GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30095: התקציב הזה אמור לתת לנו קודם כול לעמוד בתוכניות הקיימות, ולהוסיף מספר תוכניות בשילוב, באיגום משאבים, עם גופים נוספים.
30095: הוספנו השנה תקציב של כ-3 מיליון שקלים מתוך תקציב המשרד לארגונים שעוסקים בקליטת עולים.
30095: אנחנו מאמינים באותם ארגונים – אנחנו קוראים להם הזרוע הארוכה של משרד הקליטה.
30095: בתוכניות שהם הציגו בפנינו הם עוסקים הרבה בטיפול בנוער עולה.
30095: אנחנו מתכוונים לוודא ככל שביכולתנו – כפי שציינתי, יש בעיות ביורוקרטיות, תמיכות, משרד משפטים – אנחנו לא יכולים לכפות שכל הכסף ילך לנוער עולה, אבל אנחנו מאמינים שמהתוספת הזאת, לפחות מחצית מהסכום שהוסף נוכל לנסות לכוון שהכסף ילך לחינוך בלתי פורמלי לטובת נוער עולה.
30095: המשך הטיפול – כאשר בעיקר אגף קליטה בקהילה מטפל בנוער עולה – לפני שניכנס לתקציבים אני אתן למר אריה קורת, שמופקד על התחום הזה, להציג את המצגת של המשרד לגבי נוער עולה.
30095: בבקשה.
30095: אריה קורת: (שקף: טיפול המשרד לקליטת העלייה בתחום החינוך הבלתי פורמלי) בוקר טוב לכולם.
30095: בהמשך לפתיחה של המנכ"ל, חשוב בהחלט לציין שאנחנו העמדנו את נושא הטיפול בנוער העולה, במסגרת החינוך הבלתי פורמלי – וחשוב לציין את זה – בראש סולם העדיפות של המשרד כבר ב- 2007.
30095: אני יכול לציין שמסך התקציב של האגף, למעלה מ- 40% הוקצה לצורך הפעילות הישירה לנושא הנוער.
30095: אתן דוגמאות של כמה מעגלי תוכניות שלנו בנושא הזה.
30095: המעגל המרכזי הוא הנושא של תגבור לימודי, ובאפיק הזה יש מספר גדול של פרויקטים.
30095: הפרויקט שהוא נושא הדגל שלנו הוא פל"א – תגבור לימודי לילדי עולים.
30095: ב- 2007 התחלנו להפעיל אותו יחד עם משרד החינוך, ובעצם לראשונה שני המשרדים יצאו עם מרכז משותף לנושא הזה, כאשר יש חלוקה בינינו לבין משרד החינוך.
30095: משרד החינוך נותן מענה לגילאים של בתי-הספר היסודיים; משרד הקליטה נותן מענה לגילאי העל-יסודיים.
30095: סך הכול התקצוב לפרויקט הזה – חלקו של המשרד הוא כ- 8.5 מיליון שקל והוא נותן מענה לכ- 4,000 ילדים.
30095: פרויקט נוסף הוא אופ"ק לבגרות שמיועד בעיקר לבני נוער מהקהילה האתיופית, אנחנו עושים זאת יחד עם הג'וינט ועם ברנקו וייס; קיים פרויקט נוסף של "בגרות בעלייה" שעשינו יחד עם הסוכנות היהודית בשישה ישובים, כפיילוט שבו התמקדנו רק בבני נוער שלא שולבו – לא בפל"א ולא באופ"ק.
30095: פרויקט רביעי נקרא "צל"ש" – צורת למידה שונה – שגם אותו נתנו בכמה ישובים, בעיקר לקהילה של יוצאי אתיופיה באותם ישובים שבהם לא קיים פרויקט אחר של המשרד בנושא הזה.
30095: חשוב לציין שאנחנו בהחלט מתואמים עם הפרויקט הלאומי בנושאים האלה, ובאותם ישובים שבהם הפרויקט הלאומי נכנס לפעילות – אנחנו לא נותנים מענה לאותם גילאים.
30095: מעגל נוסף הוא מעגל רכישת השפה והעצמת השפה.
30095: שוב, אני מדבר על המסגרת הבלתי פורמלית, כאשר פה פיתחנו כמה תוכניות חדשות – בעיקר תוכניות בטלוויזיה החינוכית, כמו: חטף-פתח.
30095: אנחנו עומדים להוציא את ה- CD, את התקליטורים של התוכניות האלה ונפיץ אותם במועדונים על מנת לאפשר לילדים, יחד עם המורה, לחזור על התוכניות.
30095: מעגל שלישי – שהוכח כחשוב ביותר – הוא המעגל של חיזוק הזהות היהודית והישראלית.
30095: בנושא הזה אנחנו מקיימים פעילויות עם הרשויות המקומיות בעיקר, אבל גם יחד עם ארגוני עולים.
30095: לדוגמה: סמינריונים, פיתוח להקות מחול ופרויקטים נוספים.
30095: היום למשל מתקיים פרויקט "מאירים את הנגב" שבו מגיעים אלפי בני נוער, מתוכם הרבה מאוד ילדי עולים – פעולה שבאה לחזק את הנוער ולחשוף אותו לנגב ולכל התוכניות שלנו בנגב.
30095: המעגל הרביעי – שהוא בעצם מכלול של הכול – הוא המעגל לשעות הפנאי; גם אותו אנחנו עושים בעיקר עם רשויות מקומיות, אבל גם עם ארגונים, ובאופן מיוחד עם ארגוני העולים.
30095: אני יכול להזכיר פרויקט כמו "ציפורי לילה" שאנחנו עושים יחד עם האגודה הישראלית לילדי עולים בכ-10 ישובים.
30095: פרויקטים כמו ביקורים של ילדי עולים במוזיאון הילדים בחולון, טיולי פסח לצעירים, ופרויקטים נוספים.
30095: נגוסה, אני בהחלט אשמח אם תבוא – אני מוכן להזמין אותך.
30095: תבוא, תבקר, תראה את הפעילויות, ואז תראה את ההיקף.
30095: אברהם נגוסה: אני מכיר את השטח, אני חי את השטח.
30095: אריה קורת: אם אתה מכיר את השטח, אתה צריך לדעת שנעשית גם עבודה רבה בנושאים האלה.
30095: אברהם נגוסה: בשטח זה משהו אחר; בהצגה זה משהו אחר.
30095: את זה אני יכול להוכיח.
30095: דוד רותם: ברשותך, הייתי רוצה לשאול את אריה בשלב הזה.
30095: האם תנועות הנוער מעורבות בעניין הזה?
30095: אני זוכר – כשהייתי בחור צעיר, הגיעה עלייה מצפון אפריקה, ואז בנו את ישובי פרוזדור ירושלים.
30095: היה כאן יהודי שהיה מטורף לעניין – היה לוקח אותנו בטנדר ישן ללמד עברית ביישובים.
30095: ואני – שיש לי אבא שנולד בגרמניה, ואמא שנולדה בפולניה – היתה לי סבתא מרוקאית, משום שהקשר שנוצר בינינו לבין המשפחות האלה היה משהו אדיר.
30095: ומשום-מה, אני לא רואה שאת הנוער שלנו – שהוא נוער נהדר – אנחנו מנצלים לעניין הזה.
30095: אריה קורת: קודם כול, בצעירותי גם אני הייתי בתנועת נוער ואני יודע מה זה.
30095: נכון, אנחנו יצרנו השנה לראשונה פיילוט עם משרד החינוך בנושא של פעילות ייחודית עם מועצת תנועות הנוער בקרב העולים החדשים.
30095: התחלנו תהליך.
30095: אני מודה שזה לא דומה למה שהיה בתקופה שלנו, אבל יש היום בהחלט ניסיון אמיץ שלנו, עם מועצת תנועות הנוער ועם משרד החינוך, כן לנסות לתת מענה אחר לילדי העולים, מתוך מגמה לשלב אותם ולצרף אותם לתנועה.
דוד רותם: אבל כשהתחילה הקהילה האתיופית להגיע, תנועות הנוער אימצו אותה.
דוד רותם: אני זוכר את הילדים שלי רצים לכל מיני מקומות.
דוד רותם: מה קרה בינתיים?
דוד רותם: קריאה: יש שתי תנועות נוער - - - אריה קורת: גם היום, תנועת הצופים מפעילה את הפרויקט שלה.
דוד רותם: הם מקבלים מאתנו את מלוא הסיוע והם עושים באמת עבודה יפה – גם בני עקיבא – אבל אני מסכים אתך שאנחנו צריכים לשאוף לחזק הרבה יותר את הקשר בין העולים לבין תנועות הנוער.
דוד רותם: דוד רותם: ואיפה זה נמצא אצלכם בתוכנית?
דוד רותם: אריה קורת: זה מופיע – יש משבצת, השקף לא כאן.
דוד רותם: אנחנו השנה העברנו 250,000 שקל למשרד החינוך, כי אנחנו לא יכולים לעבוד בנפרד.
דוד רותם: אנחנו חייבים – וזה גם חשוב לנו – לעבוד עם משרד החינוך ועם מועצת תנועות הנוער.
דוד רותם: הכספים מועברים למועצת תנועות הנוער לגבי פרויקטים משותפים.
דוד רותם: התחלנו השנה איזשהו תהליך ראשוני, ואם התהליך יצליח – המגמה שלנו לגבי 2008 היא להגדיל משמעותית את האפיק הזה, בתנאי כמובן שגם משרד החינוך יגדיל אותו בהתאם.
דוד רותם: אנחנו רוצים ליצור יחד איגום משאבים כזה שאכן יאפשר לנו סיוע אחר לתנועות.
דוד רותם: דוד רותם: תודה, אדוני.
דוד רותם: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה ארז חלפון: אנחנו נעבור לאגף הרווחה אצלנו במשרד - נוער במצבי סיכון.
דוד רותם: שרה, בבקשה.
דוד רותם: שרה כהן: (שקף: טיפול בנוער במצבי סיכון) שירות הרווחה במשרד ממוקד בכל מה שקשור למתן מענים, בתפר שבין השירותים השונים.
דוד רותם: זאת אומרת, זיהוי צרכים שאינם מסופקים על-ידי כל מערכת באופן נפרד, ויצירה של מהלך משתף שממנו אפשר לייצר תוכניות שמתמודדות עם צרכים שאותרו כבעייתיים במיוחד בקרב נוער עולה.
דוד רותם: מבחינת המרכיבים של התוכניות שלנו, אנחנו התמקדנו בשנים האחרונות בכמה תחומים מרכזיים.
דוד רותם: תחום מרכזי הוא נושא של ליווי נוער עולה עובר חוק, והמשפחות שלהם.
דוד רותם: שתי תוכניות דגל משמעותיות – שמראות כבר Best Practice, כלומר שאנחנו רואים כבר תוצרים מוכחים בשטח של שינויים ושיפורים – הן התוכנית "סיכויים" שאנחנו עושים יחד עם שירות מבחן לנוער, עם משטרת ישראל ועם ארגון "ידידים" כגורם מבצע.
דוד רותם: התוכנית היום פועלת ב-20 ישובים, עם השלמה של תקציבים של הביטוח הלאומי, וכרגע אנחנו מקבלים משובים מאוד חיוביים לגבי הפעלת התוכנית.
דוד רותם: התוכנית "משפחה תומכת" היא תוכנית לליווי הורים של בני נוער עוברי חוק, שנעשית יחד עם פורום הורים עולים.
דוד רותם: זוהי תוכנית שנולדה כתוצאה מזיהוי מצבם של הורים לילדים שהם עבריינים, שמתקשים להתמודד עם המצב של בני הנוער, והסיוע והחיזוק של ההורים מביא לשיפור משמעותי במצב הילדים.
דוד רותם: התוכניות הללו שאני מציינת הן תוכניות שהוכנסו לתוך ספר הפרויקטים של התוכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון.
דוד רותם: אלה תוכניות שמבחינתנו מזוהות כתוכניות מצליחות, והכוונה היא שברגע שהתוכניות תצאנה לדרך, בכל היישובים – ישובים שירצו בתוכניות, יוכלו גם להוציא את התוכנית מתוך ספר הפרויקט ולהפעיל אותה באותם ישובים.
דוד רותם: המרכיב השני של התוכניות הוא תוכניות שקשורות לנערות עולות.
דוד רותם: אנחנו זיהינו את הנערות העולות כמגדר שמצוי בסיכון מוגבר.
דוד רותם: אנחנו רואים שכיחות יותר גבוהה של התנהגויות סיכון, שהן גבוהות יותר מאשר בקרב נערות ותיקות – גם בתחומים שהם לא בהכרח מזוהים עם בעיות בקרב נערות.
דוד רותם: לדוגמה: נושאים של הזנחה, של שוטטות, של אלימות.
דוד רותם: יש כרגע כמה פרויקטים משמעותיים שאנחנו מבצעים יחד עם השירות לנערה ועם קרן רש"י, על שדרוג הטיפול בנערות עולות בסיכון בבתים חמים.
דוד רותם: אלה תוכניות שנכנסו לתוך ספר הפרויקטים מתוך מגמה להרחיבן.
דוד רותם: הסוגיה של השימוש באלכוהול ובסמים היא סוגיה קריטית.
דוד רותם: אנחנו רואים אותה, נכון להיום, כאחת מהבעיות שמאפיינות בכלל את בני הנוער במדינת ישראל, ולא רק את העולים, אבל המשמעות של העלאת הנושא על סדר-היום בתוך המשרד זה הצורך בפיתוח התערבויות שהן רגישות תרבות.
דוד רותם: דהיינו, שלא כל מה שהוא אוניברסלי, מתאים לאוכלוסיות השונות.
דוד רותם: יש כמה דגמים שפותחו ושכרגע כבר עוברים לתהליך של אדפטציה.
דוד רותם: לדוגמה: תוכנית התערבות רגישת תרבות, שאנחנו עושים יחד עם השירות להתמכרויות במשרד הרווחה ועם עמותת "אפשר", שפותחה כדגם עבודה על-ידי המשרד.
דוד רותם: היום הוא מוּצא גם מתקציבי הפרויקט הלאומי.
דוד רותם: אתמול לדוגמה, התקיים יום עיון שסיכם את העבודה ב-17 רשויות מקומיות, והתוכניות הולכות להיות מורחבות – גם מתקציבים מתוך המשרד וגם מתקציבים חיצוניים.
דוד רותם: אלה הדגשים העיקריים.
דוד רותם: היו"ר מיכאל נודלמן: שרה, המשרד עובד עם הרשויות, עם מרכזי הקהילות.
דוד רותם: את לא חושבת שצריך לגדל מנהיגים בקרב הנוער – שזה יותר אפקטיבי?
דוד רותם: שרה כהן: זה כן מהלך שאנחנו עושים.
דוד רותם: לדוגמה, עם ארגון שנקרא "אחד פלוס אחד".
דוד רותם: שתי תוכניות דגל– שמפאת קוצר הזמן הן לא צוינו כאן – בדיוק בנויות על הכוחות של הצעירים החזקים מקרב הקהילות, והעזרה שלהם לנזקקים.
דוד רותם: היו"ר מיכאל נודלמן: צריך מנהיגים.
דוד רותם: שרה כהן: יש לנו למשל אתר אינטרנט שאנחנו מפעילים עם עמותת "אחד פלוס אחד", שצמחה במשותף אתם, ותוכנית דוגמת "דרך ההצלחה" שמכוונות לעידוד יזמות חברתית ועסקית, שבדיוק מכוונת לגיוס של החוזק בתוך הקהילות.
דוד רותם: אבל, זה תהליך.
דוד רותם: אני חושבת שהיום, עצם העובדה שיש כבר יותר ניצני התנדבות בקרב נוער וצעירים יוצאי חבר המדינות, זה שיפור משמעותי כי זאת לא תופעה שהיתה קיימת לפני כן.
דוד רותם: זה כן איזשהו תהליך שגם הם עובדים על עצמם, ואנחנו כבר רואים את התוצרים של זה בחבירה לתוכניות.
ארז חלפון: (שקף: תקציבי המשרד לקליטת העלייה בנושא נוער וילדים בסיכון) לפני שנעבור לגרף של משרד החינוך, אני רוצה לציין מעבר לכל התקציבים - כמובן, את העבודה המשותפת עם הפרויקט הלאומי האתיופי, ונגיסט יושבת פה.
ארז חלפון: זוהי שותפות של משרד הקליטה – 3 מיליון, משרד החינוך – 3 מיליון, ומשרד האוצר – 3 מיליון.
ארז חלפון: כמובן Matching של הפרויקט עצמו, זה דבר שנוסף כי כולם מכירים ולכן לא הכנסנו אותו למצגת - וזוהי החשיבות של התוכניות של הפרויקט הלאומי האתיופי.
ארז חלפון: אני מציע שנעבור לגרף הבא של משרד החינוך.
ארז חלפון: עודי בהט: לא פירטנו פה שורה מאוד מאוד ארוכה של פעולות, אני גם לא חושב שזה המקום לפרוס.
ארז חלפון: באגף לקליטה אצלנו במשרד, למעשה כל התקציבים – ללא יוצא מן הכלל, מהראשון ועד האחרון – כולם הם לנוער עולה כי זהו תחום טיפולנו, ולכן אין עניין של לגייס תקציבים מנושאים אחרים לתוך העניין.
ארז חלפון: מדובר פה על סכומי עתק, וכבר פרסתי בפני הוועדה ובפני ועדת המשנה את מגוון הפעולות שנעשות, החל בשדרוג שנעשה בכל נושא רכישת השפה והאולפנים היישוביים- הוועדה מכירה את הדברים מקרוב - כל הפעולות מול עולים ותיקים ושורה ארוכה של פעולות אחרות שכרגע רק אם אדרש- אני אפרוס אותן.
ארז חלפון: (שקף: משרד החינוך) כן רציתי להתייחס לשלוש תוכניות חדשות שאציג בפניכם ושגם הן מתואמות, בחלקן הגדול, ונעשות במשותף עם משרד הקליטה.
ארז חלפון: הנושא הראשון הוא פריסה מחודשת של כל מגוון הפעולות של שפ"י – השירות הפסיכולוגי הייעוצי – ב- 23 ישובים עתירי עולים.
ארז חלפון: הכנסנו לתוך כל ישוב כזה מטמיעה מטעם שפ"י, שמייצגת את כל מגוון הנושאים של שפ"י.
ארז חלפון: דהיינו, גם החלק הייעוצי, גם תחומי המניעה, אל תוך בתי-הספר, כולל בתי-הספר היסודיים שבהם עד עכשיו ובדרך כלל, אין ייעוץ לעולים.
ארז חלפון: יש פה פריסה של כל מגוון הטיפול הרגשי בתלמידים עולים, מכוון לתלמידים עולים, ביישובים עתירי עולים – כבר השנה זה נכנס לפעולה ב-23 ישובים.
ארז חלפון: הנושא השני – שרה והמנכ"ל דיברו על כך קודם, וכן בישיבה קודמת - הוא התחושה שהנושא של הניכור והצורך לטפל בתחושת הזהות והשייכות של נוער עולה, היא חשובה ממדרגה ראשונה.
ארז חלפון: אנחנו - במשותף עם משרד הקליטה, עם הג'וינט ועם מסד קליטה - מקווים ממש בחודשים הקרובים, בתחילת 2008, להשיק תוכנית, בתחילה בשלושה עד חמישה ישובים, לבחון אותה השנה ולקראת שנה הבאה לפרוס אותה בהרבה יותר מקומות.
ארז חלפון: התוכנית נועדה לעבוד בשלושה ערוצים.
ארז חלפון: קודם כול, תוכניות עומק בתוך בתי-הספר, בחטיבות הביניים – כיתות ז' עד ט', עתירות העולים, שבהם משלבים גם יוצאי חבר העמים, גם מאתיופיה וגם מכל מקום אחר.
ארז חלפון: פעולה ישובית – ברמת היישוב – מתואמת עם הרשות המקומית, ופעולה ארצית שנועדה למקד את כל תשומת-הלב של הנוער העולה – ודאי בבתי-הספר וגם מחוץ לבתי-הספר – ליעד הזה של תחושת החיזוק של זהות ושייכות של הנוער.
ארז חלפון: אנחנו מביאים את זה לאישור של מסד קליטה בעוד עשרה ימים, ב-17 בדצמבר - לאישור ראשוני בוועד המנהל – ואני מאוד מקווה שנצליח גם לתקצב את זה באופן משמעותי כבר בתחילת 2008.
ארז חלפון: מרינה סולודקין: מה עם ניכור ממורים?
ארז חלפון: הם קודם כול אלה שצריכים לדעת איך לטפל בנוער.
ארז חלפון: ניכור מבית-ספר זה קודם כול אשמת המורים.
עודי בהט: גם בעניין הזה נקטנו בפעולות ויצרנו הנחיות מאוד ברורות וסטנדרטים לבתי-הספר – זה מופיע באתר המשרד והמורים – ואני יודע שחדרי המורים עובדים על המסמך הזה כדי שהקליטה של בתי-הספר, מורים ותלמידים, תהיה קליטה שתאפשר לילדים להיות מחוברים לתוך בתי-הספר.
עודי בהט: חבר הכנסת רותם שאל לגבי תנועות הנוער, אני מבקש להוסיף.
עודי בהט: אנחנו נכנסנו השנה לפעולה עם מועצת תנועות הנוער בשיתוף עם קרן הידידות – ממש בימים אלה – לעיבוי סניפים קיימים ולפתיחה של סניפים חדשים ביישובים עתירי עולים, בשכונות עתירות עולים, גם מחבר העמים וגם מאתיופיה, כאשר מי שינהיג את הסניפים האלה יהיו בני הקהילה עצמם.
עודי בהט: יצא כבר מכתב לכל תנועות הנוער – כל תנועה צריכה לתת רשימה של שלושה ישובים שבהם היא מציעה להתחיל בפעילות, והיא אמורה להתחיל בחודש פברואר.
עודי בהט: מועצת הנוער עצמה מקצה רכז לעניין הזה, וכל תנועה תצטרך להוציא תוכנית ולקבל עבור זה כסף, כשכבר הוקצו מיליון וחצי שקל לשנת 2008 על-ידי קרן הידידות.
עודי בהט: דוד רותם: מה קרה שנזכרו דווקא עכשיו?
עודי בהט: עודי בהט: אמר כבר אריה קודם.
עודי בהט: זה לא בדיוק שנזכרו עכשיו.
עודי בהט: גם הצופים, גם בני עקיבא עושים עבודה.
עודי בהט: מרינה סולודקין: מה עם הנוער העובד והלומד?
עודי בהט: איפה הם?
עודי בהט: עודי בהט: יכול להיות שגם אחרים.
עודי בהט: אלה הגדולים שעושים פעולה מאוד גדולה ועמוקה בקרב הנוער העולה.
עודי בהט: גם משרד הקליטה וגם משרד החינוך מתקצבים את הנושא הזה כבר כמה שנים.
עודי בהט: אז אולי זה לא כמו בתקופת אדון מימון מימי הזוהר – שאתה התייחסת.
אריה קורת: גם שלי.
אריה קורת: עודי בהט: וכולנו היינו חברים בתנועות הנוער, אבל זה כן קיים והולך עכשיו ומשתדרג, מתוך אותה תחושה של פיתוח מנהיגות מתוך הקהילות עצמן.
אריה קורת: אני מציע שנֹח – שמייצג את תחום קידום הנוער, ובעצם עוסק בנוער בסיכון – יתאר את הפעולות בתחום קידום נוער בעניין הזה.
נח גרינבוים: הפעולה של קידום נוער – הצגנו אותה במספר הזדמנויות, ואני חושב שטוב להציג אותה גם היום.
נח גרינבוים: אנחנו מטפלים בכ- 5,000 בני נוער יוצאי חבר העמים ואתיופיה, ואנחנו פרוסים ב- 45 ישובים.
נח גרינבוים: בכל היישובים האלה, מודל העבודה עם נוער עולה הוא על-פי העיקרון של מודל ההשתלבות.
נח גרינבוים: זה אומר שבני הנוער העולה יכולים מצד אחד לקבל שירותים ייחודיים על-פי הצרכים שלהם – באמצעות עובד ייעודי בן התרבות עצמה – ומצד שני, להשתלב בסל שירותים ששאר בני הנוער צורכים אותו.
נח גרינבוים: זה כולל קשת רחבה של תוכניות ושירותים, כאשר אדוני היושב-ראש, דיברת קודם על תוכניות מנהיגות.
נח גרינבוים: קידום נוער מפעיל בצורה מגמתית תוכניות מנהיגות, וכל שנה יש לנו בערך 700 בני נוער עולה שמשולבים בתוכניות מנהיגות.
נח גרינבוים: כשאנחנו מדברים על סוגיות של זהות, יש לנו כל שנה כמה וכמה קבוצות שבאות מקרב העולים, שעוברות תוכנית הכנה ויוצאות למסע לפולין.
נח גרינבוים: כותרת התוכנית הזאת היא קש"ת - קשר שואה תקומה.
נח גרינבוים: תוכניות זהות אחרות שאנחנו מפעילים ושבהן משולבים לפחות 2,000 בני נוער עולים כל שנה, זה סמינרי זיקה לארץ.
נח גרינבוים: זוהי תוכנית של סמינרים ייעודיים שמאפשרים לבני הנוער העולה לבחון את הזיקות שלהם לסוגיות מרכזיות בהוויה הישראלית היום.
נח גרינבוים: תוכנית אחרת שקשורה גם בלמידה נקראת "עיין ערך אני ישראלי", כאשר בתוכנית הזאת שני-שלישים מהמשתתפים הם עולים, והמשמעות היא שכל שנה משתתפים בתוכנית כ- 200 בני נוער עולים, במסגרת היחידות לקידום נוער.
נח גרינבוים: התוכנית עצמה כוללת ממש למידה של נושאים שקשורים למדינה והתייחסות אישית בדרך של סיורים וטיולים באתרים רלוונטיים, שמאפשרים לאותם בני נוער באמת להתמודד עם שאלת הזהות שלהם.
נח גרינבוים: לסיכום, חשוב לי להדגיש שאנחנו מאפשרים לבני הנוער את הדרך הטובה להיות אתנו כשבא להם, ולהיות עם עצמם כשבא להם.
נח גרינבוים: אנחנו הבנו - לאורך שנים של עבודה עם בני נוער עולה – שאינטגרציה זה לא בכל מחיר, אדוני היושב-ראש.
נח גרינבוים: לכל אחד יש קצב אחר משלו להתחבר לחברים, לחברה.
נח גרינבוים: אנחנו יוצרים את המסגרות ואת ההזדמנויות על מנת שבני הנוער העולה יוכלו לעשות את זה.
נח גרינבוים: תודה רבה.
נח גרינבוים: היו"ר מיכאל נודלמן: יש לי שאלה נוספת.
נח גרינבוים: אני יודע שספורט, תרבות, טכניקה – זה מחבר בין ילדים.
נח גרינבוים: איזה מקום יש לספורט, לטכניקה, לאמנות, בתוכניות שלכם?
נח גרינבוים: אריה קורת: בכל הפעילויות שלנו עם הרשויות המקומיות ב- 2007, תקצבנו לנושא הזה כ- 5 מיליון שקל, וזה קיים היום בכל ישוב.
נח גרינבוים: היו"ר מיכאל נודלמן: היישוב מקבל כסף?
נח גרינבוים: אריה קורת: עבור פעילויות לילדים - בנושאי ספורט, תרבות, אמנויות.
נח גרינבוים: דוד יאסו: רציתי להוסיף בנושא הספורט, לשאלתך.
נח גרינבוים: אנחנו במוקדים מפעילים גם היום, ויש נתח מסוים – לכל מוקד בין 30,000 ל- 40,000 שקל רק לעניין הספורט, אני מדבר על יוצאי אתיופיה.
נח גרינבוים: בשנת 2008 מתוכנן תקציב של חצי מיליון שקל, שזה גם Matching של הרשויות – וזה כדי לעסוק אך ורק בנושא של ספורט.
נח גרינבוים: במוקדים יש דגש מאוד מאוד חזק ללכת לפי פלחים של אותה פעילות שעושים אותה.
נח גרינבוים: היו"ר מיכאל נודלמן: ילדים משתתפים בתחרויות?
דוד יאסו: למשל, יש היום קבוצת קט-רגל שפעם ראשונה עולה לליגה א'.
דוד יאסו: יגידו: אתה מתייחס רק לאתיופים, אבל באמת מדובר רק באתיופים שצמחו מהמוקדים.
דוד יאסו: יש אצנים, אתלטיקה קלה, ותחומי ספורט שונים.
דוד יאסו: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה ארז חלפון: משרד הרווחה.
דוד יאסו: דפני מושיוב: (שקף: משרד הרווחה והשירותים החברתיים) משרד הרווחה – במסגרת העבודה הטיפולית שלו, ואחרי שיח ארוך עם משרד הקליטה – גם נותן וייתן דגש בשנים הקרובות לנושא הזהות והשייכות, כאשר לנושא הזהות יש שני מרכיבים.
דוד יאסו: משרד החינוך הציג את הנושא של הזהות והשייכות למדינת ישראל, ואנחנו גם מדברים על הזהות האישית בשלבי ההתפתחות של כל ילד וילד.
דוד יאסו: הילדים, כאמור, הם חלק ממשפחות, הם לא גדלים לבד, והתוכניות שהמשרד נותן להן דגש זה באמת החיזוק של המעטפת המשפחתית.
דוד יאסו: צדקה חברת הכנסת מרינה סולודקין – אחוז המשפחות החד-הוריות שמטופלות במסגרת שירותי הרווחה הוא כ- 51%, שלהן יש ילדים, וזה אחוז מאוד גבוה.
דוד יאסו: לצערי, אחד הדברים שחסרים זה באמת תקציב מיוחד והתייחסות יותר ייחודית לצרכים ולרשתות הביטחון שניתנות לאוכלוסייה הזאת.
דוד יאסו: זוהי סוגיה שדורשת – היא לא נוגעת לנושא הנוער במיוחד – אבל קיים גם נושא מקומן של המשפחות החד-הוריות.
דוד יאסו: מרינה סולודקין: האם ביקשתם משר הרווחה ומשר האוצר להחזיר כסף למשפחות החד-הוריות של העולים?
דוד יאסו: אני חושבת שבלי זה, שום דבר לא יקרה.
דוד יאסו: שום דבר.
דוד יאסו: דפני מושיוב: נכון.
דוד יאסו: אני מסכימה אתך, אבל אני גם אומרת שבכלל אין סעיף מיוחד לנושא של חד-הוריות.
דוד יאסו: אין סעיף כזה.
דוד יאסו: נושא נוסף הוא היכולת לראות את אחריות הקהילה ופיתוח המנהיגות הקהילתית, הן באמצעות אחים בוגרים והן באמצעות בני הנוער שמצליחים – אם זה סטודנטים ואם זה דרך תנועות הנוער – וליצור את החיבור עם בני הנוער שנמצאים בשוּליוּת מקובעת בחברה, לצערנו.
דוד יאסו: ישנן תוכניות מעטפת שיוצרות רשתות תמיכה – לא מספיק, אבל בהחלט המשרד שם לעצמו מטרה – והדברים ישתלבו יותר לעומק בשלוש התוכניות המובילות שמנכ"ל משרד הקליטה הציג, שמדינת ישראל מובילה.
דוד יאסו: אני חושבת שהמשרד שם לנגד עיניו את הנושא של בדידות בני הנוער.
דוד יאסו: ההורים עובדים – עובדים שעות ארוכות – ואנחנו מגלים ש"האחר המשמעותי" עבור בני הנוער- גם בגלל פערים בתרבות, גם בגלל פערים בשפה וגם צורת החיים - הרבה פעמים, לפחות האוכלוסייה שאנחנו מטפלים בה, נמצאת בשוּליוּת החברה – היא כזאת שיוצרת מצב של בדידות.
דוד יאסו: כשאנחנו שואלים את בני הנוער מיהו המשמעותי האחר עבורכם, היינו מצפים שזה יהיה ההורה, אבל אנחנו שומעים שבעצם אף אחד – לא ההורה, לא המורה – ושוב, אני מדברת על אוכלוסייה שנמצאת אולי יותר בקצה, שאליה חשוב להגיע, אותה חשוב לזהות, מי יכול להיות ה"אחר המשמעותי".
דוד יאסו: הרבה פעמים אנחנו שומעים שבני הנוער אומרים: היה לי את אותו מורה או היה לי את אותו מדריך, או היה לי את אותו חבר, שהיה עבורי מרכיב משמעותי בחיים ובאמצעותו הצלחתי להתגבר על הקשיים של גיל ההתבגרות.
דוד יאסו: זאת נקודה שבהחלט המשרד שם לנגד עיניו, בנוסף לכל מה שנאמר עד עכשיו.
דוד יאסו: בנוסף – שאלת לגבי הקשר בין טיפול לספורט – גם למשרד יש כמה וכמה תוכניות בתחום הזה.
דוד יאסו: עמירם קלאוס: אני מנהל השירות לנוער וצעירים במשרד הרווחה, דהיינו להפעלת שירותים טיפוליים בשטח.
דוד יאסו: כל מה שאגיד – לצערי, היינו יכולים לתת הרבה יותר.
דוד יאסו: אני חושב שהדברים שנעשים הם חשובים, אבל אנחנו צריכים עוד הרבה יותר.
דוד יאסו: בחרנו כמה תחומים שחשבנו שהם טובים לאוכלוסייה בכלל, אבל טובים באופן ייחודי לתחומים של נוער יוצא אתיופיה.
דוד יאסו: אם כבוד היושב-ראש זוכר, לפני כמה שבועות התקיים פה בוועדה דיון על גיוס לצה"ל.
דוד יאסו: יש לנו בערך 15 ישובים שיש בהם ריכוז של נוער באחוזים גבוהים, אנחנו עושים שם קבוצות הכנה של בערך 15-20 נערים – כדי להכין אותם לשירות הצבאי.
דוד יאסו: אני מדבר דווקא על נוער שעל קצה הרצף הוא נוער בעייתי, וגם שם אחוז המוטיבציה לשירות צבאי הוא גבוה.
דוד יאסו: אנחנו שמים על זה דגש, כי אחרת אנחנו חוששים שיהיה אחוז נשירה גבוה.
דוד יאסו: מדובר על נערים בגילאים בין 16 ל-18 שעוברים תהליך של הכנה לצה"ל במשך שנה, בין הגילאים האלה.
דוד יאסו: תחום שני שכבר הוזכר פה – ואני באופן אישי חסיד שלו – זה הנושא של ספורט כאמצעי לביטוי.
דוד יאסו: אגב, לאתיופים – זה נבדק וקיימים מחקרים של מכון וינגייט – יש כישורים יוצאים מן הכלל בכמה מתחומי הספורט, בעיקר באתלטיקה.
דוד יאסו: היו"ר מיכאל נודלמן: לא רק לאתיופים.
דוד יאסו: לכל ילד יש כישורים.
דוד יאסו: עמירם קלאוס: אני אומר לך שלגבי אתיופים – זה נבדק.
דוד יאסו: ד"ר נגיסט מנגשה: אולי יש עוד כישורים אחרים נוספים – הרבה יותר טובים מספורט.
דוד יאסו: עמירם קלאוס: אמרתי, ויש אפשרות גם לפתח אותם באמצעות הספורט, שזה ישמש להם מסלול מוביליות.
דוד יאסו: תחום שלישי הוא תחום שגם הזכרת – אמנות, תרבות, הקמת קבוצות של מוזיקה, תיאטרון קהילתי, פסיכודרמה.
דוד יאסו: היו"ר מיכאל נודלמן: טכניקה, מודלים.
דוד יאסו: עמירם קלאוס: כן, בהחלט.
דוד יאסו: קבוצות של נערים – ואני מדבר על הכול כניצול בשעות הזמן הפנוי, לא במקום לימודים - -
מיכאל נודלמן: בזמן החופשי, אחרי הלימודים.
עמירם קלאוס: - - אלא אפשרות כמשאב בזמן הפנוי, שזה נכון לנוער ולצעירים בכלל, על אחת כמה וכמה כשאנחנו רוצים לעזור לקבוצות כאלה.
עמירם קלאוס: יש לנו גם כמה קבוצות של נוער שלומדים תחום שבעבר היה כאילו "טאבו" – היום כל הנוער עושה את זה וגם נוער כזה – וזהו תחום של לימוד מחשבים.
עמירם קלאוס: זה נושא שמאוד הולך היום, אני חושב שכולם זקוקים לו, הם לא היו בתוך קבוצות כאלה, ואנחנו מכניסים נוער לתוך הקבוצות האלה.
עמירם קלאוס: סרקתי רק מספר תחומים בודדים.
עמירם קלאוס: יש נושאים נוספים בתחום העשרה תרבותית, חברתית, טיפולית, וכו'.
עמירם קלאוס: חלק מהקבוצות – שרה יודעת – אנחנו עושים את זה בשיתוף עם משרד הקליטה.
עמירם קלאוס: היו"ר מיכאל נודלמן: זה מעניין מאוד, כי במדינה שממנה אני הגעתי היו מרכזים של נוער – שם היו: תרבות, אמנות, טכניקה, בנו מודלים.
עמירם קלאוס: אחרי הלימודים הנוער היה מגיע לשם.
עמירם קלאוס: מרינה סולודקין: מיכאל, זה סוציאליזם...
עמירם קלאוס: היו"ר מיכאל נודלמן: לא סוציאליזם.
עמירם קלאוס: זה חינוך מסוים, וזה היה טוב.
עמירם קלאוס: ילדים שעסוקים בתחומים האלה, אחר כך ממשיכים – אם מהנדס, אם אמן.
עמירם קלאוס: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה ארז חלפון: נסיים את המצגת עם המשרד האחרון - המשרד לביטחון הפנים.
עמירם קלאוס: אליעזר רוזנבאום: שלום, אליעזר, המשנה למנכ"ל במשרד לביטחון פנים.
עמירם קלאוס: המשרד לביטחון פנים – על זרועותיו: שירות בתי הסוהר ומשטרת ישראל, בתוך המשרד יש אגף "מצילה" – עוסק במניעת אלימות, עבריינות ופשיעה בקרב נוער עולה.
עמירם קלאוס: אני לא אפרט את כל התוכניות, אבל אנחנו עוסקים גם בהעצמת נוער עולה, גם בהעצמת סמכות ההורים.
עמירם קלאוס: כמו כן, יש את תוכנית "עיר ללא אלימות".
עמירם קלאוס: ועדת השרים בראשות השר לביטחון פנים- שהוא יושב-ראש ועדת השרים למאבק באלימות – החליטה על אימוץ התוכנית של "עיר ללא אלימות" בעשר ערים נוספות, בנוסף לעיר אילת שממשיכה להיות הפיילוט.
עמירם קלאוס: גם במסגרת הערים הללו אנחנו מטפלים בנוער העולה.
עמירם קלאוס: מה שאנחנו זיהינו ומה שביקש מאתנו השר לאחרונה זה להכין תוכנית מערכתית לטיפול בנושא של אלימות ועבריינות בקרב נוער עולה, וכך אנחנו פועלים.
עמירם קלאוס: קיימנו שתי ישיבות לאחרונה, שבהן אנחנו ראשית מזהים את התופעות ופועלים במשותף עם משרד הקליטה, משרד הרווחה משרד החינוך והגופים האחרים, משטרת ישראל כמובן – לבנות מודל ארצי ולהכין תוכנית מערכתית.
עמירם קלאוס: כפי ששמענו כאן, וגם זיהינו – יש ריבוי של תוכניות.
עמירם קלאוס: חלק מהתוכניות – גוף אחד לא יודע על התוכניות שהגוף האחר עושה.
עמירם קלאוס: הנושא של התכלול הוא נושא חשוב, ולכן מה שסיכמנו בישיבה בשבוע שעבר, אלה הדברים הבאים.
עמירם קלאוס: היו"ר מיכאל נודלמן: אתם הסכמתם לפעול יחד עם המשרדים.
עמירם קלאוס: אליעזר רוזנבאום: כן.
עמירם קלאוס: ראשית, הקמת צוות בין-משרדי לטיפול בבעיה של נושא האלימות.
עמירם קלאוס: צריך לזכור שהתופעות המרכזיות הן בנושא של עבירות רכוש ואלימות.
עמירם קלאוס: אלה התופעות המרכזיות בקרב נוער עולה.