GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף שגל: ביקור של השר ליברמן באזרביז'אן, זה ביקור ברמה גבוהה ביותר ואכן בחודש ינואר אנחנו מתחילים במשא ומתן ויכול להיות, וזה ממש חשוב לכולם, שבשנת 2008 יהיו תוצאות קונקרטיות.
יוסף שגל: אם זה יהיה, זה תהליך וזה כמו שרשרת, כי יהיה פעם אחת ואחרי כן יהיו עוד כמה פעמים.
רוברט אילטוב: אני חושב שמה שחבר הכנסת שגל אמר זה מאוד חשוב כי מתוך הניסיון שלי המקום הקריטי ליצירת אמנה זה מה עושה השגרירות מול הגוף שם.
רוברט אילטוב: אני יכול לכתוב הצעת אמנה ולשלוח, אבל אם השגרירות לא הולכת לביטוח הלאומי המקומי ולוחצת ועוד פעם לוחצת, דבר לא יקרה.
רוברט אילטוב: אם השגריר מסתכל על מה שאני שולח ושם את זה בצד, לא עשינו כלום.
רוברט אילטוב: זה המקום הקריטי בתוספת הלחץ המדיני של חברי הכנסת על אותן מדינות.
רוברט אילטוב: ברגע שיש לחץ ועבודה של השגרירות, זה הולך.
סופה לנדבר: כבוד השר, כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים.
סופה לנדבר: אני רוצה לומר שעצם הפנסיות ממדינות חבר העמים זה נושא מאוד מאוד חשוב.
סופה לנדבר: יש פתגם ברוסית שאומר שטיפה של מים יכולה להרוס את ההר.
סופה לנדבר: אני חושבת שכאן זה קרה.
סופה לנדבר: אני חושבת שאם זה מתחיל מאזרביזאן וקזחסטאן זה טוב מאוד כי אני זוכרת שכאשר אני הייתי יושבת-ראש ארגון בין-פרלמנטרי עם קזחסטאן, היינו בפגישות עם דרגים מאוד גבוהים שם וגם לכאן הגיעו אנשים, והם אמרו שיש להם קונסטיטוציה, יש להם חוקה למדינה ובחוקה נאמר שמי שלא אזרח המדינה, הוא לא יכול לקבל פנסיה.
סופה לנדבר: אם זה מתחיל מקזחסטאן, זה באמת תקדים למדינות אחרות שיש להן את אותה חוקה ואת זה אפשר לפתור במשא ומתן.
רוברט אילטוב: רציתי לגעת בנקודה ספציפית והיא העמלות.
רוברט אילטוב: האזרחים הישראלים שמקבלים כאן
רוברט אילטוב: פנסיה לפעמים מגיעים לתשלום של שליש מההכנסה לטובת הבנקים.
רוברט אילטוב: פניתי בנושא למפקח על הבנקים והוא הבטיח לפתור את הבעיה ולגרום לקיצוץ העמלות.
רוברט אילטוב: הנושא לא נפתר ויכול להיות שהנושא צריך לעלות בוועדת שרים ולמצוא פתרון אלטרנטיבי.
אביגדור ליברמן: מי שהעלה את הנקודה הזאת זה סטפשן בעצמו, אבל המפתח נמצא אצל הרוסים ולא אצלנו כי הם אלה שמשלמים.
אביגדור ליברמן: הם הגיעו כאן לאיזשהו הסדר של העברה בצינור מאוד מסוים.
אביגדור ליברמן: אין קורספונדנט.
אביגדור ליברמן: אתה צריך בנק קורספונדנט מול הבנק הרוסי כדי שהכסף יעבור.
אביגדור ליברמן: במידה רבה המפתח הוא שם ולא אצלנו וגם סטפשן העלה את זה.
אביגדור ליברמן: ביקשתי ממנו לבדוק זאת אצלו כי לנו בטח אין מניעה לא לפתוח קורספונדנט כשיטה.
אביגדור ליברמן: כאמור, הנושא ידוע אבל המפתח לא אצלנו.
אביגדור ליברמן: יש שם איזושהי סגירה מוזרה בלי לפרש שום דבר, אבל אני חושב שזאת נקודה חשובה לטיפול וכאן צריך לפנות לסטפשן שהוא הכתובת ועליו צריך ללחוץ.
ברכי דליצקי: המשרד לענייני גמלאים רואה חשיבות עליונה בעשייה הזאת.
ברכי דליצקי: אני רוצה להאיר את עיני הוועדה הנכבדה ולומר שצריך לדאוג שלא ייווצר מצב בו התשלום כאשר יגיע יהיה חלק.
אביגדור ליברמן: זה נפתר.
אביגדור ליברמן: זה לא נחשב הכנסה נוספת וזה לא פוגע בהכנסה שמגיעה מהארץ.
אביגדור ליברמן: זה חלק מהאמנה.
אנה גנדמן: האם זה כולל גם את השלמת ההכנסה?
ברכי דליצקי: על זה אני מדברת.
אנה גנדמן: האם המדינה לא תראה את זה כפנסיה לכל דבר ואז יורידו מהקצבה.
מרינה סולודקין: היו כאלה שהלכו לבית המשפט מפני שהם היו גם נכי מלחמה והם הפסידו במשפט ולוקחים כסף מהפנסיות מרוסיה ומדובר בנכי מלחמת העולם השנייה.
יעקב ששפורטה: אני אסביר.
יעקב ששפורטה: כאשר מדברים באופן כללי על אמנות, ניתן לפי האמנה לקבל פנסיה מלאה מישראל ופנסיה מלאה מכל מדינה אחרת.
יעקב ששפורטה: כל העיקרון של האמנה הוא להוסיף על הזכויות ולא לצמצם.
יעקב ששפורטה: הבעיה היחידה שיכולה להתעורר בעתיד – וזאת תהיה בעיה של עשירים ולא הבעיה של המצב היום – היא מה קורה כאשר למשל זקנים מברית המועצות שאין להם תקופת אכשרה ירדו מהמטוס בארץ, הם מקבלים קצבה מיוחדת.
יעקב ששפורטה: קצבת הזקנה המיוחדת היא תלויה ברמות ההכנסה.
יעקב ששפורטה: הפנסיות בברית המועצות והמדינות האלה הן בגובה כזה שזה ייקח כמה שנים טובות עד שהזכות יכו לה להצטמצם במידה מסוימת כי אם מישהו מקבל 100 דולר או 200 דולר, זה עדיין לא משפיע והוא יכול לקבל את קצבת הזקנה המיוחדת או הבטחת הכנסה ועדיין לקבל את ה-100-200 דולר האלה.
אביגדור ליברמן: זה מתחת לתקרה.
יעקב ששפורטה: זה מתחת לתקרה.
יעקב ששפורטה: זאת בעיה של עשירים כי אם מישהו מקבל מחוץ לארץ איקס שהוא כמה אלפי שקלים או אפילו 2,000 או 3,000 שקלים וכאן אין לו תקופת אכשרה והוא מקבל קצבת זקנה מיוחדת, אפשר לחשוב מבחינה ערכית אבל היום אין את הבעיה הזאת.
יעקב ששפורטה: אותו זקן שהגיע מרוסיה או מאוקראינה והוא מקבל קצבת זקנה מיוחדת, גם אם אנחנו נחתום על אמנה שזה ייתן לו 100-200 דולר לחודש, זה לא ישפיע.
אביגדור ליברמן: זאת לא בריטניה.
אביגדור ליברמן: בבריטניה זה יכול להגיע ל-3,000 ו-4,000 שקלים כפנסיה נוספת שהיא מקבל משם.
יעקב ששפורטה: מהבחינה הזאת זאת לא בעיה והלוואי ואנחנו נגיע לבעיה כי אני באמת רוצה לחתום ושתבואו בצעקות למה מורידים 20 דולר הפרש.
אנה גנדמן: המצב הכלכלי שם משתפר מיום ליום.
אנה גנדמן: היום הפנסיה באוקראינה היא לא כמו הפנסיה לפני עשר שנים.
אביגדור ליברמן: זה עדיין רחוק ממה שקורה בבריטניה ובצרפת.
יעקב ששפורטה: אפשר לשנות את חוק הביטוח הלאומי.
יעקב ששפורטה: באופן מעשי אפשר לתקן את זה.
שרה מרום שלו: אמנם אני חדשה בוועדה אבל אני חושבת שאנחנו צריכים להחיל את זה על כל הגוש המזרחי ולא רק על מדינות רוסיה.
שרה מרום שלו: יש את רומניה, הונגריה, בולגריה וכולי.
שרה מרום שלו: צריך להחיל את זה על יותר מדינות.
אביגדור ליברמן: אמרת נכון.
אביגדור ליברמן: עם צ'כיה כבר יש לנו הסכם, עם סלובקיה ובולגריה זה מתקדם, ורומניה והונגריה הן בתור.
אביגדור ליברמן: עם סלובקיה אנחנו כמעט לפני חתימה ובולגריה גם מתקדם כפי שאני מבין.
אביגדור ליברמן: נותרו הונגריה ורומניה.
יעקב ששפורטה: כל שנה אנחנו פונים להונגריה, לפולין ורומניה ובינתיים התשובה היא שלילית, אבל בתוכנית העבודה של 2008 יש פנייה לשלושת המדינות האלה.
יוסף שגל: מה גובה הפנסיה ברומניה?
יעקב ששפורטה: נמוכה מאוד.
מיכאל נודלמן: כל חברי הוועדה מברכים על הקמת ועדת שרים בראשות השר אביגדור ליברמן.
מיכאל נודלמן: אנחנו נלחמנו על זה ואני חושב שזאת פריצת דרך.
מיכאל נודלמן: השר מכיר את המנטליות, את השפה, יותר קל לו לדבר עם הרוסים.
מיכאל נודלמן: אנחנו מקווים שמספר המדינות שאתם עובדים אתן וגם אנחנו עובדים אתן יהיה גדול יותר.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לקרוא לחברי הכנסת, יש ראשי שדולות, שלמרות שיש עכשיו ועדת שרים, עדיין אנחנו צריכים לעבוד עם פרלמנטים ושדולות במדינות האלה וביחד עם הלחצים של הממשלה אני בטוח שאפשר להגיע להסדרים עם המדינות השונות.
מיכאל נודלמן: אם רק נשב ונחכה לממשלה שתפתור את כל הבעיות, בסופו של דבר זה יהיה אבל זה ייקח יותר זמן.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לאחל לך בהצלחה.
מיכאל נודלמן: ההצלחה שלך, היא ההצלחה שלנו.
אביגדור ליברמן: תודה ליושב-ראש, תודה רבה ליעקב ששפורטה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מודים ליעקב ששפורטה שעושה עבודה גדולה.
זאב אלקין: הדיון היום, הוא למעשה דיון המשך של הישיבה הקודמת, מוקדש למעורבות, לתכניות ולתקציבים של המשרד לקליטת עלייה בנושא הזה של קליטת ילדים עולים.
זאב אלקין: אני תיכף אנסה לסכם לנו איפה היינו בדיון הקודם, אבל לפני זה אני אתנצל בפני הנוכחים, ייתכן שבמהלך הדיון אצטרך לעשות הפסקה קצרה של חמש דקות הנובעת מדרמות בחדר הסמוך בוועדת כספים ועניין פעוט שעלותו כמיליארד שקל לתקציב המדינה.
אריה קורת: זה קשור לתקציב התמיכות של המשרד?
זאב אלקין: לצערי תקציב התמיכות של המשרד לא הגיע לסדרי גודל כאלה, לכן התשובה היא לא.
זאב אלקין: אני אנסה להזכיר לכולנו, לפני שבועיים פתחנו בדיון שהוקדש כפי שאמרתי לפעילות המשרד לקליטת עלייה.
זאב אלקין: בוריס התחיל להציג לנו את הפעילות של האגף לקליטה בקהילה, ואז עשינו סוגריים ארוכים, שבמהלכם דווקא שמענו סקירה ראשונית ותמציתית משרה, בעיקר בפן התקציבי, מה קרה עם התקציבים בשנים האחרונות, כולל הבשורה על התוספת, שגם היום בדיון בוועדת כספים השר והמנכ"ל דיברו על כך שהתקבלה החלטה להוסיף תקציבים לנושא הזה של נוער עולה בסיכון במסגרת המשרד, ממקורות פנים משרדיים.
זאב אלקין: לאחר מכן חזרנו לבוריס ולתחילת הסקירה של תקציבי האגף לקליטה בקהילה, וקצת הלכנו לאיבוד כי ביקשנו מספר נתונים שונים כדי להשוות, גם על תקציב 2008 מה הולך לקרות, ואז הוא עוד לא ידע להגיד לנו, לפחות לפי ספק התקציב הנוכחי מה ההשלכות שלו, וגם לגבי הסוגייה של הניצול בפועל של 2006, 2007 הצפוי מול התקציבים שהיו, וגם ביקשנו הפרדה בין תקציבי בסיס לתקציב בפועל, וכאן הלכנו לאיבוד לדעתי לחלוטין.
זאב אלקין: יש שתי מסגרות תקציביות: יש מסגרת שהיא נובעת מהספר הכחול, מתורגמת לספר הירוק, זה בסיס התקציב.
זאב אלקין: ויש את המשחק שכל משרד ממשלתי עושה אותו, באמצעות העברות תקציביות שמאושרות בוועדת הכספים, שבסופו של דבר מביאות לתקציב בפועל, ובמסגרת הזאת יש כל מיני שינויים.
זאב אלקין: אני רק אזכיר, לדוגמא, דווקא באגף שאתה מייצג אותו נדמה לי זה דוגמא מובהקת לכך שהתקציב שלו בפועל, הפעילות לקליטה בקהילה ושילוב תרבויות, אחוז הניצול ב-2007 כבר בחודש אוקטובר 2007 היה מאה שלושים אחוז.
זאב אלקין: מה המשמעות של זה, שהתווספו תקציבים מסעיפים אחרים, ובסעיפים האחרים, כתוצאה מזה כמובן יש חוסר ניצול.
זאב אלקין: אז כשאנחנו מנסים פה להבין מה קורה עם התקציב, בגלל הפרקטיקה הזאת זה מחייב אותנו ללכת על שני מהלכים.
זאב אלקין: מצד אחד מה שמאשרים פה בכנסת זה תקציב הבסיס, והוא עובר כל מיני תהליכים, בדרך כלל תהליכים של קיצוצים משנה לשנה.
זאב אלקין: ומצד שני יש את השאלה מה קורה בפועל, מה עם התוספות התקציביות, למשל בדברים ששרה דיווחה לנו עליהם אז גם שם שמענו על כך שישנם תזוזות מאוד מרחיקות לכת בין התקציב בפועל לבין התקציב המתוכנן, נדמה לי שההפרש בשנת 2007 היה פי שניים.
זאב אלקין: דיווחת על שלושה מיליון ארבע מאות תקציב בסיס ועל תקציב בפועל כשבעה מיליון.
זאב אלקין: זה דוגמא.
זאב אלקין: אז אותו דבר גם אנחנו צריכים לגבי התקציבים האלה.
זאב אלקין: אז זאת שאלה אחת שבה קצת הלכנו לאיבוד והחלטנו לעצור בנקודה איפה שהיינו כדי לנסות להבין את התמונה לאשורה.
זאב אלקין: הסוגייה השנייה היתה כמובן סוגייה של מבט כלל משרדי.
זאב אלקין: אנחנו ביקשנו שאחד מהדוברים בשם משרד הקליטה, לא משנה לנו מי משתי היחידות שמייצגות את הנושא ידבר בשם המשרד כולו וייתן לנו את התמונה הכלל משרדית מה הם הזרועות של המשרד שמטפלות בנושא הזה של נוער עולה, ובאילו תקציבים וכו'.
זאב אלקין: כי גם כן היה רושם שיש הרבה דברים, לפחות כך נאמר גם בישיבה על ידי אנשי משרד שיש עוד ועוד דברים שהם קורים ומתבצעים על ידי המשרד, אבל מי שנוכח לא יכול לדווח עליהם כי זה לא אצלו.
זאב אלקין: ביקשנו איזושהי תמונת על כדי להבין מה קורה במשרד, כמו שאנחנו לעתים גם פונים לאודי ומבקשים ממנו תמונת על של משרד החינוך, גם לגבי יחידות תקציביות שהוא לא מופקד עליהן באופן ישיר.
זאב אלקין: עד כאן דברי הקדמה, ואני מחזיר את זכות הדיבור למשרד הקליטה.
אריה קורת: צהריים טובים לכולם.
אריה קורת: בעצם אנחנו כעת מגיעים מישיבה קודמת, שהתקיימה בוועדת הכספים, שבה השר והמנכ"ל הציגו את האני מאמין שלהם לגבי 2008 שבהם הם חזו וציינו את נושא הנוער כאחד הנושאים המובילים והמרכזיים של המשרד לשנת 2008.
אריה קורת: כפועל יוצא אני יכול כבר להודיע, וזה גם נמסר היום, המשרד יצא למכרז לראשונה, מכרז פנימי, ואחר כך הוא יהיה פומבי, לממונה על תחום חינוך.
אריה קורת: גם הדרישות של המכרז הזה הן בעצם שונות מאוד מכל המכרזים שהיו עד כה במשרד הקליטה, שבו אנחנו דורשים על הסף השכלה בתחום החינוך וניסיון בתחום הפדגוגי, בדרגות של ארבעים, ארבעים ושתיים, מי שמכיר את הדרגות האלה, זה ממונה תחום.
אריה קורת: זו אחת הדרגות הגבוהות בשירותי המדינה וגם במשרד.
אריה קורת: זה תקן חדש, כי לא היה תקן כזה, וזה מאוד חשוב.
אריה קורת: יש תאור תפקיד שישבנו עליו וחשבנו עליו מתוך רצון באמת לגבש את כל תהליכי העבודה של המשרד בתחום החינוך.
אריה קורת: זאת יחידה שתוקם במסגרת האגף.
אריה קורת: היא לא תבוא במקום האגפים האחרים שעוסקים בנושא חינוך, כל אחד באספקט אחר, כי כל אחד ימשיך לעסוק בתחום שלו.
אריה קורת: אבל ללא ספק שהוא יעסוק בנושא של התאום ובנושא של האיגום.
אריה קורת: הוא יהיה במסגרת האגף לקליטה בקהילה, אבל הוא ירכז את כל תחומי החינוך ברמה של התאום של האיגום.
זאב אלקין: במסגרת כלל משרדית?
אריה קורת: כן, וזה לא מבטל את הפעילות של האגפים האחרים שעוסקים בתחום של הטיפול הבלתי פורמלי בקרב נוער נורמטיבי.
אריה קורת: זאת אומרת, האגף שעוסק בעולי אתיופיה ושיקום השכונות, תיכף אני אפרוש בפניכם את כל הראייה ואת כל הפעילויות של האגפים.
אריה קורת: כאשר אנחנו יודעים שהמאסה הגדולה של הפעילויות היא בתוך האגף.
זאב אלקין: בתוך האגף, אני מנסה קודם להבין את מהות התפקיד, קודם כל מי יהיה הממונה עליו, זה אתה?
אריה קורת: כן, זה במסגרת האגף.
זאב אלקין: הוא יהיה כפוף אליך ישירות, לא תהיה עוד דרג ביניים בין שניכם.
זאב אלקין: עכשיו הבנאדם הזה למעשה בתוך האגף יהיה ממונה על כל פעילות בתחום החינוך?
אריה קורת: הוא יהיה קודם כל ממונה על כל תחומי החינוך שבאחריות האדם.
אריה קורת: זאת אחריות ישירה.
אריה קורת: הוא גם יתאם מול משרד החינוך את הפעילויות של החינוך הבלתי פורמלי וגם את הנושא של הנחלת הלשון למבוגרים.
אריה קורת: למרות שרק לפני כשבועיים מונתה, היום כבר יש ממונה על נושא של הנחלת הלשון במשרד, נבחרה מסרת שהיא בעצם תרכז את כל הנושא של האולפנים להנחלת הלשון, של כל הפרוייקטים של המשרד מול משרד החינוך ומול משרדים אחרים.
אריה קורת: ומעלייה תהיה או יהיה הממונה על נושא החינוך.
אריה קורת: כמובן שגם בנושא החינוך תחתיו יהיו אנשים שיעסקו הלכה למעשה בכל התחומים למיניהם.
אריה קורת: זה ללא ספק בא ומצביע על כיוון של המשרד, של הנהלת המשרד, לשים את הדברים האלו על השולחן, בראש האג'נדה שלנו.
אריה קורת: לא היה פשוט מול הנציבות להגיע לאפשרות של לפתוח תקן כל כך בכיר.
זאב אלקין: בדרישות הסף של התפקיד הוגדר גם ניסיון בתחום הקליטה או רק בתחום החינוך?
אריה קורת: בתחום הפדגוגי.
זאב אלקין: הוא לא צריך להיות בעל ניסיון בתחום הקליטה?
אריה קורת: לא, אבל כמובן שיש כישורים וגם יש ידע.
אריה קורת: ללא ספק שתהיה העדפה אולי, זה לא מופיע.
זאב אלקין: אתה יכול להסביר למה?
אריה קורת: הערה נכונה, לא היתה פה איזו שהיא החלטה, זאת הערה נכונה מה שאתה מציין פה, זה לא נלקח בחשבון.
אריה קורת: אבל ללא ספק מאחר שהפעילות היא פעילות בתחום קליטת העלייה במהלך הראיונות האישיים הנושא הזה יילקח בחשבון.
אריה קורת: בדרישות זה לא מופיע.
אריה קורת: הנושא המרכזי זה תואר ראשון בחינוך ורצוי השכלה בתחום הפדגוגי.
אריה קורת: מתוך כוונה שגם ניכנס לראשונה גם ברמה של התכנים ולא רק ברמה האדמיניסטרטיבית ארגונית.
אריה קורת: כי נכון להיום, אנחנו בעיקר נתנו מענה למסגרת הארגונית, פחות נכנסנו לרמה של התכנים בכל הפעילויות של המשרד, אם זה מול הרשויות או מול מסגרות אחרות שבהן אנחנו עובדים.
זאב אלקין: אפשר לקבל מכם את תאור התפקיד?
אריה קורת: כן, בבקשה, הוא פה.
אריה קורת: התהליך הוא תהליך פנימי, זה יצא קודם כמכרז פנימי, בתוך המשרד.
אריה קורת: אין כבר היום את המכרזים הפנים משרדיים, יש רק תהליך פנימי בתוך המשרד.
אריה קורת: בתום המועד הזה, אם לא ייבחר מישהו מתוך המשרד הוא ייצא החוצה לתפקיד פומבי.
זאב אלקין: יש לוח זמנים למכרז הפנימי?
אריה קורת: ודאי, זה רשום בפרסומים עצמם.
אריה קורת: אז זה כמובן, קודם כל בשורה מאוד חשובה כי זה בהחלט מצביע על כיוון.
אריה קורת: אני אומר עוד פעם, אנחנו נשאף שהוא גם ירכז, יתאם וייצור איגום משאבים של מכלול הפעילויות המשרד בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
אריה קורת: לגבי תקציב 2008 ציינת נכון שבבסיס התקציב אתה לא רואה את סדרי העדיפויות שהמשרד קבע בנושא הנוער.
אריה קורת: אתה לא רואה את זה.
אריה קורת: אבל יש פה תהליך מעניין שגם ציינת אותו.
זאב אלקין: בבסיס התקציב אני לא רואה כלום כי בשני הדברים האלה בכלל אין סעיף כזה.
זאב אלקין: אני הרי לא רואה את הספר הירוק, אני רואה את הספר הכחול, ששם אני רואה את תקציב האגף בכלל.
אריה קורת: בספר הירוק יש למשל סעיף תקציבי אחד לנושא חינוך לנוער, והוא שלושה מיליון שקל, שהוא בדרך כלל מיועד עבור פרוייקט פלא, שזה הפרוייקט שלנו לתגבור לימודים.
זאב אלקין: זו נקודה ראשונה שאני מבקש ממך להבהיר לפרוטוקול ואולי לתקן חלק מהדברים שנאמרו כאן בישיבה הקודמת.
זאב אלקין: משום שנמסר לנו כאן, אפשר לבדוק את זה בפרוטוקול בישיבה הקודמת שתקציב התחום הזה, הסעיף 04.11.28 פעולות חינוך לעולים, שבשנת 2007 התקציב, הבסיס שלו היה שלושה עשר מיליון שקל, שמתוכם תשעה מיליון שקל הלכו לפלא.
זאב אלקין: כשנמסרו הדברים הייתי ספקני.
זאב אלקין: היה נדמה לי, היות ואני יודע שב-2006 הבסיס היה שלושה מיליון ומשהו, לא היה נראה לי הגיוני שיש קפיצה כזאת בבסיס.
אריה קורת: אני אתן לך נתון, שייראה לך עוד יותר לא הגיוני.
אריה קורת: למשל ב- 2008, בסיס התקציב לנושא חינוך הוא שלושה מיליון שקל.
זאב אלקין: וכמה זה היה ב- 2007?
אריה קורת: יש לי פה את הנתונים ואני יכול לתת לך, זה בסדר גודל דומה.
זאב אלקין: יש לך דף מהספר הירוק של 2007?
אריה קורת: יש לי של כל השנים.
אריה קורת: זה בעצם גם אחד הסעיפים שכמעט ולא השתנה, אם אתה רואה 2006, 2007 ו-2008 זה פחות או יותר אותו הדבר.
זאב אלקין: 2006 זה היה 3.7, אפילו כמעט 3.8.
אריה קורת: זה עומד על 3.7, 3.8, 3.3, פחות או יותר.
זאב אלקין: כלומר האינפורמציה שנמסרה לנו היא לא נכונה.
אריה קורת: זה בסיס התקציב.
אריה קורת: בפועל, זאת אומרת אם אני לוקח בחשבון את סך הכל סעיפי התקציב של האגף על בסיס התקציב אני מגיע בסדר גודל של כעשרים ושלושה מיליון שקל בשלוש שנים האחרונות.
אריה קורת: אני אבל בסוף שנה מגיע כמעט לחמישים שישים מיליון שקל.
אריה קורת: זה ב-2007.
אריה קורת: ואז יש פה תמונה מאוד מעניינת.
אריה קורת: ב-2007 בסיס התקציב היה 25.9 מיליון.
אריה קורת: אתה לא רואה את זה מלא כי יש עוד שני סעיפים של האגף שמופיעים בעמוד אחר.
זאב אלקין: אז בוא תעשה לנו קריאה מונחית.
אריה קורת: יש עוד שני סעיפים.
אריה קורת: אחד זה העצמת השפה, שהוא מופיע בנפרד.
אריה קורת: בספר הירוק.
אריה קורת: בכחול אתה לא תראה את זה.
אריה קורת: בכחול תראה את זה בתוך משהו אחר.
אריה קורת: יש לי את זה גם בצילום של 2007.
אריה קורת: ציינתי את זה בכתב יד.
אריה קורת: יש 30.10.01.20 זה קליטה בקהילה, ב-2007, שפה יש לי חמישה מיליון שקל, ובהעצמת השפה יש לי עוד שלושה מיליון שקל.
אריה קורת: ביחד אני מגיע לסכום שציינתי קודם.
אריה קורת: אתה יכול לצלם את העמוד של 2007 גם.
אריה קורת: ואז זאת התוספת לשישה עשר מיליון שאתה רואה בספר הכחול.
זאב אלקין: יכול להיות שאני בכלל לא רואה את זה בכחול?
אריה קורת: אתה רואה את זה, למשל סעיף 20 אולי אתה רואה את זה חלק מעידוד עלייה אולי.
זאב אלקין: אני מסתכל, זה 10.01.20.
אריה קורת: תראה את העמוד שעכשיו העברתי אליך של 2007.
זאב אלקין: תכנית לעידוד עלייה וקליטתה לשנים 2007-2009, ואז יש סיכום גלובלי של ששים ותשעה מיליון.
אריה קורת: בדיוק.
אריה קורת: מתוך זה יש לי חמישים מליון, ופה אתה רואה את זה בנפרד.
אריה קורת: אתה רואה את שני הסעיפים.
אריה קורת: אז אם אתה מחבר את שני העמודים האלה אתה מקבל, נגיד לגבי 2007 לתקציב של עשרים וחמישה, עשרים ושישה מיליון.
זאב אלקין: זה בסיס התקציב של כל האגף שלך?
אריה קורת: בדיוק, של כל האגף.
אריה קורת: וגם ב-2008 תראה תמונה דומה.
אריה קורת: אני רק מקווה שב-2009 זה כבר הכל יופיע בעמוד אחד.
אריה קורת: אז לכן ב-2007 בסיס התקציב היה כעשרים ושישה מיליון שקל, בפועל יש לי היום כחמישים וחמישה מיליון שקל.
אריה קורת: מתוך זה לתחום החינוך הוצאנו כעשרים ושניים מיליון שקל, שזה בעצם כארבעים אחוז מהתקציב.
אריה קורת: אם אתה הולך מול בסיס התקציב אז בעצם תראה שהוצאנו את כל בסיס התקציב בעצם, שזה עבור הרבה מאוד תחומים, כולל כוח אדם, הוצאנו לנושא חינוך.
זאב אלקין: אתה יכול להצביע לנו מול הספר הירוק איפה בדיוק וכמה?
אריה קורת: לא, אתה לא תראה את זה כבר מול הספר הירוק כי התוספות הן עודפי תקציב משנה קודמת שלא נוצלו.
זאב אלקין: בסדר גמור, אבל הם בטח יצטרפו לאחד מהסעיפים של הספר הירוק.
אריה קורת: לא, בספר הירוק הם לא מופיעים, כי הם בשלב הרבה יותר מאוחר.
זאב אלקין: לא, אבל כשעשית אותם העברה תקציבית אתה צירפת אותם לסעיפים.
אריה קורת: חלק מהעודפים חזרו אלי עם אותם סעיפים.
אריה קורת: סעיפים אחרים של האגף.
אריה קורת: זה אפיק אחד.
אריה קורת: האפיק השני הוא כתוצאה מהסכמים קואליציונים, והעברות פנימיות בתוך המשרד.
זאב אלקין: שהם כן היו צריכים להצטרף לאחד מהסעיפים.
אריה קורת: יכול להיות.
אריה קורת: כך הגעתי לתקציב של כחמישים מליון שקל לשנה.
אריה קורת: של כל האגף.
אריה קורת: ומתוך זה כעשרים ושניים מיליון הוקצה לנושא של החינוך הבלתי פורמלי.
זאב אלקין: ששוב, זה רק האגף שלך?
אריה קורת: רק האגף שלי.
זאב אלקין: מעבר לאגף שלך, ולמה ששרה דיווחה לנו, יש עוד פעילויות?
אריה קורת: בסך הכל, אם אני עושה סיכום של כל התקציבים של המשרד בנושא של החינוך הבלתי פורמלי, כולל נוער בסיכון, שזה באחריות שרה כהן, אני מגיע פלוס מינוס, מתקרב לארבעים מיליון שקל.
אריה קורת: ב-2007.
זאב אלקין: לא בבסיס התקציב.
אריה קורת: לא, בסיס התקציב זה משהו חד פעמי.
זאב אלקין: עכשיו מתוך הארבעים מיליון שקל האלה כמה בבסיס התקציב?
אריה קורת: מתוך זה בבסיס התקציב, אני יכול להגיד לך בבסיס התקציב של האגף.
אריה קורת: בסיס התקציב זה נתון ראשוני.
אלי זרחין: אריה, זה לפני matching?
אריה קורת: זה תקציב נטו, כולל הפרוייקטים של שרה כהן הכוללים מוקדי קליטה לעולי אתיופיה.
זאב אלקין: בואו ננסה לפצל את הארבעים מיליון.
זאב אלקין: בתוך הארבעים מיליון האלה, אמרנו התקציב אצל שרה זה תשעה מיליון נכון?
שרה כהן: לא, התקציב שקשור לנושא של פעולות רווחה לעולים, שבתוכו אני ציינתי שהוא מחולק בגדול לנושא של נוער בסיכון, נושא של התמכרויות והתמודדות עם אלימות במשפחה.
שרה כהן: בסיס התקציב ל-2007 זה היה שלושה מיליון ארבע מאות.
שרה כהן: בפועל בשנת 2007 אני עובדת מתוך תקציבים פנימיים על כשבעה מיליון שש מאות.
זאב אלקין: הם לא כולם של חינוך?
שרה כהן: הערכה שלנו שכחמישה מיליון מתוכם, הם של נוער בסיכון.
אריה קורת: במסגרת עלייה קהילתית כשלושה וחצי מיליון שקל.
אריה קורת: עוד פעם, כהערכה.
אריה קורת: אחד מהתפקידים של אותו ממונה יהיה גם לעסוק בכל התחומים האלה, זאת אומרת ליצור איגום משאבים ותאום בין האגפים השונים שעוסקים בנושאים האלה.
זאב אלקין: איך זה מתקשר לחינוך בתוך עלייה קהילתית?
אריה קורת: במסגרת הזאת יש פרוייקטים בתחום החינוך.
אריה קורת: חוגים, אחרי הצהריים מועדוניות וכו'.
אריה קורת: אחר כך יש את מוקדי קליטה של עולי אתיופיה.
אריה קורת: זה במחלקה האתיופית, שהם אחראים על המוקדים.
אריה קורת: אז זה ללא כוח אדם, רק עבור פעילויות, זה כמיליון מאה.
אריה קורת: נוסף יש להם כוח אדם שמפעיל את כל הפרוייקטים האלה.
אריה קורת: שגם זה ממומן מהתקציבים.
זאב אלקין: אבל לא הכל עוסק בנוער?
אריה קורת: מיליון מאה זה בנושא נוער, מתוך הארבעים מיליון.
זאב אלקין: מתוך הארבעים מיליון, מיליון מאה זה בתוך המוקדים האלה.
זאב אלקין: אנחנו בינתיים ספרנו חמישה, שלושה וחצי ומיליון מאה.
שרה כהן: אני רוצה להעיר כאן משהו.
שרה כהן: נכנסו במהלך 2007 רכזי חינוך בכל עשרים מוקדי הקליטה, שזה תפקיד חדש, שהוא נכנס מתוך התקציב של המחלקה האתיופית.
זאב אלקין: בנוסף למיליון מאה?
שרה כהן: כן, בנוסף.
שרה כהן: זה תקציב שהוא להעסקת כוח אדם.
אריה קורת: אני נותן לכם פה, חשוב לי שתראו תמונת מצב, אל תתחילו עכשיו לבדוק אותי על כל שקל.
אריה קורת: תראו פה תמונת מצב שהמשרד רואה חשיבות בנושא הזה, ומוביל את הנושא הזה, ויוצר איגום משאבים גם לכספים שלא מופיעים בבסיס התקציב.
אריה קורת: וזה חשוב לציין.
אריה קורת: אם זה אלף מאה או אלף חמש מאות זה כבר לא חשוב.
אריה קורת: חשוב שתראה תמונת מצב.
זאב אלקין: לנו זה חשוב.
אריה קורת: בסדר, אתה רואה תמונה.
אריה קורת: באת עם שלושה מיליון שקל על בסיס התקציב, והנה אנחנו בסופו של יום יוצאים עם תקציב של ארבעים מיליון.
זאב אלקין: אבל אנחנו כאן, הרי משפט שאמרת כרגע כוחו היה יפה לדיון הקודם בוועדת הכספים בבוקר.
זאב אלקין: כי שם במסגרת הדיון הכללי בתקציב של כל המשרד באמת משפט מהסוג הזה הוא נותן איזו שהיא קריאת כיוון ואין זמן ואין יכולת לרדת לעומק הדברים.
זאב אלקין: אנחנו מכונסים כאן כבר ישיבה שנייה ברציפות, ונשב עוד ישיבה, ועוד ישיבה עם נזדקק, כדי להבין לעומק איך התקציב הזה בנוי.
זאב אלקין: כמו שישבנו עם אודי מספר ישיבות טובות, קצת הוצאנו לו את הנשמה בניסיון להבין איך בנוי התקציב בעיניו ואיך זה מדבר עם הספרים שנמצאים אצלנו, וזה לא פשוט.
אריה קורת: שיקום השכונות למשל, יש היום פרוייקט של שיקום שכונות שהמשרד מעביר כספים למשרד השיכון בנושא שיקום שכונות, זה שני מיליון שקל.
אריה קורת: מתוך זה כשמונה מאות אלף שקל הולך לנושא חינוך.
אריה קורת: אנחנו מעבירים היום לפרוייקט הלאומי כשלושה מיליון שקל לנושא של חינוך.
אריה קורת: מתוך התשעה מיליון שמקבלים מהממשלה.
אריה קורת: שלושה מיליון זה לנושא של חינוך.
אריה קורת: כעשרים ושלושה מיליון זה של הקליטה בקהילה, עשרים ושתיים וחצי.
אריה קורת: עכשיו הכנסתי פה גם את נושא של מסד קליטה, שאמנם לא כל התקציב הוא של משרד הקליטה, אבל סך הכל מסד קליטה, בשיתוף הג'וינט ומשרד החינוך ומשרדים אחרים מגיע היום לנושא של חינוך בלתי פורמלי לשלושה וחצי מיליון שקל.
זאב אלקין: אבל כמה מתוכם משרד קליטה?
אריה קורת: כמיליון שקל.
אריה קורת: פחות או יותר אנחנו מגיעים לכ- 35.5 מיליון.
זאב אלקין: סיימנו את הספירה, זה יוצא לי עשרים ושניים אצלך וחמישה אצל שרה, עשרים ושבעה, בסביבות שלושים ושישה, שלושים ושבעה מיליון.
אריה קורת: וזה נתון בהחלט מכובד.
זאב אלקין: משתווה פחות או יותר לתקציב של משרד החינוך אצל אודי.
אריה קורת: זה מכלול גדול מאוד.
אריה קורת: אני חוזר שוב, ברגע שיהיה במסגרת האגף ממונה על הנושא הזה אנחנו ניכנס יותר לעומקם של הפרוייקטים, לאיגום משאבים ולתאום הרבה יותר גדול ממה שפועל היום.
אריה קורת: זה ללא ספק שאחד התפקידים הראשונים שאני ארצה שהוא יעשה.
זאב אלקין: עכשיו אנחנו ניקח זכוכית מגדלת, וניגש למרכיב העיקרי של התקציב הזה שזה עשרים ושניים מיליון.
זאב אלקין: אתה יכול לפלח את זה?
אריה קורת: בבקשה.
אריה קורת: אנחנו מדברים על 2007.
זאב אלקין: אם אתה יכול על כל דבר גם להגיד מה הצפי, אם הספר הכחול יאושר כמות שהוא כרגע, ומתוך הדינמיקות שיש במשרד שאתה מכיר אותן שנים רבות, מה הצפי שלך מה הולך לקרות עם הדברים האלה ב-2008.
זאב אלקין: בוא נגיד ככה, באותם מקומות שאתה צופה שינוי, לטובה או לרעה, שינוי משמעותי, לא שינוי שולי, אלא יש משהו שהולך להתבטל, או מסיבות תקציביות או מסיבות מקצועיות, או יש משהו שהולך להתווסף, אז תציין לנו.
זאב אלקין: אבל אנחנו נקיים דיון על 2007 עם הבזקים כאלה לקראת 2008 באותן נקודות שצפוי שינוי משמעותי.
אריה קורת: קייטנות קיץ לילדים יוצאי אתיופיה זה מיליון שמונה מאות.
אריה קורת: אנחנו העברנו עכשיו כחמישה מיליון שקל לרשויות המקומיות בגיל פעילויות לתגבור לימודי, חוגי ספורט, מוזיקה, חיזוק הזהות היהודית והישראלית.
אריה קורת: באמצעות אפיק העזבונות, העברנו כמאתיים אלף שקל לפרוייקטים בתחום החינוך.
זאב אלקין: מאתיים אלף שקל לתחום החינוך לאיזה סוג דברים?
אריה קורת: לעמותות, עזבונות ותמיכות ביחד, כמיליון וחצי עבור פעילויות של העמותות בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
זאב אלקין: איזה אחוז זה תפס בתוך התמיכות הנושא הזה?
אריה קורת: בנושא התמיכות כארבעים וחמישה, פחות מחמישים אחוז.
אריה קורת: התמיכות עמדו השנה על שני מיליון חמש מאות.
: בסעיף התקציבי כמה תוספת היתה לך?
אריה קורת: תוספת מתוקף הסכם קואליציוני.
זאב אלקין: ב- 2006 לא היה?
זאב אלקין: וממשאבים פנימיים?
אריה קורת: ב-2006 היה כחמישה מיליון שקל לתמיכות.
אריה קורת: היתה תוספת, יש ירידה.
אריה קורת: בסיס התקציב בנושא תמיכות ב-2007 עמד על חמש מאות אלף שקל.
זאב אלקין: בסך הכל, הקופה לתמיכות ב- 2007 ירדה בהשוואה ל- 2006, לכן תוספת קואליציונית השלימה רק חלקית את הפער.
זאב אלקין: מבחינת הגופים שפועלים בשטח הם הרגישו קיצוץ בסדר גודל של חצי.
אריה קורת: גם מספר הארגונים שקיבלו תמיכה ירד משמעותית.