GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: אנחנו לא נותנים שיעור מחשב מהשבוע הראשון אלא רק כאשר הם מתחילים ללמוד את האותיות.
עמית ליאור: השימוש במחשב הוא כדי ללמוד.
עמית ליאור: זה לימוד עברית באמצעות מחשב.
קריאה: זה בסך הכול שיעור אחד בשבוע.
קריאה: אנחנו לא מתבססים על זה.
מיכאל נודלמן: כמה זמן אתה בישראל?
תלמיד: תשעה חודשים.
מיכאל נודלמן: תשעה חודשים אתה לומד עברית?
תלמיד: לא.
תלמיד: אני לומד עברית שמונה חודשים.
מיכאל נודלמן: אתה יכול לדבר עם אנשים חופשי?
תלמיד: אני לא יודע.
מיכאל נודלמן: אתה כותב ולומד עברית.
מיכאל נודלמן: זה עוזר ללמוד עברית?
תלמיד: אני לומד קצת עברית.
מיכאל נודלמן: הוא למד שמונה חודשים אבל בקושי מדבר עברית.
דוד יאסו: כי הרקע הוא אחר והראש במקום אחר.
דוד יאסו: יש להם הרבה דברים לעשות כאן.
דוד יאסו: אנחנו כאן נותנים להם את הכלים הראשוניים.
מיכאל נודלמן: אני רואה שאחרי שמונה חודשים, הוא כמעט לא מדבר.
דוד יאסו: יש את הרקע ממנו הם באו.
דוד יאסו: יש כאלה שלא יודעים קרוא וכתוב בשפתם.
דוד יאסו: זה הקושי כי אנשים לא מבינים את המטריה מיסודה.
דוד יאסו: ההשכלה שם היא פחותה.
דוד יאסו: כשאני הגעתי לכאן לפני 27 שנים, אפילו מתורגמן לא היה, אבל אני עשיתי מאמץ ללמוד.
דוד יאסו: המטרה של מרכז הקליטה הוא להכין את העולים לחיים עצמאיים וזה מה שאנחנו עושים בצורה הטובה ביותר שיכולה להיות.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא של ילדים עולים.
מיכאל נודלמן: רוב הנוכחים פה זוכרים שב21 בפברואר 2007 הייתה ישיבה ולא היו נתונים מדויקים, רק הייתה תחושה.
מיכאל נודלמן: שמענו את נציגי המשרדים.
מיכאל נודלמן: באותו זמן גם אמרתי שמדברים על תוכניות שלא יודעים מה הן, שלא יודעים על איזה אחוז מדובר, כמה זה עולה.
מיכאל נודלמן: אומרים שאין כסף.
מיכאל נודלמן: יש כסף.
מיכאל נודלמן: אולי סדר העדיפות לא טוב, אולי לא יודעים מה לעשות.
מיכאל נודלמן: אני טוען שרק יודעים לבזבז כסף.
מיכאל נודלמן: בפניכם מונחת כתבה של שוש מולה.
מיכאל נודלמן: זאת לא כתבה, זאת קטסטרופה של ילדים עולים.
מיכאל נודלמן: אמרתי בפעם הקודמת שהאחריות על הילדים זאת לא רק אחריות של ההורים.
מיכאל נודלמן: הם לא יכולים להיות כל הזמן אחראים.
מיכאל נודלמן: הם עסוקים בחיפוש עבודה ובחיפוש מגורים.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שכל האחריות על הקטסטרופה הזאת היא של משרדי הממשלה שלא יודעים מה לעשות.
מיכאל נודלמן: כל הזמן אומרים איך זה יכול היה לקרות.
מיכאל נודלמן: מפריע לי שהמשרדים לא מדברים.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לדבר בכל מקום כי מדובר בקטסטרופה.
מיכאל נודלמן: מדובר ב240 אלף בני נוער.
מיכאל נודלמן: אני כבר כמה לילות לא ישן.
מיכאל נודלמן: יש לי 2 בנים.
מיכאל נודלמן: 37% מהילדים שבאו עם ההורים עסוקים בפשע.
מיכאל נודלמן: לא היו דברים כאלה שם.
מיכאל נודלמן: החברה הישראלית והממשלה הישראלית אשמות בכל המצב הזה.
מיכאל נודלמן: יכול מישהו לומר שזה לא כך, אבל אני בטוח שזה כך.
מיכאל נודלמן: קיימתי פה כמה ישיבות על ילדים בלי מעמד, על ילדים בסכנה.
מיכאל נודלמן: ד"ר קדמן הוא ציוני אמיתי.
מיכאל נודלמן: הוא כל הזמן מנהל מלחמות.
מיכאל נודלמן: לאחרים זה רק משכורת.
מיכאל נודלמן: הצעירים זה העתיד של המדינה.
מיכאל נודלמן: איזה עתיד יש בצעירים כאלה?
מיכאל נודלמן: ביקרנו בבית כלא, ביקרנו בכל המקומות שיש צעירים.
מיכאל נודלמן: ראינו את היחס שניתן לצעירים.
מיכאל נודלמן: אני לא רוצה לדבר על מבוגרים או על גיל ביניים.
מיכאל נודלמן: אלה יודעים מה לעשות.
מיכאל נודלמן: קשה להם אבל הם עובדים.
מיכאל נודלמן: כל אחד מבין שמדובר פה בילדים.
מיכאל נודלמן: הגענו למצב ש37% מהילדים נמצאים בבעיות גדולות.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים כבר כמעט שנתיים על נשירה מבתי ספר.
מיכאל נודלמן: באשדוד יש נשירה של 45%, בחדרה 50%, בנצרת עלית 71%.
מיכאל נודלמן: במשרד החינוך לא מדברים על זה.
מיכאל נודלמן: ילדים שלא לומדים בבית ספר הולכים לרחוב.
מיכאל נודלמן: הילדים גונבים כסף, גונבים ציוד אלקטרוני, גונבים את כל מה שאפשר לגנוב.
מיכאל נודלמן: הם גם גונבים אוכל.
מיכאל נודלמן: אם הגענו ל71% נשירה מבית הספר זה אומר שאין שום דבר בפנים, רק דיבורים, רק כל מיני סיפורים על תוכניות ועל כל מיני דברים.
מיכאל נודלמן: עכשיו אני קורא על כך שאין מוטיבציה להתגייס.
מיכאל נודלמן: אתם חושבים שאצל 240 אלף הילדים האלה תהיה מוטיבציה להתגייס?
מיכאל נודלמן: לא תהיה מוטיבציה.
מיכאל נודלמן: אנחנו אשמים.
מיכאל נודלמן: אני צריך להיפגש עם ראש הממשלה.
מיכאל נודלמן: אני אשלח מכתבים טרגיים לכל השרים הרלוונטיים – שר האוצר, שר הרווחה, שרת החינוך, שר הבריאות -על כך שיש 240 אלף ילדים עד גיל 17 שנמצאים במצב קשה.
מיכאל נודלמן: אם הממשלה לא תקבל החלטות דרסטיות המצב יהיה יותר גרוע.
ד"ר יצחק קדמן: תודה, אדוני היושב-ראש, על ההקדמה שלך ועל כך שלמרות שהכנסת על סף פגרה ראית לנכון לכנס את הוועדה לדיון בנושא.
מיכאל נודלמן: זה יהיה גם בזמן פגרה כי מדובר בנושא מאוד חשוב.
ד"ר יצחק קדמן: אני רוצה לתת לכם כמה מהנתונים שמדאיגים מאוד במספר ובעובדה שלמרבה הצער התמונה חוזרת על עצמה כמעט בכל אינדיקטור שאתה בודק.
ד"ר יצחק קדמן: אני רוצה להתחיל בשני מספרים שלדעתי מסבירים את כל הרצף.
ד"ר יצחק קדמן: המספר האחד מדבר על אחוזי הנשירה מבתי הספר.
ד"ר יצחק קדמן: ניקח למשל את כיתה י"א.
ד"ר יצחק קדמן: בעוד שהנשירה בקרב תלמידים ותיקים מגיעה בכיתה י"א ל5%, בקרב העולים היא מגיע ל9%.
ד"ר יצחק קדמן: זה מסביר בעיני את כל הסיפור.
ד"ר יצחק קדמן: אנחנו כמובן מגנים כל אלימות בבית ספר.
ד"ר יצחק קדמן: מה הפתרון שמצאו לאלימות בבית ספר?
ד"ר יצחק קדמן: אני קורא היום שמשרד החינוך החליט שבמקום שאפשר יהיה להשעות תלמיד לשבוע ימים, אפשר יהיה להשעות אותו לשבועיים.
ד"ר יצחק קדמן: כך לא נפתור את בעיית האלימות.
ד"ר יצחק קדמן: אני עוד לא שמעתי על תלמיד אחד שהפך להיות לא אלים בגלל שהשעו אותו.
ד"ר יצחק קדמן: מה הרוויח תלמיד כזה ששלחנו אותו לרחוב בלי מסגרת?
ד"ר יצחק קדמן: אני לא אומר שלא צריך לטפל באלימות.
ד"ר יצחק קדמן: אם צריך להעניש אז צריך להעניש עונש חינוכי כך שהילד יישאר יותר שעות במסגרת, לא שילך לים לשבועיים ימים.
ד"ר יצחק קדמן: זה מתחיל בהשעיה, זה נגמר בהנשרה ומשם הדרך לרחוב פתוחה.
ד"ר יצחק קדמן: כאן אני רוצה לעבור לצד השני של התמונה.
ד"ר יצחק קדמן: לא בקלות שופט שולח קטין לכלא.
ד"ר יצחק קדמן: הוא שולח אותו אחרי שהוא חזר ועבר כמה עבירות, או אחרי שהוא עבר עבירה כזאת חמורה שאין מה לעשות אלא לשלוח אותו לכלא.
ד"ר יצחק קדמן: התמונה בכלא אופק מחרידה.
ד"ר יצחק קדמן: כ40% מהאסירים בכלא אופק הם עולים.
ד"ר יצחק קדמן: חלקם באוכלוסייה הוא 11%.
ד"ר יצחק קדמן: זה כמעט פי 4 מחלקם באוכלוסייה.
ד"ר יצחק קדמן: זה נכון גם לגבי עולים מאתיופיה, זה נכון גם לגבי עולים מברית המועצות לשעבר.
ד"ר יצחק קדמן: כשאתה שואל את עצמך מאיפה הם הגיעו לכלא אתה רואה את אותה תמונה.
ד"ר יצחק קדמן: נניח שאתה לוקח את הקטינים שמטופלים על ידי רשות חסות הנוער.
ד"ר יצחק קדמן: רשות חסות הנוער היא באותה רשות במשרד הרווחה שמטפלת בעבריינים או בקטינים על סף עבריינות.
ד"ר יצחק קדמן: יש לה הרבה מאוד מעונות.
ד"ר יצחק קדמן: חלקם מעונות סגורים, חלקם מעונות פתוחים.
ד"ר יצחק קדמן: מתוך כלל הצעירים שמטופלים על ידי רשות חסות הנוער, 39.5% הם עולים חדשים.
ד"ר יצחק קדמן: כמעט אותה תמונה בדיוק.
ד"ר יצחק קדמן: פי 4 מחלקם באוכלוסייה נמצאים ברשות הנוער.
ד"ר יצחק קדמן: מהם מגיעים אחר כך לכלא.
ד"ר יצחק קדמן: יותר נדיר שנערות מבצעות עבירות.
ד"ר יצחק קדמן: יש לנו התקדמות לקראת שוויון גם בנושא הזה.
ד"ר יצחק קדמן: הייתי מעדיף שלא תהיה.
ד"ר יצחק קדמן: 21% מהנערות בטיפול השירות לנערה במצוקה הן ילדות עולות.
ד"ר יצחק קדמן: 15% מברית המועצות לשעבר ועוד 6% מאתיופיה.
ד"ר יצחק קדמן: מדובר באוכלוסייה של נערות שעברה את כל הקווים האדומים.
ד"ר יצחק קדמן: אלימות בעבריינות של נערות מופנית קודם כל כלפי עצמה – ניסיונות התאבדות, שוטטות, ניצול מיני.
ד"ר יצחק קדמן: פה מדובר על נערות שחצו את הקווים האדומים ועברו עבירות בעצמן.
ד"ר יצחק קדמן: מדובר ב21%, שזה פי 2 ויותר מחלקן באוכלוסייה.
ד"ר יצחק קדמן: יש נתונים לפי יישובים.
ד"ר יצחק קדמן: ניקח למשל עיר בכותרות כמו שדרות.
ד"ר יצחק קדמן: אין שם הכי הרבה עולים, אבל מתוך כלל התיקים במשטרה שנפתחו לקטינים בשדרות 50.6% היו של ילדי עולים.
ד"ר יצחק קדמן: זה יותר מחצי.
ד"ר יצחק קדמן: זה פי מ5 מחלקם באוכלוסייה.
ד"ר יצחק קדמן: רחובות עלתה לכותרות לא מעט בחודשים האחרונים.
ד"ר יצחק קדמן: מתוך כלל התיקים שנפתחו לקטינים, 54.9% - כמעט 55% - נפתחו לקטינים עולים.
ד"ר יצחק קדמן: בקריית מוצקין 65.8%.
ד"ר יצחק קדמן: כמעט 66% מכלל התיקים זה לנוער עולה.
ד"ר יצחק קדמן: כך בכרמיאל, במגדל העמק, בקריית ביאליק, בחיפה, באריאל, בבת ים, בחדרה, בטירת הכרמל, ביבנה.
ד"ר יצחק קדמן: יש אנשים שנוח להם לטעון שזה משהו בגנים, שהעולים הביאו את זה איתם.
ד"ר יצחק קדמן: מי שאומר דבר כזה הוא גזען.
מרינה סולודקין: הוא טיפש.
ד"ר יצחק קדמן: הנוער שעלה ארצה, בין אם זה מאתיופיה או מברית המועצות לשעבר, איננו נוער ששונה או נופל או פגום בהשוואה לבני נוער שנמצאים בארץ.
ד"ר יצחק קדמן: אלה שמטפחים מגיעים להישגים מעל ומעבר.
ד"ר יצחק קדמן: אין שום דבר פגום בגנים שלהם או בסביבה התרבותית שממנה הם באו.
ד"ר יצחק קדמן: נוח מאוד לחברה הישראלית לעשות סטיגמה.
ד"ר יצחק קדמן: הסיבה לנתונים האלה היא הזנחה ממושכת בטיפול בנוער עולה.
ד"ר יצחק קדמן: הנוער הזה מקבל פחות שירותים ממה שהוא קיבל בעבר .
ד"ר יצחק קדמן: הטענות שלי הן לא למשרד הקליטה.
ד"ר יצחק קדמן: משרד הקליטה הוא לא משרד ייעודי.
ד"ר יצחק קדמן: צריך להבין שכשיש קיצוצים במשרד החינוך הראשונים שנפגעים אלה החלשים.
ד"ר יצחק קדמן: החלשים אלה ילדי מהגרים או ילדי עולים.
ד"ר יצחק קדמן: אנחנו נמצאים בעיצומה של שביתה של קציני מבחן לנוער.
ד"ר יצחק קדמן: מתוך 500 תקנים של קציני מבחן מאוישים כיום פחות מ200.
ד"ר יצחק קדמן: בעיר כמו ערד אין קציני מבחן.
ד"ר יצחק קדמן: אם יצאה קצינת מבחן לחופשת לידה ולא חזרה אסור לאייש את התקן.
ד"ר יצחק קדמן: במצב שבו אין קצין מבחן הנער שהתחיל בעבירות ימשיך לבצע עוד עבירות עד שהוא יגיע לכלא.
מרינה סולודקין: כמה קציני מבחן מדברים רוסית או אמהרית?
ד"ר יצחק קדמן: הלוואי והיו קציני מבחן דוברי עברית.
ד"ר יצחק קדמן: גם כאלה אין.
ד"ר יצחק קדמן: כאשר יש קיצוצים במערך הבריאות ובטיפול בגיל הרך, ששם הכל מתחיל, ויש קיצוצים במערכת החינוך, אז אי אפשר להתפלא למה אחר כך התוצאות הן כאלו.
ד"ר יצחק קדמן: מי שמזניח את החצר האחורית ולא מטפל ולא מטפח, שלא יתפלא אחר כך שיש קוצים ונחשים.
ד"ר יצחק קדמן: מי שחושב שאם הוא ייתן סמכות להשעות ילדים מבית הספר וזה מה שיפתור את הבעיה, שיישאר באשליות שלו.
ד"ר יצחק קדמן: אנחנו חייבים להשקיע.
ד"ר יצחק קדמן: אם הנימוקים ההומניים לא משכנעים, לפחות הנימוק הכלכלי.
ד"ר יצחק קדמן: זה עולה לנו ביוקר.
ד"ר יצחק קדמן: אנחנו חוסכים בפרוטות ומשלמים אחר כך ביוקר רב.
ד"ר יצחק קדמן: לפחות מהבחינה הכלכלית בואו נשקיע בנוער הזה.
ד"ר יצחק קדמן: נקבל את התמורה הכלכלית פי מאה מונים.
מיכאל נודלמן: זאת החוליה הכי חלשה.
מיכאל נודלמן: צריכים בכל התקציבים לתת עדיפות לילדים האלה.
נח גרינבוים: אנחנו מטפלים ב5200 בני נוער נזקקים ובסיכון שהם יוצאי חבר העמים ויוצאי אתיופיה.
נח גרינבוים: חלק מהנתונים מתייחסים לאוכלוסייה הזאת.
נח גרינבוים: אני כמובן לא יכול להתנגד לנתוני הנשירה של בני נוער עולים - דובר על זה בהרבה ועדות - אבל אני רוצה להגיד שהמשרד בצד השני פורש רשת ביטחון עבור אותם בני נוער שנשרו.
נח גרינבוים: רשת הביטחון הזאת פרוסה ב44 יישובים בארץ.
נח גרינבוים: במקרה או שלא במקרה אוכלוסיית העולים שמטופלת על ידי קידום נוער מהווה 25% מכלל אוכלוסיית המטופלים בקידום נוער.
נח גרינבוים: היא כוללת גם מגזרים אחרים – חרדי, בדואי, ערבי וותיקים.
נח גרינבוים: המשרד נותן את רשת הביטחון הזאת.
נח גרינבוים: אותם בני נוער שנושרים מקבלים לא רק שירותי חינוך אלא גם שירותי טיפול.
נח גרינבוים: להבדיל ממשרדים אחרים שפעילים בשטח בנושא הזה, אנחנו גם מפעילים מערך שלם של כוח אדם ייעודי.
נח גרינבוים: דובר קודם על זה שקציני מבחן אינם דוברי רוסית או אמהרית.
נח גרינבוים: בקידום נוער העובדים הם בני התרבות.
נח גרינבוים: צריך להבין שהגיל הממוצע של אותם בני נוער הוא בסביבות 16 וחצי, 17.
נח גרינבוים: יש לנו כשנה עד שנה וחצי לעבוד איתם.
נח גרינבוים: אנחנו מהווים מערכת אלטרנטיבית שנותנת לא רק שירותי חינוך וטיפול אלא גם שירותי השכלה.
נח גרינבוים: חלק ניכר מהלומדים אצלנו הם בני נוער עולה.
רומן פרס: מה התקציב שלכם?
נח גרינבוים: שירותי ההשכלה שניתנים הם בסדר גודל של כ-60 מיליון שקל.
נח גרינבוים: הם ניתנים באמצעות מכרז חיצוני לזכיין שנותן את שירותי ההשכלה.
נח גרינבוים: בתחום של כוח אדם המשרד מתקצב 2.5 מיליון שקל כל שנה לתקצוב פעולות וכוח אדם ב40 היישובים האלה.
נח גרינבוים: אם שואלים אותנו על הצלחה בטיפול, אני יכול להגיד שהסיכויים של החבר'ה שמגיעים אלינו להסתבך ולהגיע למסגרות של רשות הנוער הם סיכויים מאוד קטנים.
נח גרינבוים: זה קורה, אבל הסיכויים מאוד קטנים.
נח גרינבוים: זה מתוך הנתונים שיש לנו לגבי עבודה.
נח גרינבוים: יש בני נוער שמכורים לסמים שאנחנו מטפלים בהם.
נח גרינבוים: אנחנו מפנים אותם למסגרות גמילה.
נח גרינבוים: אנחנו מזהים אותם, אנחנו מאבחנים אותם ואנחנו מפנים אותם.
נח גרינבוים: בעניין הזה אנחנו יכולים להיות גם תחנת מעבר לאותם בני נוער שאנחנו רואים אותם במצבם ועוזרים ומסייעים להם בכל הכיוונים האפשריים.
נח גרינבוים: להבדיל ממערכות אחרות, שזה הייחודיות של קידום נוער, אנחנו לוקחים אחריות על מכלול החיים של אותם בני נוער שנמצאים אצלנו בטיפול.
נח גרינבוים: המשמעות של העניין זה שאנחנו מטפלים גם בנושא הכנה לצה"ל, שאנחנו מתערבים במשפחות, שאנחנו עושים פעילות קהילתית.
נח גרינבוים: אנחנו פועלים באותם המרחבים שבני הנוער פעילים בהם.
מרינה סולודקין: הרבה הורים של נוער מנותק פונים אלי.
מרינה סולודקין: אתם לא מפרסמים מספיק בשפות השונות.
נח גרינבוים: יכול להיות שאת צודקת.
מרינה סולודקין: אני צודקת.
מרינה סולודקין: אין פרסום.
מרינה סולודקין: כל הזמן פונים אלינו.
מרינה סולודקין: אנחנו לא יודעים מה אתם עושים, כמה, איך אפשר.
נח גרינבוים: המשרד לא מתנער מאחריות בקטע הזה.
נח גרינבוים: רשת הביטחון שאנחנו פורסים בישובים זאת רשת ביטחון מאוד אפקטיבית.
מרינה סולודקין: לאלה שבתוך, לא לאלה שלא יודעים.
זאב אלקין: נח שייך לאחת המסגרות המעטות במשרד החינוך שמנסות לעשות משהו עם התקציב המוגבל שיש דווקא בפעילות מכוונת לעולים חדשים.
זאב אלקין: התקציבים אינם מספיקים.
זאב אלקין: גם אין משחק של כיסאות מוזיקליים עם התקציבים.
זאב אלקין: מדובר באותו כסף שמשרד הקליטה מקציב.
זאב אלקין: זה לא כסף שהוא בנוסף.
זאב אלקין: אם הפעילות הייתה מספקת ולו במידה חלקית היינו צריכים לראות שהאחוז של העולים בקרב הנושרים יותר גבוה מהאחוז של העולים שהופכים ללקוחות של המשרד לביטחון פנים.
זאב אלקין: לפי הנתונים שאני מכיר זה לא כך.
זאב אלקין: אנחנו לא מצליחים להביא למצב של שיפור באף אחת מהתחנות.
זאב אלקין: אנחנו קודם כל לא מצליחים לטפל נכון במערכת של הקליטה הראשונית בבתי הספר.
זאב אלקין: כתוצאה מזה אנחנו מקבלים נתונים גרועים מאוד על הבגרויות.
זאב אלקין: בקצה של התהליך הזה אנחנו מקבלים אחוזים גבוהים מאוד של נשירה.
זאב אלקין: הקצה של הקצה זה כשמגיעים לכלא אופק.
זאב אלקין: שם זה בדיוק אותם אחוזים.
זאב אלקין: הגרף לא עולה וגם לא יורד.
זאב אלקין: אנחנו כמדינה, למרות המאמצים שנעשים באמצעות התקציבים הזעירים, לא מצליחים לשנות את התמונה.
זאב אלקין: התמונה הכללית מאוד מדאיגה.
זאב אלקין: הנתונים הרבה יותר קשים ממה שמתואר בכתבה, כי לא מדובר במקרים פרטניים אלא באחוזים שמעוררים יותר מדאגה.
זאב אלקין: האחוזים האלה מונחים על שולחנם של כולם, כולל של הכנסת, כבר שנה ומשהו או יותר מכך.
זאב אלקין: השאלה היא לא אם אתם עושים משהו במשאבים שיש לכם כרגע.
זאב אלקין: הקריאה שצריכה לצאת מהדיון הזה היא לטיפול בינמשרדי.
זאב אלקין: כל אחד עושה משהו.
זאב אלקין: משרד הקליטה עושה משהו, משרד החינוך עושה משהו, גופים של המגזר השלישי עושים משהו.
זאב אלקין: אין יד אחת מכוונת.
זאב אלקין: יש לפעמים השקעה של כפל משאבים ואי תיאום.
זאב אלקין: מאוד חשוב שתצא מכאן קריאה לעבודה מתואמת בין המשרדים השונים ולתוכנית מערכתית אחת גדולה.
זאב אלקין: זה מסתדר טוב מאוד עם הרצון של כל הרשויות לטפל בילדים בסיכון.
זאב אלקין: גם הוועדה דיברה על הצורך לטפל בעולים כמגזר.
זאב אלקין: לפעמים שופכים תקציבים.
זאב אלקין: ברגע שלא נותנים מענה לנקודות ששם הבעיות הן אקוטיות אז לא עוזרים.
זאב אלקין: צריכה להיות תוכנית בינמשרדית לטיפול דחוף במצוקה של ילדים עולים בכל הגזרות.
זאב אלקין: אסור לסיים את הדיון הזה בלי קריאה לתוספת תקציבית.
זאב אלקין: בלי תוספת תקציבית שתבוא לידי ביטוי בשנה הקרובה נצטרך להתכנס כאן עוד פעם ועוד פעם ולשמוע את אותם נתונים.
זאב אלקין: אני מסכים עם יצחק קדמן שכל שקל שנשקיע היום יחסוך לנו את ה-10 שקלים שנצטרך להשקיע מחר.
זאב אלקין: הבעיה היא שכל אחד לא סופר את התקציב של המדינה אלא את הכסף של המשרד שלו.
גלית זיו: מה שאמר חבר הכנסת אלקין נכון.
גלית זיו: המשטרה נתקלת בבני נוער עולים שביצעו עבירות פליליות אחרי שהם נשרו ועברו כמה תלאות בדרך.
גלית זיו: מחוסר מעש הם שותים אלכוהול בפארקים הציבוריים, משתמשים בסמים, מעורבים בעבירות כאלו ואחרות.
גלית זיו: כך הם מגיעים למשטרת ישראל.
גלית זיו: אנחנו צעד אחד לפני הכלא ומעונות חסות הנוער.
גלית זיו: הנתונים גלויים לכולם, הם נכתבו בכתבה ונאמרו בדיון הקודם.
גלית זיו: ב-3 השנים האחרונות אנחנו רואים שיש ירידה בסך כל פשיעת הנוער.
גלית זיו: זה כולל גם ירידה של הפשיעה של הנוער העולה.
גלית זיו: החלק של הנוער העולה בסך פשיעת הנוער הוא כ20%.
גלית זיו: הם מעורבים בעבירות אלימות, רכוש וסמים .
גלית זיו: אלו העבירות העיקריות.
גלית זיו: זה לא שונה מהנוער הוותיק.
גלית זיו: אלו אותן עבירות שהנוער הוותיק מבצע.
גלית זיו: בכל תחנת משטרה יש יחידת נוער.
גלית זיו: בתוך היחידות האלו יש גם עובדי נוער שגייסו אותם במיוחד להתעסק עם האוכלוסייה של הנוער העולה.
גלית זיו: יש חשיבות מאוד גדולה לגיוס של שוטרים מהמגזר האתיופי והרוסי למערך הנוער.
גלית זיו: היו מקרים שאפילו הקלנו ברף הגיוס על מנת שהם ייכנסו למשטרה וישתלבו במערך הנוער ובכל המגזרים בכלל.
גלית זיו: במערך הנוער יש היום 48 שוטרים, שזה גם קציני נוער, גם חוקרים וגם בלשי נוער שהם עולים חדשים.
אלי זרחין: מתוך כמה?
גלית זיו: מתוך 550 עובדי נוער שפזורים בכל הארץ.
גלית זיו: עובדי הנוער שנמצאים ביחידות הנוער במשטרה נמצאים בעיקר ביישובים בהם יש צורך.
גלית זיו: צבענו תקנים ייחודים בתחנות שבהן יש אוכלוסייה גדולה של עולים חדשים.
גלית זיו: בתחנת המשטרה תמיד יש שוטר שהוא עולה חדש.
גלית זיו: הוא מושאל לצורך העניין ליחידת הנוער.
גלית זיו: לא נוצר מצב שאין שוטר דובר השפה בתחנה.
אלי זרחין: כמה מתוך 48 הם דוברי רוסית ודוברי אתיופית?
גלית זיו: 12 יוצאי אתיופיה, 36 דוברי רוסית.
דוד יאסו: זה לא עונה על הצרכים.
דוד יאסו: השטח בוער.
דוד יאסו: הילדים רוצים לדבר, ההורים רוצים לדבר.
אלי זרחין: ברחובות יש רק שוטר אחד דובר רוסית.
גלית זיו: אנחנו מסכימים שזה לא מספיק ושצריך עוד.
גלית זיו: מתוך הידיעה שיש צורך בעוד שוטרים דוברי שפות הורדנו את הרף.
גלית זיו: סייענו לשוטרים עובדי נוער אתיופים לצאת לקורס קצינים על-מנת שינהלו את יחידות הנוער ביישובים שיש צורך.
אלי זרחין: האם אלה שוטרים חדשים?
גלית זיו: אלה שוטרים שנמצאים בשטח ועובדים.
גלית זיו: זה לא שעכשיו יגייסו.
גלית זיו: מכיוון שאין בכל תחנה עובד נוער דובר אתיופית או עובד נוער דובר רוסית יש שוטרים אחרים דוברי השפה.
גלית זיו: התחנה לא בנויה רק על נוער.
גלית זיו: יש שוטרי בילוש, יש שוטרי סיור, יש שוטרים קהילתיים.
גלית זיו: הם מושאלים כשיש צורך לתת מענה.
גלית זיו: אנחנו מסכימים שזה לא מספיק.
גלית זיו: בגלל זה הורדנו את הרף.
דוד יאסו: העניין הוא גמישות.
מרינה סולודקין: מדובר ברצון.
גלית זיו: לכל השוטרים העולים הורידו את רף הגיוס.
גלית זיו: בישובים שבהם עולה הצורך אנחנו מקלים עוד יותר.
אורית דקה: יש לנו כ70 אלף מתנדבים שעוסקים כמעט בכל תחומי עבודת המשטרה.
אורית דקה: אני שייכת למחלקה לשיטור קהילתי.
אורית דקה: יש לנו כ360 מרכזים קהילתיים וכ500 שוטרים.
אורית דקה: אחד הקריטריונים לפתיחה של נקודה כזאת בשכונה זה אם קיימת אוכלוסייה מיוחדת של עולים.
אורית דקה: יש כמות לא קטנה של שוטרים קהילתיים שנמצאים בשכונות של עולים.
אורית דקה: רציתי לדבר על פרוייקט שנקרא עיר ללא אלימות.
אורית דקה: הוזכרה פה העיר חדרה.
אורית דקה: נבנתה תוכנית ספציפית לכל עיר.
אורית דקה: ראיתי את התוכנית של חדרה ששמה דגש מיוחד על אוכלוסיית העולים.
אורית דקה: התוכנית מדברת על אכיפה מוגברת, על תוכנית חינוך מיוחדת ועל תוכנית רווחה וטיפול באוכלוסייה.
אורית דקה: בכל הערים שנבחרו מושם דגש מיוחד על נוער עולה.
אורית דקה: יש לנו 3 תוכניות דגל שפועלות בגני ילדים, בבתי ספר יסודיים ובבתי ספר תיכוניים.
אורית דקה: הפעילויות הן פעילויות נהדרות.
אורית דקה: הצלחנו ליצור קשר מצוין עם האוכלוסייה.
אורית דקה: אנחנו עושים פעילות של הסברה, פעילויות של מניעה.
אורית דקה: אנחנו מנסים לגייס אותם למשמר האזרחי.
אורית דקה: זה באמת מונע מהם אחר כך את כל ההידרדרות.
חיים מסינג: אני מציע לוועדה לדון בסיבות ולא בתוצאה.
חיים מסינג: כשאני אומר תוצאה זה להוסיף שוטרים, זה להוסיף מקומות בבתי כלא.
חיים מסינג: זה כבר קצה התהליך.
חיים מסינג: הוועדה צריכה לדון בכל הסיבות שמביאות למצב שצריך עוד שוטרים, שצריך עוד בתי כלא.
חיים מסינג: אם נדע לדון בסיבות אני מניח שהתוצאות יהיו שונות.
חיים מסינג: אם תיקחו את מרכזי הגמילה בישראל אתם תראו שלמעלה מ50% מאוישים על ידי עולי חבר העמים ואתיופיה.
חיים מסינג: בערך 20% אתיופים, כשמעבר לזה עולי חבר העמים.
חיים מסינג: זה מאוד עצוב.
חיים מסינג: תהליך הקליטה וההבנה של המנטליות של העולים פשוט לוקה בחסר.
חיים מסינג: זה שורש הבעיה.
חיים מסינג: אי אפשר במערכת החינוך לעשות תוכניות מניעה לכל ילדי ישראל, כי המנטליות של עולה מחבר העמים לא דומה למנטליות של עולה מאתיופיה או למנטליות של ישראלי שהוא מהותיקים.
חיים מסינג: לפני שנה וחצי מצאנו שהמעורבות של עולי חבר העמים בתוך כל הסיפור של פשע וסמים גבוהה מאוד.
חיים מסינג: אנחנו ב16 ישובים עובדים בצורה אינטנסיבית.
חיים מסינג: כאשר יש תוכנית ברמה יישובית הדברים עובדים.
חיים מסינג: כאשר זה לא קיים זה לא עובד.
חיים מסינג: מה צריך לעשות?
חיים מסינג: אין בעיה של כסף.
חיים מסינג: אי אפשר להגיד כל הזמן שזה עניין של כסף.
חיים מסינג: יש בזבוז כסף וזריקה למקומות מקבילים.
חיים מסינג: יש הרבה מאוד גופים שעושים את אותה עבודה.
חיים מסינג: משרד הבריאות רוצה להיכנס לתוכניות מניעה בתוך בתי הספר.
חיים מסינג: לו היינו בונים תוכנית ברמה לאומית מערכתית וקובעים יעדים יחד עם כל משרדי הממשלה זה היה דבר שמעגן משאבים.
חיים מסינג: תוכנית כזאת זה הדבר היחידי שאפשר לעשות.
חיים מסינג: אני יכול לומר לך, גברתי היושבת ראש, שלנושא הזה ב-5 השנים האחרונות אני שותף בפעם הרביעית.
חיים מסינג: אם ייצא משהו תכליתי מהוועדה הזאת נוכל להתכנס פה בעוד שנה ולא לדבר על תקציבים אלא על תוצאות.
דפנה מושיוב: הנושא העיקרי הוא התיאום.
דפנה מושיוב: ברמת היישוב, כמו שנאמר פה, יש הרבה מאוד תיאום והרבה רצון טוב מצד הגורמים המטפלים.
דפנה מושיוב: דווקא ברמה הבינמשרדית אין תיאום.
דפנה מושיוב: זה מאוד חסר.
דפנה מושיוב: זאת אחת הנקודות שצריך לחזור ולבקש אותה.
דפנה מושיוב: אולי, לפי מה שהציע חבר הכנסת אלקין, כדאי שתהיה תת ועדה שתשב לעיתים תכופות.
דפנה מושיוב: זה דבר שיביא לתוצאות מעשיות.
דפנה מושיוב: הנושא של התקנים זאת אחת הבעיות.
דפנה מושיוב: העובדה ש200 תקנים לא מאוישים זאת בעיה.
מרינה סולודקין: זה נוח למישהו שהם לא מאוישים.
דפנה מושיוב: קשה מאוד לעבוד כשמשרד האוצר בודק מי נכנס לעבוד במקום אישה שיצאה לחופשת לידה.
דפנה מושיוב: משרד האוצר צריך לדאוג שיהיו תקציבים באופן שוטף, לא לרדת לרזולוציות.
דפנה מושיוב: .
מרינה סולודקין: כמה משרות במשרד העבודה לא מאוישות?
דפנה מושיוב: 200 משרות של קציני מבחן.
דפנה מושיוב: זה הדבר היחיד שקיבל תוספת.
דפנה מושיוב: אין שום תקן אחר שקיבל תוספת.
דפנה מושיוב: זה כתוצאה מהעובדה שהרבה תיקים נפתחו בשנים האחרונות ונוצר פקק נוראי.
דפנה מושיוב: לא היה מי שימשיך לטפל.
דפנה מושיוב: יש רשימת המתנה בנוגע לכניסה למקומות טיפול של חסות הנוער.
דפנה מושיוב: הרבה פעמים אין מקום.
דפנה מושיוב: עד שכבר מתפנה מקום הנערה כבר נמצאת במקום אחר.
דפנה מושיוב: מה שראוי להדגיש זה את נושא המשפחה.
דפנה מושיוב: אחד הדברים שאנחנו רואים זה שבני הנוער מאוד בודדים.
מרינה סולודקין: האם יש לכם נתונים כמה ילדים בסיכון באים ממשפחות חד הוריות?
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה שורש הבעיה.
מרינה סולודקין: גנבו כסף ממשפחות חד הוריות בקדנציה הקודמת.
מרינה סולודקין: במשפחות העולים זה אסון חברתי.
מרינה סולודקין: יש השלכות רוחב של העניין הזה.
דפנה מושיוב: כשביקשנו לשבת עם ההורים זה לא היה אפשרי.
דפנה מושיוב: האמהות עובדות ב-2 עבודות ואפילו יותר.
דפנה מושיוב: אין להן פשוט זמן לשבת איתנו.
דפנה מושיוב: זה לא שהן לא רוצות או שלא איכפת להן, הן פשוט עובדות בקצב מסחרר.
דפנה מושיוב: כששאלנו את הילדים מה יהיה במצב שיקרה להם משהו, אז לא הייתה אמירה לגבי ההורה או לגבי חבר או חברה קרובים.
דפנה מושיוב: זה מעיד על המצוקה המאוד גדולה.
דפנה מושיוב: אחד הדברים שצריכים לתת לו יותר דגש זה המשפחה והקהילה הסובבת.
דפנה מושיוב: אני לא יודעת איך מגיעים להורים שעובדים כל כך קשה.
דפנה מושיוב: אחד נוגע בשני.
דפנה מושיוב: זה לא רק אותו ילד שנמצא במערכת בית הספר ונושר, אלא מדובר במעגלים נוספים.
דפנה מושיוב: צריך לתת יותר דגש.
דפנה מושיוב: לא הצלחנו להגיע להרבה מאוד מההורים.
דפנה מושיוב: אם תהיה חשיבה יותר סיסטמתית ומסודרת ונראה מה עובד ולא עובד בבני נוער עולים יכול להיות שנצליח לעשות איזה שהוא שינוי.
דפנה מושיוב: יש היום תחושה של רצון טוב, עשייה אבל מעט תוצאות בממוצעים.
מרינה סולודקין: האם את חושבת שצריכה לקום ועדת חקירה?
דפנה מושיוב: דוח שמיט היה מאוד סיסטמתי.
דפנה מושיוב: הוא עבד בצורה בינשרדית במשך שנתיים.
דפנה מושיוב: בדקו את הדברים בצורה מאוד עניינית.
דפנה מושיוב: הדוגמה הזאת היא דוגמה טובה לעבודה מאוד מקצועית.
דפנה מושיוב: יכול להיות שצריך לקחת את פרופסור הלל שמיט ולבקש ממנו לשבת עם משרדי הממשלה והעמותות השונות על הנושא בצורה יותר מעמיקה.
מירי סויד: יש חשיבות מאוד גדולה לתיאום הבינמשרדי בנושא הטיפול בעולים.
מירי סויד: הכיוון צריך להיות של ועדת תיאום כמו שחיים מסינג הציע.
מירי סויד: צריך שיהיה מעקב.
מירי סויד: יש להתחיל מגיל יותר נמוך.
מירי סויד: אם מגיעים לגיל נוער זה הרבה פעמים מאוחר מידי.
מירי סויד: צריך להתחיל מגיל מוקדם יותר ולדאוג שבכל הפרוייקטים של הגיל הרך שהולכים להתקיים בשנים הקרובות תהיה חשיבה ודגש על ילדים למשפחות עולים.
מירי סויד: עולים זה לא רק במונח של זמן, אלא מדובר בכל המאפיינים שיש.
מירי סויד: במקרים שהאמהות עובדות ואין זמן לראות אותן צריך לעשות כך שהמערכת תגיע אליהן.
מירי סויד: כל שקל שמשקיעים בגיל הרך חוסך הרבה מאוד בעתיד.
מירי סויד: ביטוח לאומי הולך להפעיל פרוייקט של עיר ללא אלימות.
מירי סויד: זה הולך להתקיים בערים קולטות עלייה.
מירי סויד: המספר שעלה כאן של עולים שמועסקים הוא לא יחסי.
מירי סויד: אם מדברים על 20% מבני הנוער אז צריך להיות ייצוג מתאים.
מירי סויד: לא ייתכן ששוטר סיור יהיה מתורגמן, או שיצטרכו לקרוא לו מפעילות אחרת.
מירי סויד: צריכים להיות עולים עם השכלה רלוונטית בתחום, עם דגש לתחום הספציפי הזה.
מירי סויד: צריכה להיות אפליה מתקנת גם בתקנים שייקלטו בקציני המבחן.
אלי זרחין: כמה החלטות התקבלו בנושא?
מירי סויד: צריך לעשות מעקב.
מירי סויד: צריכה להיות ועדה בינמשרדית שבודקת כל שנה.
מירי סויד: היא תראה מה מיושם ולא מיושם בעניין.
ד"ר יצחק קדמן: שלא נטעה ונחשוב שאם נוסיף שוטרים זה יפתור את הבעיה.
ד"ר יצחק קדמן: הפתרון הכי קל זה להוסיף שוטרים.
ד"ר יצחק קדמן: הגוף היחידי שקיבל תוספת תקנים בשנים האחרונות זה היה דווקא המשטרה.