GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: אני לא פונה לרב עמר, הוא לא אוטוריטה לכנסת.
מרינה סולודקין: : לגבי גיור הוא אוטוריטה, מה לעשות?
מרינה סולודקין: נוכל להתעלם מזה ולדבר ולדבר.
מרינה סולודקין: אם בסוף משמיצים את הרב עמר והוא לא פה, עם כל הכבוד, באמת.
מרינה סולודקין: הוא כן אוטוריטה לגבי הגיור והוא כן יקבע לגבי הגיור, מה לעשות?
שלמה מולה: אבל אף אחד לא השמיץ אותו.
מרינה סולודקין: הוא לא אוטוריטה, הרבנות הראשית לא אוטוריטה בקליטת עולים מכל המדינות.
מרינה סולודקין: אם אנחנו מחליטים שזה עולים, הם לא צריכים לעבור גיור בכפייה ולא צריכים לעמוד על סוף הכיתות בבתי ספר ממלכתיים דתיים.
מרינה סולודקין: אם אנחנו מחליטים שהם יהודים, ממלכתי מספיק בכל הערים.
מרינה סולודקין: מדיניות הדיור – אני וחברת הכנסת סופה לנדבר לא יכולנו לא לומר לכם, בשנות החמישים המדינה קלטה אנשים בדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: אז טוב מאוד שנותנים משכנתא אבל לא לכולם משכנתא.
מרינה סולודקין: הדיור הציבורי בכל הערים, פנינו עם חוק, ומאיר שטרית תמך בחוק, אבל משרד האוצר לא תמך, שבכל בניין ובכל שכונה יהיו כמה דירות לקליטת עלייה וזה נכון מאוד.
מרינה סולודקין: אני אומרת גם למה הופכים לאנדר קלאס את אתיופים, למה קולטים את האנשים שחיו בגונדר, לפחות, בכפר, למה לא נותנים להם אדמה ומכסות מים?
מרינה סולודקין: איפה אכלוס הנגב?
מרינה סולודקין: אנחנו לא יכולים לאכלס את הנגב, הם יכולים, תנו להם אדמה, תנו להם מכסות מים, תעשו לחלק מה שאני אומרת.
מרינה סולודקין: בטח שיש קליטה בערים, אבל איפה קליטה בארץ, באכלוס הארץ?
מיכאל נודלמן: מובן לכולם שהמקרה שקרה בפתח תקוה זה מקרה לא בודד ואנחנו מגנים את כל המקרים האלה, אבל אנחנו צריכים להבין שגם ראש העיר וגם מערכת החינוך הם תחת איזה חוקים שאנחנו דיברנו פה.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא פעם ראשונה מדברים על העלייה מאתיופיה ואנחנו הגענו להחלטה שאם לא יהיה פיזור אוכלוסייה, אם האוכלוסייה לא תהיה בכל מקום, אבל לא יהיו חמולות ולא יהיו שכונות עוני, שום דבר לא יעזור.
מיכאל נודלמן: שום דבר לא יעזור.
מיכאל נודלמן: אני יודע שהממשלה עכשיו קיבלה---
סופה לנדבר: צריכים לעשות טיפול שורש לקליטת העלייה במדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: נכון ובמיוחד לקליטת היהודים מאתיופיה.
סופה לנדבר: ולהתחיל מהגיור.
סופה לנדבר: עושים כסף על בני אדם שמגיעים.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו צריכים לפנות לממשלה ולבקש רוויזיה של כל החוקים שקשורים למקרים כאלה.
מיכאל נודלמן: דבר שני, עכשיו מאוחר קצת, כי ראש הממשלה קיבל החלטה לקבל תכנית קליטת יהודים מאתיופיה, מיליארד שקל לחמש שנים, וגם דברים כאלה שאנחנו דיברנו היום צריכים להיות בתכנית הזו.
מיכאל נודלמן: צריך לתקן את כל הדברים שקרו.
מיכאל נודלמן: אנחנו, כמו חברת הכנסת מרינה סולודקין פה, ואני כיושב ראש ועדה, מבקש סליחה מהאנשים שנפגעו ממקרים כאלה.
מיכאל נודלמן: אני מבין מהמכתב שקיבלתי מטבקה שלא רק בפתח תקוה יש מקרים כאלה.
מיכאל נודלמן: מקרים כאלה יש בכל מקום כמעט.
מיכאל נודלמן: זורקים ילדים מכיתות, לא מקבלים ילדים.
יואל חסון: ומנהל בית ספר ממשיך להיות מנהל בית ספר.
מיכאל נודלמן: אתה יכול לקרוא פה ולצעוק כמה שאתה רוצה, כדי לשנות צריך שהממשלה תשנה.
צאגה מלקו: אבל אדוני היושב ראש, כסף לא יכול למחוק גזענות.
מיכאל נודלמן: נכון, אבל אנחנו כולנו צריכים לעבוד.
מיכאל נודלמן: אני דיברתי על המצב בשכונות, זה גם לא נותן איזה הרגשה שהכול טוב מהכיוון שלהם.
מיכאל נודלמן: זה צריך להיות דו סטרי.
מיכאל נודלמן: אם אתם חושבים שרק האנשים האלה יכולים לפתור את כל הבעיות שלכם, אתם טועים.
מיכאל נודלמן: את מסכימה איתי שאי אפשר, אנחנו יחד צריכים לפתור את כל הבעיות.
מיכאל נודלמן: אני מסכים שהחברה הישראלית היא גזענית, אבל אנחנו לא צריכים להרים ידיים, אנחנו צריכים לעבוד ולמצוא כל מיני שיטות איך להילחם עם התופעה הזו.
צאגה מלקו: אני מסכימה איתך, אדוני היושב ראש, אבל לא היתה הזדמנות שהעדה בעצמה תיקח אחריות.
צאגה מלקו: לא היתה הזדמנות אפילו להקשיב לאמא הזאת.
צאגה מלקו: לא היה מקום, כולם מומחים, כולם יודעים---
מיכאל נודלמן: את יכולה לדבר איתה.
מיכאל נודלמן: אני ביקשתי ממנה סליחה.
מיכאל נודלמן: אני ביקשתי סליחה מהאמא, מכל האמהות, מכל הילדים.
שלמה מולה: מה שאני חשבתי ואני רוצה להגיד לכם שהמקרה של פתח תקוה מבחינתי זה סימפטום.
שלמה מולה: אני יכול להגיד לך שבבית ספר רמב"ם בנתניה 87% מהילדים הם יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: אני יכול להגיד לך שבבית ספר גבריאלי בחיפה, 70%, 80% מהילדים יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: ברש"י בנתניה.
שלמה מולה: יש פה איזה שהיא מדיניות של יד מכוונת לרכז את הילדים יוצאי אתיופיה בבית ספר אחד, כדי להגן עליהם.
שלמה מולה: למשל, בבית ספר ניר עציון, אני רוצה להגיד לך שחלק מהילדים, אזור הרישום שלהם בכלל בבית ספר אחר, אבל לא רושמים אותם באזור הרישום שלהם, יוצרים בית ספר על אזורי, שולחים את כל הילדים יוצאי אתיופיה---
מיכאל נודלמן: בסדר, את זה אנחנו מבינים.
מיכאל נודלמן: עד שלא יהיה פיזור אוכלוסייה, זה ימשיך.
מיכאל נודלמן: כשיהיה פיזור אוכלוסייה טוב, אפשר לדבר.
שלמה מולה: אבל לפזר את הבתים זה מסובך יותר, אבל אם המדינה תכפה על ראשי ערים ותקצה הסעות, יש בפתח תקוה המון בתי ספר יסודיים, אם היו מחלקים את כל הילדים בין כל בתי הספר, כי 40% מהילדים יוצאי אתיופיה בפתח תקוה לומדים בבית ספר אחד.
שלמה מולה: בחיפה יש הרבה בתי ספר, בירושלים אני אגיד לך, בתלפ"ז 70% מהילדים שם הם יוצאי אתיופיה.
שלמה מולה: בירושלים יש מלא בתי ספר.
שלמה מולה: יש פה איזה שהיא יד מכוונת שאומרת 'נרכז את הילדים יוצאי אתיופיה בבית ספר אחד ונגן על שאר בתי הספר'.
שלמה מולה: כמובן אני אומר את זה במרכאות.
שלמה מולה: צריך לעקור את זה וצריך להתמודד עם העניין הזה ברמה הארצית.
שלמה מולה: פתח תקוה זה מקרה אחד, בשבוע הבאה זה יהיה בעיר אחרת.
מיכאל נודלמן: אנחנו סוגרים את הישיבה.
מיכאל נודלמן: אני מקווה שמקרים כאלה יפחתו.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: ביקשתי מהמנהל הכללי של משרד הקליטה לדווח לנו על יוזמה של משרד הקליטה למבצע לתושבים חוזרים.
ארז חלפון: בוקר טוב לכולם.
ארז חלפון: יושב ראש הוועדה ביקש שאני אגיע לכאן להציג את המבצע.
ארז חלפון: אנחנו הצגנו את זה בממשלה לפני שבוע וחצי.
ארז חלפון: רק כמה דברי רקע לפני שניכנס.
ארז חלפון: אנחנו החלטנו בשנת ה-60 למדינת ישראל, בעקבות מחקר וסקר שעשינו אצל הישראלים בצפון אמריקה, כולל שמיעת המצוקות הקשות שהם נמצאים בהן שם, והרצון שלהם לחזור ארצה, סעיף 58 שכולכם מכירים, שמהווה שם כעס מאוד מאוד עצום.
ארז חלפון: הם רואים את זה בתור קנס, שמי שרוצה לחזור למדינה, המדינה פשוט עוצרת אותו ואומרת לו 'כדי להיכנס בבן גוריון אתה צריך לשלם 9,000 שקל'.
מיכאל נודלמן: למה הם כועסים?
ארז חלפון: לא, כשישראלי היום רוצה לחזור מחוץ לארץ וכדי לקבל חזרה ביטוח לאומי וביטוח בריאות, צריך לשלם 9,000 שקל לבן אדם ואז---
סופה לנדבר: ויש לו אז תקופת המתנה של חצי שנה.
ארז חלפון: חצי שנה המתנה זה דבר קשה מאוד ויש את העניין של התשלום, שאם יש לו ילדים מעל גיל 18, זה יכול להגיע ל-40,000 ו-50,000 שקל רק כדי לחזור ואז כמובן לשלם את ביטוח הבריאות.
ארז חלפון: כל הדברים האלה וכמובן הדאגות שתיכף תראו, הגענו היום על פי נתונים ל-650,000 ישראלים וילדים שנמצאים היום בחוץ לארץ, בעיקר בצפון אמריקה, אוסטרליה, דרום אפריקה ואירופה.
ארז חלפון: החלטנו בשנה וחצי האחרונות, עם משרד האוצר ועם ביטוח לאומי, לגיוס תקציב מיוחד שבעיקרו כולל את ההחזר עבור תשלום ביטוח הבריאות, לצאת במבצע כדי לפתוח להם את השערים לחזור למדינת ישראל בשנת ה-60 ואני עכשיו אציג את המבצע כדי שתראו איך תכננו ואיך עשינו.
סופה לנדבר: זאת אומרת, אתם מחזירים לו 8,000 שקלים שהוא צריך לשלם עבור ביטוח בריאות.
סופה לנדבר: ואז מה קורה עם ההמתנה?
ארז חלפון: ההמתנה נשארת.
ארז חלפון: על זה ביטוח לאומי---
סופה לנדבר: אז על זה צריכים לעבוד, זה חור מאוד גדול.
סופה לנדבר: אני עקבתי אחרי התכנית והסתכלתי וראיתי, אתם עושים דברים נהדרים, רק החור של ביטוח בריאות הוא חור עמוק.
סופה לנדבר: כתבתי מכתב לשר הרווחה, למר יצחק הרצוג, ודיברתי איתו.
סופה לנדבר: אני חושבת ששני השרים צריכים לתקן את הדבר בהסכמה, או להקים ועדת חריגים, בגלל שאני קיבלתי המון פניות של אנשים שצריכים היום להמתין, כאשר זה פשוט עניין של הצלת חיים.
ארז חלפון: ראשית את צודקת.
ארז חלפון: בגרף מספר 12 הבאנו את החסמים.
ארז חלפון: החסמים הם שמבחינתנו צריך לבטל את סעיף 58.
ארז חלפון: אנחנו היינו במאבק באמת לבד והאוצר לא הסכים בשום אופן לבטל את זה.
ארז חלפון: כרגע בשנת ה-60 אנחנו מכסים את התשלום.
ארז חלפון: אני מקווה מאוד שבשנה הזאת, כמו שאת אומרת, תהיה הירתמות גם של שר הרווחה, גם של המוסד לביטוח לאומי.
ארז חלפון: אגב, בדיונים שהיו אצלי, גם אנשי בביטוח לאומי וגם אנשי משרד הבריאות בעד לבטל את סעיף 58.
ארז חלפון: כולם בעד לבטל את סעיף 58.
ארז חלפון: יש התנגדות כרגע של משרד האוצר לנושא הזה ואני מקווה מאוד שבשנת ה-61 למדינת ישראל סעיף 58 יבוטל ולא נצטרך את כל המערך.
ארז חלפון: רק המערך הזה שהקמנו, להחזרים, למחשבים, לאנשים, כל המערך הזה, זה מערך שעולה הרבה מאוד כסף, לצערי, ואני מקווה מאוד שאם החוק הזה יבוטל, נוכל לפתוח ולאפשר לכל ישראלי לחזור ולהתחיל לשלם פה את מס הבריאות, כמו כל ישראלי שנמצא פה.
ארז חלפון: (מצגת): הנתונים - לרגל שנת ה-60 החלטנו לצאת במבצע.
ארז חלפון: כ-650,000 אזרחים ישראלים שוהים בחוץ לארץ, כולל ילדים שנרשמו בחוץ לארץ.
ארז חלפון: תופעה מדאיגה, שגם פרסמנו במחקר שעשינו, שמתחילה שם בעיקר בקרב הילדים, תופעה של התבוללות, בעיקר בצפון אמריקה, דבר שאני חושב שצריך להדאיג את כל המדינה ולא רק את ועדת העלייה והקליטה.
ארז חלפון: הנושא הזה מאוד מאוד מדאיג אותנו, ערכנו מחקר בנושא ואנחנו רואים כבר שכרבע מהילדים של הישראלים בחוץ לארץ מתחילים הליך של התבוללות.
ארז חלפון: רק נתון: ב-2005 ו-2006 שבו ארצה כ-4,500 ישראלים שהתייצבו בכל שנה בלשכות של משרד הקליטה .
ארז חלפון: מטרות המבצע בשנת ה-60 - לעודד חזרתם, כמובן, של ישראלים השוהים בחוץ לארץ, לשנות בטווח של 5 שנים את מאזן ההגירה השלילי במדינת ישראל.
ארז חלפון: אני אדבר בהמשך על מצב העוזבים היום.
ארז חלפון: על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לנו כ-21,000 ישראלים שעוזבים את המדינה כל שנה.
ארז חלפון: מעבר לכך יש את כמות העולים שמגיעה למדינה, שזה כ-20,000.
ארז חלפון: חלק מהנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אי אפשר עוד לנתח אותם, כי הם מחשבים את זה רק מי שעוזב מעל שנה, כאשר אנחנו במשרד הקליטה, תושב חוזר הוא מעל שנתיים.
ארז חלפון: עכשיו אנחנו מנסים לעשות התאמות, מנסים לבדוק שבשנים הבאות נחשב ביחד, זאת אומרת שזה יחושב מעל שנתיים ונדע בדיוק את הכמות המדויקת, אבל אין ספק שהמצב הזה מאוד מדאיג עם נושא ההגירה.
ארז חלפון: : אדוני המנכ"ל, איפה כאן הנתון של עולים שהגיעו לישראל נניח בתקופה של 20 השנים האחרונות וירדו מהארץ.
ארז חלפון: ב-650,000 הם נכללים או לא?
ארז חלפון: הם נכללים, בוודאי.
ארז חלפון: הם נכללים.
ארז חלפון: אני יכול להגיד לך--- : לא, כי אתה אמרת 450,000 בצפון אמריקה, באירופה יש המון ישראלים שעזבו את הארץ.
ארז חלפון: באירופה יש בערך כ-150,000.
ארז חלפון: במוסקבה אנחנו מעריכים שיש בין 40,000 ל-50,000.
ארז חלפון: המבצע גם פונה לעולים שעלו מרוסיה, הגיעו לכאן, חזרו לארצם עקב בעיות אלו ואחרות, והתחלנו כבר לכוון להכול.
ארז חלפון: בפִּיק הפרסומי הבא אנחנו נכנסים לרוסיה ולמוסקבה, כדי לגרום גם לישראלים שירדו חזרה למוסקבה לחזור חזרה למדינת ישראל.
ארז חלפון: המטרה השלישית זה כמובן לחזק את החוסן הלאומי והכלכלי של מדינת ישראל.
ארז חלפון: אנחנו מאמינים שאם נצליח לעמוד ביעד שקבענו, 10,000 חוזרים בשנה הראשונה, זה יביא לצמיחת המשק.
ארז חלפון: אנשים שיגיעו לכאן, ישתלבו במשק הישראלי, יפתחו כאן עסקים, ישלמו מס הכנסה במקומות עבודה ואנחנו, גם כשהצגנו את זה לאוצר, הצגנו מודל כלכלי לראות את ההשפעה, מה יקרה.
ארז חלפון: אמנם יש הוצאה ראשונית שאתה צריך לשים, כדי להחזיר אותם ארצה, אבל עם החזרה שלהם ועם כניסתם למקומות עבודה, פתיחת עסקים, צריכת מוצרי מזון, מוצרי הלבשה מהרשתות בארץ, מס הכנסה ומסים על עסקים, צריכה וזרימת השקעות חדשות, אנחנו מעריכים שזה יביא לגידול גדול בצמיחתו של המשק הישראלי.
ארז חלפון: החידוש שבמבצע – הכרה רשמית ומערכתית של מדינת ישראל בחשיבותם.
ארז חלפון: עד היום הישראלים בחוץ לארץ, עד השנה וחצי האחרונות הם מבחינתם זוכרים את המשפט המיתולוגי של ראש הממשלה לשעבר, יצחק רבין ז"ל, 'נפולת של נמושות'.
ארז חלפון: זה מה שהם חושבים, שמדינת ישראל לא רוצה אותם, חושבת עליהם דברים רעים.
ארז חלפון: בכל המהלך הזה וגם במפגשים איתם, הם התחילו להבין את שינוי הגישה שקודם כל אנחנו רוצים אותם בבית ולכן גם מקלים עליהם בשלבי החזרה למדינת ישראל.
ארז חלפון: הענקת מגוון שירותים - בתחילת תהליך התכנון, עוד כשהם נמצאים בחוץ לארץ, מעבר לביטוח הרפואי, כל נושא התעסוקה, ואני אדבר עליו בהמשך, מתחיל עוד כשהישראלים נמצאים בחוץ לארץ.
ארז חלפון: אנחנו רתמנו למבצע מאות חברות מובילות במשק שמוכנות לתת לנו בנק של משרות.
ארז חלפון: אגב, הם ישמשו גם עולים חדשים וגם תושבים חוזרים.
ארז חלפון: את המגע נוכל להתחיל כל עוד הישראלי נמצא בחוץ לארץ.
ארז חלפון: הוא לא יצטרך להגיע לפה ואז להתחיל לחפש את עצמו בשירות התעסוקה ולהתחיל ראיונות עבודה, אלא כל הדברים האלה יחלו עוד כשהוא נמצא בחוץ לארץ, שכשהוא יגיע ארצה, הכוונה שהוא כבר יידע, בתאריך שהוא חוזר ייקבע לו ראיון, לצורך העניין בחברת טבע, בחברת אינטל, יקבעו אתו לראיון.
ארז חלפון: אם הוא עומד בכל הקריטריונים שהוא הגיש באינטרנט ובמייל ורואים את הבן אדם והוא מתאים, הוא ייקלט בעבודה.
ארז חלפון: במידה ולא, אז כמובן שנוכל להעביר אותו לבנק משרות נוסף.
ארז חלפון: כל שדרוג מערך הסיוע הקיים.
ארז חלפון: מוקד מידע שלנו, בנמל התעופה בן-גוריון, שנותן שירות לעולים חדשים, אנחנו תגברנו אותו באנשים עובדי המשרד, שעובדים בשעות הלילה כדי לתת מענה, בעיקר לישראלים בצפון אמריקה, ששם הכמות הגדולה, וגם כמובן ביום.
ארז חלפון: לכל שאלה, לכל בעיה שמתעוררת.
ארז חלפון: כל הסיוע וכל הכניסה, להתחיל להירשם למבצע ולקבל את ההטבות, זה דרך אתר אינטרנט שפתחנו וכל אחד מכל מקום בעולם יכול להיכנס לאתר.
ארז חלפון: ההטבות המיוחדות בתקופת המבצע של שנת ה-60, זה ראשית הַסדרה במימון ביטוח בריאות ממלכתי.
ארז חלפון: כל מי שיתחיל לשלם בחוץ לארץ חצי שנה מראש, משלמים את זה בששה תשלומים, של 1,000 ומשהו שקלים, ביום שהוא חוזר ארצה וביום שהוא דורך על אדמת ארץ ישראל, הסכום הזה עובר אוטומטית לחשבון הבנק שלו וככה הוא שילם, קיבל חזרה, הקנס הזה ירד ממנו והוא מתחיל את החיים שלו.
ארז חלפון: יש עדיין, לצערנו, את העניין של חצי שנה המתנה, לא הצלחנו להסתדר, לא רצינו לריב על זה וככה איכשהו לצאת במבצע.
ארז חלפון: בכל מקרה, אדם שמחליט לחזור, לוקח לו זמן עד שהוא קובע לאן הוא חוזר, לאיזה עיר הוא רוצה לגור, זה לוקח זמן למרות ששמנו לב, מתחילת המבצע שהתחיל, ונדבר על נתונים עוד מעט, אנשים כבר קבעו חזרה לינואר.
ארז חלפון: זאת אומרת מינואר ועד מאי הם יבטחו את עצמם בביטוח פרטי.
ארז חלפון: בחצי השנה הראשונה הוא אמור להישאר בארצות, או ברוסיה, או בכל מקום אחר, והוא ממשיך לקבל את הביטוח שם.
ארז חלפון: במידה והוא החליט לחזור ארצה, וזה מה שקורה עכשיו, הוא יצטרך לפנות לחברות ביטוח פרטיות ולבטח את עצמו לשלושה, לארבעה חודשים, יש חברות שעושות את זה, לבטח את עצמו בביטוח בריאות פרטי, עד שהוא ייכלל במערך הביטוח אחרי חצי שנה.
ארז חלפון: זה הנושא של הביטוח הרפואי, שאותו אנחנו פותרים להם בשנת ה-60.
ארז חלפון: סיוע מוגדל, כמו שאמרתי, לשילוב בתעסוקה, כולל הכשרות מקצועיות, הסבות מקצועיות, כל מה שצריך.
ארז חלפון: אם הוא צריך התאמה, כדי להתאים למקצוע מסוים, לחברה מסוימת, אנחנו נעניק לו את ההכשרה המקצועית ואת הסבת המקצוע ומתן מענקים ומלגות למדענים ולחוקרים ולרופאים שיגיעו ארצה, וכמובן כל נושא המוקד העסקי שלנו במשרד, מוקד ביזנס-אל, שנותן שירות גם לעולים חדשים.
ארז חלפון: התושבים החוזרים ייכללו בכך וגם הם יוכלו לזכות בהלוואה החדשה שהצלחנו להשיג ממשרד האוצר, עד 70,000 שקל בתנאים מועדפים.
ארז חלפון: בשנה הראשונה הוא לא יצטרך להחזיר שום דבר וחלק מאותה הלוואה תהפוך בתום התקופה למענק.
ארז חלפון: וכמו שאמרתי, הדבר האחרון זה יועץ קליטה אישי.
ארז חלפון: כמו שיש לעולה חדש, בשנת ה-60 כל תושב חוזר שיחזור, יקבל ייעוץ קליטה אישי שיוכל לכוון אותו ולתת לו את כל השירותים ואת כל העזרה שהוא צריך.
ארז חלפון: הסיוע התעסוקתי - כמו שאמרתי, תהליך הקליטה כבר יתחיל מחוץ לארץ, הפעלת מאגר משרות באלפי מקומות עבודה.
ארז חלפון: אני רוצה להגיד לכם שהסקטור הפרטי נרתם כל כולו למבצע, העניק לנו מאות משרות.
ארז חלפון: אני מעריך שאנחנו נגיע ל-3,000 משרות בסך הכול, כשכמובן העולים החדשים ייהנו מהם וגם התושבים החוזרים, כאשר כל השינוי הגדול פה שכל המהלך יתחיל כשהם נמצאים בחוץ לארץ ויימנע מהם חוסר הוודאות הזה שהם מגיעים ארצה ולא יודעים אם תהיה להם עבודה או לא תהיה להם עבודה, אלא הם יראו קשר אמיתי בין החברה לאותו תושב חוזר.
ארז חלפון: שאר הדברים שדיברתי מקודם, רישוי והסמכה, סיוע כספי בקידום עסקיו, קורסי הסבה וכל הדברים האלה.
ארז חלפון: בנושא של קליטת מדענים ואנשי מחקר פיתוח.
ארז חלפון: אנחנו כמובן מחכים מאוד לסיום ועדת שוחט, הגדולה, שאמורה להביא את התקציבים הגדולים כדי להחזיר את המוחות למדינת ישראל, שם נמצא הכסף הגדול.
ארז חלפון: התקציבים שלנו הם תקציבים זעומים, אבל גם חשוב להציע אותם.
ארז חלפון: אם נחזיר 15 או 20, בכסף שיש לנו, אז זה גם חשוב.
ארז חלפון: זה כל מה שזה נותן לנו, בגלל התקציב, אבל אנחנו רואים בזה חשיבות רבה, לפחות להיות אבן הדרך ואלה שפותחים את השוק הזה.
ארז חלפון: אני מעריך שכל התקציב הזה ינוצל בשנה הזאת כי הרבה מאוד ישראלים שנמצאים בחוץ לארץ, שהם דוקטורטים וגם חוקרים, רוצים לחזור למדינת ישראל.
ארז חלפון: כמובן שהתקציב לא יספיק לכולם, אבל אמרתי שאני מקווה מאוד שוועדת שוחט תסיים--- : התקציבים שם הם כל כך דלים, אם אתם בונים על זה---
ארז חלפון: התקציבים איפה?
ארז חלפון: : בסיוע מחקר ופיתוח.
ארז חלפון: מוועדת המדע אני מספר לך.
ארז חלפון: דברים חמורים מאוד אפילו.
ארז חלפון: : אם על זה בונים, אז חבל על הזמן.
ארז חלפון: אנחנו בונים, כמו שאמרתי, בתקציב הקטן שיש לנו, היות ואנחנו רוצים לתת את השירות לכל סוגי האוכלוסיות, גם מעמד הביניים וגם האוכלוסיות היותר חלשות והיותר מבוססות, רצינו לתת גם משהו למעמד הזה ולא להגיד לו 'אתם לא תיכללו בתכנית' ולכן עשינו.
ארז חלפון: כמובן יש לנו גם תכנית מיוחדת של 4 מיליון שקלים שתיתן סיוע רק לנגב-גליל, בעקבות מה שהיה אז בממשלה, הוראת שעה 170 בעקבות המלחמה בצפון.
ארז חלפון: אנחנו נצא עם התכנית הזאת השנה לדרך שתיתן מענה גם לעולים חדשים וגם תושבים חוזרים, לאותם עולים שיגיעו בעיקר לצפון וכמובן לדרום, וכמובן הענקת מלגות לתלמידי מחקר באוניברסיטאות.
ארז חלפון: בנושא של יזמות – אז כמו שאמרתי מקודם, אז ההלוואה המיוחדת של ה-70,000 שקל בתנאים שאתם רואים פה, שזאת היום ההלוואה הכי טובה שיש היום בשוק, גם יותר מהלוואה שנותן משרד התעשייה, כאשר כל הייעוץ העסקי וכל הליווי העסקי יתבצע כל עוד הם נמצאים בחוץ לארץ, לפני שהם חוזרים למדינת ישראל, וכמובן כתיבת תכניות עסקיות לכאלה שנמצא שהם החליטו שהם רוצים להקים עסק מסוים, לבדוק את הכדאיות, לבדוק באיזה עיר הם רוצים להקים, כמה עסקים יש באותה עיר וכמובן ניתן את הליווי הזה לתושב החוזר ללא תשלום נוסף.
ארז חלפון: סיוע נוסף, מעבר לכל הדברים שאמרתי, זה מענק הבטחת הכנסה לדורשי עבודה, לתקופה של עד 3 חודשים ראשונים במדינת ישראל.
ארז חלפון: סיוע מיוחד לישראלים שהיו אמנים וספורטאים, סיוע לתושבים חוזרים המוכרים כחיילים בודדים, הענקת מלגת לימודים, קטינים חוזרים, כולם יודעים.
ארז חלפון: לקטינים חוזרים מגיע זכויות של עולים חדשים, והנחה בכרטיס הטיסה באל-על, אך ורק לטיסה שהוא חוזר ארצה, וזכאות למטען עודף, שזה מאוד מאוד חשוב לישראלים.
ארז חלפון: כשהם מחליטים לעזוב, הם מגיעים עם הרבה מטען מארצות הברית, לוקחים מהם על זה הרבה מאוד כסף, ואנחנו נמצאים כרגע במשא ומתן עם חברת אל על לשפר ולתת בשנת ה-60 הנחה יותר גדולה וזכאות למטען עודף יותר גדול.
ארז חלפון: כרגע יש הנחה מסוימת, אנחנו במשא ומתן איתם.
ארז חלפון: אנחנו מעריכים שהחזרה תהיה ממאי, לתת הנחה מסוימת בשנת ה-60 לישראלים שחוזרים בתקופת המבצע.
ארז חלפון: ערוצי השיווק ופרסום המבצע - כמו שאמרתי, הישראלים נמצאים בחוץ לארץ.
ארז חלפון: קהל היעד שלנו הוא בצפון אמריקה, אירופה, אוסטרליה ודרום אפריקה.
ארז חלפון: עיקר פרסום המבצע זה בתקשורת בחוץ לארץ ובעיתונים שאותם ישראלים רואים כדי להגיד להם שיש מבצע וכדי לנסות להגיע לכל בית בחוץ לארץ.
ארז חלפון: אתרי אינטרנט כמובן שפועלים בחוץ לארץ.
ארז חלפון: אנחנו גייסנו איתנו למבצע את הקונסולים ואת השגרירים של משרד החוץ.
ארז חלפון: כולם תדרכו את האנשים וכל ישראלי שיגיע לקונסוליה יקבל גם עלוני מידע וגם הסבר מהנציג, גם אם הוא בא לבעיה של חידוש דרכון וכאלה, לעדכן אותו שיש שנת מבצע לישראלים בחוץ לארץ.
ארז חלפון: לנו כמשרד הקליטה יש כ-12 רכזים ישראלים שנמצאים בחוץ לארץ והם כמובן מצטרפים למבצע ולצורך באמת להגיע לכל ישראלי בחול לארץ, אנחנו משתפים פעולה וביקשנו גם מהסוכנות היהודית, גם מנתיב, גם מארגונים שמעודדים עלייה כדוגמת 'נפש בנפש' ו'עמ"י' להצטרף ולהביא את המבצע הזה, כדי שנגיע למבצע הזה בהיקפים רחבים ביותר.
ארז חלפון: חשיפת המבצע בישראל – זה פרסום כאן בעיתונות וברדיו כאשר הכוונה להגיע לקרובים של הישראלים שנמצאים פה, כדי שיעבירו את המידע למשפחות שלהם בחוץ לארץ.
ארז חלפון: דוגמה קטנה.
ארז חלפון: המבצע התחיל ב-10 לנובמבר.
ארז חלפון: מה שאתם רואים כרגע על המפה זה את מדינת שווייץ.
ארז חלפון: אנחנו לא ציפינו שבמדינת שווייץ, שכולנו יודעים שזאת ארץ זבת חלב ודבש, ואני מציע שתסתכלו על הפרה, היא נותנת את המענה לשווייץ.
ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם שעד היום התקבלו רק פניות מישראלים שנמצאים בשווייץ.
ארז חלפון: נכון להיום כ-300 פניות, כאשר 15 משפחות של ישראלים כבר נרשמו והכניסו את הפרטים כדי לחזור למדינת ישראל.
ארז חלפון: אני רוצה להביא את זה לידיעת הוועדה.
ארז חלפון: חסמים ותכניות פעולה שאנחנו נתקלים בהם ונמצאים בהם כרגע, וננסה כמובן לפתור אותם.
ארז חלפון: דבר ראשון, מה שחברת הכנסת סופה לנדבר אמרה, זה סעיף 58 לחוק ביטוח הבריאות.
ארז חלפון: אנחנו במשא ומתן עם האוצר, עם המוסד לביטוח לאומי, לנסות לבטל את הסעיף הזה, למנוע את כל האופרציות המסובכות.
ארז חלפון: אנחנו מקווים מאוד שבשנה הזאת, כמובן שגם נראה שבאמת זה יוביל את הישראלים לחזור, שמורידים את הקנס הזה, יבטלו את הסעיף הזה וכל ישראלי שירצה לחזור למדינת ישראל, המדינה תיפתח, הוא יגיע וישלם כמו כל אחד את מס הבריאות ויקבל את הביטוח.
מיכאל נודלמן: אם הם יהיו ישראלים, הם ישלמו.
מיכאל נודלמן: זה לא מתחילים מאפס.
ארז חלפון: נכון.
מיכאל נודלמן: יש משהו אצלם.
ארז חלפון: נושא שני – אנחנו התחלנו בשנה הקודמת משא ומתן עם רשות המסים לבצע הקלות משמעותיות בנושא מיסוי לעולים חדשים בעיקר ולתושבים חוזרים.
ארז חלפון: אני היום קצת יותר אופטימי ושמח לבשר, בעקבות פגישה שנערכה השבוע אצלי, שיש כוונה של רשות המסים ללכת למהלך הזה.
ארז חלפון: אנחנו מאוד מקווים שבשבועות הקרובים נוכל לסגור את הנושא הזה וללכת לתהליכי חקיקה, ראשית, כמו שאמרתי, שייתן מענה לעולים חדשים והקלות מסוימות שתהיינה להם כשהם מגיעים לארץ, וגם התושבים החוזרים שיגיעו ארצה, במיוחד אלה שעובדים בחוץ לארץ ומשלמים מס הכנסה, יוכלו להיכנס ארצה בלי שרשות המסים תיפול עליהם ביום הראשון ותתחיל לראות מה יש להם שם ותתחיל לגבות מהמסים, כי כל עוד הם נמצאים שם, מי שנהנה מהמס זה המדינה שם ולא מדינת ישראל, ואנחנו מקווים שגם בזה תהיה פריצת דרך.
ארז חלפון: יש את הנושא של ההשלמה.
ארז חלפון: אם הוא משלם 40% שם והוא מגיע לפה, הוא צריך לשלם פה השלמה של 10%, של 50%, זה מונע ממנו לבוא.
ארז חלפון: תיתן לו פטור לכמה שנים, אז הוא קודם כל יבוא לפה ואז הוא יתחיל לשלם תוך שלוש-ארבע שנים את המס המלא למדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: ישראל זה גן עדן.
ארז חלפון: שיפור קליטתם של בני התושבים החוזרים במערכת החינוך.
ארז חלפון: הרבה מאוד ילדים של אותם ישראלים שגדלו בחוץ לארץ, לא מדברים עברית וגם עכשיו כמובן כשמשרד החינוך יסיים עם הבעיות שיש להם פה, הפנימיות--- : אנחנו מכינים להם אולפנים, אנחנו נוכל לקבל אותם.
ארז חלפון: עד יוני יש, ונקווה שגם יהיה מעבר לכך.
ארז חלפון: לתת שירות מסוים לבני הישראלים שלא מדברים עברית, על מנת שאם הם מגיעים לארץ, לתת להם איזה סיוע מסוים, כדי שהם יוכלו לדבר עברית.
מיכאל נודלמן: לגבי האולפנים, בינתיים אני דיברתי עם ראש הממשלה אתמול, משרד החינוך קיבל בשנה הזו מיליארד ו-500,000 שקלים.
מיכאל נודלמן: מיליארד וחצי שקלים, והם לוקחים מהאולפנים 40 מיליון שקל, זה לא מקובל.
מיכאל נודלמן: אני סיפרתי לו.
ארז חלפון: אני אמרתי את דעתי.
ארז חלפון: תקציב האולפנים צריך להיות תקציב קשיח, שאי אפשר לגעת בו, לתת את ה-500 שעות מינימום לעולה, דיברנו על זה אתמול ולפי דעתי זה מה שצריך להישאר, לא משנה מה יקרה עם זה בעתיד.
ארז חלפון: הדבר האחרון שחשוב לי להגיד את זה פה והבאתי את זה לידיעת חברי הממשלה.
ארז חלפון: אנחנו כרגע עושים מבצע מיוחד שהוא לשנת ה-60, שאמור באמת לנסות להחזיר לפה את הישראלים למדינת ישראל, אבל אם רוצים באמת להצליח ולמנוע את העזיבה הגדולה של הישראלים בחוץ לארץ, צריכה להיות פה חבירה משותפת.
ארז חלפון: כל משרד צריך לעשות תכנית מסוימת מבחינתו, איך הוא מקל פה על האזרחים שנמצאים במדינת ישראל, לא לעזוב ולעשות דברים יותר טובים, כי להחזיר ולשווק עולה הרבה מאוד יותר כסף מאשר לשמור על הקיים ואני מקווה מאוד שאנחנו נוכל לעצור את הגל הזה, כמו שאמרתי, של 21,000 ישראלים שעוזבים בשנה את מדינת ישראל.
ארז חלפון: אני חושב שהדבר הזה מהווה פגיעה קשה בחוסן הכלכלי ובחוסן המדיני ובאיבוד המשאב האנושי של מדינת ישראל, ואני מאוד מקווה שכל המשרדים, בעקבות ישיבת הממשלה שהיתה, יוכלו לעשות תכנית משותפת, כדי לראות איך לעשות את התנאים פה יותר טובים.
ארז חלפון: כמו שאמרתי, למבצע הזה הצטרפו אלינו גם משרד האוצר, גם משרד החוץ, גם ביטוח לאומי, סוכנות יהודית, נתיב וארגונים, כדי להגיע ולנסות להביא הצלחה גדולה בשנת ה-60.
ארז חלפון: הדבר האחרון, ציינתי בהתחלה, שהסקטור הפרטי, החברות הפרטיות נרתמו למבצע, העמידו בנק של משרות שייתנו מענה כמובן לעולים חדשים בבנק המשרות שאנחנו מפנים אליהם וכמובן במסגרת המבצע לתושבים חוזרים.
יוסף שגל: מה התקציב של כל התכנית?
ארז חלפון: רוב התקציב הכספי של התכנית, במידה ונעמוד ביעד של 10,000 ישראלים חוזרים, שכולם יצטרכו את הקנס של הביטוח הבריאות ויש כאלה שלא יצטרכו, כי אלה שהיו רק שנתיים ושילמו במשך הזמן את ביטוח הבריאות, כשהם חוזרים ארצה, הם לא יצטרכו לשלם את זה, זה כ-150 מיליון שקלים.
ארז חלפון: אם יגיעו כולם.
ארז חלפון: זה תקציב קשיח, תלוי כמה אנשים חוזרים במבצע, כאשר זה תקציב קשיח.
ארז חלפון: זה בדיוק כמו סל קליטה, אם מגיעים, מקבלים, אם לא מגיעים.
יוסף שגל: בכל אופן יש לכם כסף.
ארז חלפון: יש לנו כרגע חלק ראשוני שמשרד האוצר האמין שיחזרו בקרוב, שהוא כ-50 מיליון שקלים.
ארז חלפון: במידה ויגיעו, זה מה שיהיה.
ארז חלפון: במידה ולא יגיעו, כמובן שלא נוכל להשתמש בכסף הזה, כי זה ההסכם עם האוצר.
ארז חלפון: אי אפשר יהיה להעביר אותו למקום אחר, הוא בא כתקציב קשיח לכסות את קנס הבריאות.
יוסף שגל: מה המגמה, ירידה, עלייה, חוזרים יותר מאשר היה לפני חמש שנים?
ארז חלפון: מה המגמה של החזרה, מה קורה בשנים האחרונות?
יוסף שגל: מה הם 650,000 אנשים?
יוסף שגל: מה היה לפני חמש שנים, מה עכשיו?
יוסף שגל: יש ירידה או יש עלייה?
ארז חלפון: אין לי פה את הנתון, אבל בוודאי שיש עלייה, כי בעבר לא היו כמויות כאלה.
ארז חלפון: כמו שאמרתי, בנתונים האלה, שהגענו עכשיו לכמות העוזבים של 21,000, יש עלייה, אין לי פה כרגע את הנתון, אבל אנחנו נוכל להביא את הנתון של המספר, מה היה לפני חמש או שש שנים.
מרינה שפט: אנחנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מרינה שפט: קודם כל, המספר של 650,000 לדעתי הוא מוגזם ואני לא חושבת שמסרנו אותו.