשיך להוביל את המערכת הזאת.
זאב אלקין: אנחנו תהינו כאן בדיון הקודם לגבי שלושת האפשרויות האלה ולא מצאנו תשובה, לכן אני אשמח אם תבהיר כי הניסוי מאוד מעורפל.
זאב אלקין: הסוגיה השניה היא הניסוח מתוך החלטת הממשלה לגבי מינוי ראש מערך הגיור, כתוב כאן שמינוי ראש מערך הגיור החדש ימסר לאחר תום כהונתו של ראש מערך הגיור הנוכחי.
זאב אלקין: לא ברור מלשון החלטת הממשלה וזה נשאל כאן בועדה, למה הכוונה ולמתי הכוונה.
זאב אלקין: האם יש כוונה לכך שבזמן הקרוב יהיו חילופי אישים או לא, האם יש מועד, האם ראש מערך הגיור הנוכחי ימשיך להוביל את המערכת החדשה גם בעתיד הנראה לעין והוא זכה כאם להרבה שבחים מצד חברי הועדה וכל הסוגיה הזאת לא היתה ברורה.
זאב אלקין: אמנם ראש מערך הגיור הנוכחי השמיע כאן איום גלוי של התפטרות בגלל סוגיות כאלה ואחרות, אבל כולנו הבענו את דעתנו ובקשתנו שלא יעשה מעשה פזיז ושלא ימהר ושהתרומה שלו מאוד ייחודית לנושא לגיור ולנכונות להוביל מדיניות פתוחה.
זאב אלקין: למה התכוונה כאן החלטת הממשלה, יש כאן רמז למשהו אבל לא הבנו למה.
זאב אלקין: אתה התייחסת לנושא של יחידת סמך עצמאית או לא, אבל לשון נוסח ההמלצות של ועדת חלפון לא קבעה למה היחידה הזאת צריכה להיות מסונפת והשאלה היא על מה התבססה ההחלטה לחבר אותה דווקא למשרד ראש הממשלה.
זאב אלקין: אני מסכים איתך לגמרי שהסוגיה המרכזית כאן זה אפילו לא יותר גמישות ויותר נועם הליכות של בתי הדין לגיור אלא סוגיה של הפרסום, הסברה וחיבור לציבור שהוא זה שצריך לעבור את מערך הגיור.
זאב אלקין: וכאן יש הרבה מה לשפר.
זאב אלקין: משרד ראש הממשלה בהשוואה למשרד הקליטה הוא פחות בעל נסיון בעבודה מול ציבור העולים שהם הלקוח העיקרי כאן.
זאב אלקין: השאלה אם המעבר הזה, ההחלטה למקם את זה דווקא במשרד ראש הממשלה, עם כל מה שכרוך בנהלי תמיכות לגבי עמותות שעוסקות בעבודת ההסברה והפרסום מול הציבור הזה, הרי כל הנושא הזה גם צריך לעבור משרד הקליטה למשרד ראש הממשלה, האם זה לא יתן תוצאה הפוכה למה שאתם מכוונים, האם זה לא יסרבל ולא יחייב אתכם להכיר תקופה ארוכה את העמותות ואת השוק של מי שעובד מול הציבור במקום להתבסס על מערך של משרד שמתוקף תפקידו עובד מול הציבור הזה ומול העמותות באופן שוטף גם בנושאים אחרים.
עובד יחזקאל: אלה שלוש שאלות חשובות.
עובד יחזקאל: לגבי הראשון לציון, כתוב בצורה ברורה בישיבת הממשלה, המחמאות אינן לי על ענין ההלכה אלא לממשלה כולה ולראש הממשלה, כתוב במפורש, ראש הממשלה מסכם, הגיור יתבצע על פי ההלכה היהודית ובהנחייתו של הראשון לציון הרב שלמה עמר.
עובד יחזקאל: המשמעות של זה היא שכל עוד הרב שלמה עמר מכהן כרב ראשי לישראל הוא ינחה את עבודת המערך הזה.
זאב אלקין: גם אם יהיו חילופי תפקידים בינו לבין הרב מצגר בנושא של נשיא בית הדין.
עובד יחזקאל: בחמש השנים הבאות הוא ירכז את הנושא הזה.
עובד יחזקאל: בעוד חמש שנים אני מקווה שלא נצטרך מערך גיור ואז אולי השאלה תהיה תיאורטית.
מרינה סולודקין: ואם הציבור לא מסכים?
עובד יחזקאל: מי זה הציבור?
מרינה סולודקין: אלה שמתגיירים.
עובד יחזקאל: אני אסיים לענות על השאלות של חבר הכנסת אלקין ואני אתייחס לענין הזה.
משה גפני: זאת אומרת שההחלטה היא פרסונלית על הרב עמר?
עובד יחזקאל: כן.
משה גפני: וההחלטה היא פרסונלית על אהוד אולמרט?
עובד יחזקאל: לא, היא החלטה פרסונלית על הרב עמר.
משה גפני: אני ראיתי פה את הטבלה בישיבה הקודמת, אני פעם ראשונה רואה דבר כזה.
משה גפני: יש ראשון לציון שהוא נשיא בית הדין הרבני הגדול, זה בסדר, יש ראש ממשלה, זה בסדר,
עובד יחזקאל: לגבי השאלה על הרב דרוקמן.
עובד יחזקאל: אין מחלוקת בקרב כל יושבי השולחן הזה וגם בקרב גורמי המדינה אודות אופיו, אישיותו וחשיבותו של הרב דרוקמן בתהליך הגיור.
עובד יחזקאל: אני חושב שבגלל שאנחנו עוסקים במידה כזאת או אחרת בעניינים פרסונליים, אז אני לא חושב שיש מקום לפתוח פה דיון פרסונלי גלוי ואני מציע להסתפק במה שאני מודיע לכם שאנחנו בהחלט נוהגים ברב דרוקמן במקומו ובתפקידו כראש מערך הגיור מנהג רב מאוד של כבוד והתחשבות.
עובד יחזקאל: בסוגריים אני רוצה לומר שתי הסתייגויות לגבי עובדי מדינה בכלל, לא רק לגבי הרב דרוקמן אלא לגבי עובדי מדינה בכלל.
עובד יחזקאל: אני רואה פסול רב מאוד במצב שבו עובדי מדינה מגיעים לדיון בועדה בכנסת ותוקפים באופן גלוי את עמדת הממשלה ואת החלטות הממשלה ולא מסוגלים להגן עליה.
עובד יחזקאל: פקידי מדינה ועובדי מדינה שאינם מסוגלים למלא את הוראות הגורם המדיני שמנהל אותם יואילו לפנות את תפקידם לאנשים אחרים ולא לנהוג מנהג סרה.
עובד יחזקאל: הגיע הזמן שנחזיר את הכבוד למלכות בארץ הזאת ולא כל אחד יבוא ויעשה פה מניפה על בשר על האש בהחלטות ממשלה.
עובד יחזקאל: דבר שני שאני רוצה להגיד לגבי עובדי מדינה, המדינה איננה זקוקה לעובדים שמאיימים בהתפטרות.
עובד יחזקאל: המדינה זה מקום מבוקש, אנחנו צריכים להחזיר את הכבוד לתפקיד הזה של עובד מדינה.
עובד יחזקאל: מי שרוצה לעבוד בשירות המדינה יואיל לעשות זאת מתוך רצון ומתוך אהבה גדולה למה שהוא עושה לטובת המדינה הזאת ומי שלא, שלא יאיים בהתפטרות, שיממש.
עובד יחזקאל: אמרתי שההערות האלה הן כלליות לגבי כלל עובדי המדינה.
עובד יחזקאל: לגבי השאלה השלישית, יש מעט מאוד עניינים שמשרד ראש הממשלה לוקח על עצמו, לגבי הענין הזה התלבטנו בשאלה האם להעביר אותו לאחד ממשרדי הממשלה או האם להשאיר אותו עדיין במשרד ראש הממשלה והחלטנו בסוף להשאיר אותו אצלנו כדי לתת לזה נסיון מאוד ממשי, כמו שאני חושב שאפשר לראות בחודשיים האחרונים של נסיון להעביר את זה לשלבים ביצועיים ולא רק לתיאוריות ודיבורים ומלל, עניינים שהתברכנו בהם בחמש שנים שחלפו, כמובן שהעבודה שלנו תתבצע בתאום מלא עם משרד הקליטה.
עובד יחזקאל: יש לי כלל, אני לא מומחה במקום שבו אני לא יכול להיות מומחה ולכן אני עובד עם המומחים.
עובד יחזקאל: משרד הקליטה הוא המומחה לאיך עובדים עם עולים חדשים והוא ימשיך להיות שותף.
זאב אלקין: השאלה מי מנסח תבחינים לתמיכה בעמותות.
עובד יחזקאל: במשותף עם משרד הקליטה, לא נהיה מומחים איפה שאין לנו כלים להיות מומחים, המומחים יהיו מומחים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מתחבר למה שאמר מזכיר הממשלה לגבי מחזה שלפעמים רואים בועדות הכנסת, שבאים נציגים של שני משרדים ומתחילים לריב וכל אחד עם עמדה אחרת, זה מחזה לא ראוי ולצערי לא הגיע אף אחד מהרבנות ויש תחושה שמשהו התפספס.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני המזכיר, יש לי עמדה שונה וגם שמענו בועדה הקודמת טיעונים לכך, אבל אם כבר מדברים על יחידה לא עצמאית, לא רשות, לא יחידת סמך עצמאית, אמרת שאולי על מנת לצאת לדרך ולא להסתבך בבירוקרטיה צריכים להקים מה שיש ומה שאפשר להקים מהר, האם זה אומר שאם לא תהיה תפוקה ולא יהיו תוצאות הממשלה תשקול הקמת יחידה עצמאית בהתאם להמלצות ועדת חלפון, ואם כן האם יש איזה שהוא פרק זמן נקוב, האם חשבתם על זה, האם זה עלה בדיון, האם יש איזה שהוא פרק זמן נקוב.
יולי יואל אדלשטיין: דבר שני, גם במסגרת התשובה לקודמי לגבי ראש מערך הגיור, לא הבנתי כל כך, גם זה עלה בדיוני הועדה, איך יבחר יושב ראש או ראש חדש למערך הגיור, האם זה מישרת אמון, האם זה מכרז, אני הייתי רוצה לשמוע, כי לא מעט חרבות סביב הנושא הזה כבר נישאו באוויר, אז וודאי שיש לזה משמעות.
יולי יואל אדלשטיין: שאלה שלישית נקודתית, מקומו של משרד החינוך, אמרת שאתה עובד עם מומחים, ודאי גם בנושא ההסברה בקרב הקליינטים וגם בשאר הנושאים, הייתי רוצה להבין מה מקומו של משרד החינוך בנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: שאלה אחרונה, לגבי תוספת של 22 דיינים, הייתי מאוד רוצה לשמוע מי הם גורמים יודעי דבר שאמרו לאדוני המזכיר שזה יזרז את תהליכי הגיור, כי בתור אחד מגורמים יודעי דבר אני איכשהו מסופק שזה יתרום משהו, אבל בכל זאת אם אדוני עומד על כך שזה יזרז את התהליכים אז הייתי רוצה לדעת מתי יכנסו לפעולה אותם 22, האם יש תאריך לתחילת עבודתם, שיבוץ בהרכבים וכו'.
עובד יחזקאל: פרק הזמן שאני קובע לעצמי הוא 2008, אני חושב שעד סוף 2008 אנחנו צריכים להיות במקום שבו אנחנו צריכים לראות אם הדחיפה שניתנה לנושא מערך הגיור אכן מייצר שינוי או לא.
עובד יחזקאל: אם אנחנו נמצא את עצמנו בדצמבר 2008 עדיין תקועים באותו מצב זה בהחלט יחייב אותנו לחשיבה מחודשת.
עובד יחזקאל: לגבי ראש מערך הגיור, אני אשתמש בציטוט שלך, אתה אמרת חרבות נישאו באוויר, אני לא רוצה להעליב אף אחד, אני פחות מתעסק בזה, אני אגמור את זה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר רק ברמה עקרונית.
עובד יחזקאל: אני אגיד לך ברמה העקרונית, זה לא מה שמעניין אותי.
יולי יואל אדלשטיין: ועדת איתור או מינוי.
עובד יחזקאל: זה לא מה שמעניין אותי, זה בדיוק הענין, בזה התעסקו כמה וכמה שנים, במריבות, בהשמצות, כשנכנסתי לתפקיד חשבתי שאני אתחיל לקרוא ניירת עניינית, ופתאום התחלתי לקבל תכתובות, ההוא מספר לי על ההוא וההוא מספר לי על ההוא, סיפורים בערימות, אני אראה לך את כמות הניירת שאני קיבלתי על הסכסוכים הפנימיים, מה אני צריך את זה בכלל.
עובד יחזקאל: לא קראתי.
עובד יחזקאל: קראתי את הראשון, את השני, הבנתי את הפואנטה וחבל על הזמן, מה אני צריך את הדברים האלה, הדבר היחיד שהעציב אותי זה בזבוז הזמן והמשאבים וכספי ציבור ונייר על עניינים פרסונליים.
עובד יחזקאל: זה לא עסק פרטי של אף אחד, יש פה מדינה, יש פה 350 אלף אנשים שאנחנו צריכים באופן ידידותי לגייר אותם.
עובד יחזקאל: מי שרוצה לבוא למשימה הזאת שיבוא, מי שלא רוצה, שילך.
עובד יחזקאל: נסתדר גם בלי האנשים שכולם חושבים שאי אפשר בלעדיהם.
משה גפני: אנחנו לא קשורים למריבות האלה, עוד יחשדו שזה החרדים.
משה גפני: אנחנו התנגדנו למערך הגיור, היה צריך להשאיר את זה בבתי הדין.
עובד יחזקאל: למערך הגיור יהיה מנכ"ל, המנכ"ל יהיה מנכ"ל מוסכם על הרב הראשי הרב שלמה עמר שקיבל את האחריות, אנחנו לא יכולים לבקש ממנו אחריות מבלי לתת לו אפשרות להשפיע על הסמכות.
עובד יחזקאל: לגבי המודל המסויים שבו יבחר המנכ"ל, אנחנו עוסקים פה בדיני נפשות, מדובר באנשים, לגבי המודל המסויים תצא הודעה מסודרת על פי האמור בהחלטת הממשלה.
יולי יואל אדלשטיין: המנכ"ל לא יהיה מינוי של ראש מערך הגיור אלא של הרב הראשי?
עובד יחזקאל: זה מה שהסברתי.
מרינה סולודקין: את כולם לוקחים מש"ס, את כולם לוקחים מש"ס, זה מאוד ידידותי.
עובד יחזקאל: לגבי משרד החינוך, אין לי תשובות להכל, יש פה בהחלט אתגר ניהולי מרתק במובן מסויים ומאוד מורכב במובן אחר.
עובד יחזקאל: זה לעשות את אחד השינויים היותר, אני עושה שינויים בעבודת הממשלה זה הרבה יותר קל מלעשות שינויים במערך הגיור, אני שובר את הראש עדיין בכמה וכמה שאלות מרכזיות, השאלה של איך משתפים את משרדי הממשלה בתהליך הזה היא שאלה שעוד אין לי עליה מענה, ברור שהם יהיו שותפים, וזה אחד המבחנים שאנחנו שמים לעצמנו עד דצמבר 2008.
עובד יחזקאל: גורמים יודעי דבר זה לדוגמה הרב עמר שאני סומך מאוד על שיקול דעתו, קטונתי לסמוך על שיקול דעתו של רב אבל הרב אמר שלדעתו הקבוצה היא קבוצה מאוד איכותית, נציבות שירות המדינה, פקידים מקצועיים, אני לא מכיר את האנשים שהיו,
יולי יואל אדלשטיין: הם לא אמורים לדעת אם זה יקדם את הגיור או לא, הם אמורים לדעת אם קורות החיים בסדר.
עובד יחזקאל: אני אומר לך דבר אחד, הרי בסוף מה אותי מעניין, וזה מה שאני מנסה לשדר לכם בכל המפגש הזה, אותי מעניין המסלול היותר פרגמטי, אם אנחנו ניכנס למסלול שבו נראה שהמערך הקיים איננו מייעל את התהליך, ניתן לכך מענה.
יולי יואל אדלשטיין: מתי הם נכנסים לפעולה?
עובד יחזקאל: ככל שהדבר תלוי בי, בתקופה הקרובה ביותר, אני כבר השבוע נפגש עם כל עובדי מערך הגיור לאחר כל השינויים שעשינו, אנחנו כבר השבוע נתחיל בתהליכים של בניית המבנה החדש של מערך הגיור, אני מקווה מאוד שעד פסח נהיה עם תוכנית עבודה שאנחנו גומרים לגבש אותה ומיד לאחר מכן נעבור לשלבי ביצוע.
עובד יחזקאל: אני רוצה להתייחס להערות חברת הכנסת סולודקין.
עובד יחזקאל: אני לא בורח משאלות קשות כי אני חושב שהסוגיה הזאת היא סוגיה קשה.
עובד יחזקאל: בתור מי שמוביל את התהליך הזה אני דוחה על הסף את כל ההאשמות שפורסמו בכלי התקשורת כאילו והתנהלנו בענין הזה מתוך איזה שהם לחצים פוליטיים שהופעלו על הממשלה.
עובד יחזקאל: הרב עמר מבחינתי הוא לא פעיל ש"ס, הוא הרב הראשי לישראל, הגיור יתבצע על פי ההלכה, אין מתאים ממנו לעזור למערך ולמדינה לבצע את הגיורים על פי ההלכה.
עובד יחזקאל: כל רמז כאילו ומדובר פה בענין פוליטי הוא פסול.
עובד יחזקאל: מה קורה לאחר שהמתגייר סיים את תהליך הגיור, אנחנו חיים במדינה דמוקרטית, ליבראלית, זאת החלטה פרטית שלו, לאף אחד אין פיקוח עליו ולא דרישה ממנו לגבי אורחות חייב, לגבי עמדתו הפוליטית או דברים מהסוג הזה ואני יכול להתחייב כאן לדבר אחד, המערך שאנחנו נקים יהיה מערך נקי מפוליטיקה.
עובד יחזקאל: התחייבות לועדה ותבדקו אותי.
אברהם מיכאלי: אדוני המזכיר, בישיבה הקודמת הוצגה פה תמונה כזאת שהשינויים ברפורמה במסגרת דו"ח חלפון, כמעט עשרה נושאים מהותיים, ואני הבנתי שאמרת שיש דיסאינפורמציה וזה חשוב מאוד להבהיר לנו, עשרה נושאים מהותיים לא הוכנסו.
עובד יחזקאל: אני מוכן להשאיר לכם עותק מזה ותחלקו את זה לחברי הועדה.
עובד יחזקאל: זה לא דו"ח סודי.
אברהם מיכאלי: ולכן מאוד חשוב שאתה מדגיש לנו את הענין הזה שרוב הנושאים כן בפנים ואם יש נושא כזה או אחר שלא נכנס אז מותר לממשלה גם להחליט אחרת.
אברהם מיכאלי: האם במסגרת אותם נושאים שלא אושרו, האם עדיין יש מקום לשקול נושאים כאלה או אחרים מחדש במסגרת החלטות הממשלה שכן יהיה אפשר לראות פה אולי פסיפס רחב יותר של נושאים שיטופלו במסגרת הרפורמה, זה מה שאני רוצה להבין.
עובד יחזקאל: החלטת הממשלה היא החלטת מדיניות.
עובד יחזקאל: אנחנו קיבלנו אור ירוק והגדרה של מדיניות לצאת לדרך.
עובד יחזקאל: מכאן המערך הניהולי, על פי מדיניות הממשלה וכפי שאושר בהחלטת הממשלה, יש לנו חופש פעולה לקבל החלטות כאלה ואחרות כדי לייצר מנגנון שיגייר.
עובד יחזקאל: המטרה היא לגייר, אין פה מטרה מורכבת.
עובד יחזקאל: אם בתוך זה יהיו רעיונות ענייניים, יצירתיים, שתורמים למהלך, שמקדמים אותו, אז אדרבא ואדרבא, אנחנו פתוחים בהחלט לענין.
משה אדוריאן: הוזכר פה אמנם משרד החינוך אבל לא ברור לי באיזה הקשר.
משה אדוריאן: נאמר בהחלטות שהמכון ללימודי יהדות יהיה גורם מרכזי בנושא של ההכנה לגיור.
משה אדוריאן: אנחנו, משרד החינוך, עוסקים בזה 15 שנה, אני רוצה לדעת עד כמה מתייחסים אלינו כמי שאמור להמשיך ולקיים את התפקיד שלו.
עובד יחזקאל: מאוד ברצינות.
עובד יחזקאל: אין שום כוונה לבטל יתרונות אלא להשתמש ביתרונות.
עובד יחזקאל: אתם יתרון.
מרינה סולודקין: אני מאמינה שהאנשים שהגיעו לפי חוק השבות למדינת ישראל יש להם זכות אולטימטיבית, אם הם רוצים, לעבור גיור.
מרינה סולודקין: לצערי הרב בשנות ה-90 היו מאות אלפי אנשים שרצו לעבור את תהליך הגיור, היה רצון אבל הממסד הדתי וגם המדינה לא היו מוכנים לאתגר ההסטורי והלאומי שהיה.
מרינה סולודקין: לפני כמה שנים ראש הממשלה אריאל שרון הבין את המצב והוא היה זה שהקים את רשות הגיור על יד לשכת ראש הממשלה ואני חושבת שזה היה צודק ונכון ואנחנו לא שאלנו אותו, לא היה זמן ועכשיו אין יכולת לשאול אותו, והוא שם אנשים מסויימים בראש המערכת ואלה היו אנשי מפד"ל.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמפלגת המפד"ל היתה יותר מוכנה לאתגר הלאומי והסטורי בגלל שאנחנו כאן בכנסת עבדנו הרבה עם המפלגה, היו דיונים משותפים וגם יש משהו משותף במוצא.
מרינה סולודקין: אני לא סתם שאלתי את השאלה כמה רבנים דוברי רוסית יש, כי בדקתי ואין רבנים דוברי רוסית שהצטרפו לדיינים וזה אחד הסממנים שמדאיגים אותי מאוד.
מרינה סולודקין: אני מאוד מקווה וגם מאמינה שלך ולראש הממשלה יש כוונות טובות, לזרז, לעזור, לחזק, אבל מה שנעשה בהחלטת הממשלה זה תהליך הפוך.
מרינה סולודקין: משום מה נתנו את כל הענין לרב הראשי שלא ידוע שהוא ליבראלי.
מרינה סולודקין: אנחנו עבדנו עם הרב בקשי דורון וההערכה שלנו לרב בקשי דורון כאיש ליבראלי בדת היתה מאוד גדולה.
מרינה סולודקין: זירזנו הרבה עניינים ביחד.
מרינה סולודקין: זה לא חדש שיש ענין עדתי במדינה.
מרינה סולודקין: יש לנו שני רבנים ראשיים, רב ראשי ספרדי, עם כל הכבוד וכל ההערכה, ורב ראשי אשכנזי.
מרינה סולודקין: וכנראה מכיוון שאין לנו רב ראשי ממוצא רוסי יש בלמים בכל נושא הגיור.
מרינה סולודקין: אני חושבת שבדרך הזאת פוסלים את הזכות הטבעית לגיור אנשים שיש בהם דם יהודי, הם מיהדות רוסיה, אף אחד לא קיבל אותנו לא כאשכנזים ולא כספרדים, בגלל שלא היינו מוכנים לדבר הזה ואני חושבת שבעתיד אנחנו נראה את התוצאות העצובות שמספר הגיורים לא יהיה יותר גדול.
מרינה סולודקין: לפי מה שאנחנו שומעים כאן ולפי מה שאנחנו רואים מה קורה עם המכון ללימודי היהדות, משרד הקליטה הוא לא חלק מהתהליך, אני חושבת שכל הענין של גיור עולים מכל המדינות צריך להיות שילוב בין משרד הדתות ומשרד הקליטה, זה צירוף טבעי.
מרינה סולודקין: יש לנו דאגה גדולה וכאן לא היו רמזים פוליטיים, אבל מה שעשיתם הוא מאוד בעייתי ואנחנו נעקוב ונבדוק את המספרים שיהיו אחרי 2008.
מרינה סולודקין: לא חשבתי שאני צריכה להיכנס לחקיקה בנושא גיור מכיוון שאני לא איש דת, אבל אם פוסלים זכות גיור מכל אלה שהגיעו לפי חוק השבות אני חושבת שזה המקום להיכנס.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת דוד רותם ממפלגת ישראל ביתנו אמר דבר מאוד נכון, שלאלה שהם אזרחי מדינת ישראל לפי חוק השבות אולי יש זכות לעבור את הגיור אצל רבני הערים.
עובד יחזקאל: חברת הכנסת סולודקין, אני מבין את הסקפטיות שלך, את השתמשת בביטוי שאני בוחר להשתמש בו גם, שיש בלמים בתהליך.
עובד יחזקאל: ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון בהחלט קיבל החלטה חשובה מאוד כשהקים את המערך הזה, אני גם יכול להעיד עד כמה זה פעל מדם ליבו, סיפר לי הרב הראשי, הרב עמר, שהוא היה אומר לו, אני בחלום שלי רואה איך אתה יושב פה בתוך חדר הקבינט, אתה מגייר אותם, הם עוברים אצלי בחדר, אני לוחץ להם יד ואומר ברוך הבא יהודי והם הולכים כיהודים.
עובד יחזקאל: זה בהחלט היה אצלו אלמנט מאוד משמעותי ואני חייב לומר שגם ראש הממשלה הזה לוקח את ענין הגיור באופן מאוד אישי ולכן הטיל את הענין עלי והשאיר את הענין בתוך משרד ראש הממשלה ולא הוציא אותו החוצה.
עובד יחזקאל: אני מבין את הביקורת שלך על החלטת הממשלה, אני חושב שהיא מוקדמת מדי.
עובד יחזקאל: אנחנו עושים נסיון אמיתי נטול שיקולים פוליטיים, נטול שיקולים זרים, עם נסיון לקבץ את מיטב האנשים כדי לעמוד במשימה אחת בלבד, ואני אומר אותה בצורה הכי ברורה, מדינת ישראל היא מדינת היהודים, אנחנו נציגי המערכת השלטונית, אמונים על הגשמת החזון של בית לאומי לכל יהודי באשר הוא.
עובד יחזקאל: החבורה הזאת עלתה מכוח חוק השבות, יש לנו אינטרס כמדינת היהודים להפוך אותם ליהודים על פי ההלכה.
עובד יחזקאל: הכוונה שלנו היא להסיר הצידה את כל הבלמים.
משה גפני: אין את זה במגילת העצמאות, זאת לא היתה הכוונה בהקמת המדינה.
משה גפני: בית לעם היהודי, אבל מי שהוא לא יהודי, לא היתה מטרה כזאת בהכרזת העצמאות.
עובד יחזקאל: הכוונה היא, מתוך הרבה מאוד כבוד והערכה לעלייה הרוסית, ומתוך הבנה ברורה שמדובר בקהל רוסי עצום ורב, להצליח במשימה, ואת צודקת, היתה מוטיבציה בשנות ה-90, לצערי הרב ההתנהלות גם של המדינה גרמה למוטיבציה להיעלם ואפילו להיכנס למחוזות מדוכאים, אנחנו חפצי רוח חיים עכשיו להחזיר את המוטיבציה מחדש ולהפיח רוח חיים בענין הזה כדי לייצר מוטיבציה לגיור אצל אותה קהילה.
עובד יחזקאל: נכון שחובת ההוכחה היא עלינו, תמיכתכם מאוד חשובה לנו ואני מקווה שנצליח.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אדוני מזכיר הממשלה, אדוני מנכ"ל משרד הקליטה, הנושא הזה של מי שזכאי לעלות לארץ זה שני סוגי אנשים, אחד שגם אם הוא איננו יהודי הוא עולה מכוח חוק השבות, ואם הוא יהודי אז הוא זכאי מכוח זה שמדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי והיא קבעה באופן חד משמעי שיהודי יכול לעלות לארץ מכוח היותו יהודי.
משה גפני: הנושא של הגיור הוא נושא הלכתי, זה שנוצרו מאבקים ובירוקרטיות כאלה שגרמו לכך שהנושא הזה של הגיור הפך להיות שק חבטות שכל אחד מכה בו, האם לא הגיע הזמן, אני עוד לא מביע את דעתי מכיוון שלי יש דעה בענין הזה כשהיושב ראש יגיד שחברי הכנסת יכולים להביע את דעתם, אני עכשיו רק שואל את השאלה, האם לא הגיע הזמן להודות בטעות.
משה גפני: היתה טעות, היתה טעות בכל הענין של הקמת מערך גיור, היתה טעות בכל הענין הזה מכיוון שמערך גיור במשרד ראש הממשלה זה לא המקום.
משה גפני: לקחו את בתי הדין הרבניים ושמו אותם בצד, יש הצעה של דוד רותם שרבני הערים, הנסיון עם רבני הערים בענין הזה לא היה מוצלח, היתה החלטה של השופטת פרוקצ'ה שהיא החליטה שבתי הדין הרבניים אינם מוסמכים לדון בענין של דיני ממונות בהסכמה ובתי הדין הרבניים לא מוסמכים לדון בנושא הגיור.
משה גפני: האם לא היה מקום לחזק את בתי הדין הרבניים, ששם יושבים אנשי המקצוע שעברו את כל מה שמתלווה לענין.
משה גפני: אני גם לא חסיד של הענין הזה אבל אתם לא חושבים חשיבה מחודשת על ההחלטה האומללה הזאת של הקמת בתי ספר לגיור, שהיה משותף עם אורתודוכסי ועוד כל מיני מערכים שכשהגיעה ההצעה הזאת למליאת הכנסת אני הפכתי את זה לאי אמון ואז מפלגת העבודה היתה באופוזיציה אז היא לא הצביעה בעד, זאת היתה שגיאה, אנחנו טענו שזאת שגיאה.
משה גפני: אנשי המקצוע צריכים לעסוק בענין הזה.
משה גפני: אז זה יפה מבחינה פופוליסטית שראש הממשלה גם הקודם וגם ראש הממשלה הנוכחי אומרים שחשוב להם נושא הגיור ולכן משאירים אותו במשרד ראש הממשלה.
משה גפני: מבחינה מקצועית זאת טעות.
משה גפני: האם אתם לא סבורים, ומותר לאדם לטעות, מותר לממשלה לטעות, מותר להודות בטעות ולא להמשיך הלאה באותו מהלך שהמהלך הזה לא מוצלח.
עובד יחזקאל: אני מתייחס בהרבה מאוד כבוד לחברי הכנסת, כך גם בכוונתי להמשיך לעשות, בכלל אני חושב שהממשלה צריכה לאפשר יותר לכנסת למלא את תפקידה על פי חוק ולפקח על עבודת הרשות המבצעת ולכן אני מייחס חשיבות רבה להופעות בועדות הכנסת וגם נוקט לשון שבה כל מה שאני אומר כפוף לפיקוח של אחרים.
עובד יחזקאל: בהרבה כבוד והערכה, חבר הכנסת גפני, אני חושב שלהגיד על ראש הממשלה לשעבר וראש הממשלה הנוכחי שהמניע היחיד שהעסיק אותם בהקמת הרשות זה פופוליזם, זה לא מדוייק ורחוק מן האמת.
משה גפני: לא אמרתי את זה.
משה גפני: אמרתי שהם רצו באמת לעשות את זה, הם שגו בענין והם חשבו שכתוצאה מהענין הזה זה גם יראה טוב מבחינה פופוליסטית.
משה גפני: המניע לא היה פופוליסטי.
משה גפני: אבל בסופו של דבר זה הדבר היחיד שנשאר, שראש הממשלה אומר אני רוצה לדאוג למערך הגיור, אבל לאורך השנים ראינו שזאת שגיאה.
עובד יחזקאל: אני אמרתי בתחילת דבריי שהקוד ששמר על העם היהודי במשך אלפיים שנות גלות הוא קוד ההלכה.
עובד יחזקאל: הוא הדבר היחיד שאיפשר לנו לקבץ את תפוצותינו בסופו של דבר.
עובד יחזקאל: המדינה הזאת לא קמה כדי לפגוע בקוד אלא קמה כדי לשמר אותו ולקדש אותו והגיור בישראל הוא על פי ההלכה.
עובד יחזקאל: השאלה היא איזה מערך מינהלתי, איזה מערך אדמיניסטרטיבי תומך צריך להקים.
עובד יחזקאל: העובדות מראות שהמערך שהוקם עד עתה כשל במלאכתו.
עובד יחזקאל: אתה רוצה הודאה, הנה היא, לא צריך להיות מומחה גדול כדי לראות את זה.
עובד יחזקאל: לכן לפני למעלה משנה הוחלט על הקמת ועדת חלפון כדי לראות איך משנים מכיוון שהתוצאות לא עמדו בציפיות.
עובד יחזקאל: משנים עכשיו.