GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קסהון וונדה: כשאני הולך ברחוב, אומרים לי אתם החיילים הכי טובים, ועל זה הגאווה שלנו.
קסהון וונדה: מול הפרסום של התקשורת, אפשר להוציא גם את הדברים החיוביים.
קסהון וונדה: להגן על הצבא, הצבא עושה הרבה למען הקהילה האתיופית.
קסהון וונדה: יש לי אחיין שהוא בקרבי, ביחידה סודית.
קסהון וונדה: הצבא צריך להמשיך להוביל את התכנית שאתם בונים, ובאמת תערבו בתוך זה את הקצינים בקרב הקהילה, יעזרו לכם לבנות את התכנית, וכן, לפתור את הבעיה הכלכלית.
קסהון וונדה: בקהילה שלנו, אחרי עריקות רוצים לחזור ולהשלים את הצבא.
קסהון וונדה: לעומת הצברים שרוצים להשתחרר, ולכן הם מבצעים עריקות.
משה באטה: אני בין הראשונים מהעלייה הראשונה, שהתגייס לצבא משנת 1984.
משה באטה: כיום יש לי שני ילדים שמשרתים.
משה באטה: הבן הגדול התגייס לצבא קבע.
משה באטה: בחברה הישראלית, מי שלא שרת בצבא, מי שלא קלט קליטת עלייה, לא יודע מה זה חברה ישראלית.
משה באטה: הוא רואה את חצי כוס הריקה, לא רואה את הכוס מלאה.
משה באטה: לכן אני חושב, עד היום הצבא הוא אחד הדמויות המרכזיות ביותר לקהילה שלנו, שנתן דחיפה בכל התחומים.
משה באטה: אנחנו רואים שבחילות הקרביות מצליחים יותר.
משה באטה: למה?
משה באטה: יש שם תמיכה הדדית, אז מצליחים יותר.
משה באטה: איפה הזוטרים ביותר, התסכול שם גובר, מתייחסים אליהם אחרת לגמרי.
משה באטה: לכן לא רק הסיבה הכלכלית, היא הגורם העיקרי לעריקות, אלא מהפגנתיות, מהכעס, ומהיחס המזלזל של מפקדים זוטרים גם כן, עושים עוול לצבא כולו.
משה באטה: שם צריך לתת דגש, איפה שהמפקדים הזוטרים, לעשות השתלמות, לראות במרכזי קליטה איך נקלטים עולים חדשים, מה מחכה להם.
משה באטה: ביום חמישי היה לי כנס באשקלון, שאלנו מה מציק להם.
משה באטה: הפרסומים בעיתונים אוכל אותם, גורם להם לאי נוחות, לתסכול להיקלט בחברה ישראלית.
משה באטה: תמיד שומעים דברים שליליים, תעשו משהו לשנות את הדבר הזה.
משה באטה: האמירה הזאת מצלצלת לי באוזן.
משה באטה: הצבא עושה המון, אני חושב שבהדרכה צריך לעשות את זה לאותם אנשים שיוצאים עם פרסומים כאלה, כמו שאמרה חברת הכנסת קולט אביטל, הדובר היה צריך לצאת בקמפיין כזה, שגם יתן גם את הפאן החיובי.
משה באטה: אני לא אומר שאם יש משהו שלילי, תסתירו אותו, שלא ישמעו שלא יראו.
משה באטה: אבל במקביל 90% מתגייסים, ו-30% הולכים לקרבי, 4% הולכים לקצונה.
משה באטה: הצבא עשה עוול לעצמו, שלא חשף את זה, כאילו הרים ידיים נראה בתגובה שלו.
משה באטה: יש לכם קרידט שאין לאף אחד, בחברה הישראלית לפחות, וקצת לתת הדרכה לאותם מפקדים, במיוחד לזוטרים שהתחשבו שיראו שאתם שווים כאל שווים, אחרת נוצר תסכול ויגרום לעריקות.
דוד יאסו: אני מצטרף לברכות, ורוצה לברך את חברת הכנסת קולט אביטל, מלווה ומובילה את בני העדה לא מהיום.
קולט אביטל: קיבלתם נתונים לפני הישיבה הזאת, אם אנחנו לא היינו יוזמים את זה היום, אתם כמשרד קליטה - - -
דוד יאסו: אני שבוי בין שתיים.
דוד יאסו: מאחר ואני רב סרן במילואים, ואני שותף מלא בכל מה שקורה בצבא, ואני גם בועדת היגוי, איך לשחרר את העריקים, אני גם חבר ועדה.
דוד יאסו: מאחר ואני יודע את הנתונים האלה בעבר, הקטע הוא איך זה מפורסם הדבר שלילי, ולא דבר חיובי.
דוד יאסו: מתקיימים הרבה דיונים כדי לשנות, הנושא של הקצונה לגבי 4% לא בא סתם מהצבא שבאמת רצה את ה-4%.
דוד יאסו: זה הגיע באחד הדיונים, לפני תחילת שנה יש לנו דיונים רבים, מה אנחנו רוצים שזה השתלב.
דוד יאסו: אני יכול לחזור אחורה מה היה ב-1997, כאשר היה מהומה בקהילה, שצה"ל הורג לנו את הילדים.
דוד יאסו: היו האשמות של בני העדה לכיוון צה"ל.
דוד יאסו: יחד עם חבריי הקצינים במילואים, הקמנו מה שנקרא פורום יום שישי, התכנסו יחד עם צה"ל, עם משרד הקליטה, היה דיון מאוד מעמיק של שר הביטחון והרמטכ"ל, שעשו אותו כנס מאוד גדול בתל אביב, הקלטות חולקו לכל בית ובית.
דוד יאסו: ואז באמת העניין הזה ירד, השילוב שלהם בצבא היה מאוד טוב.
דוד יאסו: בעניין הזה בזמן האחרון, צה"ל עשה טעות חמורה.
דוד יאסו: כאשר אתה רוצה לפרסם, תפרסמו גם את הנקודות החלשות.
דוד יאסו: אבל באותה מידה, תביאו פאן חיובי שישנו, הפאן החיובי הוא יותר גדול.
דוד יאסו: היום יש קצינים מבני העדה אחרי פו"מ, שהיו מעומדים לסגני אלופים.
דוד יאסו: אני מחכה שהם יהיו, יש שילוב.
דוד יאסו: ישנם שלושה נושאים עיקריים, הנושא של בני העדה בארץ, נושא התעסוקה, וצה"ל והשכלה גבוהה.
דוד יאסו: בצה"ל, בני העדה משולבים הכי טוב שיכול להיות בהשכלה גבוהה.
דוד יאסו: הלוואי וכך היינו משולבים בעולם התעסוקה.
דוד יאסו: קל לי לבקר את הצבא, אני מכיר את העניין הזה.
דוד יאסו: אבל אני לא יכול לבקר אותו.
דוד יאסו: העשייה שהם עושים לטובת קליטת בני העדה הוא עולם ומלואו.
דוד יאסו: אבל בנושא של הפרסומים, בנושא של המידע, גם אליי, כמו שאת שואלת כרגע, אין לי את המידע העדכני במאת אחוזים.
דוד יאסו: המידע הוא לפני שלושה, ארבעה חודשים.
דוד יאסו: קולט אביטל: אני לא מפקפקת לרגע, עכשיו אתה מדבר איתי בכובע אחר.
דוד יאסו: בכובע של בן העדה, בכובע של אדם שמנסה בתוך צה"ל, וגם בתוך הקהילה לקדם את הנושא, ועל כל זה אני מברכת.
דוד יאסו: אבל אני שואלת פה, מה תפקידו של משרד הקליטה.
דוד יאסו: יש מעקב קבוע, משרד הקליטה בא לצה"ל ואומר, באותה נקודה של עריקות, שבה ברור לחלוטין שאנשים עורקים מסיבות כלכליות, אנחנו כמשרד קליטה, רוצים להיות שותפים לפתרונות שאתם הולכים לתת.
דוד יאסו: מה מידת השותפות, מה עשיתם.
דוד יאסו: הזדעקתי, וביקשתי לכנס את הישיבה.
דוד יאסו: מה עשה משרד הקליטה באותו קטע שהיה אותו פרסום.
דוד יאסו: אחרי הקטע של צבא וקליטה, לפני חודשיים בערך קיימנו ביחד עם המשנה למנכ"ל ודנון, סיור בכלא 4, התרשמנו מכל הכלואים שהיו שם.
דוד יאסו: קיימנו דיון איך אפשר למנוע את הדבר הזה.
מושיק אביב: יש שותפות מלאה.
דוד יאסו: המשרד שם תקציבים לעניין הזה.
דוד יאסו: אני לא חושב שהוא יכול להרחיב יותר.
ריקי לאופר: אני מייצגת את משרד החינוך.
ריקי לאופר: אני מייצגת את מינהל חברה ונוער, שעוסק בהכנה לצה"ל לכלל תלמידי בתי הספר בישראל, והקהילה.
ריקי לאופר: בהקשר הזה, העבודה היא שלנו כמובן לפני הצבא, כאשר המטרה היא שלנו, בראייה שלנו, שאנחנו נחזק את בני הנוער של הקהילה בפעילויות בתוך בית הספר, ומחוץ לבית ספר.
ריקי לאופר: הם יגיעו מוכנים יותר מבחינה ערכית.
קולט אביטל: בבתי ספר שמוכנים לקבל אותם.
ריקי לאופר: כמובן, אנחנו בעד שכל תלמיד ייקלט בכל בית ספר, וגם מחוץ לבית הספר.
ריקי לאופר: בימים אלה, הוצאנו חוזר מנכ"ל מעודכן וחדש לנושא של נכונות ומוכנות לשירות בצה"ל.
ריקי לאופר: אחד הסעיפים שבו הנושא של הטיפול באוכלוסיות ייחודיות, כאשר הכוונה היא כמובן לטיפול באוכלוסייה של העולים, יש גם אוכלוסיות אחרות.
ריקי לאופר: אנחנו בתהליך של הטמעה של החוזר בכל המערכת החינוכית.
ריקי לאופר: כאשר אנחנו מדברים על המערכת החינוכית, אנחנו מדברים על המערכת הבית-ספרית.
ריקי לאופר: כלומר, יש תכנית בית ספרית להכנה לצה"ל.
ריקי לאופר: כל התלמידים עוברים את התכנית הזאת.
ריקי לאופר: אחת המטרות של החוזר הזה, היא לבנות את הרצף בין בית הספר ובין הקהילה.
ריקי לאופר: כאשר כאן אנחנו מדברים על תחום הרשות, ובו אנחנו באמת מנסים ועובדים הרבה על שילוב בני העדה בפעילות חוץ בית ספריות, בקבוצות של מנהיגות, מד"צים, מש"צים, מתוך המטרה שברגע שהם יהיו משולבים באותם קבוצות, הם הרי יגיעו לצה"ל יותר מוכנים מהבחינה של היכולת שלהם, וההכרה שלהם להכיר את התנאים.
ריקי לאופר: הם משולבים בתנועות הנוער.
ריקי לאופר: יש לנו כ-3,000 תלמידים בני העדה שמשולבים בתנועות הנוער.
ריקי לאופר: ופה היבט אישי, ביתי עד לפני חודש, היתה ראש מרכזת שבט שבא, בנתניה, בחפציבה, בתנועת הצופים.
ריקי לאופר: ראיתי את הפעילות, ואכן מה זה עושה, לאותם תלמידים שנמצאים בפעילויות האלה.
ריקי לאופר: אם אני בונה את הרצף, בין בית הספר, והחוץ בית ספרי, וכמובן אנחנו שותפים יחד עם צה"ל, ויחד עם הג'וינט, לנושא של זינוק בעלייה, שזה אותה תכנית שמנסה לבנות את המהלך הרצוף בין הפעילות בתוך בית הספר, לפעילות מחוץ לבית הספר, וללוות את המלש"ב בצורה יותר מחוזקת לקראת השרות.
ריקי לאופר: בקידום נוער, אותם תלמידים שנשרו, יש טיפול של כ-1,789 אלה שנשרו, כאשר אחת המטרות שלהן, הטיפול שלהם בבעיות הפרט והת"ש, לטפל לפני כדי לחזק את השרידות שלהם בתוך הצבא.
יעקב דנון: רוצה לברך על הדיון הזה.
יעקב דנון: ומכל מקום, להתמקד על הדברים שצוינו כאן על ידי קודמיי, בעיית הת"ש.
יעקב דנון: בממשק שבין צה"ל לבין משרד הקליטה, את הגדרת הזכאות לתשלומים מיוחדים שנותן הצבא, קובע צה"ל.
יעקב דנון: מפעיל מערך מש"קיות, מגיע לכל חייל וחייל, רואה את הצרכים, ובהתאם לזה קובע את הזכאות.
יעקב דנון: בהתאם לכך, משרד הקליטה, כאשר מדובר בחייל שהוא עולה זכאי, משלים בנוסף לתשלומים של הצבא.
קולט אביטל: אתה יכול לתת לנו סדר גודל.
יעקב דנון: בהתאם לכך, מדי חודש בחודשו, מדובר ב- 352 שקלים לבני העדה האתיופית, יש תוספת של 50% על התעריף הזה.
יעקב דנון: זכות שניתנת לכל החיילים הבודדים, או עם בעיות משפחתיות.
קולט אביטל: כמה דמי שיכלול מהצבא ומכם?
יעקב דנון: מהצבא, אני מניח 900 שקלים בחודש, אני מדבר לעניין הת"ש.
יעקב דנון: זה בערך עם אגודה למען החייל, עם סיוע בדיור, עם תשלומים כאלה ואחרים, שהצבא נותן.
יעקב דנון: בשעתו, ריכזתי את החישוב הזה, בין 850 ל-900 שקלים, בנוסף לזה, הסיוע שהמשרד נותן.
יעקב דנון: אבל צריך לזכור משהו.
יעקב דנון: דיברו על רקע סוציו-אקונומי של בני העדה, הוא נכון, זה מטען שאתה סוחב איתך.
יעקב דנון: אבל בביקור שעשיתי יחד עם דוד, עם נציגי חיל חינוך בכלא 4, ודיברנו עם אנשים.
יעקב דנון: אתם יודעים מה מכניס אותם לאובר-דראפט, החובות שלפני הגיוס, הפלאפונים.
יעקב דנון: אנחנו בעידן של התקשורת, אבל זה קוריוז שמלמד.
יעקב דנון: ישנם גם דברים אחרים שלא קשורים להיבט, וזה התקשורת הבינאישית, בין יוצאי העדה לבין צב"ר.
יעקב דנון: לא צריך להתעלם מזה, זה חלק מחבלי קליטה.
יעקב דנון: אני חושב שבני העדה בגבורה, מתמודדים בתחרות לא קטנה מול צברים ואחרים בשיבוץ בצבא, בכל מיני תפקידים, וזה לא קל.
יעקב דנון: התשובה להתמודדויות האלה נעשות בשקידה ובמסירות, על הן על ידי צה"ל, והן על ידי המשרד.
יעקב דנון: יש תכניות משותפות וזה הוזכר כאן.
יעקב דנון: כל הנושא של זינוק בעלייה, שהמשמעות שלו מתחילת המלש"ב, אבל גם תוך כדי שירות, לייצר כתובת, שהיא תסייע לחייל בשירות הצבאי בקהילה.
יעקב דנון: דובר כאן על תכנית "אמיר" שמנסה להתמודד עם איזשהו תהליך רך, של כניסה והסתגלות בתוך הצבא.
יעקב דנון: דבר שהוכיח את עצמו, ואפשר להגיד גם, שהראשונים, הבוגרים, של קורס "אמיר" היום הם קצינים.
יעקב דנון: יש אחת ששמה רחל, אתה מכיר אותה דויד, מושיק בוודאי, היא היום בחיל חינוך, מסייעת בטיפול בהתמודדות מול הטיפול של בני העדה.
יעקב דנון: אני רוצה לציין את מה שנעשה בשבוע שעבר.
יעקב דנון: היה כנס כשירויות של חיל חינוך שריכזו שם למעלה מ-350 קצינים.
יעקב דנון: דיברו רק על קליטת בני העדה בתוך צה"ל.
יעקב דנון: הביאו שם מודלים של מנהיגות שחבל על הזמן.
יעקב דנון: אני חייב לציין את רב סרן שלומי ביצ'ה, ששידרו את הכתבה שלו בערוץ 2, והוא ריגש את כל הקהל.
יעקב דנון: זה היה יום שלם שהצבא הקדיש, זה אומר שהצבא משקיע, אולי אל מול הפערים זה לא מרצה עד הסוף, אבל בהחלט זאת תשובה משמעותית למה שקורה עכשיו בתוך המשרד שלנו.
יעקב דנון: מדי שנה בשנה, אנחנו יושבים על תכניות עבודה יחד עם צה"ל, עם משה, הוא השותף שלנו בעניין הזה.
יעקב דנון: מה לעשות לגבי הכשרת מפקדים, ולגבי כל מיני תהליכים שקורים בתוך הצבא, לעשות פעילות למניעה של התדרדרות למצב של כליאה.
יעקב דנון: התכנית אחרת, תכנית "אמיר", אלה תכניות שאנחנו שותפים גם תקציבית וגם רעיונית למימושם.
יעקב דנון: אני חייב לומר, שגם כל הפעילות שהצבא עושה במחווה אלון, אני לא יודע גברתי, את מכירה את המושג הזה, של מחווה אלון, שזה מרכז קליטה.
יעקב דנון: זה בסיס צבאי שבו נכנסים חיילים, עולים, ולומדים את השפה העברית, וגם מיומנויות צבאיות מסוימות לתקופה של הסתגלות, בין שישה שבועות לשלושה חודשים.
יעקב דנון: זה תהליך מקסים, שם כבר סוגרים את כל בעיות הת"ש שלהם, אנחנו המשרד ייצגנו עובד שנמצא בתוך הבסיס הצבאי, על מנת לפתור את בעיות הת"ש מוקדם ככל האפשר.
יעקב דנון: כי הבנו שזה דבר טכני קריטי, שהוא בעל משמעות להמשיך.
יעקב דנון: אני חושב שנעשה הרבה, אבל צריך להכיר בעובדה, כמו שאמרו קודמים, וחכמים ממני, שתהליכי קליטה, הם תהליכים לא כמו להכין כוס קפה.
יעקב דנון: תהליכים ארוכים, מתמשכים, ודי לנו בכך, שאנחנו יודעים, או בטוחים בכך, שאנחנו בכיוון הנכון.
יעקב דנון: אני שמח על השותפות שלכם, אני רק מחמיא לעשייה שיש לצה"ל.
קולט אביטל: כל מי שבא לוועדה הזאת, הדבר הזה מובן מאליו.
קולט אביטל: שיש בעיות, ושאדם שעובר מתרבות אחרות, לתרבות אחרות.
קולט אביטל: מרגיש שהוא לא תמיד שייך לחברה הישראלית, וזה גורם קשיים, זה מביא אנשים אפילו לידי התאבדויות.
קולט אביטל: בוועדה הזאת לא גילינו את הדבר הזה, כולנו יודעים את זה.
קולט אביטל: מה שאנחנו רוצים לבדוק זה שני דברים.
קולט אביטל: כיוון שאנחנו למודי נסיון, מה נעשה כדי לסייע בתהליך הקליטה מצד אחד.
קולט אביטל: ומצד שני, ומצד שני, מה שמטריד ומדאיג אותנו, כשאתה מפרסם, מחוץ לכל הקשר, נתונים שליליים על כשלונות, זה משליך על מוטיבציה של חברה שלמה.
קולט אביטל: שעה שבעצם הנתון הזה הוא מבולבל, כשהרוב כן נקלט, כן נכנס לצבא.
קולט אביטל: זה מייצר את הסטיגמה שאותה מנסים כרגע לראות איך מונעים.
קולט אביטל: נעשה פה דבר, שאנחנו רוצים לראות איך הוא יבוא על תיקונו, זאת המטרה פה.
עמירם קלאוז: מטבע הדברים מתייחסים לאוכלוסיות מלכתחילה יותר בעייתיות, יותר קשות.
עמירם קלאוז: בני נוער שיש להם ליקויי תיפקוד והתנהגות עוד לפני הצבא.
עמירם קלאוז: אז ברור שהנתונים יותר נמוכים מהנתונים שפה.
עמירם קלאוז: אם כי, אני רוצה להדגיש, שגם במקרים האלה, נערים בעייתיים, יש להם גם מוטיבציה גדולה להתגייס.
עמירם קלאוז: אבל חלק מהם בפועל, באחוז יותר גבוה ממה שמושיק הזכיר, מטבע הדברים חלקם באו לא מוכנים.
עמירם קלאוז: יש לנו קבוצות שאנחנו משתדלים לעזור להם, קבוצות להכשרה ולכישורי חיים, שהצבא הוא חלק מהם, על מנת להחזיר אותם למסלול נורמטיבי.
עמירם קלאוז: קבוצות שאמורות לעזור להם.
עמירם קלאוז: יש לנו בערך כ-40 קבוצות בארץ, להתמודד עם מצבי משבר, להתמודד עם מצבי לחץ, על מנת שהם יגיעו לצבא, הם לא ייפלטו אחרי חודש, או שלושה שבועות.
עמירם קלאוז: אנחנו משתדלים לבחור בין אחת לשתיים, לאלה שיכולים לעבוד, יש להם נתונים פוטנציאליים סבירים לעזור להם להיקלט.
עמירם קלאוז: ולאלה שאמורים לא להיקלט, אולי לעזור מראש לא להגיע לצבא בשביל לא להיכשל שם, ולהגיע לבתי סוהר, כי זה צרוף של כישלונות, כלומר, כשלון על כשלון שמחזיר אותם לחברה במצב יותר גרוע.
עמירם קלאוז: בגדול, גם האוכלוסייה הזאת שמוגדרת כבעייתית, יש מוטיבציה גבוהה.
עמירם קלאוז: הפער בין המוטיבציה לבין המציאות, הוא יותר גדול, לכן חלק מהכישלונות.
עמירם קלאוז: אבל סך הכל מקרב העדה, מוטיבציה מאוד חיובית לשרת בצבא.
קולט אביטל: כל זה שמענו מהצבא, יסלח לי אדוני, אתה מייצג את משרד הרווחה, הציפייה שלנו לשמוע ממך אם יש לנו לתרום לדיון, מה עושה משרד הרווחה?
עמירם קלאוס: יש כאלה שבעבר אולי לא היו מגיעים לצבא, לעזור להם להתגייס עד כמה שאפשר, לחזק אותם עם הנתונים שלהם, שמטבע הדברים יותר נמוכים.
קולט אביטל: כיוון שזה היה דיון מהיר, אנחנו גם צריכים להסיק מסקנות.
קולט אביטל: המסקנות שלנו תתמקדנה בשלוש, ארבע נקודות.
קולט אביטל: אחת מהן שאנחנו דוחים מכל וכל, או מצרים על הפרסום של נתונים שליליים מחוץ לכל הקשר.
קולט אביטל: שעה שרוב העדה מצטיינת במוטיבציה גבוהה להתגייס, ושעה ש-30% מקירבם מתנדבים ליחידות קרבות.
קולט אביטל: הנקודה השנייה, תהיה פנייה או תביעה מדובר צה"ל, לתת פרסום של כל הנתונים כדי להראות תמונה שלמה בצורה יזומה.
קולט אביטל: וזה גם דבר שחשוב להביא אותו לידיעת, לא רק כלל הציבור, אלא גם לעדה האתיופית.
קולט אביטל: כמובן שאנחנו מברכים את צה"ל, גם על המודעות, וגם על התכניות המיוחדות, היזומות שנעשות טרום צבא, או בזמן הצבא כדי לעזור לבני העדה להיקלט, לא רק עם הצבא, אלא גם בחברה הישראלית.
קולט אביטל: אנחנו ודאי נרצה להשתתף בכנס של הקצינים כוועדה, פניתי ליו"ר הוועדה, לנסות לעשות כנס בכנסת, וכבר ניסינו בעבר, אני חושבת שבהצלחה.
קולט אביטל: להביא הנה את כל אותם בני העדה המצליחים, כשמדובר גם בקצינים, גם בחיילים.
קולט אביטל: לעשות יום הצדעה לכל אותם האנשים בקהילה האתיופית.
אבי יאסו: הבית לא יספיק.
קולט אביטל: עכשיו מתפשטים לעבר מחוזות גדולים מאוד, אנחנו רוצים להצביע לבני העדה שמשתלבים בחברה, שמצליחים בחברה, לא רק בצה"ל גם בדברים אחרים.
קולט אביטל: גם כעורכי דין, אמנים, עובדים סוציאליים, ויתר המקצועות.
קולט אביטל: אולי ננסה כוועדה, לעשות דבר כזה.
מיכאל נודלמן: אנחנו סיימנו.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהדיון היה בזמן, והיה דיון טוב.
מיכאל נודלמן: אני מברך את כל המשתתפים על הדיון.
מיכאל נודלמן: תודה רבה שהגעתם.
מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: על סדר היום קיצוץ דרסטי בתקציב משרד החינוך עלול להביא לפיטורי 350 מורים באולפנים לעולים.
מיכאל נודלמן: נמצאים כאן כמה נציגים של משרד החינוך, ואני רוצה לשאול אותם כמה שאלות.
מיכאל נודלמן: ראיתי את התקציב, וראיתי שישנם קיצוצים.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין האם הקיצוצים הם בגלל שאין עולים, או שמדובר בסתם קיצוצים, ומה זה תקן בשכר.
זאב אלקין: איזה סעיף תקציבי זה בתקציב משרד החינוך?
דנה גורדון: אתה יכול לעיין במסמך הזה.
מיכאל נודלמן: יש, הקיצוץ הוא כמעט בחצי.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים כל הזמן על כך שבלי שפה אי אפשר לעשות קליטה, ושבלי שפה אי אפשר לקבל עבודה, ושבלי שפה האדם הוא למעשה מרחף באוויר.
מיכאל נודלמן: פתאום אנחנו רואים שיש פה קיצוץ, וקיצוץ של כמעט 40 מיליון, מ-80 - 90 מיליון.
מיכאל נודלמן: האם מישהו יכול להסביר לנו מה זה אומר?
2396: לצערנו הרב, יש קיצוץ משמעותי מאוד בתקציב האגף לחינוך מבוגרים, שהמשמעות שלו היא באמת פגיעה בשכר מורים באולפנים - דבר שיכול להביא באמת בסופו של דבר לפיטורי כ-350 מורים כפי שיושב ראש הוועדה ציין.
2396: משרד החינוך כמו כל משרדי הממשלה עבר קיצוץ מסוים, והוא גם יצטרך לתת מתקציבו לטובת הרפורמה שדנו בה בוועדה אחרת אתמול, שאמורה להיות בכל בתי הספר במדינת ישראל.
2396: בינתיים, רק ביסודי ובחטיבות.
2396: מדיניות שרת החינוך בסדרי העדיפויות שלה כפי שהיא הציגה אותם בוועדת החינוך בזמנו, שכרגע היא לא רוצה לפגוע לא בגני הילדים, בתי ספר יסודיים ועל-יסודיים.
2396: ולכן לצערה הרב, או לצערנו הרב, הקיצוצים יצטרכו להיות ממקורות אחרים.
2396: אחד המקורות זה האגף לחינוך מבוגרים, ואכן הקיצוץ בו הוא באמת משמעותי מאוד.
2396: אולי אפשר לבקש מהגברת ברכה לוזון שהיא סגנית מנהל האגף ואחראית על התקציבים, להסביר את משמעויות הקיצוץ.
2396: כלומר, מהו הסכום, ומהן ההשלכות של זה כפי שהתחיל לציין היושב ראש בפיטורי המורים.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבינים ש-350 מורים עומדים לקראת פיטורין.
מיכאל נודלמן: אני רק רוצה לשמוע האם יש לכך השפעה על הלימודים של עולים החדשים, או שיש עודף כוח אדם ואתם החלטתם לפטר?
מיכאל נודלמן: אני שואל, מה יהיה עם עולים חדשים?
מיכאל נודלמן: חברים, מדובר בשפה, זה לא צחוק.
מיכאל נודלמן: בלי שפה אי אפשר לחיות.
מיכאל נודלמן: מדינה צריכה לתת שפה לכל עולה שבא.
מיכאל נודלמן: אם זה לא מפריע ללימודי השפה, אנחנו יכולים לעבור על כך.
מיכאל נודלמן: אבל אם זה מפריע, זה לא מקובל.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדינה קולטת עלייה.
שרה מרום שלו: אפשר בכלל לסגור בכלל את העלייה.
מיכאל נודלמן: חברת הכנסת מרום שלו, את ותיקה.
מיכאל נודלמן: האם את חושבת שאפשר לקבל עולים חדשים בלי זה?
שרה מרום שלו: לא, אני אומרת משהו אחר.
שרה מרום שלו: אתה צריך לסגור את העלייה אם אתה לוקח להם את השפה, אחרת בשביל מה אתה מביא אותם?
שרה מרום שלו: איך הם ישתלבו בכל דבר הכי קטן אם אין להם שפה?
2396: אדוני היושב ראש, לא נראה לי סביר שיהיה קיצוץ כזה וזה לא יפגע בשפה.
2396: לא נראה לי סביר שיהיה קיצוץ משמעותי כפי שהוא, וזה לא יפגע בלימודי השפה, ובלימודים באולפנים.
2396: השאלה היא, עד כמה זה יפגע?
2396: אנחנו כמובן נשתדל למזער את הנזקים, ולצמצם אותם.
2396: אבל, להגיד שיש קיצוץ כל כך משמעותי באגף חינוך מבוגרים, באולפנים, שיכול להביא לקיצוץ למספר כל כך רב של מורים - ודאי שזה יפגע בלימודי השפה, או בשאר הלימודים שמלמדים באולפנים.
2396: ולכן, אם שאלת הוועדה אותנו כנציגי משרד החינוך, אם זה יפגע - מחובתנו, להגיד לוועדה את כל האמת, ורק את האמת.
יוסף שגל: האם אתם לא הכתובת, או שמישהו אחר חייב לתת תשובה?
יוסף שגל: אני פשוט לא הבנתי.
2396: אנחנו הכתובת.
זאב אלקין: לצערי, אנחנו הכתובת, כי הוא לא ממנה את השרה.
זאב אלקין: את זה אנחנו מינינו.
2396: לא, לא.
2396: אני מכבד כל שרה וכל שר שישנו במשרד.
2396: כל אחד פועל לפי השקפתו, ותפקידנו לשרת את המדיניות שכמובן השרים והממשלה, מכתיבים.
2396: אני רק מסביר - הקיצוץ נעשה מכיוון שנעשה קיצוץ והיו סדרי עדיפויות.
2396: בסדרי העדיפויות של המשרד לשנה זו, היה לא לפגוע - - -
מיכאל נודלמן: סליחה, האם המשרד הזה עובד בנפרד?
מיכאל נודלמן: האם אין סדר עדיפות במדינה?
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, זה קורה בהרבה מאוד נושאים שמשרד החינוך יש לו סדר עדיפויות אחר.
מיכאל נודלמן: אתם מבינים מה קרה פה, זה אפילו דבר פוליטי.
מיכאל נודלמן: זה לא רק עניין של כספים.
מיכאל נודלמן: אתם מקצצים לימודי שפה וזה מסמן לעולים החדשים שרוצים להגיע לפה, לא להגיע לפה.
מיכאל נודלמן: ראש הממשלה מדבר על מיליון עולים חדשים, ואתם עושים הכול הפוך - אני לא מבין.
מיכאל נודלמן: זאב אלקין: שרת החוץ פונה לפלשתינים ומבקשת להוציא נאכבה מהלקסיקון, ושרת החינוך מכניסה נאכבה ללימוד במדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: זה בסדר, זה לא מקרה יחיד שלשרת החינוך יש אג'נדה נפרדת מהממשלה.
מיכאל נודלמן: אני מבין שאתם לא יכולים לדבר איתנו על דברים פוליטיים.
מיכאל נודלמן: אבל, אתם צריכים להבין שאם אתם אחראים על הקיצוצים, אז שזה לא יכול לעבור ככה, כי אנחנו ועדת העלייה והקליטה והתפוצות, ואנחנו נלחמים, והממשלה נלחמת על זה שעולים יגיעו לישראל.
מיכאל נודלמן: ופתאום הם מגיעים לישראל ואין קורסים לשפה, אין מורים לשפה.
מיכאל נודלמן: כמה מורים יש בסך הכול באולפנים למבוגרים?
ברכה לוזון: 778 מורים.
ברכה לוזון: זה חצי מהתקציב שקוצץ, זה חצי מהמורים.
מיכאל נודלמן: אנחנו עובדים על רפורמה בנוגע ללימודי השפה העברית לעולים חדשים.
מיכאל נודלמן: יש אולפנים פרטיים, יש קורסים פרטיים עם פחות שעות.
מיכאל נודלמן: לומדים בהם יותר טוב, ואחרי הלימודים באולפן אנשים מבינים ומדברים את השפה, לא כמו אחרי האולפן אצלכם.
מיכאל נודלמן: אולי אתם תלכו למכרז, וכשאתם עושים קיצוץ אולי תעשו אולפנים פרטיים.
מיכאל נודלמן: כל המורים יתפזרו, ולגבי הכסף שיישאר אצלכם אתם צריכים לבדוק אולי זה יהיה יותר זול או יותר טוב.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לבחון את כל הפרויקטים שיכולים להיות, ואולי יש מקום לתת לשוק הפרטי חלק בפרויקט אחד.
2396: אם אני מבין נכון - היושב ראש אומר שאנחנו צריכים לבחון במסגרת הקיצוץ והכסף שנשאר, איך אפשר לתת יותר שירותים באותו תקציב.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לתת שירות, המדינה צריכה לתת שירות.
מיכאל נודלמן: בלי זה לא יהיה שום דבר.
שרה מרום שלו: המדינה צריכה לתת תשובה לעולים.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מסכימים לקיצוץ הזה.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא מסכימים.
אברהם מיכאלי: זה עניין של המשרד איך המשרד רוצה לסדר כרגע את הפתרון.
אברהם מיכאלי: אנחנו מרגישים שזה כמו עוד עז שהאוצר תוקע לנו בתקציב, והמשרד גם תקע לנו עכשיו עז בוועדת עלייה.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים להתמודד עם זה.
זאב אלקין: אני רוצה לשאול את מנחם שאלה.
זאב אלקין: נמצא פה נציג בכיר מאוד של משרד החינוך, וזה שהוא מצא זמן בין שביתה לשביתה להתפנות אלינו, זה לפחות אומר שהתמזל מזלנו ויש לנו סיכוי לקבל את התשובות כמעט מפי הגבורה.
זאב אלקין: זה נכון, אתה אמרת בצדק שמקור שורש הרע היא ההחלטה המוטעית בעיניי - אתה לא יכול להגיד את זה - של שרת החינוך לממן חלק גדול מעלות הרפורמה השנה מהתקציב הגמיש יותר של משרד החינוך, וכתוצאה מזה פגיעה בכל הסעיפים החברתיים של תקציב משרד החינוך - מחשבה מאוד מוזרה שניתן לשפר את החינוך דרך פגיעה דווקא במרכיבים של הרווחה.
מיכאל נודלמן: הכול לפי האינטרסים של הממשלה, ושל שרת החינוך.
זאב אלקין: יש פה נקודה שפה אני רוצה להבין את ההיגיון שלה.
זאב אלקין: אם נכונות של ההערכה הכללית ושל הקיצוץ, הקיצוץ שמושתת הוא לא בסדר גודל כזה.
זאב אלקין: כשאני מסתכל בספר התקציב, קיצוץ בחינוך מבוגרים הוא סדר גודל של כ-35%.
זאב אלקין: אין קיצוץ בתקציב הגמיש של משרד החינוך של 35% גם אם צריכים לקחת 170 מיליון.
ריבה שרה אביעד: יש קיצוץ בתקנות השכר.
זאב אלקין: אני לוקח את ספר התקציב, ויש פה שורה חשובה, ואני חושב שזה חשוב שיהיו נושאים כאלה של חינוך יהודי בתפוצות, ועוד הרבה נושאים שיש קיצוץ.
זאב אלקין: אבל, הקיצוץ הוא לא 35%.
זאב אלקין: הסעיף היחיד לפחות בעמוד הזה של התקציב שאני רואה שהוא קוצץ בסדר גודל כל כך דרמטי של 35%, זה חינוך מבוגרים.
זאב אלקין: מה זה קיצוץ בחינוך מבוגרים?
זאב אלקין: יש לנו כאן פילוח.
זאב אלקין: 90% מחינוך מבוגרים זה האולפנים.
זאב אלקין: המשמעות האוטומטית של זה היא קיצוץ כמעט חצי בתקציב האולפנים.
זאב אלקין: מה שמעניין אותי לדעת הוא מי קיבל את ההחלטה הזאת במשרד החינוך, כי זה לא קיצוץ יחסי, זה לא flat.
זאב אלקין: מה שקרה כאן עם חינוך מבוגרים ועם אולפנים ספציפית, זה לא flat.
אברהם מיכאלי: זה מכוון.
זאב אלקין: מישהו התיישב, ושאל איפה הוא יכול בגלל שיש לו קיצוץ משמעותי, להפיל מכה קשה מאוד, והפיל את זה פה.
זאב אלקין: מתוך אותם 170 מיליון שאתה ציינת שהמשרד צריך לקחת לרפורמה, רק מהסעיף הזה לבדו הגיעו יותר מ-30 מיליון.
זאב אלקין: זה אחוז גדול מאוד.
זאב אלקין: מי קיבל את ההחלטה הזאת שהאולפנים, וקליטת עלייה זה הנושא העיקרי שצריך להיפגע כתוצאה מהרפורמה?
זאב אלקין: לא ניתן לפתור את זה באמירה כללית שיש קיצוץ בגלל הרפורמה.
זאב אלקין: זה נכון, אבל הוא לא כזה באף סעיף.
2396: משרד החינוך עבר קיצוצים מאוד משמעותיים בחמש השנים האחרונות.
2396: קיצצו ב-17 פעימות כמעט 4.5 מיליארד.
זאב אלקין: כולל גם בסעיף הזה, ב-flat, בצורה סבירה.
זאב אלקין: אני רואה 2006 מול 2007.
זאב אלקין: אבל, לא כך.
מיכאל נודלמן: אבל, אתם לא קיצצתם בבתי ספר.
מיכאל נודלמן: פה אתם מקצצים בבתי ספר.
2396: רוב הקיצוצים לשעבר, רוב הקיצוצים שהיו היו קיצוצים בשעות, כי שעות זה 83% מתקציב המשרד.
2396: ולכן, הטענה שטוענים המורים בוועדות אחרות שכל תלמיד הפסיד 8.5 שעות שבועיות בשנה, היא נכונה.
2396: זה התוצאה של הקיצוצים שהמשרד עבר בחמש השנים האחרונות.
2396: יש עכשיו החלטת שרה - שרה, מנכ"ל, או מנכ"לית כלומר, לדורותיהם - שלא פוגעים יותר בשעות בשום מחיר ובשום תנאי לאחר הפגיעה האנושה ששעות הלימוד נפגעו.
2396: אחרי זה היתה החלטה במסגרת הרפורמה שמדינת ישראל מקצה לה 6 מיליארד, מיליארד לשחיקה, 5 מיליארד לרפורמה.
2396: בפריסה כפי שהיא פרוסה המשרד צריך לתת סכום מסוים.
2396: את הפריסה בשנה הזאת, ובשנה הבאה - מי שקובע את סדרי העדיפויות במשרד זה ראשי המשרד.
זאב אלקין: אז זו השרה.
2396: זה - - -
זאב אלקין: אני מפנה את תשומת לב החברים שהתשובה שאנחנו מקבלים כאן שזו החלטה פוליטית של השרה להשית חלק גדול מאוד הקיצוץ - - -
אברהם מיכאלי: הוא לא אומר פוליטי, אנחנו מתכוונים להחלטה פוליטית.
זאב אלקין: החלטה של השרה זה דרג פוליטי.
2396: הדבר היחידי שאני אומר הוא שאת סדרי העדיפויות במשרד קובעים ראשי המשרד.
זאב אלקין: ראשי המשרד זה השרה.
יוסף שגל: התמונה ברורה.
זאב אלקין: זה מרתק ששרת הקליטה לשעבר, היא זו שמקבלת את ההחלטה הזאת.
אברהם מיכאלי: אנחנו חושבים שזהו באמת ניסיון, ואולי אפשר אפילו לומר חשיבה מוטעית מאוד של המשרד.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מאשימים את הפקידות שיושבת פה כרגע.
זאב אלקין: זה לא חשיבה מוטעית, זה יותר חמור.
אברהם מיכאלי: חשיבה מוטעית ומכוונת לקצץ בתחום הזה.
אברהם מיכאלי: אולי חושבים שאין היום עולים ולכן לא צריך אולפנים.
אברהם מיכאלי: אנחנו דיברנו בוודאי מספיק על נושא האולפנים בוועדת העלייה.
אברהם מיכאלי: בוועדת המשנה דיברנו על אולפנים לנוער, ושם גם העברנו את המסר עד כמה האולפנים חשובים.
אברהם מיכאלי: אנחנו כל היום מדברים על זה.