GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי מספין: אנחנו יודעים וגם הביטוח הלאומי יודע שמרבית – לא הרוב אבל מרבית – הנזקקים של השירותים של הביטוח הלאומי הם עולים חדשים, גם יוצאי אתיופיה וגם יוצאי ברית-המועצות.
אבי מספין: זאת אוכלוסייה חלשה.
אבי מספין: האוכלוסייה שהתערתה בחברה, שכבר יודעת את השפה, היא מסתדרת פחות או יותר בעצמה, אבל תמיד יש עלייה ותמיד האוכלוסייה הנזקקת היא העולים החדשים שעדיין שפת העברית לא שגורה בפיהם.
אבי מספין: אלה אנשים שצריכים את השירותים של הביטוח הלאומי והם ניגשים לשם אבל לא יכולים לדבר בשפתם.
אבי מספין: האנשים האלה לא יודעים לנצל את הזכויות שלהם או אפילו את החובות שלהם בתשלום לביטוח הלאומי כי אין להם שפה משותפת עם אותו פקיד קבלה.
אבי מספין: אני יודע שיש את השירותים של משרד הקליטה במוקדי קליטה שמלווים אנשים לביטוח הלאומי למרות שזה לא התפקיד שלהם ויש להם עבודה רבה, אבל בכל זאת חלקם עושים את המאמצים כדי ללוות משפחות או אנשים נזקקים לביטוח הלאומי וזאת על מנת לתרגם בלבד.
אבי מספין: חבריי אמרו שאם תקלטו עובדים יוצאי אתיופיה וברית-המועצות הם יטפלו גם בקהל הרחב וגם בעולים החדשים.
אבי מספין: זאת אומרת, יהיה עובד אחד לשני התפקידים האלה.
אבי מספין: אני יודע שיש בעיות של תקציב ובכל משרד יש בעיות של תקציב, אבל לפעמים אפשר לראות את הצורך הקיים ואיכשהו לאזן את העובדים בין דוברי השפות לבין ישראלים ותיקים.
אבי מספין: היושב-ראש יודע שבוועדת החוקה דנים בהצעת חוק של חברי כנסת פרטיים ושל הממשלה שנקרא חוק ייצוג הולם וזה מרחיב את חוק שירות המדינה (מינויים) לתאגידים הציבוריים שהמוסד לביטוח לאומי נמנה עליהם, לחברות הממשלתיות כמו חברת החשמל וכולי וגם לרשויות המקומיות.
אבי מספין: זה נמצא בדיון והדיון התקיים אתמול ויימשך גם בשבוע הבא.
מיכאל נודלמן: אני מבין שצריך להיות חוק לחברת החשמל או לחברת מקורות, אבל ביטוח לאומי שנותן שירות לאנשים צריך חוק?
מיכאל נודלמן: צריך שכל וצריך לתת כבוד לאנשים.
אבי מספין: אני מסכים.
אבי מספין: השכל הישר אומר שחקיקה באה רק בשלב האחרון, כאשר לא ממצים את כל הדרכים ההגיוניות, ואכן ביטוח לאומי הוא חלק מתאגיד ואני חושב שיש כ-90 תאגידים ציבוריים.
מיכאל נודלמן: הוא תאגיד של המדינה.
אבי מספין: הוא תאגיד של המדינה שמקבל מימון מהמדינה.
אבי מספין: יש כרגע הצעת חוק ואני מאוד אשמח אם יהיו מספיק חברי כנסת לתמוך בחוק הזה כי הוא מדבר על יוצאי אתיופיה ועל הערבים הישראלים.
מיכאל נודלמן: זה טוב שיש חוק, אבל אני חושב שלמוסדות שנותנים שירותים – לא אספקת חשמל או מים – לא צריך להיות חוק אלא צריך להיות הגיון.
מיכאל נודלמן: אני יודע שהצעירים יודעים עברית לא פחות מהוותיקים והם יכולים לעזור.
דוד אבבה: אמרת שבאשדוד יש 44 עובדים ואני מבין שמטבע הדברים רוב האנשים הם עולים.
יוסי ברק: 44 עובדים בסניף.
יוסי ברק: אלה כבר עובדים ותיקים שעבדו במוסד בשנים עברו.
יוסי ברק: לכן הייצוג של דוברי הרוסית ודוברי האמהרית מתוכם הוא נמוך.
דוד אבבה: זה לא שהוא נמוך אלא שהוא לא קיים.
יוסי ברק: לא, יש שני עובדים.
דוד אבבה: יש לכם משרה אחת.
דוד אבבה: אמרת שבחיפה יש 72 עובדים אבל מתוכם אפילו עולה אחד אין.
דוד יאסו: מנכ"ל הביטוח הלאומי היה כאן לפני מספר חודשים ואני מבין שהוא אמר שהוא יעשה מאמצים.
דנה גורדון: הוא היה בינואר 2006.
דוד יאסו: השאלה איזו פעולה או איזה כיוון דרך אפשר לקבל מהמוסד לביטוח הלאומי כדי לקדם את הנושא וכדי שלא נבוא לכאן לדיונים שוב ושוב.
מיכאל נודלמן: מאז הדיון שקיימנו שום דבר משמעותי לא קרה ולכן אנחנו שוב כאן ואם יהיה צורך, נדון שוב.
מיכאל נודלמן: נכנסנו לסניף גדול עם 50 עובדים וראינו שאף אחד לא דובר רוסית ואמהרית, ואני מדבר על אשדוד, היכן שמתגורר אחוז גדול של עולים חדשים.
דוד יאסו: 70 אלף עולים מברית-המועצות.
מיכאל נודלמן: 70 אלף עולים מברית-המועצות ובביטוח לאומי אין אדם שיכול לענות להם.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין איך זה יכול להיות.
יוסי ברק: אצלנו, כמו בכל משרד, יש גם תחלופה של עובדים כאשר עובדים פורשים ויוצאים.
יוסי ברק: ברגע שעובד עוזב את המוסד, כדי לגייס עובד חדש, אנחנו חייבים לקבל את אישורה של נציבות שירות המדינה.
יוסי ברק: לצערי הרב גם בדבר הזה אנחנו לא מסתייעים בנציבות.
יוסי ברק: מתוך סך כל הבקשות שלנו, ואנחנו מגישים, לגבי פחות מ-40 אחוזים אנחנו מקבלים אישור לגייס עובדים.
דנה גורדון: אם עובד פורש, יש תקן.
דנה גורדון: מה הבעיה לגייס?
יוסי ברק: למרות שיש תקן, יש מדיניות של הנציבות לצמצם את שיא כוח האדם על ידי אי-אישור לגייס עובדים.
יוסי ברק: באותם מקומות שיש שם הרבה עלייה יש הוראה מטעם מינהלת המוסד לתת עדיפות לאותם מגזרים כמו יוצאי אתיופיה וכמו יוצאי ברית-המועצות.
יוסי ברק: מאחר שמדובר בעבודה מקצועית מאוד, כל עובד שמתקבל חייב לעבור עם קבלתו לעבודה מבחני התאמה כי יש לו אחריות כבדה מאוד כאשר מדובר בתשלומי קצבאות.
יוסי ברק: רק מי שעומד בהצלחה במבחנים יכול להתקבל לעבודה במוסד.
דוד יאסו: בקרב העולים יש אנשים בעלי השכלה גבוהה והם מתאימים.
יוסי ברק: אין לי שום בעיה עם זה.
דוד יאסו: אני נמצא במשרד וגם חבריי נמצאים היכן שהם נמצאים לא בגלל היותנו אתיופים אלא בגלל היכולת שלנו.
דוד יאסו: אני מאמין שמישהו שבא לעבודה, יש לו את היכולת.
דוד יאסו: בכוונה ציינתי בתחילת דבריי שאנחנו לא נמצאים בשנות ה-80.
דוד יאסו: אנא, תפתחו את השערים וכל מי שיבוא אליך, תאמין לי שהוא לא יבייש אותך.
יוסי ברק: אם הובנתי כך, לא כך הוא.
אבי מספין: כל העובדים בשירות המדינה עברו את המבחנים, גם האקדמאים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשמוע את נציגת נציבות שירות המדינה שתאמר לנו איך היא רואה את הדברים לאור הדיונים שמתקיימים כאן ולאור המצב שקיים בסניפי הביטוח הלאומי.
מיכאל נודלמן: תאמרי לנו איך לדעתך אפשר לשפר את המצב.
מיכאל נודלמן: אומר המוסד לביטוח לאומי שאתם לא מאפשרים להם לקלוט עובדים.
הניה מרקוביץ: הכדור הוא עגול.
מיכאל נודלמן: את מסכימה שהמצב גרוע.
הניה מרקוביץ: המצב הוא ברור.
מיכאל נודלמן: והוא לא יכול להימשך.
הניה מרקוביץ: אתה גם קיבלת תשובה מהנציב ואתה יודע שאנחנו לא מטפלים בנושאים האלה מול המוסד לביטוח לאומי.
הניה מרקוביץ: אני יכולה לומר לך מה אנחנו עושים בשירות המדינה.
הניה מרקוביץ: בשירות המדינה אנחנו כן מקפידים במוקדים של קבלת קהל לקלוט יותר ויותר עובדים דוברי השפות.
הניה מרקוביץ: כמו שציינו כאן החברים שלי, אנחנו כמובן לא מקבלים אותם רק לעבודה מול עולי אתיופיה או מול עולי ברית-המועצות או מול הערבים אלא העבודה היא עבודה כללית כאשר לעובדים האלה יש יתרון נוסף והוא שהם יודעים שפות.
הניה מרקוביץ: אני מכירה את המוסד לביטוח לאומי כי הרבה מאוד שנים עבדתי מטעם הנציבות מולו.
הניה מרקוביץ: יכול להיות שגם בנציבות צריכה להיעשות איזושהי עבודת שיפור.
הניה מרקוביץ: אני לא יודעת למה עוצרים לכם קליטה אבל כנראה שלא הגעתם לרמת הקיצוץ המבוקשת.
הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להיכנס לנתונים של הביטוח הלאומי ולתקוף את יוסי ברק אישית אבל לדעתי שמעת כאן את הדברים ואתה צריך להביא אותם לידיעת המוסד.
הניה מרקוביץ: כל משרה שכן משתחררת לקליטה, נתחיל לקלוט אנשים עם ידע של שפות.
הניה מרקוביץ: אני מוכנה להפנות את תשומת לבו של נסים ולומר לו שהיה פה דיון, הוטלו האשמות בנציבות שהנציבות לא משחררת.
הניה מרקוביץ: כנראה שלא ירדתם לקיצוץ.
הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להיכנס לנתונים.
הניה מרקוביץ: אתה הרי יודע מה השאלה המתבקשת.
הניה מרקוביץ: מאז היה הביקור בביטוח לאומי, כמה עובדים התחלפו באשדוד?
מיכאל נודלמן: אף אחד.
יוסי ברק: אני לא יודע.
הניה מרקוביץ: לא קלטתם אף אחד.
הניה מרקוביץ: אתם לא מודעים לנושא.
הניה מרקוביץ: מה שהוועדה מבקשת ומפנה את תשומת לבך – ואני מצטערת שאני צריכה לומר לך את זה – שמנתוני 2003 ועד נתוני היום אין שיפור בקליטת אנשים יודעי שפות במוסד.
הניה מרקוביץ: הוועדה מבקשת שמהיום והלאה תשימו דגש לדבר הזה.
הניה מרקוביץ: אם אתה רוצה, נסים גם ימציא לך אישורים ברוח זאת שאומרים שמיועד לקליטה דוברי רוסית או אמהרית.
הניה מרקוביץ: אם זה יהיה כתוב באישור, אתה תוכל לאייש.
מיכאל נודלמן: מספר העובדים צריך להיות יחסי לאוכלוסיית העולים באותה עיר.
יוסי ברק: מי שהיום אחראי לאשר גיוסי עובדים במוסד לביטוח לאומי זאת נציבות שירות המדינה.
יוסי ברק: לכן אני מעלה כאן בקשה.
הניה מרקוביץ: אנחנו לא אומרים איזה עובד לקלוט.
יוסי ברק: לכן יש לי בקשה, שבאותם מקומות בהם יש מוקדי עלייה ואנחנו מבקשים לגייס עובדים – ואני אציין שהמשרה הזאת תהיה מיועדת לגיוס עובדים דוברי השפות הנצרכות שם – תיתנו לנו שם עדיפות ולא יערימו עלינו קשיים בגיוס עובדים באותם המקומות.
מיכאל נודלמן: אתם יכולים לפטר כמה אנשים שלא יודעים שפות ותקבלו אנשים שיודעים את השפות.
הניה מרקוביץ: זה קשה.
הניה מרקוביץ: קשה לפטר עובד שעובד 20 שנים, אבל יש מספיק עובדים מתחלפים.
הניה מרקוביץ: כמה עובדים מתחלפים במוסד לביטוח לאומי במשך השנה?
יוסי ברק: הרבה מאוד.
דוד יאסו: זה בדיוק מה שאמרנו.
דוד יאסו: יש את האפשרות לקחת עובדים דוברי שפות.
דוד יאסו: חס וחלילה לא הייתי רוצה שיפטרו אותי מהעבודה שלי ולא ביקשנו שיפטרו עובדים ויכניסו מישהו אחר במקומם.
דוד יאסו: כאשר יש תחלופה, קח עובד שדובר גם עברית וגם את השפות הנוספות.
מיכאל נודלמן: בסוף שנת 2006 ישב פה מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי ואמר את אותם הדברים שאנחנו שומעים היום.
מיכאל נודלמן: אני חושש שאחרי הישיבה הזאת, המצב לא ישתנה אלא ימשיך להיות כפי שהוא היום.
מיכאל נודלמן: אנחנו בכנסת לא נסבול יותר את המצב הזה.
מיכאל נודלמן: הכנסת לא מרוצה מעבודתו של המוסד לביטוח לאומי.
דוד יאסו: אדוני היושב-ראש, אולי כפי שהיה כאשר נציבות שירות המדינה, בעקבות החלטת ממשלה, ייעדה משרות מסוימות ליוצאי אתיופיה, אפשר באותה מידה לקרוא להחלטת ממשלה שייעדו משרות מסוימות לדוברי שפה.
הניה מרקוביץ: אין צורך.
מיכאל נודלמן: למוסד לביטוח הלאומי יש משרות.
דוד יאסו: אני אומר לייעד את המשרות הקיימות.
הניה מרקוביץ: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.
הניה מרקוביץ: אני מבקשת לקבל, אם אפשר, את פרוטוקול הוועדה כדי שאני אעביר אותו למשרד.
דנה גורדון: בשמחה.
דנה גורדון: ברגע שהוא יהיה.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להזכיר שאפילו אותם 219 עובדים שהועסקו בשנת 2003, אלה שהגיעו בגל העלייה הראשון והשני, אף אחד לא הועסק בתפקידים בינוניים אלא כולם הועסקו בתפקידים הנמוכים.
מיכאל נודלמן: עברו 17 שנים ואנחנו מוצאים בין העולים החדשים אנשים עם השכלה גבוהה.
מיכאל נודלמן: יש כוח אדם שיכול לעבוד ויכול לעזור גם לכם וגם לאוכלוסייה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים עכשיו על כוח אדם ולא על משרות גבוהות או בינוניות, אבל הגיע הזמן שנדבר גם על זה.
מיכאל נודלמן: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות רואה בחומרה את עבודת המוסד לביטוח לאומי בנושא כוח האדם.
מיכאל נודלמן: אין מספיק דוברי שפות בביטוח לאומי ומספרם לא שווה למספרם באוכלוסיית העולים החדשים.
מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שתהיה פרופורציה והעובדים יועסקו לפי מספרם באוכלוסיית הערים, שם יש ריכוז עולים חדשים.
מיכאל נודלמן: הוועדה מבקשת שעד 1 בינואר 2008 הבעיה הזאת תיפתר.
מיכאל נודלמן: אנשים לא יכולים לסבול כל כך הרבה זמן.
מיכאל נודלמן: אני לא יכול כל חצי שנה לדבר כאן באותו נושא כי גם לי זה עולה בבריאות.
מיכאל נודלמן: כאשר הייתי באשדוד וראיתי מה קורה שם, חשבתי איך אני יכול להסתכל בעיניים של האנשים האלה.
מיכאל נודלמן: אני יושב כאן בכנסת, אני יושב-ראש ועדה ואני לא יכול לעשות שום דבר כדי לעזור להם.
מיכאל נודלמן: אין לי יותר סבלנות ואני אגיע לכל מקום אפשרי רק כדי לשנות את המצב הזה.
מיכאל נודלמן: לא יכול להיות שבביטוח לאומי, היכן שמקבלים שירותים אנשים שלא יודעים שפה, כאשר רובם לא יודעים את השפה, יש רק 2,4 אחוזים נציגים ששולטים בשפות העולים האלה, אמהרית ורוסית.
מיכאל נודלמן: אני כבר לא מדבר על צרפתית או על ספרדית.
מיכאל נודלמן: אני צריך לומר לכם שזאת אזהרה אחרונה.
מיכאל נודלמן: אם לא יהיו שינויים, תבינו מהי הכנסת ואיזה כוח יש לה.
מיכאל נודלמן: לא נעים לי לומר את הדברים, אבל אין לי ברירה.
מיכאל נודלמן: שלוש פעמים ישבנו בנושא ודבר לא התרחש ולא היו שינויים, אני חייב להתבטא כך.
מיכאל נודלמן: אני אפנה גם לנציב שירות המדינה בנושא וגם לשר האוצר.
מיכאל נודלמן: כאשר אני מדבר על קליטת דוברי שפה, אני לא מתכוון רק לדוברי רוסית ואמהרית אלא מדובר באנשים שדוברים גם עברית ולכן הם יכולים לשרת גם את כלל האוכלוסייה.
מיכאל נודלמן: לא צריך לספר לנו שאין משרות פנויות כי כאשר רוצים, אפשר לעשות הכל.
מיכאל נודלמן: אני לא יודע למה שנה אחרי שכבר דיברנו בוועדה לא עשיתם שום דבר ואין שינוי.
מיכאל נודלמן: בנושא הזה לא צריכות להיות הצהרות אלא אנחנו צריכים לפעול ולהתקדם.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מכם לעשות את כל מה שאפשר לעשות.
מיכאל נודלמן: יושבת כאן נציגת נציב שירות המדינה והיא אומרת שזה אפשרי.
יוסי ברק: אנחנו מוכנים לעשות ואנחנו משתדלים לעשות, אבל אנחנו מבקשים את הסיוע של הכנסת, של הוועדה הנכבדה הזאת, שתפנה גם לנציב שירות המדינה ולאוצר שיסייעו לנו בנושא משרות ותקנים כדי שאנחנו נוכל לסייע לאותן אוכלוסיות.
מיכאל נודלמן: אמרת שיש אצלכם תחלופה.
יוסי ברק: ברגע שאנחנו רוצים לגייס עובד אחר, אנחנו חייבים לקבל אישור של הנציבות.
דנה גורדון: אנחנו פונים לנציב שירות המדינה.
מיכאל נודלמן: אנחנו נפנה לנציב שירות המדינה אבל לא מדברים על כוח אדם חדש.
מיכאל נודלמן: שוב אני אומר שאתם צריכים להגיע לפרופורציות, כך שיהיו לכם עובדים לפי גודל האוכלוסייה בערים הגדולות, היכן שקיים ריכוז אוכלוסיות כאלה כאשר שם אתם צריכים שיהיו לכם אנשים דוברי אמהרית ורוסית.
מיכאל נודלמן: שוב אני אומר שזאת הפעם האחרונה שאני דן בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים בדברים אלמנטריים, על מקום בו אנשים מקבלים שירות.
מיכאל נודלמן: נדמה לי שאין במדינה מוסד שם כל כך הרבה עולים חדשים מקבלים שירות אבל שם אין אנשים שיכולים לשרת אותם.
מיכאל נודלמן: תודה לכם.
מיכאל נודלמן: הנושא שעל סדר יומנו היום הוא יום הקשיש הבינלאומי.
מיכאל נודלמן: יום הקשיש הבינלאומי חל לפני שבוע וחצי, בזמן החגים שלנו, ולכן אנחנו מציינים היום את היום הזה.
מיכאל נודלמן: אני לא רוצה לדבר על כלל האוכלוסייה אלא להתייחס לעולים כי אנחנו בישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: העולים מהווים את החוליה החלשה ביותר שקיימת בחברה שלנו כאשר הקשישים העולים – 22 אחוזים מכלל הקשישים בארץ - מהווים את החוליה החלשה ביותר באוכלוסייה.
מיכאל נודלמן: 50 אחוזים מהאוכלוסייה הזאת הם מתחת לקו העוני.
מיכאל נודלמן: זה דבר שלא מקובל עלי.
מיכאל נודלמן: שמעתי הבוקר שידור ברדיו, עת נסעתי ממודיעין לירושלים, שאומר שרוב האנשים האלה לא קונים אוכל אלא קונים תרופות, או שהם לא קונים תרופות וקונים אוכל.
מיכאל נודלמן: יש התקדמות בנושאים שונים, אבל כאן המצב נשאר כפי שהוא למרות שאני חייב לומר שידוע לי, ודיברתי עם שר האוצר, שהממשלה מכינה רפורמה או שינויים שיחולו בקצבת הזקנה ואני חושב שגם זה יהיה טוב כי קצבת הזקנה נמוכה מאוד ועומדת על סכום של כ-540 שקלים.
מיכאל נודלמן: הממשלה רוצה להגדיל את הסכום, אבל כל זה יתבצע לפי מצב כלכלי ומצב בריאותי.
מיכאל נודלמן: עכשיו אמנם אומרים זאת, אבל אני עוד לא יודע מה יקרה בסופו של דבר.
מיכאל נודלמן: חשוב מאוד לציין את יום הקשיש הבינלאומי.
מיכאל נודלמן: שמעתי וקראתי על מקרים מאוד חריגים של מעשי מטפלים בקשישים, שקראנו בעיתונות איך חוליגנים ובנדיטים גונבים כסף מהקשישים שבאים להוציא את כספי הביטוח הלאומי מהבנקים.
מיכאל נודלמן: הנושא הזה עלה לדיון בכנסת והמשרד לביטחון פנים קיבל הוראות מסוימות כי הקשישים לא צריכים לסבול מתופעות כאלה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שכאן לא רק הממשלה צריכה לפעול ולעשות עבודת הסברה והגנה על הקשישים אלא כל אזרח ישראלי – צעיר או לא צעיר – צריך להתייחס אל הקשישים בכבוד.
מיכאל נודלמן: ד אם כולנו נתנהג אל הקשישים בכבוד, אני חושב שהכנסת לא צריכה להתערב.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מנציגי המוסד לביטוח לאומי והמשרד לקליטת העלייה לומר לנו מה מצבם של הקשישים כיום עם דגש על קשישים עולים וזאת מאחר שאנחנו בדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מרים שמלצר: אנחנו מדברים על העולים שעלו אחרי שנת 1990 ורואים שיותר ויותר אנשים מתוכם מקבלים היום קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי כי הם צברו זכויות.
מרים שמלצר: מספר העולים שמקבלים קצבה שלא לפי חוק הביטוח הלאומי – זאת אומרת, אלה שעלו ארצה לאחר גיל פרישה - הולך ופוחת מדי שנה בכ-5 אחוזים כי לצערנו יש פחות עולים והם הולכים לעולמם.
מרים שמלצר: מתוך העולים שמקבלים קצבה שלא לפי חוק – אלה שעלו לאחר גיל פרישה – 95 אחוזים זכאים לתוספת השלמת הכנסה ואילו בקרב העולים שמקבלים קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי, רק 68 אחוזים זכאים לתוספת השלמת הכנסה.
מרים שמלצר: אם נשווה אותם לכלל מקבלי קצבה לפי חוק הביטוח הלאומי שכוללת כאלה שהם יותר ותיקים בארץ, שם רק 15 אחוזים זקוקים להשלמת הכנסה.
מרים שמלצר: הם זכאים להשלמת הכנסה במידה פחותה מאלה שעלו לאחר גיל זקנה אבל עדיין יותר מאשר אלה שהם ותיקים ונמצאים יותר שנים בארץ.
מיכאל נודלמן: הוועדה ביקרה השנה בסניף ביטוח לאומי באשדוד, שם נפתח סניף חדש.
מיכאל נודלמן: רוב האנשים שמגיעים לשם אלה אנשים קשישים, אנשים שלא יודעים עברית, ומתוך 50 העובדים שמועסקים בסניף הזה רק שני אנשים בחצי משרה הם דוברי רוסית.
מיכאל נודלמן: נכנסתי למקום ופניתי בשפה הרוסית, אבל אף אחד לא ידע לענות לי.
מיכאל נודלמן: הפונים במקום לא יכלו לקבל תשובה מהעובדים ומאחר שהם ראו שאנחנו חברי כנסת דוברים רוסית, כל השאלות הופנו אלינו.
מיכאל נודלמן: כתבתי מכתב למנכ"ל הביטוח הלאומי.
מיכאל נודלמן: בנושא הזה אנחנו מקיימים מחר ישיבת ועדה כי גם כאן מדובר ביחס לקשישים.
מיכאל נודלמן: אתמול קיבלנו תשובה מביטוח לאומי אבל כאמור, מחר אנחנו מקיימים ישיבת ועדה בנושא כי אנחנו נרצה לדעת איך יכול להיות שבעיר בה אחוז אוכלוסיית העולים הוא האחוז הגבוה ביותר בארץ ומתוך 50 עובדים בביטוח לאומי רק שני עובדים שמועסקים בחצי משרה דוברים את השפה הרוסית.
יצחק זיו: מה עושים בסניף הזה?
מיכאל נודלמן: המנכ"ל אמר שהוא ישלח צעירים ללמוד רוסית, ואכן אחרי חודשיים קיבלתי העתק מכתב שהוא שלח לנציבות שירות המדינה אבל הנציבות העבירה את המכתב למשרד האוצר.
מיכאל נודלמן: אתם לא מכינים את עצמכם לשינויים שצריכים להיות ואתם לא יודעים על שינויים שיהיו במקום.
מרים שמלצר: לא.
מיכאל נודלמן: משרד הרווחה, איזה שינויים מחכים לנו בשנת 2008 בקשר לקשישים העולים?
זהבה וייזר: הייתי רוצה לגעת בנושא שהוא מאוד בעייתי ונוגע לקשישים עולים.
זהבה וייזר: אני מדברת בנושא של הקליטה שלהם, בעצם הבאתם לארץ ועד הקליטה שלהם כאן בארץ, והנושא הוא מאוד בעייתי ואתו אנחנו מתמודדים במשרד בקשיים רבים.
מיכאל נודלמן: עוד לא ראיתי קשישים שגרים במשך שנה בים המלח.
זהבה וייזר: אני מספרת כרגע מה שהבטיחו להם בחוץ לארץ ויש לנו מסמכים כתובים על כך.
זהבה וייזר: מבטיחים להם שם ולוקחים מהם שם את הרכוש שלהם.
זהבה וייזר: בארץ יש גופים שמתווכים וקולטים אותם בבתים שאנחנו קוראים להם בתים פירטיים בתנאי מגורים מאוד מאוד לא הולמים.
זהבה וייזר: יש לנו קושי באכיפה כי אותם זקנים תלויים באותם האנשים שמפעילים את הבתים האלה והתנאים שם את תת-תנאים, כאשר מדובר במחסור במזון, מחסור בטיפול רפואי סיעודי, תנאים היגייניים נוראיים ולנו יש קושי באכיפה.
זהבה וייזר: אנחנו מציעים לאותם אנשים לקלוט אותם בבתי אבות, במסגרות טובות.
זהבה וייזר: מי שחווה את זה ונשאר, מאוד הודה לנו, אבל עד שאנחנו מצליחים לתקשר עם האנשים האלה, יש לנו קושי כי הם מאוימים על ידי אותם הגופים.
זהבה וייזר: זה קורה בהיקף מאוד גדול וזה ממשיך לקרות.
זהבה וייזר: יש גופים שמתואמים שם, במדינות חבר העמים, מול הגופים כאן בארץ ולנו יש קושי באכיפה.
זהבה וייזר: היינו רוצים לתת לזקנים האלה תנאים הרבה יותר הולמים אבל אנחנו לא מצליחים.
מיכאל נודלמן: אם אני מדבר רוסית, זה לא אומר שאני מתייחס רק לרוסים.
מיכאל נודלמן: יש גם עולים מאתיופיה וממקומות אחרים.
זהבה וייזר: כולם מקבלים אותו הדבר.
זהבה וייזר: כולם מקבלים את אותו היחס.
זהבה וייזר: אני התייחסתי כרגע לגוף גדול במדינות חבר העמים ולמה שהוא עושה כי עם זה אנחנו מתמודדים בקשיים רבים.
זהבה וייזר: מעבר לכך, כל זקן – ואני לא מבחינה מאין הוא מגיע – מקבל את אותם השירותים כמו כל זקן אחר במדינה.
מיכאל נודלמן: את לא יודעת איזה שינויים יהיו בשנת 2008.
מיכאל נודלמן: אני יודע שמתכננים שינויים בקצבת הזקנה.
זהבה וייזר: בקצבת הזקנה, אבל זה שייך לביטוח לאומי.
יצחק זיו: אני יכול לספר לכם לגבי טבריה ולהתייחס לאותם דיירים שגרים בדירות שכורות.
יצחק זיו: יש שם גוף מחבר העמים שמשכנע אותם לעבור לדיור שהוא אחראי עליו ושכל הכספים שהם מקבלים עוברים אל אותו גוף.
זהבה וייזר: נכון.
זהבה וייזר: יש שם עושק.
יצחק זיו: ביום בהיר אחד הדירה ריקה, אין שום דבר בדירה ועוד משכנעים אותם שהילד שלהם נישא כי הוא לא רוצה להיות עם ההורים.
יצחק זיו: שכנעו את ההורה שהילד שלו עזב אותו וזנח אותם, ואז הם עוברים לאותו דיור שנמצא תחת אותו גוף שכאילו דואג להם.
מיכאל נודלמן: אנחנו ועדת כנסת.
מיכאל נודלמן: יש גופים שהם אחראים על הנושא הזה וזה משרד הרווחה.
מרינה סולודקין: והמשטרה.
מרינה סולודקין: מה שקורה זה פלילי.
מיכאל נודלמן: אני יודע שיש בתים כאלה בנצרת עלית והכל מתנהל שם כשורה.
מיכאל נודלמן: מישהו צריך לעשות את העבודה שלו.
מרינה סולודקין: ואנחנו יודעים באיזו עבודה מדובר.
מרינה סולודקין: הם צריכים לקבל מכם רשיון כדי לנהל בית כזה כי בלי רשיון, זה מעשה פלילי.
מרינה סולודקין: אם זה כך, אני לא יודעת על מה אנחנו מדברים ומקדישים כל כך הרבה זמן כי זה משהו יוצא מהכלל ולא בכלל.
מיכאל נודלמן: אם אנחנו יודעים היכן זה קיים, אנחנו יכולים לפנות למשרד לביטחון פנים או אתם יכולים לפנות.
מרינה סולודקין: אני מאוד מודה ליושב-ראש על קיום הדיון החשוב הזה שדן במצב וזכויות של עולים קשישים.
מרינה סולודקין: היושב-ראש ואני השתתפנו בהפגנה למען קשישים עולים ובהפגנה היו סלוגנים ושלטים עליהם נכתב כבוד בגמלאות, דיור ציבורי והועלה נושא מאוד חשוב שהיום הוא מאוד אקטואלי וזה הנושא של ניצולי השואה ועזרת המדינה לציבור הזה ומתן סטטוס של פליטי שואה.
מרינה סולודקין: לצערי הרב היו רק חברי כנסת שמייצגים את ציבור העולים ממפלגות קדימה וישראל ביתנו ולא היו חברי כנסת אחרים, אבל אנחנו נמשיך את המאבק.
מרינה סולודקין: גם בוועדה הזאת עוברים החוקים שנותנים זכויות לווטרניים של מלחמת העולם השנייה, לניצולי השואה, ואנחנו חושבים על סדרת חוקים חדשים.
מרינה סולודקין: אני רואה שיושבים כאן נציגים גם של ארגון חזית הכבוד של עולים גמלאים מברית-המועצות, גם ילדי המלחמה שהם פליטים שהלכו לבית המשפט נגד ועידת התביעות מאחר שהיא מתנהגת בצורה לא נכונה בכל המקרים, ואנחנו, כמחוקקים, צריכים לחשוב באיזו צורה בחוקים שלנו ובלחץ הפוליטי שלנו על התקציבים שמיועדים לאנשים מבוגרים אנחנו יכולים שלפר את המצב.
שרה כהן: אני רוצה להתייחס לסוגיה או לנושא של הזקנים באיזושהי ראייה קצת יותר רחבה.
שרה כהן: הייתי נציגת המשרד בוועדה שעסקה בנושא של ניצולי שואה ובחודש אוגוסט השנה גם התבקשתי על ידי מר אודי פרוור, ראש האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש-הממשלה, להכין איזשהו מסמך עם ראייה שהיא יותר מקיפה וכוללת לגבי תמונת המצב של הזקנים העולים.
שרה כהן: המסמך מצוי כאן והעברתי אותו למשרד ראש-הממשלה והוא גם הועבר למשרד לענייני גמלאים שגם אתו התחלנו באיזשהו הליך של קשר מתוך רצון למצוא איזה שהם מהלכים משותפים שייטיבו עם מצבם של העולים.
שרה כהן: בהמשך לנתונים של הביטוח הלאומי אני רוצה לציין בדיקה שערכנו לצורך המסמך הזה.
שרה כהן: ביקשנו ממכון ברוקדייל שיסרוק את כל נתוני היסוד של משרד הרווחה ויבדוק את שיעור הזקנים העולים כחלק בכלל האוכלוסייה שמקבל את הטיפול בשירותי הרווחה.
שרה כהן: הגיע לידינו ממצא שמבחינתנו רק מחזק עוד יותר את המקום היותר בעייתי או את המצוקה של הזקנים העולים כי מה שאנחנו ראינו זה שקשישים עולים מהווים נתח גדול יותר מכלל העולים שמוכרים ברווחה.
שרה כהן: 34 אחוזים מכלל העולים שמוכרים ברווחה הם זקנים לעומת 18 אחוזים מקרב הוותיקים.
שרה כהן: זאת אומרת, 18 אחוזים זקנים ותיקים מוכרים מכלל המוכרים ברווחה לעומת 34 אחוזים בקרב העולים.
שרה כהן: המשמעות כאן היא שמבין אוכלוסיית העולים, מצבם של העולים הזקנים הוא הרבה יותר קשה אפילו מאשר של שאר העולים ומבחינתנו זה מעלה את הנקודה עוד יותר על סדר היום.
מיכאל נודלמן: אני מבין שיש קיצוץ בסעיף שכר הדירה.
שרה כהן: ב-1 בינואר 2004 היה קיצוץ.
מיכאל נודלמן: לא, עכשיו יהיה קיצוץ, ב-2008.
שרה כהן: אני עדיין לא יודעת.
שרה כהן: הנתון לפיו עשיתי את המסמך הזה יחד עם מנהל אגף הדיור במשרד, וזה היה בחודש אוגוסט, היה שב-1 בינואר 2004 בוצע קיצוץ בשכר הדירה וזה בהחלט הרע עוד יותר את המצב של הזקנים העולים.
מיכאל נודלמן: אני מבין שאנשים עברו להוסטלים ולדירות ממשלתיות ואת זה קיצצו.
שרה כהן: זה היה ב-1 בינואר 2004.
מיכאל נודלמן: את אומרת שהמצב הוא לא טוב.
שרה כהן: נכון, המצב הוא לא טוב.
שרה כהן: אנחנו אומרים שהמצב הוא לא טוב.
מיכאל נודלמן: צריך לדעת שיש קיצוץ.
שרה כהן: אני רוצה להתחבר לדברים שאמרה עמיתתי זהבה ויזר.
שרה כהן: כרגע יש מהלך שהוא הרבה יותר מאורגן ומסודר שמתקיים כרגע בין הסוכנות היהודית, משרד הרווחה, משרד הבריאות ומשרד הקליטה בכל מה שקשור להבאה של זקנים עולים.
שרה כהן: זה מהלך מסודר והמהלך מבחינתנו הוא מאוד משמעותי כי הוא מצליח לתת פתרונות וכיווני שהייה ומענה לזקנים שמגיעים כאשר מדובר באוכלוסיות מוגבלות שעיקרן הם זקנים.
שרה כהן: זה מאפשר מתן פתרון ישר משדה התעופה, מקומות שניתנים בבתי אבות באמצעות השירות לזקן במשרד הרווחה וגם מסגרות סיעודיות באמצעות משרד הבריאות.
שרה כהן: אנחנו מאוד מברכים על הכיוון הזה.
מיכאל נודלמן: במאמר שאני מחזיק בידי נאמר שיהיה קיצוץ משמעותי בעזרה לתשלום שכר דירה לעולים חדשים.
שרה כהן: ממתי זה?
מיכאל נודלמן: מאתמול.
שרה כהן: בחוק ההסדרים?
מיכאל נודלמן: זה כתוב במאמר.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שזאת לא אמת אלא זאת אמת.
שרה כהן: זה התקבל במסגרת חוק ההסדרים?
שרה כהן: זאת אומרת שתהיינה הטבות שהן ייחודיות לקשישים עולים?
מיכאל נודלמן: אולי לא הטבות ייחודיות אבל הם צריכים להיות בנפרד מכל האוכלוסייה כי חלקם באוכלוסייה הוא הגדול ביותר ומצבם הוא הגרוע ביותר והם מתחת לקו העוני.
מיכאל נודלמן: דיברנו עם ארגונים ציבוריים ואנחנו מבקשים שאם יהיו שיפורים במצב הקשישים העולים, שהם יהיו בסעיף נפרד.
שרה כהן: אי אפשר להתעלם כרגע מכך שיש משרד חדש שעוסק בנושא, המשרד לענייני גמלאים, ואלה דברים שהועלו על שולחנו ועל סדר היום של אותו משרד.
שרה כהן: כרגע יש כן מהלך להעלות ולשקף את הצרכים באוכלוסייה.
מיכאל נודלמן: אתם משרד הקליטה ואתם אחראים על האנשים האלה.
מיכאל נודלמן: לכן אני פונה אליכם.
שרה כהן: תפקידנו כל הזמן להמשיך ולהעלות את הדברים וזאת כל זמן שהפתרונות עדיין לא לשביעות רצון.
מלכה טל: אני אתייחס לסיפא בדבריה של שרה כהן.
מלכה טל: במשרד הבריאות אנחנו פוגשים שתי קבוצות של אוכלוסייה של עולים זקנים.
מלכה טל: קבוצה אחת אלה אנשים שמגיעים מתוקף חוק השבות והם חולים מאוד והעלויות למדינה מאוד גבוהות, אבל הם בתוך החוק והכל בסדר.
מלכה טל: דיברה שרה על ההסדר בין משרד הרווחה, הקליטה והבריאות לגבי זקנים עולים חולים מהמטוס הוא יוצא מן הכלל ולקראת 2008 אנחנו נפגשים שוב עם הנהלת משרד הבריאות כדי לשפץ את הנוהל הזה וכדי שבאמת אנשים יגיעו בדואר ישיר מהמטוס לבית החולים, יקבלו את הטיפול הרפואי בבית חולים כללי או בבית חולים גריאטרי, ואם יש להם צורך בסידורים מוסדיים, שהם יעברו ישירות ולא ייתקלו בקשיים.
קריאה: איך הם נכנסים?
מלכה טל: אני לא רוצה להיכנס לזה.
מלכה טל: יש הרבה וריאציות ולא ניכנס לזה.
מלכה טל: הם הגיעו והם נמצאים בבית החולים.
מלכה טל: רק באוגוסט השנה ניהלנו שיחות טלפון ומאבקים לגבי אדם אחד כזה.
מלכה טל: אם לאנשים האלה יש בני משפחה או קרובים, הם במצוקה מאוד מאוד גדולה ולמערכת הבריאות אין פתרון כי הם לא בתוך החוק.
מלכה טל: דווקא כאן אני פונה לוועדה ומבקשת שהאוצר יקצה לזה איזשהו סעיף ייחודי מסומן.
מלכה טל: מבחינה אנושית, כעובדת סוציאלית מאוד קשה לי לומר שיעלו אותם על המטוס ויחזירו אותם.
מלכה טל: זה לא מעשי, זה לא אנושי וזה לא קיים.
מלכה טל: מצד שני, בתי החולים יותר ויותר מסרבים לקבל אותם כי הם יודעים שהם נתקעים אתם.
מלכה טל: אני לא צריכה לספר כאן מה זה יום עלות של חולה בבית חולים, בבית חולים כללי או בבית חולים גריאטרי.