GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי בלומנטל: מכיוון שיש הסכמה של הממשלה - - -
עו"ד שי סומך: איזו הסכמת ממשלה?
יולי תמיר: כל עוד יש במדינת ישראל הטבות ליוצאי צבא, למשל, זה היסטוריה.
גיא קריגר: אבל הטבות מקבלים כולם.
גיא קריגר: כאן לא כולם יקבלו.
גיא קריגר: זה ההבדל.
גיא קריגר: מכניסים כאן תור, שזה דבר חסר-תקדים.
גיא קריגר: פירוש הדבר לקחת אנשים מאחורה ולשים אותם קדימה.
סופה לנדבר: אלה אנשים בני שמונים.
גיא קריגר: אבל יש עוד אנשים בני שמונים שהם לא וטראנים.
יולי תמיר: ממילא משרד הקליטה מחליט איך הוא מדרג את הרשימה של הדיור הציבורי.
יולי תמיר: זה כולל גיל, בריאות, מצב משפחתי, שנת עלייה, מיקום במרכז.
יולי תמיר: יש עשרות קריטריונים שנכנסים לסל הזה, וגם הקריטריון הזה ייכנס.
יולי תמיר: אין פה שום דבר לא תקין או לא סביר.
יולי תמיר: ההסתייגות היחידה שלי היתה מלכתחילה שממילא אין דיור ציבורי ולכן רציתי את ההעדפה בשכר-דירה.
יולי תמיר: קיבלנו את ההעדפה בשכר-דירה, זה דבר חשוב.
יולי תמיר: אין לי שום הסתייגות להכניס בסעיף הזה הוראות שיתוקנו על-ידי שר האוצר ומשרד הקליטה.
יורי שטרן: אולי אנחנו צריכים לשנות פה את הסדר ולכתוב: השר לקליטת העלייה ושר הבינוי והשיכון, כדי שהיוזמה תבוא ממשרד הקליטה.
נעמי בלומנטל: אני גם בעד זה שיהיה לפחות סעיף אחד ששרת הקליטה מופיעה בו.
ישראל שוורץ: שני השרים.
נעמי בלומנטל: בסדר, שני השרים.
עו"ד שי סומך: כפי אמרתי כבר בדיון הקודם, אני חושב שכוונת המציעים היא קדימות בהשכרה ציבורית, לא לדיור ציבורי.
יורי שטרן: הכוונה היא לכל צורה של דיור ציבורי.
עו"ד שי סומך: למשל, משרד הביטחון יכול להוציא מחר מכרז, ועקרונית זה דיור ציבורי, לפי הגדרה של דיור ציבורי לפי החוק.
עו"ד שי סומך: מדובר כאן בהשכרה ציבורית.
עו"ד שי סומך: הזכאות היא לא לדירה אלא לשכור את הדירה.
יורי שטרן: ואם זאת דירת נ"ר – נכסי רכישה?
יורי שטרן: יש הגדרה כזאת במשרד השיכון ובמשרד הקליטה, שהממשלה קונה דירה והיא נותנת אותה גם בהשכרה.
יולי תמיר: אנחנו נכתוב את זה לפי הקריטריונים שלנו.
יולי תמיר: עו"ד פינקלשטיין תוסיף את הקריטריון של משרד הקליטה.
יולי תמיר: נכון שמשרד הקליטה יהיה פה ראשון, כדי שיהיה ברור שמדובר בקריטריונים של משרד הקליטה ולא בקריטריונים של משרד השיכון, כי הקריטריונים של משרד הקליטה הם הרבה יותר נדיבים בענין הזה מהקריטריונים של משרד השיכון.
יולי תמיר: לכן חשוב הענין הזה.
יורי שטרן: מאחר שהדבר הזה כפוף לתקנות של שני משרדי ממשלה, אותם דברים שאתה רוצה להסתייג מהם, יותר קל לקבוע אותם בתקנות מאשר בלשון החוק.
עו"ד שי סומך: אבל איך השרים יכולים לחרוג מהוראות החוק?
עו"ד שי סומך: העדיפות היא בדיור ציבורי.
יורי שטרן: לפי התקנות, שם זה יוסדר .
עו"ד שי סומך: צריך להסדיר את זה בחקיקה ראשית.
עו"ד טובה פינקלשטיין: שכירת דיור ציבורי.
עו"ד טובה פינקלשטיין: אתה נותן לו זכות שכירות.
עו"ד שי סומך: מה שאני מציע זה השכרה ציבורית כמשמעותה בחוק הדיור הציבורי, זכויות רכישה.
עו"ד שי סומך: שם עבדו על הנושא הזה והגדירו מה זאת הגדרה ציבורית.
עו"ד שי סומך: זאת הגדרה לא פשוטה ואני חושב שצריך לאמץ אותה.
נעמי בלומנטל: אני מוכנה לקבל את ההגדרות שלכם לנושא זה.
ישראל שוורץ: אני לא רואה את ההבדל, כי אותם אנשים יקבלו בסופו של דבר את אותן דירות, כך או כך.
יורי שטרן: המושג המקובל בקרב העולים הוא דיור ציבורי.
יורי שטרן: אם זה לא יפגע במשהו, עדיף להשאיר את זה בלשון הנוכחית.
נעמי בלומנטל: אבל בחוק אפשר להוסיף את ההגדרה שלכם, ההגדרה המקובלת.
עו"ד שי סומך: ההגדרה של השכרה ציבורית בחוק הדיור הציבורי כוללת בתוכה דיור ציבורי, ושם יש קשר בין הפנייה של חברה ציבורית להשכיר דירת דיור ציבורי.
עו"ד שי סומך: זאת אומרת, דיור ציבורי הוא רק חלק מההגדרה.
נעמי בלומנטל: אני מתרשמת מדברי מר שוורץ שמבחינתו זה אותו דבר.
ישראל שוורץ: זה אותו דבר.
עו"ד מרים פרנקל-שור: עו"ד סומך, אתה בעצם רוצה שיהיה כתוב מתן עדיפות לדיור בהשכרה ציבורית?
עו"ד שי סומך: השכרה ציבורית כמשמעותה בחוק הדיור הציבורי.
עו"ד טובה פינקלשטיין: מתן עדיפות לשכירת דיור ציבורי.
עו"ד שי סומך: אפשר לומר השכרה ציבורית של דיור ציבורי, אם רוצים להכניס את המלים "דיור ציבורי".
יולי תמיר: חבר-הכנסת שטרן, לדיור ציבורי יש משמעות בקהל שאנחנו מדברים עליו, וצריך להשאיר את הענין.
נעמי בלומנטל: אם תהיה לכם בעיה עם זה, שלושת
נעמי בלומנטל: כם תשבו אחר-כך ותנסו להגיע להסכמה, ואחר-כך נצביע.
עו"ד מרים פרנקל-שור: לא יהיה לנו זמן לשבת.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אני מציעה שנאשר את העקרון.
מרינה סולודקין: אני צריכה לעזוב, יש לי סדרה של פגישות במשרד.
מרינה סולודקין: אבל כנציגה של מפלגת "ישראל בעלייה" אני אומרת שהמפלגה שלנו, אחרי סדרה של פגישות ומשא-ומתן, כולל הפגישה היום בין ראש הממשלה לבין השר שרנסקי, תומכת בחוק ואנחנו מאד רוצים שהחוק יעבור מחר בכנסת.
מרינה סולודקין: אבל אני רוצה להעיר כמה הערות.
מרינה סולודקין: אי-אפשר להכין את החוק של הממשלה בלי לקחת בחשבון מה אומרים נציגי מפלגות העולים, גם "ישראל ביתנו" וגם "ישראל בעלייה".
מרינה סולודקין: חבל לי מאד שהגענו לשלב כל-כך מאוחר בלי דיור ציבורי, שהיום היינו צריכים לדבר על עדיפות.
מרינה סולודקין: משמעותו של החוק כולו היא הטבות לוותיקי מלחמת העולם השנייה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים להסכים שבכל-זאת יהיו כמה הסתייגויות מטעם חברי הכנסת.
נעמי בלומנטל: זו זכותנו ואני לא מוכנה לוותר על הזכות הזאת, בכל מקרה.
מרינה סולודקין: אמרתי קודם לא להסית ציבור אחד נגד ציבור שני.
מרינה סולודקין: כולם היו ותיקי מלחמת העולם השנייה, גם הנכים.
מרינה סולודקין: לכן אני ממליצה לקבל כמה הסתייגויות.
נעמי בלומנטל: אנחנו עוברים עכשיו לסעיף 4, שנראה לי מאד בעייתי.
עו"ד נתן סמוך: סעיף 4 הוא לא הבעייתי.
עו"ד נתן סמוך: סעיף 4 הוא בסדר בנוסח הממשלתי.
עו"ד נתן סמוך: אנחנו נגיע לזה בהמשך, בסעיף 7, שהוא הבעייתי.
נעמי בלומנטל: רכישת תרופות – (פרטית).
נעמי בלומנטל: ותיק מלחמה נזקק יהיה זכאי להנחה בשיעור של 50% מהמחיר שייקבע לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – חוק ביטוח בריאות), בעבור תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות.
נעמי בלומנטל: (ממשלתית): ותיק מלחמה נזקק זכאי להנחה בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות כאמור בסעיף 8(ז)(4) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.
עו"ד נתן סמוך: 25%, כך שזה אפילו נדיב יותר.
נעמי בלומנטל: אנחנו משאירים את סעיף 4 לפי הצעת החוק הממשלתית, כי ההנחה מופיעה מאוחר יותר.
נעמי בלומנטל: תשלומי ארנונה (פרטית בלבד): "ותיק מלחמה נזקק זכאי לפטור מתשלומי ארנונה החלים על דירה המשמשת למגורים; עלה שטח דירת המגורים על 100 מ"ר, יינתן הפטור רק לגבי 100 מ"ר".
נעמי בלומנטל: לגבי זה אין הסכמת ממשלה בכלל.
יולי תמיר: כי זה מיותר.
יולי תמיר: כל מי שמקבל השלמת הכנסה ממילא זכאי לפטור בארנונה ולכן לא היה צורך להכניס את זה.
עו"ד ישי יודקביץ: חוק אזרחים ותיקים נותן פטור מלא מארנונה לאזרח ותיק שמקבל הבטחת הכנסה.
עו"ד ישי יודקביץ: לכן זה מיותר.
נעמי בלומנטל: אם כך, זה מיותר.
נעמי בלומנטל: אנחנו עוברים לסעיף 6 – אגרת טלוויזיה.
נעמי בלומנטל: "ותיק מלחמה נזקק יהיה פטור מתשלומי אגרה בעד אחזקת מקלט טלוויזיה לפי חוק רשות השידור, התשכ"ה-1965".
נעמי בלומנטל: זה הנוסח שמופיע בהצעת החוק הפרטית.
נעמי בלומנטל: אני עוברת כעת להצעת החוק הממשלתית, לפי שני נוסחים: א.
נעמי בלומנטל: "ותיק מלחמה נזקק זכאי להנחה בשיעור של 75% בתשלומי מלוא האגרה בעד החזקת מקלט טלוויזיה לפי חוק רשות השידור, התשכ"ה-1965".
נעמי בלומנטל: ב.
נעמי בלומנטל: "ההנחה לפי סעיף זה תינתן גם כאשר רק אחד מבני הזוג המתגוררים באותה יחידת דיור שבה נמצא מקלט הטלוויזיה הוא ותיק מלחמה נזקק".
נעמי בלומנטל: אנחנו פנינו בפעם שעברה לממשלה, כי זה נראה לי קטנוני, והממשלה נענתה לבקשתנו.
גיא קריגר: הממשלה לא נענתה.
יולי תמיר: יש החלטה של ועדת שרים.
יולי תמיר: האוצר יכול להעלות את זה כערר בממשלה.
יולי תמיר: מבחינתנו יש החלטה של ועדת שרים.
רוני ארד: יש החלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה.
רוני ארד: ההחלטה הזאת היא החלטת ממשלה ואף אחד לא הגיש עליה ערר.
יולי תמיר: ניתנה לנו סמכות, בשיחות עם ראש הממשלה, לקדם את הנושא הזה ולהגיע להסכמה.
רוני ארד: חשוב שנאמר שוב את עמדת האוצר.
יולי תמיר: במידה ויהיה פה הסכם, ראש הממשלה יביא את זה להסכם עם השרים האחרים.
רוני ארד: אני חייב להגיד שאנחנו לא שמענו על דבר כזה.
רוני ארד: זאת העמדה של ועדת השרים.
יולי תמיר: אנחנו נבוא היום לראש הממשלה עם ההסכם הזה והוא יעביר אותו לאישור הממשלה.
נעמי בלומנטל: בסעיף 6, סעיפים קטנים (א) ו-(ב) הכתובים באותיות דפוס, יורדים.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אנחנו מקבלים בשלב זה את העקרון ואחר-כך ננסח את זה.
יולי תמיר: לגבי סעיף 7 הגענו הבוקר להסכמה שאי-אפשר לתת אותו.
יולי תמיר: אמרנו שענין האמבולנס יורד.
יורי שטרן: לא, הגענו להסכמה אחרת.
יולי תמיר: עדיין לא קיבלתי אישור לענין המענק-הטבה של אלף שקל, שכולל בתוכו את כל השירותים האלטרנטיביים, כדי לא לעשות פה חריגה.
רוני ארד: אני חייב לציין שהענין הזה לא נדון בוועדת שרים.
יולי תמיר: נכון.
יולי תמיר: אמרתי שהענין הזה עדיין לא נדון.
יולי תמיר: חבר-הכנסת שטרן העלה את זה הבוקר כהצעה והיום נדון על כך עם ראש הממשלה.
יורי שטרן: בעצם בלי ההצעה הזאת הרבה מאד דברים אחרים לא שווים.
יורי שטרן: ההצעה היא, כמו שעשינו בחוק אסירי ציון, לתת בקטע הרפואי במיוחד, סכום הולם של אלף שקל.
נעמי בלומנטל: אני בעד זה שכולם יקבלו מתנה אלף שקל.
נעמי בלומנטל: אבל אם מישהו נלקח באמבולנס, זה מאד אכזרי שהוא מגיע לחדר מיון ואומר: תעשו לי טובה, תאשפזו אותי, כי אחרת לא אקבל החזר בעד האמבולנס.
נעמי בלומנטל: הקטע הזה הוא מאד בעייתי.
נעמי בלומנטל: פה באים ומבקשים מהממשלה שכל ותיק מלחמה יקבל אלף שקל.
נעמי בלומנטל: אני בעד זה.
יורי שטרן: מאחר שמדובר באנשים מבוגרים שיש להם צרכים רפואיים גדלים והולכים, צריך להגדיל את הסכום החד-פעמי שהוא מענק לוותיקי מלחמה לצורך כיסוי ההוצאות הנוספות, ואז אנחנו מורידים חלק ניכר מכאב הראש.
סופה לנדבר: הם בלאו-הכי מקבלים החזר.
נעמי בלומנטל: בואו נעמיד את הדברים על דיוקם.
נעמי בלומנטל: וטראן חולה, ואנחנו אומרים שזו מבחינתנו אוכלוסייה מועדפת, שצריך אמבולנס שלוש – ארבע פעמים בשנה, זה בוודאי הגיוני שמישהו יכסה את ההוצאות האלה, כי אלה הוצאות אדירות, והוא מסכן.
נעמי בלומנטל: פעמים רבות קורה, אם אצל וטראנים ואם אצל אחרים, שהם פשוט מתחננים בחדר מיון שהרופא ישאיר אותם, כי אחרת הם יצטרכו לשלם את הוצאות האמבולנס.
נעמי בלומנטל: יש בזה היגיון.
נעמי בלומנטל: אדרבה, אני רוצה לתת מענק של אלף שקל או עשרת אלפים שקלים לכל ותיק מלחמה ובלוקדניק, אבל אינני רואה היגיון לקשור בין זה לבין מצב הבריאות.
סופה לנדבר: כאשר מאשפזים, מקבלים החזר.
סופה לנדבר: הממשלה אומרת שהיא תתן מענק של אלף ₪.
יורי שטרן: הממשלה לא אומרת את זה.
יורי שטרן: אנחנו אומרים את זה.
סופה לנדבר: אני חושבת שצריך לתת להם יותר מאלף שקל.
רוני ארד: יש פה טעות.
רוני ארד: צריך להבין שהמענק שמקבלים אסירי ציון אין לו שום קשר לבריאות.
נעמי בלומנטל: נכון, זה מה שאני אומרת.
יורי שטרן: איך נולד הסכום של אלף שקל?
רוני ארד: רצו להשוות את ההעדפות של אסירי ציון לנכי המלחמה בנאצים.
יורי שטרן: נכון, ושם הסעיפים האמיתיים.
יורי שטרן: כי מס קנייה לא רלבנטי ל-99% מוותיקי מלחמת העולם השנייה מפני שהם כבר לא קונים דבר.
יורי שטרן: השתתפות בשכר-דירה הם מקבלים ממילא.
יורי שטרן: זאת אומרת, הדבר היחידי כמעט שיש פה הוא הבראה ורפואה.
רוני ארד: אוניברסיטה לילדים או דברים רבים אחרים.
יורי שטרן: אם מדובר בהטבות בשכר-לימוד באוניברסיטה, לידיעתך הבנים שהם בני 75 ומעלה הם לא בגיל אוניברסיטה.
רוני ארד: למה שיקבלו?
יורי שטרן: אם הסכמנו בחוק אסירי ציון לתת סכום של אלף שקל כתחליף להטבות האחרות, זה לא מפני שההערכה הזאת היא ריאלית.
יורי שטרן: היא ריאלית רק בתנאי שאתה מוריד ממנה מס קנייה, אוניברסיטה ודברים אחרים שהם לא רלבנטיים.
יורי שטרן: אנחנו לקחנו את מה שרלבנטי לשכבת גיל מסוימת.
יורי שטרן: אם אתה לוקח את כל ההטבות – אוניברסיטה ומס קנייה – זה בוודאי יותר מאלף שקל בשנה.
יורי שטרן: לכן ההערכה שנתנו בחוק אסירי ציון היא נכונה גם לוותיקי מלחמת העולם השנייה.
יורי שטרן: אני יכול, כמו שחברת-הכנסת סופה לנדבר מציעה, לבקש סכום יותר גדול, אבל אני רוצה להיצמד למה שכבר מופיע בחקיקה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: עד כמה שאני זוכרת את חוק אסירי ציון, רציתם לתת את ההטבות לפי חוק נכי המלחמה, והיה מאד יקר להקים מנגנון שיטפל בכל ההחזרים והתשלומים.
עו"ד ג'ודי וסרמן: לכן לקחו את התשלום הממוצע, לא את מה שרלבנטי, ונתנו להם הכל.
יורי שטרן: נסיעה באמבולנס עולה 450 שקל.
יורי שטרן: שתי נסיעות באמבולנס הן כבר הסכום הזה.
נעמי בלומנטל: אבל לא כולם נוסעים באמבולנס.
נעמי בלומנטל: יש גם אמצעי תחבורה אחרים.
עו"ד ג'ודי וסרמן: צריך לקבוע מי משלם את ההנחה הזאת, ואני מציעה שזה ייעשה על-ידי משרד הביטחון שמכיר באסירי ציון, או על-ידי משרד האוצר שמטפל באוכלוסייה הזאת.
אופיר פינס-פז: אני מבין שיש לזה תקדים.
רוני ארד: אין לזה תקדים.
רוני ארד: זה מענק.
רוני ארד: בחוק אסירי ציון מקבלים רק נכים.
אופיר פינס-פז: אם כך, בואו נעשה את זה גם פה.
אופיר פינס-פז: אני שואל את נציגי האוצר, זה לא יותר זול לשלם את הוצאות האמבולנס?
רוני ארד: גם אין סיבה לכך.
נעמי בלומנטל: אני מציעה שנעבור הלאה, משום שבסעיף הזה השרה נטתה להסכים למענק חד-פעמי.
רוני ארד: השרה היתה בטוחה שאסירי ציון מקבלים את זה.
נעמי בלומנטל: אם הממשלה מודיעה שהיא מסכימה, אנחנו לא יכולים להתנגד.
רוני ארד: אבל יש החלטת ממשלה.
יורי שטרן: מי שעדיין מחוקק ומקבל חוקים זו הכנסת, שיכולה לחוקק חוק גם כשהאוצר מתנגד, ואפילו ועדת שרים.
רוני ארד: נשאלנו לדעתנו ואנחנו אומרים מה דעתנו.
נעמי בלומנטל: שמענו את דעתכם.
נעמי בלומנטל: אני רוצה לעבור לסעיף הבא ונשמע מה אומרת שרת הקליטה.
נעמי בלומנטל: לא החלטנו לגבי סעיף 7.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אבל אם הסעיף יתקבל, צריך לקבוע מי ישלם.
עו"ד שי סומך: אני מבין מה שנציג האוצר מנסה לומר, שהחלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה היא החלטת הממשלה, והשרה, עם כל הכבוד לה, לא יכולה לשנות החלטת ממשלה.
יורי שטרן: לשרה ניתנה סמכות על-ידי ראש הממשלה להגמיש את עמדות הממשלה.
יורי שטרן: הטבה בשכר-דירה היא רלבנטית רק ל-5,500 ותיקי מלחמת העולם השנייה שהם מחוסרי דיור.
יורי שטרן: ההטבה הזאת היא שוות-ערך לאלף שקל בשנה.
יורי שטרן: זה הכל.
יורי שטרן: חוק ותיקי מלחמת העולם השנייה חוקק בשביל לתת לכ-7,000 מקבלי הבטחת הכנסה פטור בשווי 270 שקל, ול-5,000 בתי-אב לתת הנחה שנעה בין 76 עד 108 שקלים בחודש.
יורי שטרן: בשביל זה חוקק חוק הווטראנים?
יורי שטרן: חבר-הכנסת אופיר פינס, אנחנו מייצגים פה את האופוזיציה והיינו יכולים "לרקוד" פה ריקודי עם על כך שהממשלה מביאה להצבעה חוק מרוקן מתוכן.
יורי שטרן: אנחנו רוצים למלא אותו יחד אתכם בתוכן.
אופיר פינס-פז: הסעיף הזה עולה 20 מיליון שקל כל שנה.
יורי שטרן: פה מתחיל הוויכוח, כי האוצר נתן הערכה מוגזמת לחלוטין לגבי מספר הווטראנים.
יורי שטרן: לפי נתונים של הארגון המייצג של ותיקי מלחמת העולם השנייה, כמעט כל ותיק, פרט למקרים חריגים, בא ונרשם לארגון.
יורי שטרן: הם מכירים היום ב-8,000 ותיקי מלחמת העולם השנייה, כולל בלוקדניקים.
יורי שטרן: מתוכם יש רק 5,500 מחוסרי דיור.
גיא קריגר: לדעתנו ההערכה הזאת לוקה בחסר.
יורי שטרן: לפי הנתונים של משרד הביטחון נרשמו בעשור האחרון, מבין העולים מכל הארצות, ותיקי מלחמת העולם השנייה חדשים – 6,300 איש, מספר הדומה למספרים של ארגון ותיקי מלחמת העולם השנייה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע בשם הקואליציה.
אופיר פינס-פז: אם היה הסדר בין שרת הקליטה לבין חבר-הכנסת יורי שטרן, ויושבת-ראש הוועדה שותפה כמובן למהות של הענין, אני בעד כיבוד ההסדר הזה.
אופיר פינס-פז: שמעתי את ההערכות.
אופיר פינס-פז: אני חושב שזה יותר קרוב לשמונה מאשר לעשרים.
אופיר פינס-פז: אז יהיה עשר במקום שמונה אני בעד ללכת על הסיכום הזה.
יולי תמיר: אמרנו שסעיף 7 יורד וננסה להעמיד את המענק על אלף שקל לשנה.
יורי שטרן: אני מציע שלא ייכתב סכום אלא אחוז, כפי שזה קיים בחוק אסירי ציון.
יולי תמיר: עו"ד פינקלשטיין מציעה את הניסוח הבא: ותיק מלחמה נזקק יהיה זכאי למענק הטבות שניתן בגובה של איקס אחוז – תיכף היא תברר כמה זה – מן השכר הממוצע במשק.
יולי תמיר: המענק ישולם על-ידי משרד הביטחון.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אנחנו נלך על הניסוח שבחוק אסירי ציון, דהיינו 15%.
רוני ארד: אנחנו מתנגדים.
עו"ד ג'ודי וסרמן: אני מבינה שסוכם שהמענק ישולם על-ידי משרד הקליטה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: השאלה היא אם יש אוכלוסייה שגם כלולה בחוק הזה וגם כלולה בחוק תגמולים לאסירי ציון.
עו"ד ג'ודי וסרמן: יש אוכלוסייה חופפת בין שני החוקים?
עו"ד ג'ודי וסרמן: כי יש סעיף בחוק שאומר שמי שיש לו הטבה מכוח החוק הזה ומכוח חוק אחר, הוא יכול לבחור.
עו"ד ג'ודי וסרמן: לכן אני רוצה שיהיה ברור בסעיף שינוסח, שמדובר באותה הטבה והיא תוגדר כהטבה זהה, כך שהוא לא יקבל את אותה הטבה פעמיים.
אופיר פינס-פז: זה ברור.
נעמי בלומנטל: אני מוכנה לבוא לקראת הממשלה בענין הזה.
אופיר פינס-פז: אבל הוא לא צריך לקבל פעמיים את אותו מענק.
נעמי בלומנטל: זה לא אותו דבר.
נעמי בלומנטל: הוא גם נלחם במלחמת העולם השנייה ואחר-כך הוא היה אסיר ציון.
נעמי בלומנטל: הוא סבל פעמיים ולכן מגיע לו יותר.
אופיר פינס-פז: אל תדאגי לאסירי ציון, הם מסודרים פחות או יותר.
נעמי בלומנטל: בסעיף 7 יהיה המענק 15%.
נעמי בלומנטל: אני שומרת לעצמי את זכות ההסתייגות, אבל אני אודיע לכם לקראת ההמשך.
רוני ארד: אני מבקש שיירשם בפרוטוקול שמדובר על ותיק מלחמה נזקק.
רוני ארד: זה לא אומר שאנחנו מסכימים, אבל לפחות זה.
נעמי בלומנטל: סעיף 8: "אלמן או אלמנה של ותיק מלחמה נזקק הזכאי להטבות לפי סעיף 5 או סעיף 6 יהיו זכאים להטבות לפי הסעיפים האמורים לאחר פטירתו של בן זוגם".
נעמי בלומנטל: סעיף 5 ירד ממילא.
וילמה מאור: מה עם ההטבה של אלף שקל?
יולי תמיר: קיבלתי אישור למענק הטבה ולא קיבלתי אישור לאלמנות.
יורי שטרן: בכל החוקים – אסירי ציון, נפגעי רדיפות הנאצים, נכי המלחמה, לשאירים, זאת אומרת לאלמנים או אלמנות או לילדים עד גיל 18, שבחוק זה אינם, משלמים גמלה באחוזים אלה או אחרים, בדרך כלל שני-שלישים, גם אחרי מותם.
נעמי בלומנטל: אני השתכנעתי.
נעמי בלומנטל: אני בוודאי בעד האלמנות.
יורי שטרן: אם היתה משולמת פה גמלה – לא הטבות ספציפיות כמו 10% פה ואלף שקל שם – לא היתה שום הסתייגות, כי זה דומה לכל החקיקות הסוציאליות.
יורי שטרן: מאחר שבחוק הזה אין גמלה אלא יש שורה של הטבות - - -
אופיר פינס-פז: דרך אגב, למה אנחנו לא עושים גמלה?
יורי שטרן: אני בעד גמלה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע פשרה, שההטבות בסעיפים אלה יינתנו בשנה הראשונה לאחר הפטירה.
יורי שטרן: חבר-הכנסת אופיר פינס, תחשוב על ההיבט האנושי.
יורי שטרן: זה לא חשבון גדול.
אופיר פינס-פז: זה לא הוגן.
אופיר פינס-פז: הלכו פה לענין שהוא חסר-תקדים כדי להגיע לאיזו שהיא תוצאה, ועכשיו רוצים למתוח את זה.
יורי שטרן: לא רוצים למתוח את זה.
יורי שטרן: אני רוצה שזה יהיה דומה לכל חוק אחר ששם יש גמלה.
נעמי בלומנטל: גם השרה וגם אני לטובת האלמנות.
עו"ד שי סומך: התפקיד שלנו הוא גם לעזור לכנסת.
עו"ד שי סומך: סעיף 13א לחוק נכי המלחמה בנאצים קובע שהאלמנה תקבל הטבות שלוש שנים אחרי הפטירה.
עו"ד שי סומך: אלה העובדות.
אופיר פינס-פז: אני מציע שלוש שנים רק בנושא אגרת טלוויזיה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: מהנסיון שיש לנו בחקיקה אחרת, האם אנחנו מדברים על אלמנות שהבעלים שלהן קיבלו את ההטבות האלה לפני פטירתם, או גם על כל האלמנות שבמלאי, שלא קיבלו?
עו"ד ג'ודי וסרמן: זה צריך להיות מפורש בסעיף.
יורי שטרן: מדובר על אלמנות שהבעלים שלהן קיבלו את ההטבות האלה לפני פטירתם.
יולי תמיר: ...
יולי תמיר: ובלבד שהיה נשוי לו איקס שנים.
יורי שטרן: איקס שנים, או שהוא גמלאי.
אופיר פינס-פז: אני מציע לא להסתבך ולעשות את זה בלי אגרת טלוויזיה.
עו"ד ג'ודי וסרמן: הנוסח של סעיף 17א בחוק אסירי ציון אומר:
עו"ד ג'ודי וסרמן: נפטר אסיר ציון ובתכוף לפני פטירתו היה זכאי לתגמול לפי סעיפים כך וכך, תהיה אלמנתו בשעת פטירתו זכאית, וכו'.
נעמי בלומנטל: אבל בסוף יש איזו שהיא הגבלה.
נעמי בלומנטל: "לא ישולם תגמול לאלמנה שחזרה ונישאה...".
עו"ד ג'ודי וסרמן: זה שלוש שנים.
גיא קריגר: ואם היא נישאת אחרי שנה וחצי?
אופיר פינס-פז: צריך לכתוב את זה, כדי שלא יהיה ניצול לרעה של החוק.
אופיר פינס-פז: אני מציע שזה יחול על אנשים שהיו נשואים לפני כניסת החוק לתוקף.
נעמי בלומנטל: אתה לא יכול לעשות דבר כזה.
נעמי בלומנטל: מי שקיבל קודם לכן – זאת מגבלה אחת.
עו"ד ג'ודי וסרמן: התשלום יהיה לשלוש שנים.
נעמי בלומנטל: הפרינציפ הוא שננסה למצוא קריטריונים ומגבלות כדי שהחוק לא ינוצל לרעה.
עו"ד מרים פרנקל-שור: התשלום יהיה רק לשלוש שנים – זו מגבלה אחת.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אם היא נישאה מחדש היא מאבדת את זכאותה?
נעמי בלומנטל: עו"ד סומך אומר שלא כדאי להכניס את זה.
נעמי בלומנטל: תהיה מגבלה של שלוש שנים למי שהבעל קיבל קודם לכן.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אנחנו לא עושים את זה רטרואקטיבי.
נעמי בלומנטל: לא היה זכאי, קיבל.
נעמי בלומנטל: אלמנה עד שלוש שנים תקבל את זה.
נעמי בלומנטל: זאת מגבלה אחת.
נעמי בלומנטל: מגבלה שנייה שיש אתה בעיה היא שאנחנו אומרים: מי שכבר התחיל לקבל.
נעמי בלומנטל: נניח שבעוד חצי שנה מישהו התחיל לקבל, אז אלמנתו תקבל.
נעמי בלומנטל: אבל אומרת חברת-הכנסת לנדבר שיש כמה אלמנות שהבעל שלהן נפטר עכשיו.
גיא קריגר: או לפני עשר שנים.
גיא קריגר: אין לזה גבול.
נעמי בלומנטל: מיום שהחוק נכנס לתוקף.
עו"ד מרים פרנקל-שור: זה דבר חשוב ביותר, שיהיה כתוב מרגע שהחוק נכנס לתוקף.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אנחנו נכתוב שאלמנה של ותיק מלחמה נזקק תהיה זכאית להטבות אלה: אגרת טלוויזיה, וכאן נשאלת השאלה אם ההטבה במלואה.
אופיר פינס-פז: לא, 60%.
עו"ד מרים פרנקל-שור: או 60% מההטבה.
עו"ד מרים פרנקל-שור: זה לא ברור.
אופיר פינס-פז: אסירי ציון מקבלים 60%.
אופיר פינס-פז: אתם רוצים שאסירי ציון יקבלו פחות מהם?
אופיר פינס-פז: אני מבקש להגדיר מה זה אלמנה.
עו"ד מרים פרנקל-שור: החלטת ועדה: המענק יינתן במלואו, ולא 60%, במשך שלוש שנים.
עו"ד מרים פרנקל-שור: אני רוצה להבהיר.
עו"ד מרים פרנקל-שור: האלמנה זכאית לפטור מאגרת טלוויזיה ולמלוא המענק.
עו"ד מרים פרנקל-שור: שתי ההטבות האלה הן לשלוש שנים בלבד.
אופיר פינס-פז: זה מה שהושג עד לרגע זה.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת שטרן רוצה להכניס גם שכר-דירה.
יורי שטרן: אבל זה סכום קטן מאד.
אופיר פינס-פז: אלף שקל.
רוני ארד: אז למה הממשלה התנגדה לכך?
יולי תמיר: יש לי אישור מראש הממשלה להעביר את הדברים האלה.
נעמי בלומנטל: רוני ארד, עם כל הכבוד לכם ועם כל הכבוד לממשלה, מה שאנחנו נחוקק זה מה שיהיה.
אופיר פינס-פז: שיהיה ברור, שר האוצר תמיד יכול לבוא, זו זכותו על-פי הפרוטוקול, ולעשות "אובר-רולינג" לכל.
אופיר פינס-פז: אנחנו נשכנע אותו לא לעשות את זה, אבל זו זכותו.
אופיר פינס-פז: אין לי טענות אליכם שאתם נגד.
רוני ארד: אבל זאת עמדת הממשלה.
יולי תמיר: אבל עמדת הממשלה השתנתה.
נעמי בלומנטל: סעיף 9 - ההצעה הממשלתית: "ותיק מלחמה הזכאי להטבה לפי חוק זה, ובאותו ענין שבתחומי ההטבה, זכאי להטבה גם לפי כל דין אחר, יהא זכאי להטבה אחת בלבד בשיעור הגבוה מביניהן; בסעיף זה, "הטבה" – לרבות לפטור מלא או חלקי מתשלום, או אגרה מוקטנת".
נעמי בלומנטל: אנחנו מקבלים את הסעיף הזה.
נעמי בלומנטל: סעיף 10 – תיקון חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם.
אופיר פינס-פז: שתי ההצעות, הפרטית והממשלתית הן אותו דבר.
עו"ד מרים פרנקל-שור: נכון.
עו"ד מרים פרנקל-שור: בסעיף 10 אנחנו נאמץ את הצעת החוק הממשלתית.
נעמי בלומנטל: סליחה שאני מעלה הרהורי כפירה, אבל מה עם הבלוקדניקים, הם לא מקבלים?
סופה לנדבר: הם מקבלים אותו דבר.
נעמי בלומנטל: כתוב: "...
נעמי בלומנטל: שחירפו נפשם במערכות הקרב נגד הצורר הנאצי ועוזריו", ואני חושבת שהבלוקדניק לא חירף את נפשו.
נעמי בלומנטל: (2) אחרי סעיף 2 יבוא: "יום ציון הניצחון.
נעמי בלומנטל: (א) יום הניצחון על גרמניה הנאצית יצוין מדי שנה, על-פי הוראות שתורה הממשלה".
סופה לנדבר: אבל היתה הסכמה שהארגון יקבל את תמיכת המדינה.
גיא קריגר: לא, זה בלתי-חוקי.
גיא קריגר: זה מנוגד לחוק יסודות התקציב.
רוני ארד: בלוקדניק הוא כל מי שהיה תושב?
אופיר פינס-פז: כל אחד שהיה תושב, ובלבד שהיה בן 17.
יורי שטרן: כל היתר שהיו בצבא לא היו למטה מגיל 17.
יורי שטרן: מדובר במעט מאד אנשים.
יורי שטרן: כל הבלוקדניקים הם אלף ומשהו.
אופיר פינס-פז: למה שממשלת רוסיה לא תתן להם את הכסף הזה?
אופיר פינס-פז: הרי הם שמרו על רוסיה.
יורי שטרן: אנחנו דורשים מהרוסים לשלם להם פיצויים.
נעמי בלומנטל: (ב) "יום ציון הניצחון יחול ביום 9 במאי, ואולם אם חל יום ציון הניצחון ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים כאמור, רשאית הממשלה לקבוע שיום ציון הניצחון יחול סמוך ליום 9 במאי".
נעמי בלומנטל: 11.
נעמי בלומנטל: "בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד – 1994, בסעיף 8 (ז), אחרי פסקה (3) יבוא: (4) ותיק מלחמה נזקק כמשמעותו בחוק ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס – 2000, יהיה זכאי להנחה בשיעור 75% מתשלום החבר בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות לפי כללים ונהלים שקבע שר הבריאות בהסכמת שר האוצר".
נעמי בלומנטל: הממשלה מסכימה לסעיף הזה.
נעמי בלומנטל: 12.
נעמי בלומנטל: (פרטית בלבד) – מימון.
נעמי בלומנטל: "המדינה תשפה את נותני ההטבות, הפטורים וההנחות על עלות ההטבות, הפטורים וההנחות שניתנו לפי חוק זה".
עו"ד ישי יודקביץ: זה הפך להיות מיותר, כי הסעיף הזה נועד רק לענייני אמבולנס ורופא.
נעמי בלומנטל: 13.
נעמי בלומנטל: ביצוע ותקנות – (פרטית).
נעמי בלומנטל: "שר הביטחון ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא יתקין תקנות לביצועו, בהתייעצות עם השרים הנוגעים בדבר".
נעמי בלומנטל: (ממשלתית) "שר הביטחון ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם השר לקליטת עלייה, להתקין תקנות לביצועו".
יורי שטרן: אני מקבל את ההצעה הממשלתית.
גיא קריגר: למה שלא יהיה כתוב גם בהסכמת שר האוצר?
אופיר פינס-פז: אני בעד.
יולי תמיר: התשובה היא שבמקומות הרלבנטיים כתוב במפורש: במעורבות שר האוצר.
גיא קריגר: ואם יחליטו להוסיף סעיף חדש?
גיא קריגר: זה ענין של נוהל תקין.
עו"ד מרים פרנקל-שור: זה נעשה בהתייעצות עם השרים הנוגעים בדבר, כל שר בתחומו הוא.
נעמי בלומנטל: אפשר להוסיף: בהתייעצות עם שר האוצר.
גיא קריגר: בהסכמת שר האוצר.
נעמי בלומנטל: 14.
נעמי בלומנטל: (ממשלתית בלבד) – תחילה ותחולה.
נעמי בלומנטל: "(א) תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר פרסומו והוא יחול על מי שוועדת הציון הכירה בו ביום תחילתו של חוק זה ואילך.
נעמי בלומנטל: (ב) ותיק מלחמה שוועדת הציון הכירה בו ערב תחילתו של חוק זה, זכאי להטבות לפי חוק זה החל ביום תחילתו".
יורי שטרן: זאת אומרת, מי שיגיש את המסמכים שלו לוועדת הציון, הוא יתחיל לקבל את ההטבות רק מרגע שיוכר?
יולי תמיר: בוודאי.
יולי תמיר: אי-אפשר אחרת.
יולי תמיר: בעצם יש כבר רשימות של רוב האנשים.
יורי שטרן: זה ייקח זמן והענין יידחה בחודשיים – שלושה חודשים.
אופיר פינס-פז: מה זה משנה?
אופיר פינס-פז: אגרת הטלוויזיה היא שנתית, וגם שכר הדירה הוא שנתי.
רוני ארד: ואם העולה יגיע בעוד שנה, הוא יקבל את ההטבות מתחילת החוק?
עו"ד ישי יודקביץ: היו תקופות שהוועדה התכנסה פעם בשבוע .
סופה לנדבר: חבר-הכנסת שטרן אומר שהבלוקדניקים לא נכללים, מפני - - -
גיא קריגר: הם נכללים, אבל עד כה הם לא היו.
גיא קריגר: שמענו שמדובר רק באלף איש.
גיא קריגר: זה ענין של שלושה – ארבעה שבועות.
נעמי בלומנטל: אני רוצה שנמצא את הניסוח הנכון לענין זה.
נעמי בלומנטל: הוועדה יכולה אחר-כך למשוך, או מישהו מחבריה יחלה.
נעמי בלומנטל: לכן אני רוצה שנמצא דרך לעשות את זה לגבי מי שיוכר מיום תחילת החוק.
נעמי בלומנטל: זה גם יכול להיות רטרואקטיבי.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים להגביל גם את הוועדה בזמן.
אבשלום וילן: יש לי הצעה לפתרון.
אבשלום וילן: זה יהיה מיום הגשת הבקשה, ובלבד שאושרה על-ידי הוועדה.
אבשלום וילן: אני אגיש בקשה מחר והוועדה תדון בה בעוד חודשיים או שלושה חודשים.
אבשלום וילן: פה מדובר במענקים שנתיים.
אבשלום וילן: אם יש אלף איש, לקח חצי שנה ו-500 אושרו.
אבשלום וילן: אם אנחנו אומרים: מיום הגשת הבקשה ובלבד שאושר על-ידי הוועדה, פתרנו את הבעיה.
גיא קריגר: מי שכבר נמצא כרגע במעמד הזה ביום תחילת החוק, מקבל.