GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חני חורש: אנחנו בהחלט מבינים את הדברים שנוצרו, אבל אנחנו חושבים שקבלת הפנסיה מבורכת, אני חושבת שבהחלט המטרה שלנו גם של העובדים וגם של המעסיקים לא היתה לבוא לפגוע אלא להוסיף על הזכויות האלה, לעלות את הרף של האוכלוסיה המבוגרת מבחינת ההכנסות, ואין ספק שצריך פה גם מבחינת חקיקה מול ביטוח לאומי לתת מענה וגם מהבחינה שאנחנו הצגנו בעמדתנו שאנחנו חושבים שגם המדינה צריכה לתת פה יד מבחינת האוכלוסיה הספציפית הזאת ולתת גם השלמה למינימום לקבלת קצבה, כדי שבאמת בסוף הדרך תהייה זכאות לקבלת קצבת זקנה בקרנות הפנסיה.
מיכאל נודלמן: אני צריך להזכיר שעכשיו בכנסת יש חקיקה שניצולי שואה מקבלים השלמה וצריכים לקבל גם מהביטוח הלאומי אותו דבר נכי מלחמת העולם השניה, יש חוק, לא יקרה שום דבר אם האנשים שהתחילו לעבוד בגיל 45 גם יקבלו פנסיה, לא פנסיה גדולה וגם קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
חני חורש: רק לציין שההסתדרות באה ממסגרת ההתדיינות מול האוצר לגבי החקיקה, היא הביעה את עמדתה שבהחלט אנחנו מבקשים שלא תהיה פגיעה בקצבאות כתוצאה מהפנסיה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהוועדה צריכה לעשות עבודה כדי שלא יהיו מקרים כאלה.
מיכאל נודלמן: נציג משרד האוצר, האם אתה יכול להגיב לדברים ולגבי הצו שאדם עובד ושהוא יקבל 1,300 ₪ פנסיה ושזה יהיה פחות ממה שקבל עולה חדש שבא היום וירד מהמטוס ומחר הוא מקבל קצבת זקנה והשלמת הכנסה, וכל ההטבות שיש לאנשים, זה לא טבעי.
הראל שרעבי: אני לא מכיר את הפרטים מה קורה לאנשים בגיל הפנסיה, ממה הם נפגעים, ההטבות, ארנונה, תרופות וכל ההטבות שהעלו כאן.
הראל שרעבי: תפקידי לענות לכם אם יש תקציב להטבות האלה, הדברים של ההטבות זה לא תחום של אגף שוק ההון, אגף שוק ההון מברך על ההסכם הזה באופן כללי, כמו שאמרו פה גם נציגי ההסתדרות וגם נציגי ארגוני המעסיקים, המשרד לתעסוקה, מסחר ותעשיה, ההסכם הזה הוא צעד חדש לכל האוכלוסיה.
הראל שרעבי: אתם מציגים כאן מצב שנפגעים, כאלה ואחרים, זה לא בתחום הפנסיוני, זה משהו אחר.
מיכאל נודלמן: אנחנו מעריכים מאוד את ההסכם הזה, זו אולי הפעם הראשונה בתולדות המדינה שיש הסכם שחל על כל העובדים במדינה, זה טוב.
מיכאל נודלמן: שנית, מה שקשור לעובדים שהם עולים או לא עולים, אנחנו כוועדת עליה, ועולים שמתחילים לעבוד בגיל 40 ו- 45 המדינה צריכה בנוסף לזה, לעשות הסדר נוסף כדי שאנשים יקבלו פנסיה לפי ההסדר לא יפגעו ביחס לאנשים שלא עבדו דקה ומקבלים קצבת זקנה, השלמת הכנסה וכל ההטבות שעלו פה.
מיכאל נודלמן: אני מבין, ואני מסכים לכך שזו שנה ראשונה, אני מבין שיהיו עוד התפתחויות ואני לא רואה מה אני עוד יכול לכתוב שם.
מיכאל נודלמן: אם למישהו יש עוד משהו שהוועדה תביא לממשלה, אני מוכן לשמוע.
יהודה טלמון: אני חושב שאדוני אמר את זה, אני חושב שהנקודה החשובה היא שלא יווצר מצב שביטול הזכאות של השלמת הכנסה תיפגע בזכויות הנילוות שניתנות למי שהיה זכאי קודם לכן להשלמת הכנסה.
יהודה טלמון: אני חושב שזו המעטפת החשובה שצריכים שהיא תשמר כי אחרת הבנאדם יוצא פחות ממה שהיה לו קודם.
חני חורש: בנוסף למה שיהודה טלמון אמר, מעבר לשמירת המעטפת מה שאנחנו הצגנו מבחינת העמדה, אני חוזרת על זה כי הוא בעצם מעבר לשמירת המעטפת, מה שאנחנו מציעים זה שתהייה השתתפות של המדינה כדי לתת מענה לאוכלוסיה הזאת שמגיעה ומתחילה להפריש מאוחר, ולמעשה מבחינת התקנון ומבחינת התקנות לא יכולה להגיע לקבלת קצבת זקנה בסוף הדרך, ולמעשה צריכה להיות השתתפות.
מיכאל נודלמן: העובד צריך להפריש מההתחלה כמו שכתוב בהסכם או שהוא יכול לומר מיד שהוא רוצה 7.5%?
מוטי מורד: הוא יכול להפריש יותר ממה שאומר ההסכם.
מוטי מורד: יהודה טלמון: אני יכול להגיד מהמשרד הקטן שלי, לי יש משרד של עריכת דין שיש בו עשרה עורכי דין, אנחנו מתכוונים לשלם גם את חלקו של העובד, משום שאנחנו מבינים שעובדים ברמות שכר של עד השכר הממוצע במשק, להוריד להם 5%, אני מדבר על סוף הדרך, זאת תהייה פגיעה משמעותית בשכרו של העובד, 5% משכרו של העובד זו פגיעה, אנחנו מתכוונים גם להמליץ לחלק גדול מהמעסיקים, שלאותם עובדים ברמות השכר של עד השכר הממוצע במשק לנהוג כך, ואני מקווה שחלק גדול מאיתנו יקבלו את הדרך וינהגו בדרך זו.
מוטי מורד: רציתי להציע זווית חשיבה איך אפשר לסייע לציבור העולים שעלול להיפגע מזה, אם לא דרך הביטוח הלאומי שזה דעתי לכלל האוכלוסיה, אז באמצעות נקודות זיכוי של מס הכנסה.
מוטי מורד: היום מס הכנסה נותן הטבה לעולים בגובה של 3 נקודות זיכוי, שהולכות ופוחתות, יש כאן מצב אבסורדי, בשנה הראשונה לעליה, הוא מקבל 3 נקודות זיכוי, דוקא בשנה הראשונה הוא לא כל כך עובד, בשנה השניה זה יורד ל- 2 נקודות זיכוי ובשנה השלישית ל- 1 נקודה, כך שעד שהעולים נכנסים למעגל העבודה הם כבר לא נהנים מהטבות במס, הוועדה יכולה להציע לממשלה באמצעות נקודות זיכוי שיהיו לטווח הארוך יותר, ושלא יהיו פוחתות, לתקן את העיוות שהצו הזה יכול לגרום לאותם עולים שנכנסים למעגל העבודה בגיל מאוחר.
אלכס טנצר: אני מבקש להוסיף כמה דברים, ראשית למה שאתה אמרת, זה גורם לכך שאדם עולה לישראל, במקום ללכת ללמוד עברית הוא הולך לעבוד כי זה כדאי לו, זה אבסורד אחד גדול, אבל לגבי דבר הזה שאנחנו אומרים, א' אני מאוד מרוצה שדבריי יתקבלו בועדה, אני חושב שכדאי לערוך דיון מיוחד לגבי הזכויות של ביטוח לאומי וההשלכות של ההטבות, ולעשות דיון מיוחד.
אלכס טנצר: אני מתכוון ךכך שהגיע נציג ממשרד האוצר שלא מתמצא בזה, אז כדאי שיגיע נציג שמתמצא בזה, כדאי שיגיע נציג ביטוח הלאומי, שיגיעו נציגי משרדים, יתכן ואמרנו דברים מאוד חכמים בינינו אבל לא היו פה נציגי הממשלה שבעצם זה באחריותם.
מיכאל נודלמן: אני רוצה אישית, לדבר על הדברים האלה עם שר הרווחה, עם שר התעסוקה, מסחר ותעשיה, עם כל השרים הרלוונטים, ואחרי שאני אשמע מה הם אומרים אפשר לדון כאן בועדה בנושא.
אלכס טנצר: כדאי לדון בזה, כי זה חוק לצעירים.
מיכאל נודלמן: אתה יודע שדיונים זה בסדר, אבל אני רוצה פתרון.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא תרבות.
מיכאל נודלמן: אני צריך להגיד שאנחנו עברנו על כל הפרוטוקולים משנת 90-91 עד 2008 וועדת הקליטה לא דנה בנושאי התרבות.
מיכאל נודלמן: אני לא רוצה להגיד מתי יהיו שינויים, אבל תוך שנה אנחנו יכולים לשנות את היחסים בין אנשי תרבות והמשרדים, מה שיש לשנות במשרד האוצר, אבל אנחנו צריכים לשמוע היום איזה בעיות יש, כי אנחנו יודעים שיש בעיות ויש אנשים שהצליחו להתקדם ויש אנשים שלא הצליחו.
מיכאל נודלמן: אני מכיר את תאטרון "צילינדר" שהיה בירושלים ועכשיו הוא לא קיים ויש הרבה מוסדות ציבור שהיו קיימים ועכשיו כבר לא קיימים.
מיכאל נודלמן: אנחנו הזמנו אנשים ששייכים קרוב לתרבות ואנחנו רוצים לשמוע מה אתם חושבים, מה צריך לעשות.
מיכאל נודלמן: המון אמנים הגיעו מברית המועצות אבל לא כולם מצאו את מקומם פה בישראל.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים על אינטגרציה שכל תרבות שמובאת ע"י עולים חדשים צריכה למצוא מקום בתרבות הישראלית.
מיכאל נודלמן: חבל לי ש-18 שנים אף אחד לא דיבר בכנסת, דיברו על דברים מסויימים, על מצב התאטרון, על מצב המקהלה, אבל לא דיברו על כל התרבות, על האוצר שהגיע מברית המועצות וממדינות אחרות שהביאו עולים למדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שהיום יהיה דיון עמוק כדי שנוכל לקבל החלטות.
ליאוניד פדרול: קודם כל רציתי לברך את כולם בוועדה המעניינת ולהודות למיכאל נודלמן ולמיכאל לונץ שפתחו את הפסטיבל הראשון לאומנות הצילום באגודת העיתונאים שנפתחה ב-30.12.2007 וב-17.1.2008 נסגרה התערוכה.
ליאוניד פדרול: אני כמנהל הפסטיבל יחד עם המפיקה אלינה קריקובסקי רוצים להכריז על הפסטיבל השני שהוא לקראת שנת יובל השישים למדינת ישראל.
ליאוניד פדרול: בפסטיבל הקודם השתתפו 20 אמנים מכל רחבי תבל והיום אנחנו כבר מכינים פרוייקט חדש דרך משרד הקליטה ורוצים שישמעו עליו כאן בועדת קליטת העלייה ובכנסת.
ליאוניד פדרול: לגבי הפסטיבל השני, שזה דבר מאוד חשוב לנו במדינת ישראל, אני מתכוון להזמין יחד עם המפיקה לא 20 אמנים כמו שהיו אז אלא 60 אמנים עולים מכל רחבי תבל לשנת היובל ה-60 למדינת ישראל.
ליאוניד פדרול: זה יהיה אירוע גדול בירושלים ויחד איתכם אנחנו רוצים להקים את הפרוייקט החשוב הזה ושוב אני חוזר למיכאל נודלמן, ומבקש שאתם תעשו יחד איתנו מאמצים כדי לקדם את הפסטיבל הזה.
ליאוניד פדרול: אני מבקש לתת מילה אחת לזוכה שלנו בפסטיבל דינה בווה שיכולה להגיד כמה מילים על הפסטיבל ולהגיד כמה הוא חשוב למדינת ישראל.
דינה בווה: היה לי את הכבוד להשתתף בפסטיבל הראשון של "עולים מצלמים את ישראל", לדעתי זה היה מאוד חשוב, זה גילה שמות חדשים, זה גילה אותי בין היתר, זה היה פסטיבל של צילום אומנותי, שמאפשר לראות את הארץ דרך העיניים של אמנים עולים ממדינות שונות ומאפשר לראות שילוב בין התרבויות, התרבות שהבאנו מארץ המוצא עם התרבות שרכשנו פה.
דינה בווה: היו 20 אנשים שהשתתפו ולדעתי היתה הצלחה מאוד גדולה, היה פרסום באינטרנט וכתבות בטלויזיה שראיתי וקיבלנו הרבה תגובות חיוביות גם מאנשים שלא שמעו על זה וראו את זה אחר כך ואנחנו רוצים לעשות עוד פסטיבל כי זה מאוד חשוב לקידום האומנות בכלל ולקידום האומנות בקרב העולים בפרט.
דינה בווה: לגלות שמות חדשים.
דינה בווה: בשביל לעשות את הפסטיבל הבא אנחנו מקווים לקבל מימון רציני יותר בשביל לעשות את זה.
מיכאל נודלמן: אני צריך להגיד שהשנה זה 60 שנה להקמת מדינת ישראל ויש כל מיני אירועים, אם אתם תאמרו לנו מה אתם רוצים לעשות יש הזדמנות להיכנס לזה, יש תקציבים לזה.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים להביא לועדה תוכנית של מה שאתם רוצים לעשות ומה אתם צריכים כדי לעשות את זה, רק דיבורים זה לא עוזר.
מיכאל נודלמן: צריך שיהיה נייר שיהיה מובן מה אתם רוצים לעשות ואפשר יהיה לעזור לכם.
מיכאל נודלמן: יש למשרד הקליטה יושב ראש אגף תרבות וספורט חדש, צעיר, מלא מרץ, אני רוצה לשמוע איך אתם מתייחסים לתרבות של העולים ובמה אתם יכולים לעזור לאומנות.
גלעד אברהמי: אני מנהל אגף בכיר לכלכלה ויזמות, תעסוקה ומדע במשרד הקליטה.
גלעד אברהמי: אני צריך לציין פה לועדה שהיא תדע גם לנושאים אחרים שהיא מתעסקת שתחת האגף שלי פועל אגף התעסוקה של משרד הקליטה, אגף היזמות העיסקית ואגף המדענים עולים.
גלעד אברהמי: במסגרת אגף התעסוקה אנחנו נותנים מענה לאמנים עולים, האגף מפעיל את המרכז לאמנים עולים מיסודו של המשרד לקליטת העלייה והאגף לתעסוקה ומינהל והתרבות שזה היום משרד התרבות.
גלעד אברהמי: בעשור האחרון המשרד העניק סיוע לכ-10,500 עולים, צריך לציין את זה, בתחומים של סופרים, עיתונאים, פסלים, ציירים, אומנות שימושית, יש לכם את המסמך שאני הגשתי לך, יש לך את ההתפלגות של כל התחומים שאנחנו מגישים סיוע, מצורפת גם ההתפלגות של העולים ממדינות שונות במסמך שאני צירפתי וניתן לראות שקודם כל למלחינים ומוסיקאים 2,500 בעשור האחרון, עובדים במקצועות חופשיים בתחום האומנות 4,400 ואלה הבולטים מבחינת הכמות של העולים במקצועות האלה.
גלעד אברהמי: ניתן לראות שמרבית המסה הגדולה של העולים היא בין כל רשימת ארצות המוצא שמצורפות לך כאן, 3,300 הגיעו מאוקראינה בעשור האחרון, 3,000 מרוסיה.
גלעד אברהמי: אני רוצה לציין שבשנת 2007 המשרד העניק סיוע בהיקף של כעשרה מליון שקל עבור כ-110 פרוייקטים שונים בתחום האומנות לגופים שמקדמים את האומנות בישראל ודרך המרכז לאמנים שאנחנו מפעילים אנחנו מעודדים העסקה של אמנים בכל הארגונים האלה.
גלעד אברהמי: בנוסף, במהלך 2007 המשרד הכיר ב-160 אמנים מצטיינים שקיבלו סיוע פרטני בהיקף של 2,500 שקל מענק על כך שהוא הוכר כאומן מצטיין, וזה בנוסף לעוד סיוע חד פעמי של 2,500 שקל למי שהוכר בכלל כאומן על-ידי משרד הקליטה.
גלעד אברהמי: המשרד משתדל לסייע עד כמה שניתן גם בצד הפרטני של האמנים וגם בצד התעסוקתי שלו אל מול ארגונים שמפעילים פעילויות בתחום האומנות בכל קשת התחומים.
גלעד אברהמי: אני רוצה לציין שהמשרד שלנו עבר קיצוץ בשיעור של כ-40% בשנים האחרונות, אנחנו ממשיכים לתת את הסיוע למרות הקיצוץ הזה בדרכים פנימיות שלנו, בשנת 2007 אנחנו הקצינו בנוסף לתקציב שהוא היה נמוך, הקצינו 11 מליון שקל לכל הנושא של הסיוע לאמנים.
גלעד אברהמי: אני מצטער להגיד את זה, אבל בשנת 2008 במקום 11 מליון שקל אנחנו עומדים על מליון 800 אלף שקל סיוע לאמנים, כך אנחנו פותחים את השנה.
גלעד אברהמי: אני אשמח מאוד אם כאן יושב-ראש הועדה וחברי הועדה יוכלו לסייע לנו על מנת שנוכל להמשיך את היעדים ואת המטרות שלנו ולעמוד בהם בשנת 2008 ולתת את כל הסיוע הנדרש לאמנים.
גלעד אברהמי: אנחנו בהחלט חושבים שהאמנים העולים הם מובילים את התרבות בישראל ואנחנו רואים את זה גם אצל הספורטאים העולים, הם מובילים בתחום הזה ואני חושב שאם המדינה לא תעזור להם אנחנו מפספסים פה את המטרה העיקרית לשמר את האומנות.
יולי יואל אדלשטיין: השר שלך לא יודע שיש קיצוץ?
יולי יואל אדלשטיין: הוא ענה לי במליאה לפני שבועיים שמשרד הקליטה טובע בכסף ושקיבלו המון תוספות.
יולי יואל אדלשטיין: זה רשום בפרוטוקול, זה לא חסוי.
גלעד אברהמי: אני אומר שוב, יכול להיות שהשר במסגרת הסכמים קואליציוניים, במסגרת תוספות שהוא כנראה מתכנן להביא למשרד, והוא יודע יותר טוב ממני מבחינת האסטרטגיה שלו בניהול המשרד מה מצפה להגיע, אני מדבר כרגע כשאני עומד מול אגף התקציבים, אני רואה את בסיס התקציב שלי שאושר בתקציב המדינה, רשום בשורה שלי לאמנים מליון 800 שקל וזה התקציב שאני יוצא איתו לדרך בשנת 2008.
גלעד אברהמי: לי ברור שאם אני רוצה להמשיך ולפחות לתת מענה, אם לא מלא, מענה חלקי, לשנת 2008, זה אומר שאני צריך לקחת מעולים אחרים בתחומים אחרים, משרד הקליטה מטפל רק בעולים ותושבים חוזרים כידוע, להסיט כסף, היריעה היא קצרה, למשוך משם ולהביא לכאן.
קריאה: ו-11 מליון זה היה תקציב המדינה?
גלעד אברהמי: 11 מליון זה לא היה בסיס תקציב 2007, זה היה תקציב 2007 אחרי שיש את הבסיס, תוספות, הסטות ושינויים.
גלעד אברהמי: זה היה בשיטה של לקחת כסף מתקנות אחרות ולהסיט אותם לתקנה של סיוע לאמנים עולים.
יוסי ביילין: מה היה הבסיס?
גלעד אברהמי: אני לא זוכר להגיד לך כרגע, אותו סדר גודל פחות או יותר, אנחנו עשינו שינויים, בערך כשני מליון שקל זה היה סדר גודל הבסיס של 2007.
גלעד אברהמי: איך הגיע ל-11 מליון?
גלעד אברהמי: לקחנו מקבוצות אחרות של עולים שצריכות לקבל והסטנו לכיוונים כאלה ועשינו בלנס מסויים.
גלעד אברהמי: זה לא שהמשרד טובע בכסף.
יולי יואל אדלשטיין: מנסיוני הצנוע אם אני הולך לענות בתור שר במליאה אז בכל זאת אני בודק את המצב.
יולי יואל אדלשטיין: לא יכול להיות שבפרוטוקול של מליאת הכנסת אומר לי השר לקליטת עלייה, מר אדלשטיין, אתה יודע מצויין שקיבלנו המון תוספות והמון כסף ולכן אין בעיה.
יולי יואל אדלשטיין: אם זה רוח הדברים אז אני באמת לא מבין איך יש כזה חוסר תאום, השר תמך בתקציב כנראה על סמך ההבטחה.
גלעד אברהמי: אני עושה הפרדה בין התוספות והתקציב שהוא קיבל או מתעתד לקבל לבין הצרכים שהמשרד צריך במסגרת התקציב שלו להתנהל ולתת את השירותים שהוא מתעתד לתת.
גלעד אברהמי: יכול להיות שהוא קיבל ב-2007 ויכול להיות שהוא יקבל גם ב-2008.
גלעד אברהמי: מה שאני מנסה להגיד זה, גם כשהוא קיבל זה עדיין לא מספיק לנו כשאנחנו מסתכלים על העולים במסגרת סך הטיפול.
גלעד אברהמי: ברור שאם אנחנו מקבלים זה טוב, אנחנו מברכים על כך וזה בסדר, יחד עם זאת עדיין זה לא נותן לנו מענה לכל התוכניות שאנחנו מתכננים להביא לשינויים בטיפול בעולים.
גלעד אברהמי: יש מקום לשפר תמיד, אני אמרתי את זה ליושב הראש בנושא הספורטאים, אנחנו מתכוונים להקים מרכז שיעגן משאבים לספורטאים למשל.
גלעד אברהמי: באמנים אנחנו מתכוונים לשכלל את זה ולנסות לעגן משאבים.
גלעד אברהמי: אנחנו רואים שיש המון ארגונים שפועלים היום בשוק, במשק בישראל, עמותות, התאחדויות, ארגונים, משרד ממשלה שונים שכולם מקצים כספים.
גלעד אברהמי: אני חושב שהחובה שלנו, כמשרד קליטה, לקחת את כל הארגונים האלה, לעגן את המשאבים שלהם ולא לבוא ולהגיד שחסר כסף אלא לבוא ולעשות קודם כל מעשה של עבודה פנימית שלנו, לעגן את המשאבים ולנסות לנתב אותם ולתעל אותם ולרכז את הכוח של הכספים האלה עבור אותם עולים.
גלעד אברהמי: לזה אני מכוון.
מיכאל נודלמן: ועדה משותפת בין משרד הקליטה ומשרד התרבות והספורט קיימת?
גלעד אברהמי: קיימת.
מיכאל נודלמן: ויש לה תקציבים?
גלעד אברהמי: המרכז לאמנים עולים הוא משותף למרכז התרבות והספורט, כך שצריך לציין ולהגיד את זה ואנחנו עובדים בשיתוף איתם.
מיכאל נודלמן: משותף זה דבר אחד, התקציבים שם נפרדים?
גלעד אברהמי: זה שקל מול שקל בנושא הזה.
גלעד אברהמי: גם בספורטאים זה עובד כך בנושא של האמנים אנחנו גם מתכוונים לנסות לראות, בנושא של הספורטאים סיברתי לך את האוזן, למשל אני עדיין לא מבין למה הרשות להימורים בספורט לא שמה כסף למשרד הקליטה עבור ספורטאים, כסף שכל כך נדרש.
גלעד אברהמי: אני רוצה לקבוע פגישה עם המנכ"ל שלהם או עם היושב ראש, לנסות לראות איך הוא מסיט כספים.
מיכאל נודלמן: ספורט זה סיפור אחר, אנחנו מדברים עכשיו על אומנות.
גלעד אברהמי: עכשיו אני אדבר על אמנים וגם באמנים אני חושב שצריך לראות איך מעגנים משאבים ומנסים לרכז מאמץ בנושא הזה, אנחנו במחסור, תמיד יהיה מחסור, זה ידוע לי, אבל צריך לראות איך מתייעלים וזאת המטרה שלי כמנהל אגף החדש, לנסות לראות איך אנחנו מקרבים את כולם לאותה מטרה.
מיכאל נודלמן: לפי התקנות, עולה מאיזה שנה יכול להגיע אליכם?
גלעד אברהמי: עולה כל עוד הוא נמצא בתקופת הזכאות, זה אומר עשר שנים מיום העלייה שלו, מיום ההכרה שלו, יכול לקבל את השירות, תושב חוזר שנתיים מיום העלייה שלו ואנחנו גם על זה מנסים כרגע לראות מול אגף התקציבים איך אנחנו קצת פותחים את היריעה ומנסים לטפל גם באנשים שהם מעבר לעשר שנים.
גלעד אברהמי: אנחנו מנסיוננו, אדם שמגיע לישראל עד שהוא נוחת ומבין את הלך הרוחות כאן בישראל ועד שהוא מתאקלם באמת ובוחר את עיסוקו ובוחר את הכיוון שלו, חמש שנים עוברות ואז לא נשאר יותר מדי זמן לטפל בו ולעזור לו ולסייע לו.
גלעד אברהמי: כנראה שגם הנושא הזה הוא לדיון אחר, אבל נצטרך לפתוח אותו ולראות איך אנחנו תוקפים את זה מהזווית הזאת.
543: אני ממלא מקום ראש העיר אשדוד ויושב ראש החברה העירונית לתרבות בעיר.
543: אני נמצא כאן יחד עם חברים, בוריס גיטרמן שהוא חבר מועצת העיר וחבר הדירקטוריון שלנו בתרבות, ולרי פאנוב שהוא כוריאוגרף בינלאומי שאנחנו מכירים אותו ואילנה פרלוב שהיא מנהלת בלט פאנוב באשדוד וכמובן חברת הכנסת סופה לנדבר תושבת העיר שמכירה את כל העשייה באשדוד.
543: אנחנו מבקשים להציג בפניכם את המודל של אשדוד כדוגמה לתרומה פוטנציאלית של רשות מקומית לנושא של שילוב עולים בכלל ואמנים עולים בחיי התרבות בעיר.
543: אשדוד היא העיר החמישית בגודלה בארץ, 235 אלף תושבים, שליש מתושבי העיר הם עולים מחבר העמים ויש לנו עוד עולים מארצות אחרות, עליה גדולה מדרום אמריקה ועכשיו מצרפת.
543: החברה העירונית לתרבות אחראית על למעלה מ-95% מפעילות האומנות והתרבות בעיר.
543: זה לא דבר טוב, זה לא דבר רגיל, אבל זה המצב בעיר כמו אשדוד.
543: התקציב שלה הוא משהו כמו מאה מליון שקל בשנה שמתוך זה העיריה נותנת כ-40 מליון שקל, מתוך תקציב של 900 מליון שקל שנתי של העיר עצמה, כלומר כמעט 5% מתקציב העיר הולך לנושא תרבות.
543: מדובר כאן על צמיחה של 60% בארבע השנים האחרונות.
543: בתחילת הקדנציה שלנו התקציב היה בערך 23 מליון ועכשיו הוא צמח ל-40 מליון שקל.
543: לחלק של העולים, של אמנים עולים, יש מרכיב מאוד מרכזי.
543: באשדוד פועלת רשת של מתנ"סים, 12 מתנ"סים ברחבי העיר ומוסדות תרבות, חלקם ידועים ומוכרים כמו בלט פאנוב שהוא רובו ככולו אמנים עולים, התזמורת האנדלוסית הישראלית זוכת פרס ישראל 40% מהנגנים שלה הם עולים מחבר העמים ויש לנו גם תאטרון שפועל בבית יד לבנים, יש לנו תאטרון בשפה הרוסית שמתחיל לפעול באחד המתנ"סים עם שחקנים מאוד מוכרים לציבור מערוץ ישראל פלוס.
543: יש לנו תאטרון של יוצאי גרוזיה, של דרום אמריקה ועשרות הרכבים נוספים מקצועיים, חובבים, בתחומי האומנות השונים.
543: אנחנו עושים את פסטיבל הריקודים הסלוניים הבינלאומי, עשינו אותו לפני חודשיים ולפני כחודש פסטיבל הריקודים הסלוניים הארצי.
543: באשדוד נערכת פעילות תרבותית מאוד ענפה שהעולים מהווים בה חלק מרכזי בשני הכיוונים, גם בתרומה לחברה שלנו באשדוד של התרבות שהם מביאים איתם מהארץ שממנה הם הגיעו וגם באינטגרציה ובשילוב בתרבות ישראלית אחרת.
543: בצד הקיצוני מצד אחד פאנוב ומצד שני התזמורת האנדלוסית.
543: יש כר נרחב שיש לי זכות להיות בין המייסדים שלו, כר נרחב לפעילות.
543: אנחנו גם משתדלים לפקוח את העין, לאתר אמנים עם יכולות מיוחדות, עם כישורים מיוחדים ולעודד אותם ואפשר להביא אינספור דוגמאות.
543: זאת דוגמה של רשות מקומית ששמה על סדר היום שלה את נושא התרבות בכלל, את נושא העולים בפרט ואת נושא התרבות בקרב העולים עוד יותר.
543: את המודל הזה באנו לכאן להציג כמודל שאפשר ליישם אותו גם בערים אחרות.
543: אנחנו מציגים כאן סרט על בלט פאנוב, אנחנו מנצלים את ההזדמנות שולרי שאנחנו שמחים שהוא איתנו כאן, שמחים שהוא איתנו באשדוד, הוא חוגג השנה 70 שנה, נאחל לו בריאות ואריכות ימים, אנחנו מנצלים את ההזדמנות הזאת כדי להעלות על סדר היום את הנושא של אומנות ותרבות.
543: זה גם 70 שנה בשבילו, 55 שנות פעילות שלו כאומן וכיוצר ועשר שנים לבלט פאנוב באשדוד.
543: סביב זה אנחנו נעשה אירועים, פסטיבלים וזאת הזדמנות להביא לידי ביטוי את האומנות בקרב העולים.
543: אנחנו עושים כל שנה פסטיבל ביידיש, פסטיבל פופ, מביאים אמנים מרוסיה, יום יהדות גרוזיה שמגיעים אמנים מגרוזיה עם אמנים גרוזינים מישראל וזה שואו גדול ויפה.
543: כולכם מוזמנים, אשדוד פעילה במהלך כל ימות השנה בנושא תרבות ואנחנו נשמח להזמין את חברי הועדה והאנשים שנמצאים כאן להתרשם מקרוב איך מיישמים הלכה למעשה קליטה ואינטגרציה טובים של עולים בתחום האומנות.
מיכאל נודלמן: ואתם מסתדרים רק עם התקציבים של העיריה, מהמדינה אתם לא מקבלים שום דבר?
מיכאל לסרי: אנחנו מקבלים ממינהל התרבות על פי הקריטריונים, מקבלים סיוע בלתי רגיל גם לאנדלוסית, גם לבלט פאנוב, לתזמורת הסימפונית שלנו, מקבלים את כל הסיוע בדרכים ישירות וגם עקיפות.
מיכה ינון: קודם כל אני רוצה לברך על הדיון, אני עשר שנים בתפקיד ולא הייתי בדיון כזה, אבל אני יודע שיש פה הרבה חברי כנסת שהיו פעילים ישירות בנושאים כאלה ואחרים שקשורים לקליטת אמנים עולים, וממשיכים וימשיכו ואני מקווה שגם העליה תתגבר מחדש ויבואו עוד אמנים.
מיכה ינון: התרבות הישראלית המקצועית התעשרה בצורה בלתי רגילה מהעליה הרוסית, אין גוף אומנותי בישראל שאין בו אמנים עולים ולכן כשאומר לסרי שאנחנו מתקצבים ישירות, זאת אומרת שאם האנדלוסית מקבלת כשלושה מליון שקל והסימפונית כמליון פסיק משהו, זאת אומרת שזה כבר הולך ישירות לעולים שנקלטו בגופים האומנותיים בארץ וזה מאוד בולט ויש פה כמה דוגמאות, אבל זה רק דוגמאות, יש עשרות גופים אומנותיים שהעלייה היא מרכיב בולט ביותר בענין המקצועי ואחר כך גם הובן כתוצאה נוספת שגם הקהל בישראל נוספו לו קהל רציני מאוד שהוא שוחר תרבות ושהוא ממלא את האולמות, את אולמות הקונצרטים, באופרה, אני לא רואה את ישראל ממשיכה להתפתח בתחום התרבות והאומנות בלי המרכיב העצום הזה של העלייה שבאה ב-10-20 השנים האחרונות ונתנה דחיפה רצינית ושידרוג לתרבות הישראלית.
מיכה ינון: באשר לגופים האומנותיים שבהם השתלבו אמנים מקצועיים יוצאי בעיקר ארצות חבר העמים, אבל גם מארצות אחרות, גם אתיופים לאחרונה, גם מצרפת, גם מדרום אמריקה, מארגנטינה ויש שורה ארוכה של קבוצות כאלה שבמרכז לקליטת אמנים עולים שהוא משותף למשרד הקליטה ומינהל התרבות, אנחנו שנים רבות נותנים שקל מול שקל, אני מוכן אפילו לתת קרדיט למשרד הקליטה שעל כל שקל שלנו הם עד סוף השנה נותנים אפילו שני שקלים, מכיוון שהם מסיטים, אבל אנחנו לא יכולים להסיט כספים לפה כי אנחנו לא רוצים להסיט מהאנדלוסית או מהקאמרית או מהסימפונית להעביר את זה לקליטת אמנים עולים, כי הרי יש לנו עולים בכל הגופים האלה ואנחנו לא רוצים להפחית להם בהקצבות ולכן אנחנו מלכתחילה פחות או יותר מתאימים את עצמנו להקצבה הראשונית של משרד הקליטה, אבל משרד הקליטה לקראת סוף השנה משפר ומשדרג את המרכז שאני אישית משתתף בישיבות שלו כבר שנים רבות ודואג שכל הקבוצות וגם גופים ותיקים שקולטים עולים אנחנו מנסים לעזור להם לתקופת מה ולהשתתף בשכר של הנגנים כדי שיהיה להם מוטיבציה לקלוט אמנים בתוך התזמורות ובתאטרונים.
מיכה ינון: יש שורה שלמה של קבוצות שהם ספציפיות של עולים, אפשר להגיד רק של עולים, בעיקר בתחום התאטרון, שהם מקבלים אצלנו תקציבים ישירים.
מיכה ינון: אמנם יש קבוצה אחת שנסגרה, צילינדר, שאני חושב שהיא נסגרה מסיבות אישיות ולא מסיבות של תמיכה, כי במקום צצו קבוצות אחרות שמקבלות מאיתנו כספים ישירות, כמו מלינקי שהיא קבוצה מצויינת, כמו מיקרו שמקבלת מאיתנו, יש הרבה גופים שעברו אצלנו את הסף של המקצועיות ושל הפעילות ויש פה רשימה, נמצאת איתי מנהלת מחלקת התאטרון שלנו והיא עשתה לי רשימה של תאטרונים קטנים אבל גדולים מבחינה מקצועית והם כבר השתלבו אצלנו במערך התמיכות הרגיל, הם כבר לא מקבלים בגלל שהם עולים אלא מקבלים בגלל שהם תאטרון ותאטרון טוב.
מיכה ינון: אפילו בגשר היינו צריכים לטפל לאחרונה באיזה משבר כלכלי שפקד אותם ואני חושב שהתגברנו על זה, יש מנכ"לית שהיא עולה חדשה ואנחנו מטפלים בכל הגופים האלה, גם בתחום המוסיקה, גם בתחום התאטרון.
מיכה ינון: בתחום המחול יש לנו דוגמה מצויינת של להקת פאנוב שאפשר לראות איך הפעילות שלהם גדלה ופרחה בשנים האחרונות ובמיוחד יש להם פעילות בולטת במערכת החינוך, שזה דבר רציני ועוזר לנו לשמור את העתיד של הקהל ושל ההתעניינות בתחום המיוחד הזה של בלט קלאסי שבעידן המודרני הוא קצת בסכנה של העלמות ולכן חשוב מאוד שהם עושים פעולה מיוחדת במערכת החינוך שזה גם נתן להם את הדחיפה קדימה.
מיכה ינון: אנחנו היינו שמחים להגדיל את התקציב שלנו ולהגדיל פרוייקטים מיוחדים, גם במערכת הפרסים יש כבר רבים מהאמנים העולים, כמו מלחינים, כמו ברדנשוילי וכמו אחרים שזכו כבר בפרסים הכי חשובים של משרד החינוך או המדע לדורותיו, ואנחנו רואים בהם קבוצה של מצטיינים.
מיכה ינון: אתמול חילקנו פרסים יחד עם החברה למתנ"סים בתחום המחול האתני שזה היה סיום של תחרות מעשרות מתנ"סים בארץ וזכתה במקום ראשון, היה שיפוט מקצועי רציני, זכתה הקבוצה הגרוזינית מאור יהודה במקום ראשון וקיבלה פרס של 25 אלף שקל.
מיכה ינון: אני הייתי באירוע הזה ובירכתי יחד עם שר החינוך לשעבר, אהרון ידלין, שהוא היה יושב ראש הנהלת הפרס.
מיכה ינון: זה פרס לזיכרה של הגברת לאה פורת שהיתה ראש מינהל התרבות הראשון בשנות ה-70 בימי יגאל אלון ונפטרה לצערנו והפרס הזה הוא לזיכרה ואתמול הופיעו שם להקות והתחרות האמיתית היתה בסופו של דבר בין להקה גרוזינית מאור יהודה לבין להקה קווקזית מאשקלון, ובדרגה השניה והשלישית היו הצברים שלנו אבל אי אפשר היה להשוות והיה ברור שהשופטים יתלבטו בין הגרוזינים לקווקזים.
מיכה ינון: אני חושב שזה אחד התחומים שהעלייה גם תרמה וגם משאירה רושם גדול על התרבות הישראלית.
מיכאל נודלמן: אני יודע שאתה דואג לתרבות ואני מאחל לך בריאות וסבלנות וכל מה שצריך אדם כדי להמשיך בדרך שלו.
לאוניד קושולובסקי: קודם כל רציתי להגיד תודה ליושב ראש ועדת הקליטה והעלייה על הקמת הועדה בנושא תרבות ואומנות, זה מאוד חשוב כי זה אף פעם לא היה.
לאוניד קושולובסקי: אני מייצג פה את תאטרון באר שבע שבזמן האחרון אנחנו הקמנו פרוייקט שקוראים לו פרוייקט לעולים, שנתיים כבר ניתן לעשות בתאטרון באר שבע כל מיני הצגות והשחקנים והצוות המלווה קיבלו תעסוקה, אבל זה עדיין לא מספיק.
לאוניד קושולובסקי: אני שמעתי שבאשדוד גם העיר תומכת,
מיכאל נודלמן: צריך לעשות שגם אצלכם זה יהיה ככה.
לאוניד קושולובסקי: בבאר שבע אנחנו זקוקים לזה שמשרד הקליטה, יש את ועדת ה-4, מה שאנחנו שעשינו בשנתיים מ-2005-2007 אף פעם לא היה בבאר שבע ותאטרון באר שבע קיים מעל 30 שנה ורק בשנתיים האחרונות ניתן לעשות פרוייקטים תרבותיים על הבמה ונתן דטנר שהוא מנכ"ל התאטרון מאפשר לעשות את זה, חוץ מהתקציבים.
לאוניד קושולובסקי: הוא מאפשר להשתמש בחדרי ההלבשה ובבמה, אבל זה עדיין לא מספיק כי הצוות כדי להקים הצגות, כדי להריץ הצגות הצוות צריך להיות מתוקצב.
לאוניד קושולובסקי: המשתתפים הם עולים ולא רק השחקנים, גם אנשי הצוות.
לאוניד קושולובסקי: לפי רשימות משרד הקליטה יש הרבה מצטיינים שאפשר להביא אותם לתאטרון וכל אחד יכול להעסיק את עצמו, השאלה זה רק התמיכה הכספית.
לאוניד קושולובסקי: ועדת ה-4 במרכז לאמנים עולים תומכת אבל זה נקודתי.
לאוניד קושולובסקי: זה עדיין לא מספיק, צריך תקצוב קבוע כדי לתת לאנשי תרבות ואומנות לעבוד בקביעות.
לאוניד קושולובסקי: מאוד חשוב שאנשים לא יברחו מבאר שבע למרכז כי הם רואים שבמרכז ניתן להשיג עבודה ובמיוחד אנשי תרבות ואומנות שחשוב לא לתת להם לברוח.