GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי תמיר: בחודש הבא נציג תוכנית מקיפה.
מיכאל נודלמן: אני מבקש שלא תקבלי את דבריי כבקורת עלייך.
מיכאל נודלמן: הדברים האלה נמשכים כבר עשר שנים.
מיכאל נודלמן: את הגעת למשרד כשיש תור גדול, פקק גדול.
מיכאל נודלמן: את לא צריכה להתגונן, כי אני לא מבקר אותך.
יולי תמיר: אם אתה מבקר את המצב הקודם, אין בעיה.
יורי שטרן: חבר-הכנסת נודלמן ואני נלחמנו גם בממשלה הקודמת והבקורת שלנו היתה מאד-מאד חריפה.
יורי שטרן: המצב חמור.
יורי שטרן: אנחנו לא זורקים את זה עלייך, אבל מדברים על הבעיה.
יולי תמיר: זה רק לא הוגן להגיד שאני לא שותפה יחד אתכם למאבק ולהגיד שזאת בעיה של חברי-הכנסת נודלמן ושטרן ולא שלנו.
יולי תמיר: זה מה שהוא אמר.
נעמי בלומנטל: אין ספק שיש בעיה מובנית של דיור.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על זה כל השנים האלה.
נעמי בלומנטל: נמצאים כאן אנשים שעושים עבודה טובה מאד, כמו ישראל שוורץ וחביב קצב.
נעמי בלומנטל: אני לא חושבת שמישהו המציא את הגלגל מאז שהתחלפה הממשלה.
נעמי בלומנטל: אנחנו באותו מצב.
נעמי בלומנטל: להיפך, אני חושבת שעקב חוק הדיור הציבורי, שהרוב לא מנצלים אותו, המצב מבחינת העולים החדשים חמור יותר.
יולי תמיר: זה לא נכון.
נעמי בלומנטל: תיכף נשמע נתונים.
נעמי בלומנטל: בזמנו שמענו מפי האנשים האמונים על הדיור לעולים על הדאגה שלהם כאשר יעבור חוק הדיור הציבורי.
יולי תמיר: אבל החוק עבר בליווי החלטת ממשלה ששומרת על עתודות הדיור שיופנו לעולים.
נעמי בלומנטל: אנחנו יודעים שיש מצבור מסוים.
נעמי בלומנטל: לא ראינו שנבנה דיור ציבורי.
נעמי בלומנטל: זאת אומרת, בין שזו ממשלה כזו או אחרת, עד שלא - - -
יולי תמיר: אם תאפשרי לי לתת את ההסבר המקצועי לכך תביני שזה לא כך.
נעמי בלומנטל: גברתי השרה, אני חושבת שנתתי לך את מלוא רשות הדיבור ואת הצגת את הדברים.
נעמי בלומנטל: אנחנו כחברי הכנסת שאמורים לראות מה באמת נעשה, רוצים לשאול את השאלות, וגם נקבל תשובות.
מיכאל נודלמן: אני עוד לא סיימתי.
נעמי בלומנטל: בוודאי, בבקשה.
מיכאל נודלמן: בעיית הדיור היא לא רק של העולים ושל מקרים סוציאליים.
מיכאל נודלמן: זו גם בעיה של סטודנטים ושל חיילים משוחררים.
מיכאל נודלמן: זאת בעיה של כל העם.
מיכאל נודלמן: בעיית הדיור נובעת מהעובדה שמחירי הדירות בארץ הם מאד גבוהים.
מיכאל נודלמן: מחיר דירה בת שלושה חדרים עלה בעשור האחרון מ-55 משכורות ממוצעות ל-90 משכורות.
מיכאל נודלמן: בארצות-הברית, באוסטרליה ובאנגליה מחיר דירה בת שלושה חדרים הוא 30 משכורות ממוצעות.
מיכאל נודלמן: בארץ אומרים לנו, ויש גם הרגשה שעל כל הדברים האלה אחראים הקבלנים.
מיכאל נודלמן: שרת הקליטה אמרה שאנחנו צריכים לפנות לארצות-הברית ולסוכנות היהודית שיעזרו לנו.
מיכאל נודלמן: אבל חברים, 60% ממחיר הדירה הוא מסים ועלות הקרקע שהמדינה גובה מהאזרחים שלה.
מיכאל נודלמן: בקדנציה הקודמת עסקתי בזה.
מיכאל נודלמן: הלב כואב לי כשאני רואה מה קורה בנושא הדיור.
מיכאל נודלמן: כשיש קבלת קהל, רוב הפניות של האנשים הם בנושא דיור, שאיבדו כבר את התקווה לקבל עזרה או פתרון בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: יש נתונים המצביעים על כך שהמשכנתא המועדפת שניתנת לעולים מגיעה ל-25% ממחיר הדירה.
מיכאל נודלמן: בשנת 1989 גובה המשכנתא היה 48% מעלות הדירה.
מיכאל נודלמן: ההלוואה שהעולים צריכים לקבל בבנקים גדלה ב-334%.
מיכאל נודלמן: ההחזר החודשי של העולים גדל ב-426%, מ-468 שקל ב-1989 עד 2,461 שקל ב-1999.
מיכאל נודלמן: ההחזר החודשי מגיע ל-50% מההכנסה.
מיכאל נודלמן: זה בלתי-אפשרי.
מיכאל נודלמן: איך משפחה יכולה לחיות כשמחצית ההכנסה הולכת להחזר המשכנתא?
מיכאל נודלמן: זו בעיה גדולה, אבל אני לא רואה שמישהו בממשלה רוצה לעשות ניתוח עמוק.
מיכאל נודלמן: לפני חודש שלחתי מכתב לראש הממשלה והוא השיב לי שהוא העביר את כל המכתבים בנושא הזה למשרד השיכון ולמשרד האוצר.
מיכאל נודלמן: ממשרד ראש הממשלה קיבלתי תשובה, אבל מהמשרדים האחרים עדיין לא קיבלתי תשובה.
מיכאל נודלמן: חברת-הכנסת סופה לנדבר ואני הקמנו שדולה למען הדיור ואנחנו מקימים עכשיו בשטח לובי חברתי.
מיכאל נודלמן: אם הממשלה לא תקבל החלטה שתתן פתרון ברור לדירות סוציאליות, ולסתם דיור, יהיו הרבה בעיות ואני חושב שהן תהיינה יותר חריפות מהפגנת המורים, הרופאים ומכל ההפגנות, כי בן-אדם בלי דירה הוא בן-אדם בלי שורש, ואנחנו יושבים ומדברים, מתווכחים מי יותר צודק, ובינתיים אנשים סובלים ועוד יסבלו הרבה זמן אם לא יימצא פתרון.
נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת נודלמן, אתה בהחלט צודק בכל מה שאמרת.
נעמי בלומנטל: לפי מה שמסתמן היום אנחנו מדברים על כ-90% מן הזכאים שבתנאים הקיימים אנחנו לא רואים להם שום פתרון.
נעמי בלומנטל: זה כבר כמה שנים שאנחנו לא ממש מוצאים פתרון מבחינת הדיור לכל אותן אוכלוסיות.
נעמי בלומנטל: גם לגבי הדור השני של האוכלוסיה האתיופית, שזו הוצאה של עשרות מיליונים, כשאנחנו לא רואים בכלל איך אפשר לפתור את הבעיה.
נעמי בלומנטל: אני רוצה לשמוע את ישראל שוורץ וחביב קצב, באיזה מצב אנחנו עומדים.
נעמי בלומנטל: אבל לפני-כן רשות הדיבור לחבר-הכנסת יורי שטרן.
יורי שטרן: אני רוצה לומר כמה דברים גם בנושא הדיור וגם בקשר לדברים אחרים שהשרה הזכירה.
יורי שטרן: אני דווקא התרשמתי מאד לטובה מהדיווח מבחינת הצגת הבעיות, שיש גישה כוללת או מערכתית לפתרונן.
יורי שטרן: לכן אני לא חושב, כבוד השרה, שאת צריכה לקבל את הביקורת הזאת כהערה אישית מצדו של חבר-הכנסת נודלמן או מצדי.
יורי שטרן: אבל משרד הקליטה, במיוחד בתחום הדיור, הוא משרד לא גדול, לא בעל אמצעים, והיכולת שלך כשרה לפתור את הבעיות האלה במסגרת התקציבים שעומדים לרשות משרד הקליטה היא מוגבלת ביותר.
יורי שטרן: המשבר נמשך ונהיה חריף יותר ויותר, כי חלק מהמשפחות שבלית ברירה קנו דירה הן היום עבדים למשכנתא שלהם והם מוכרים את הדירות, ויש פה הסתבכויות נוספות.
יורי שטרן: הממשלה החדשה בינתיים לא שינתה בזה דבר.
יורי שטרן: ההחלטה שבמקביל לקבלת חוק הדיור הציבורי תהיה כביכול אם לא בנייה חדשה, לפחות פיצוי בסדר-גודל של מחזור הדירות הציבוריות שהיה קודם, זאת ההחלטה של הממשלה הקודמת.
יורי שטרן: אבל ההחלטות האלה משאירות את מספר הדירות הציבוריות במקרה הטוב באותה רמה.
יורי שטרן: הממשלה החדשה שינתה את חוק הדיור הציבורי לרעת העולים.
יורי שטרן: כי אם בגרסה הקודמת העולים שנכנסו לדירות ציבוריות אחרי חמש שנים כבר היו זכאים להטבות לפי החוק, היום התקופה הזאת הוארכה ל-12 שנים.
יולי תמיר: לשבע שנים.
יולי תמיר: מי שגר שבע שנים כבר יכול לרכוש.
יורי שטרן: משבע שנים מתחיל החישוב, אבל רק אחרי 12 שנים אפשר להתחיל ולממש את ההטבות.
יורי שטרן: לכן יש פה שינוי ברור וחד-משמעי לרעת העולים הלא-רבים שבכל-זאת הצליחו להיכנס לדיור ציבורי בעשור האחרון.
יורי שטרן: את ירשת פה ירושה מאד כבדה ואני חושב שעמיתייך בממשלה לא כל-כך עוזרים לך למצוא פתרונות.
יורי שטרן: לגבייך כשרה, לאחר שראיתי היום את התוכנית, אני עוד יותר בטוח שכאשר תקום הממשלה החדשה אני אמליץ שאת תמשיכי להיות בוודאי המנכ"ל.
יורי שטרן: מבחינת המימדים של מצוקת הדיור, הם גדולים מ-50,000, כי 50,000 הם רק העולים הקשישים מקרב האוכלוסייה הרוסית.
יולי תמיר: 50,000 הם כל הזכאים.
יורי שטרן: זכאים בהגדרה הצרה ביותר.
יורי שטרן: זאת אומרת, רק נכים.
יולי תמיר: קשישים, נכים ואמהות חד-הוריות.
בוריס מפציר: חבר-הכנסת שטרן, המספר הזה כולל את כל סוגי האוכלוסייה בהגדרה הרחבה ביותר שעמיתינו ממשרד השיכון סומכים עליה.
יורי שטרן: אני חקרתי את הנושא הזה.
יורי שטרן: רק קשישים עולים יחידים יש למעלה מ-30,000.
יורי שטרן: זוגות קשישים עולים שאין להם עדיין פתרון יש למעלה מ-20,000, וזה כבר 50,000.
חביב קצב: אבל לא כל קשיש שנמצא בארץ הולך לדירה ציבורית, או להוסטל או למקבץ.
חביב קצב: יש פתרונות כלליים.
חביב קצב: כשאתה מדבר על דיור ציבורי - - -
יורי שטרן: אני מדבר על סך כל הפתרונות הסוציאליים, שבוודאי דורשים מספרים גדולים יותר – 70 – 80 אלף לפחות, גם לאנשים טרום-פנסיה וכו'.
מיכאל נודלמן: 76,800 אנשים.
סופה לנדבר: רבותיי, אני רוצה לשנות את הנאומים ואת האינטונציה.
סופה לנדבר: אתם כנראה לא רואים מה שכולם ברחוב רואים.
סופה לנדבר: אני מבינה שאתם רוצים להפיל את הממשלה, אבל אני רוצה להרגיע אתכם – זה לא יקרה עד סוף הקדנציה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שמה שאתם לא רואים רואים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אהוד ברק, למרות הכל, עשה מה שלא עשו ראש הממשלה הקודם וחמישה ראשי ממשלות.
נעמי בלומנטל: תוך שנה אין לו קואליציה.
נעמי בלומנטל: אף אחד לפניו לא הגיע לזה.
סופה לנדבר: גברתי היושבת-ראש, אני חושבת שכאשה וכאם את לא יכולה לא לראות שהוא הוציא את החיילים שלנו מלבנון.
נעמי בלומנטל: אנחנו דנים עכשיו על העולים החדשים ואני בטוחה שהם ישמחו אם גם את תתייחסי אליהם.
סופה לנדבר: כיושבת-ראש ועדת העלייה והקליטה את יודעת כמונו שגם משפחות עולים נפגעו כשבמלחמה הזאת נהרגו גם ילדים של עולים חדשים.
נעמי בלומנטל: בכל מלחמות ישראל נהרגו גם עולים חדשים.
סופה לנדבר: אני חושבת שהיום צריך להגיד, אחרי נאומה של שרת הקליטה, שאני כן התרשמתי ממנו, שמגיע לכם כל הכבוד על שביצעתם את חוק הווטראנים והבלוקדניקים כפי שהבטחתם.
סופה לנדבר: גברתי השרה, יכול להיות שיש פחות שיתוף-פעולה, כפי שאמרו חברי-הכנסת שטרן ונודלמן, שיש לנו גם בוועדת העלייה והקליטה, שאנחנו סבלנו במשך כמה שנים ואנחנו מרגישים את הסבל בשטח, ויש כמה רעיונות שאני חושבת שצריך לקחת אותם בחשבון.
סופה לנדבר: אני חושבת שהיינו צריכים לפתוח את העמותות שפעלו בשטח ובנו מאות אלפי דירות והוזילו את הבנייה.
סופה לנדבר: ייתכן שצריך לאמץ את הפרוייקט "בנה דירתך" של בנימין בן-אליעזר, שהיה מצוין, ודירה זולה שיכולה להתאים למשפחות עולים שנמצאות כמה שנים בארץ, למשפחות חד-הוריות ולמקרים סוציאלים קשים ופחות קשים.
סופה לנדבר: זה בעצם מה שאמר חבר-הכנסת נודלמן.
סופה לנדבר: אנחנו הקמנו לובי כדי לתת לממשלה כמה פתרונות, ויכול להיות שהממשלה צריכה לאמץ אותם.
סופה לנדבר: חבר-הכנסת נודלמן אמר שבמשך כמה שנים אלפי משפחות עולים רכשו דירות, אבל היום יש להן קשיים בהחזרת המשכנתא.
סופה לנדבר: יכול להיות שהשינוי הזה במשכנתא צריך להיות לא רק אמיץ, הוא צריך להיות דראסטי, על בסיס משכנתא מועדפת.
סופה לנדבר: אני לא מדברת על המשכנתא של יוצאי אתיופיה, אלא על כך שהפרינציפ היה כאשר פינו את הקראוונים.
סופה לנדבר: גברתי השרה, כל חברי הוועדה פעלנו למען דבר שאולי תוכלי לעזור לנו בו, כי הביורוקרטיה בכמה משרדים מפריעה לנו לבצע אותו.
סופה לנדבר: בהוסטלים ישנים גרים אנשים שמשלמים עבור שכירות פי שתיים מאשר בדיור מוגן, ואת יודעת את זה.
סופה לנדבר: יש לנו 15 הוסטלים כאלה בכל הארץ.
סופה לנדבר: היו פה חביב קצב, ישראל שוורץ, נציגי הסוכנות היהודית ו"עמיגור".
סופה לנדבר: ב-1 ביולי אנחנו דורשים לבצע את הדבר.
סופה לנדבר: נציגי המשרדים השונים הבטיחו שאנשים ישלמו אותו סכום כפי שמשלמים בהוסטלים או בדיור מוגן, זאת אומרת סכום השווה עד 8% מהכנסתם.
סופה לנדבר: אתמול קיבלנו עשרות טלפונים מהאנשים האלו, ואני לא רוצה שהם שוב יגיעו לירושלים.
סופה לנדבר: נציגי המשרדים הטילו על "עמיגור" לבצע דברים שלדעתי לא קשורים לדבר הזה.
סופה לנדבר: שיריבו לבד, שיבצעו את הדברים לבד, אבל אנחנו דורשים שמ-1 ביולי האנשים האלה ישלמו מחצית הסכום שהם משלמים היום.
סופה לנדבר: אני מבקשת ממך להתערב בענין, כי אנחנו חסרי-אונים ולא מסוגלים לעשות את זה.
סופה לנדבר: אני רוצה להדגיש שכולנו דואגים למה שקורה היום עם הילדים שלנו.
סופה לנדבר: יש עלייה של 700% בפשע בקרב בני-נוער, גם של עולים חדשים, בעשר השנים האחרונות.
סופה לנדבר: יש עלייה של 30% בשמוש באלכוהול.
סופה לנדבר: השבוע קיימנו דיון בוועדה למלחמה בנגע הסמים בהשתתפות נציגי עיריית אשדוד.
סופה לנדבר: לקחנו את אשדוד כדוגמה לעיר שעומדת במקום הראשון בקליטת עולים.
סופה לנדבר: ניסינו לשמש דוגמה ולהקים שם "פיילוט" לבעיה הזאת כדי לפתור אותה.
סופה לנדבר: זו בעיה חמורה מאד ומי שיכול לפתור אותה אלה דווקא אנשים דוברי אותה שפה, חוץ מאנשים מאד-מאד מקצועיים.
סופה לנדבר: לפני כחודש השתתפתי בסמינר, יחד עם חברי-הכנסת נודלמן ושטרן ורומן ברונפמן.
סופה לנדבר: התנועה הקיבוצית קיימה קורס יוצא מן הכלל לפסיכולוגים, שנמשך שנתיים.
סופה לנדבר: בקורס השתתפו פסיכולוגים יוצאי ברית-המועצות לשעבר יחד עם פסיכולוגים ישראלים ותיקים, אנשים שמסוגלים לצמצם את הפער בין המנטאליות של העולה כאשר הוא מגיע לארץ לבין המנטאליות של ותיקים במדינה, אנשים שיכולים לתרום לפתרון הבעיה.
סופה לנדבר: אני חושבת שצריך להיפגש עם האנשים האלה ולבדוק את הרעיונות וללכת אתם בדרך הארוכה.
סופה לנדבר: אני מתרשמת מאד מהעובדה שהתחלתם לעבוד עם מהנדסים, אבל הדרך עדיין מאד-מאד ארוכה.
סופה לנדבר: גם על זה דיברנו בוועדת העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך שחברת החשמל התחילה עכשיו לפטר עובדים באשקלון.
סופה לנדבר: פיטרו 300 – 400 אנשים, חלק מהם עולים חדשים.
סופה לנדבר: אני חושבת שדווקא לדברים שאת אמרת צריך לקחת משם מהנדסים שבנו תחנת כוח מדהימה ביותר.
סופה לנדבר: צריך לא רק למנוע את הפיטורים אלא למנוע מאנשים שעבדו ותרמו למדינת ישראל, שיעמדו מחר בתור בלשכת העבודה.
סופה לנדבר: כאשר העולים לומדים בקורס, הם לומדים.
סופה לנדבר: כאשר צריכים לקבל את האנשים האלה לעבודה, אף אחד לא מוכן.
סופה לנדבר: בענין הזה צריכה להיות תמיכה של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: כאשר אורה נמיר היתה שרת העבודה והרווחה היה שם פרוייקט של 45 .
סופה לנדבר: יכול להיות שהפרוייקט הזה, עם שינוי כלשהו, צריך לצאת לפועל, כי הסבל בקרב בני 45 הוא כפול.
סופה לנדבר: אלה הדברים שרציתי להגיד לך, ויישר כוח.
סופה לנדבר: אני חושבת שיחד עם ועדת העלייה והקליטה ועם הנסיון שלנו, ויש לנו נסיון, אנחנו יכולים לעשות יחד דברים.
סופה לנדבר: וכפי שאמרו קודמיי, יש לנו הרגשה שהיינו רוצים יותר שיתוף-פעולה כדי לבצע יחד את הדברים.
מיכאל נודלמן: חבר-הכנסת בריילובסקי, בבקשה.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה בראש ובראשונה לברך על הנאום והדו"ח של שרת הקליטה גב' יולי תמיר.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שזה היה דו"ח מאד מעניין, ואנחנו גם רואים התקדמות בכל כיווני העבודה במשרד הקליטה.
ויקטור בריילובסקי: אבל כשאנחנו רואים את הכותרת של החוברת שבידינו – "לקראת המיליון הבא" – אנחנו צריכים לחשוב קצת על המיליון הבא גם כן.
ויקטור בריילובסקי: בתחום הדיור אנחנו מנסים לעשות כל הזמן פה ושם איזה שהוא שיפור, אבל ברוסיה כולם יודעים שבעיית הדיור בישראל היא בעיה ללא פתרון.
ויקטור בריילובסקי: יש רק פתרון אחד, והוא דיור ציבורי.
ויקטור בריילובסקי: אם ברוסיה אנשים יידעו שבארץ יש דיור ציבורי, ויש פתרון, אז יש סיכוי למיליון הבא.
ויקטור בריילובסקי: אם לא, אני חושב שהסיכויים למיליון הבא הם מאד-מאד קלושים.
ויקטור בריילובסקי: אני גם רוצה להוסיף משהו בענין אולפנים.
ויקטור בריילובסקי: אני זוכר שכשאני באתי לארץ עם איזה שהוא יידע בסיסי בעברית, ראיתי שיש הפרש עצום בין אולפן של מוסד שקשור עם משרד הקליטה לבין אולפן באוניברסיטה.
ויקטור בריילובסקי: כשאני באתי לאולפנים של אוניברסיטת תל-אביב, תיכף ומיד ראיתי שיש שם שיטת לימוד והם יודעים שצריכה להיות הדרכה ל-12 דרגות ואפשר להתקדם בצורה מאד מהירה.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו צריכים ללמוד מהאולפנים המתקדמים האלה ולהשתמש בנסיון שלהם.
ויקטור בריילובסקי: קורסי הסבה.
ויקטור בריילובסקי: אני מברך מאד על הרעיון שכל קורסי ההסבה צריכים להיות בקשר הדוק עם מקורות עבודה, ואפילו בשיתוף-פעולה עם אנשים ממקורות העבודה, כי רק כך אפשר לעשות את הקורסים האלה לאפקטיביים.
ויקטור בריילובסקי: לפני כמה שנים ראיתי שהקורסים האלה הם דרך לתת איזה שהוא עסק לאנשים שיש שם, וגם לאנשים שמלמדים בקורסים האלה.
ויקטור בריילובסקי: אם אנחנו חושבים שקורסים באמת צריכים להיות כך, שאחרי הקורסים האלה בן-אדם לא צריך ללכת לעוד קורס ולעוד קורס, אלא פשוט למצוא מקום עבודה, אנחנו צריכים לעשות קורסים בשיתוף-פעולה עם מקורות עבודה.
ויקטור בריילובסקי: בסך-הכל אני חושב שיש התקדמות ואני מקווה שתהיה התקדמות נוספת.
מיכאל נודלמן: רשות הדיבור לישראל שוורץ.
ישראל שוורץ: אם היה פה חבר מכוכב אחר שומע את הדברים, היה בטוח שכל העולים גרים ברחוב.
ישראל שוורץ: מחירי הדירות עולים, משכנתאות בלתי-אפשריות, הסיוע בשכר-דירה לא מספיק וכולם גרים ברחוב.
ישראל שוורץ: אבל זה לא נכון.
ישראל שוורץ: כיוון שהדיון הזה מתמקד בדיור ציבורי שבו המצב פחות טוב מאשר באספקטים אחרים של דיור, אז זה קצת משבש את הראייה.
ישראל שוורץ: בסך-הכל אחוז הבעלות אצל העולים הוא כמו אצל הישראלים, עם כל מה שאמרת על שחיקת המשכנתאות.
ישראל שוורץ: למרות שהעולים נמצאים בארץ עשר שנים, הם הגיעו היום לאותו אחוז בעלות כמו הישראלים.
ישראל שוורץ: אם מדובר על האיכות הסגולית של העלייה, אז זו אחת מהאינדיקציות למצב הזה, שעולים קונים דירות.
ישראל שוורץ: אלה העובדות.
ישראל שוורץ: אפשר להגיד שזה קשה מאד, שהעולים הם עבדים למשכנתאות – דבר שאפשר אולי להגיד גם על הישראלים – אבל בסך-הכל למעלה מ-70% ממשפחות העולים הם היום בעלי דירה.
ישראל שוורץ: לא שהכל בהיר, אבל גם לא הכל כהה.
מיכאל נודלמן: אני לא אומר שהכל בהיר, אבל אתה לא אומר כמה משפחות גרות יחד, כמה מהן לוקחות יחד משכנתא.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין למה אתם רוצים להראות שהכל ורוד.
ישראל שוורץ: לא אמרתי שהכל טוב, אבל גם לא הכל רע.
מיכאל נודלמן: כש-70,000 מקרים סוציאליים מסתובבים בשוק הדירות וכל שנה הם צריכים להחליף דירה, עם עזרה, זה אומר שלא הכל בסדר.
ישראל שוורץ: אני לא אומר שהכל בסדר.
סופה לנדבר: חבר-הכנסת נודלמן רוצה להגיד שהיום יש עודף גדול מאד של דירות, והעולים חסרי הדיור לא קונים אותן, מפני שהחזר התשלומים הוא 3,000 – 4,000 שקל לחודש.
סופה לנדבר: זה קשה למשפחה ותיקה, על אחת וכמה וכמה למשפחת עולים, ולכן אנחנו חושבים שצריך לשנות את הריבית ואת ההצמדה.
יולי תמיר: אני לא רוצה לפרוס את כל התוכנית כי לא גמרנו לגבש אותה, אבל אין ספק שהיא תכלול – ואני מקווה שלדבר הזה תהיה תמיכה ציבורית – קודם-כל הכרה במשכנתא לצרכי מס, דבר שיקל מאד על האנשים שרוכשים דירות.
יולי תמיר: אני חושבת שמשרד השיכון לא יתנגד לזה.
יולי תמיר: משרד האוצר כנראה כן יתנגד לזה.
יולי תמיר: יתנהל על זה מאבק ציבורי.
יולי תמיר: דרך אגב, כמו שאמר חבר-הכנסת נודלמן, זה טוב לא רק לעולים אלא לכל הזוגות הצעירים והאנשים שרוכשים דירות.
יולי תמיר: אני לא מאמינה שהפתרון יהיה בבנייה ציבורית.
יולי תמיר: בכל העולם נסוגים היום מבנייה ציבורית.
יולי תמיר: אנחנו מדברים היום על פתרונות של דיור להשכרה, על שינוי ייעודי דיור, על "בנה ביתך", כשהבונה הוא האדם ולא חברה ציבורית.
יולי תמיר: זאת אומרת, יש מגוון של פתרונות.
יולי תמיר: אנחנו נציג אותם, ונציג גם את העלויות שלהם.
יולי תמיר: דרך אגב, הזמנו לוועדת הדיור את כל הארגונים, שבאו והציגו את הדברים השונים.
יולי תמיר: משרד הקליטה לא יכול לפתור את זה, כי משרד השיכון הוא האחראי על הבנייה במדינת ישראל.
יולי תמיר: אנחנו יכולים להציע תוכנית.
יולי תמיר: יש לנו שיתוף-פעולה טוב מאד עם משרד השיכון.
יולי תמיר: בסך-הכל בין הדברים שהשר יצחק לוי ואני הצגנו בנושא הדיור לא היו חילוקי-דעות.
יולי תמיר: להיפך, היתה הסכמה והמסקנות שלהם ושלנו היו חופפות.
יולי תמיר: זה יהיה מאבק שנצטרך לנהל אותו בשיתוף-פעולה בינינו.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהדיור הציבורי שבנו הוא "סלאמס" שסביבו נוצרות בעיות עוני, עם כל ההשלכות שלו.
יולי תמיר: נכון מאד.
סופה לנדבר: אני חוזרת לשאלתי בענין ההוסטלים.
סופה לנדבר: הבטחתם לנו ש"עמיגור" תטפל בזכאות, אבל אנחנו יודעים שאף אחד לא קיבל הזמנה כדי לחדש את הזכאות.
ישראל שוורץ: אתמול ישבנו בענין הזה עם "עמיגור" ואני מאד-מאד מקווה שעד 1 ביולי הבעיה תיפתר.
נעמי בלומנטל: חברת-הכנסת סופה לנדבר צודקת.
נעמי בלומנטל: חיכינו מספיק זמן, ואני מבקשת להעביר גם לשר או למנכ"ל, שאנחנו ממש דורשים לסיים את הפרשה הזאת.
נעמי בלומנטל: מספיק דנו על כך ואין שום סיבה שהענין לא ייפתר.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שכל ממשלה שתהיה תצטרך להחליט לגבי דיור ציבורי.
נעמי בלומנטל: כשמציגים תמונה שלא רוצים שיהיו עוד פעם "סלאמס" כמו שהיו בשנות החמישים עם הבנייה החפוזה והלא-איכותית שגרמה לכך שאוכלוסיות חלשות גרו באזורים מסוימים, זה מצב לא טוב.
נעמי בלומנטל: אבל נראה לי שהמצג לגבי עולים חדשים הוא כל-כך קשה, גם זוגות ותיקים בחלקם, או למשל הדור השני של העולים מאתיופיה, זו בעיה עצומה שרובצת לפתחנו ואני לא רואה את האור בקצה המנהרה.
נעמי בלומנטל: כך שלדעתי לא יהיה מנוס מדיור ציבורי ואתם צריכים להתחיל להכין את התוכניות.
ישראל שוורץ: הבעיה היא לא תוכניות.
ישראל שוורץ: כדי לתת מענה לדיור ציבורי באופן שהצרכים מוצגים כיום מדובר בעשרות מיליארדים.
ישראל שוורץ: זה לא ענין של רצון טוב של פקיד באוצר להזיז סעיף תקציבי.
מיכאל נודלמן: למה אי-אפשר להעדיף יזמים, קבלנים, כמו שזה נעשה בהולנד או בגרמניה?
מיכאל נודלמן: המדינה רוצה רק לקחת כסף.
ישראל שוורץ: הקבלנים לא עובדים בחינם.
ישראל שוורץ: הכל עולה כסף.
מיכאל נודלמן: אם המדינה לא יכולה לפתור לבד את הבעיה, היא צריכה לתת עדיפות לדבר הזה.
נעמי בלומנטל: קיבלנו סקירה כללית על כל הבעיות שרובצות לפתחם של העולים החדשים.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שאחת הבעיות החשובות מאד שגם העלינו אותה לא אחת בוועדה היא הדימוי של העולים החדשים והשילוב הבין-חברתי או בין-תרבותי בין עולים חדשים לבין ותיקים.
נעמי בלומנטל: מסתבר שבמספרים גבוהים ומבורכים כפי שיש היום נוצרות בעיות קשות מאד בבתי-הספר למשל, בשכנויות השונות, ואולי זאת היום, מלבד הדיור ובעיות אחרות, בעיה מספר אחת.
נעמי בלומנטל: אנחנו רואים בין בני הנוער מספרים מפחידים של נוער מנותק.
נעמי בלומנטל: אני זוכרת שפניתי אל ראש הממשלה הקודם ביבי נתניהו לגבי נוער מאתיופיה.
נעמי בלומנטל: דיברנו אז על כאלפיים בני-נוער שלא נמצאים בשום מסגרת, וגם פגשנו אותם בתחנה המרכזית בתל-אביב, אליה באים מכל קצווי הארץ.
נעמי בלומנטל: היום אנחנו מדברים בפירוש לא רק על בני העדה האתיופית.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על ציבורים גדולים מאד של בני-נוער שלא נמצאים בשום מסגרת, חשופים לגורמים שליליים בחברה שלנו, לסמים ולאלכוהול.
נעמי בלומנטל: אני פונה כעת לסוכנות היהודית לקבלת נתונים על העלייה ומה הצפי שמסתמן אצלכם, שקשור במה שקורה בברית-המועצות לשעבר, הן מבחינה כלכלית והן מבחינת רמת האנטישמיות ויציבות השלטון.
נעמי בלומנטל: רשות הדיבור למייק רוזנברג.
יורי שטרן: תגיד לנו גם איך ישפיע מעצרו של גוסינקי.
מייק רוזנברג: אני לא מומחה כדי לומר מה ישפיע ברוסיה, אבל בעצמך אמרת שגם מה שקורה בארץ משפיע מאד.
מייק רוזנברג: כרגע יש ירידה של כ-10% לעומת שנת 1999, אבל צריך לזכור ש-1999 היתה שנה בולטת מאד.
מייק רוזנברג: אנחנו עדיין מדברים על 57,000 עולים שיגיעו מברית-המועצות לשעבר, שזה בסביבות 85% מהעלייה ועוד 10,000 עולים מיתר ארצות העולם.
מייק רוזנברג: כמובן שיש פה נעלם לגבי אתיופיה, שמאד קשה היום להגיד על איזה מספרים מדובר.
מייק רוזנברג: אנחנו מדברים השנה על 57,000 עולים, שזה בערך 10,000 פחות מהמספר שהיה לפני שנה.
מייק רוזנברג: לפי הערכה שלנו יש קצת יציבות, או התיצבות ברוסיה.
מייק רוזנברג: לאור החדשות של אתמול אינני יודע איך זה ישפיע.
מייק רוזנברג: אנחנו לא מאמינים שהמצב ברוסיה יציב.
מייק רוזנברג: יש מצב של התיצבות או יציבות מדומה אחרי הבחירות.
מייק רוזנברג: כך שאני מצטרף לכל אלה שאמרו שאם נדע לקלוט נכון, יש סיכויים שהמספרים יעלו ויגיעו להיקף של 1999, וכולנו מקווים שזה מה שיקרה.
נעמי בלומנטל: היו בעבר טענות שאתם כסוכנות היהודית, בשל הרצון לשמור על מספרים גבוהים של עולים, מעודדים בין השאר עלייתם של לא-יהודים.
נעמי בלומנטל: אנחנו לא הבענו עמדה בענין הזה, רק אמרנו שעל-פי חוק השבות אין שום שינוי בענין הזה, אבל עלו מספר רב של לא-יהודים.
נעמי בלומנטל: האם שיניתם את המדיניות הזאת?
אריה אזולאי: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת כי אני חושב שלפעמים יש פה אי-הבנה ציבורית.
אריה אזולאי: הסוכנות היהודית עובדת בברית-המועצות לשעבר אך ורק במסגרת חוק השבות.
אריה אזולאי: מי שממונה לאשר את העלייה זו לשכת הקשר.
אריה אזולאי: קרי, ממשלת ישראל.
יורי שטרן: שגם היא עובדת לפי חוק השבות.
אריה אזולאי: לכן אני אומר, לא הסוכנות היהודית ולא לשכת הקשר יכולות לחרוג ממסגרות חוק השבות.
אריה אזולאי: להיפך, בזמן האחרון עובדה תוכנית גם עם משרד הקליטה וגם עם השר מלכיאור שמטרתה לנצל את התהליך של הכנת העלייה כדי להעמיק, מעבר ללימודי השפה באולפנים, גם את הקשר עם מדינת ישראל, עם העם היהודי ועם הזהות היהודית במובן הרחב, התרבותי, של שייכות לעם ולמדינה.
אריה אזולאי: כך שאין לדבר הזה שום קשר עם שמירה על מספרים גבוהים של עולים, אלא שאנחנו חושבים, וכמו שאנחנו מבצעים ומסייעים למשרד הפנים באתיופיה, מי שזכאי לפי חוק השבות, צריך לזרז את התהליך ואת הטיפול ולהעלות אותו.
אריה אזולאי: הנושאים שמעסיקים את משרד הקליטה, ואנחנו שותפים מלאים להם, זו הבעיה של הקליטה, הדיור והתעסוקה, שהם שני המרכיבים שיכריעו לא רק לגבי העלייה מברית-המועצות לשעבר אלא לגבי העלייה מארצות המערב.
אריה אזולאי: רק לפני שבוע עשינו יריד עלייה בפריז, עם שמוש של תחנות המטרו והעתונות, אבל עם דגש על פתרונות דיור ותעסוקה, בעיקר "היי-טק".
אריה אזולאי: הגיעו למעלה מ-6,000 אנשים, שאין להם שום קשר עם הקהילה היהודית והתעניינו.
אריה אזולאי: נציגים של למעלה מעשרה מפעלי "היי-טק" ישבו וראיינו עולים פוטנציאלים מהמערב, עם חוזים.
אריה אזולאי: אני חושב שהכיוון שהוצג פה על-ידי שרת הקליטה הוא הכיוון הנכון, ולא ההתחכמות מסביב לחוק השבות, לגויים או ליהודים.
אריה אזולאי: אנחנו חייבים לקלוט את העולים הזכאים לעלייה במסגרת חוק השבות.
נעמי בלומנטל: רשות הדיבור לנציג משרד העבודה והרווחה מר ברוך יפה-נוף.
נעמי בלומנטל: יש בעיה קשה שאני נתקלת בה, אני משערת שגם אחרים מעמיתיי, ברשויות המקומיות.
נעמי בלומנטל: יש צורך אדיר ביועצים חברתיים, ברכזים חברתיים.
נעמי בלומנטל: אומרים לי ראשי רשויות: אם היה לנו רכז חברתי אחד לאוכלוסייה של העולים החדשים, מרוסיה או מאתיופיה, היינו ניצלים.
נעמי בלומנטל: כי יש נשירה גדולה מבתי הספר, ומספרים הרבה יותר גדולים של נוער מנותק, ונשמע על כך מנציגת משרד החינוך.
ברוך יפה-נוף: אולי יש בעיות נקודתיות, אבל אם מדברים באופן כללי, יש לנו נוסחה מסוימת שלפיה אנחנו מקבלים, לפי תחזית מספר העולים שמגיעה מדי שנה אנחנו מקבלים גם תוספת של כוח-אדם לצורך טיפול בקליטת עלייה במקומות שבהם נקלטים העולים, ולפי זה אנחנו פועלים.
ברוך יפה-נוף: לכן, אם שמעת באיזה שהוא מקרה שיש בעיה כלשהי, ייתכן שיש בעיה נקודתית פה ושם, אבל באופן מערכתי אני יכול לומר שאנחנו מקבלים את הפתרון לפי נוסחה שנקבעה למעשה עם תחילת גל העלייה.
נעמי בלומנטל: אולי נקיים על כך ישיבה נפרדת.
נעמי בלומנטל: מעבר לתחושה יש גם נתונים על נשירה יותר גדולה.
נעמי בלומנטל: דרך אגב, הנתונים לא תמיד מדויקים.
נעמי בלומנטל: ישבנו על כך בעבר גם עם נציגי משרד החינוך, שאמרו לנו שמנהלי בתי-הספר לא בהכרח מדווחים, ויש נתונים על נשירה גדולה יותר, שיש הרבה יותר נוער שנמצא במצוקה.
נעמי בלומנטל: אם בעבר היה צריך על כך וכך בני-נוער רכז חברתי אחד, היום אם אנחנו מדברים על נוער בסיכון, או נער שמפסיק ללכת באופן סדיר לבית-הספר, או נושר מפנימייה, הצורך היום הוא הרבה יותר גדול.
נעמי בלומנטל: אלה דברים ששמענו מהשטח.
נעמי בלומנטל: כאמור, נקיים ישיבה בענין הזה, אבל אני מציעה שתתחילו כבר לחשוב על נוסחה שונה, כי הנוסחה הקודמת כבר לא מספיקה היום.
ברוך יפה-נוף: בהמשך להצעה שלך אני חושב שצריך לקיים על זה אולי דיון נפרד ואז נוכל לבוא עם הנתונים הספציפיים ואולי נקבל מכם מראש מידע לגבי הבעיות הספציפיות כפי שאתם רואים אותן ואז נוכל להתייחס אליהן.
רחלה שיפר: בשבוע הבא יתקיים בוועדת העלייה והקליטה דיון עם שר החינוך בנושא הנשירה.
יולי תמיר: לכן המספרים מדאיגים?
רחלה שיפר: יש נשירה סמויה.
רחלה שיפר: הוא רשום אבל הוא בא לבית-הספר פעם בשבוע.
נעמי בלומנטל: אני מציעה שגם אתם וגם משרד העבודה הרווחה תתכוננו לישיבה הזאת ותחשבו על פתרונות יצירתיים, כי זאת בעיה אמיתית ואני יודעת שיש מחסור בתקנים.
נעמי בלומנטל: לגבי נוער בסיכון, או תלמידים שנושרים, אם הם עכשיו בני 15 ו-16, אפשר עוד להציל אותם, וזה צריך להיעשות ממש עכשיו.
נעמי בלומנטל: אני מבקשת מכם, אנשי המקצוע, לבוא לישיבה עם רעיונות לפתרונות.
סופה לנדבר: יש לי שאלה למשרד החינוך.