GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז חלפון: הכוונה שלנו שמי שיקבל את התמיכה אלו ארגונים שעושים פעילויות לטיפול בעולים, וזאת הכוונה.
ארז חלפון: אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו בנושא הזה.
ארז חלפון: חבר הכנסת זיו, לגבי הגימלאים, אני יכול להגיד לך, שכמעט כ-14% מעלייה שנתית הם גימלאים.
יצחק זיו: בשני המגזרים אותו יחס.
ארז חלפון: סך הכל כ-14%.
ארז חלפון: מעבר לפעילויות, התחלנו לפני כחודשיים ישיבות בשיתוף פעולה עם המשרד לענייני גימלאים, עם מאיר חזן ואבי ביצור.
ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להיכנס לתכנית שבה מרוכזים אותם גימלאים באותם מקבצי דיור והוסטלים.
ארז חלפון: אנחנו בונים תכניות כרגע, לאותם מקבצים ששם הם נמצאים במרוכז, אתה יכול לבוא ולתת תכנית אחת במקום שנמצאים בו 200 או 300 קשישים.
ארז חלפון: קיימנו כבר שתי ישיבות עבודה.
ארז חלפון: בשבוע הבא תהיה ישיבה, אני לא יודעת אם מסכמת או נצטרך עוד אחת, אבל הכוונה לאגם משאבים משני המשרדים, כדי לאפשר פעילויות נוספות לגימלאים במקבצי דיור ובהוסטלים.
יצחק זיו: יש שיתוף פעולה?
ארז חלפון: אני יכול לומר לך שיש שיתוף פעולה.
ארז חלפון: בסוף התוצאה אם התכנית מבשילה, ואנחנו מקווים שהיא תבשיל, סך הכל יש רצון של שני הצדדים.
ארז חלפון: חביב גם פה, מנהל אגף הדיור, שותף לעניין.
ארז חלפון: יש רצון טוב, ואני מקווה שנוכל לגמור את התכנית, ולצאת איתה לפועל.
ארז חלפון: לגבי חברת הכנסת מרינה, היא לא נמצאת, אבל אני אענה.
ארז חלפון: תקציב קמ"ע נשמח שאתם תעזרו.
ארז חלפון: לגבי הטלפונים, אנחנו איתרנו שיש בעיה עם מענה טלפוני.
ארז חלפון: ברגע שהמשרד עבר לייעוץ אישי, היה נושא של טלפון, מתקשרים ואז יש מענה, נתב שיחות, כמו בבנקים הוא רושם.
ארז חלפון: התברר, ואני עליתי על זה שיש בעיה עם הדבר הזה.
יצחק זיו: במגזר הזה, ודאי וודאי.
ארז חלפון: קיימנו מספר ישיבות עם מערכות מידע אצלנו, ועם האנשים שתומכים בקו.
ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להוסיף תקציב, כדי לשנות את הדבר הזה.
ארז חלפון: כדי להגיע כמה שיותר למענה אנושי.
ארז חלפון: אתם בטח יודעים, כמו שדיברתם קודם על הקיצוץ.
ארז חלפון: אנחנו יורדים באנשים בלשכות.
ארז חלפון: והאנשים בלשכות מתלוננים שהם יושבים ונותנים טיפול לעולה, אם הוא גם צריך לענות לטלפון, הוא לא מצליח לא להתייחס לעולה, ולא להתייחס לטלפון.
ארז חלפון: אנחנו מקיימים אצלנו ועדת בדיקה, אמורים להגיע אליי עם הצעות כולל פתיחת עוד קווי טלפון בלשכות.
ארז חלפון: הכוונה היא, שכל עולה שמתקשר, יוכל לקבל טלפון, ויוכל גם אם לא, אומרים לו אתה מספר שלוש בתור, בשפה שלו, נשאר לך לחכות עוד דקה, נענה לך עוד דקה, אבל שיענו לו.
ארז חלפון: זה משנה קצת את מה שהמשרד התחיל לפני ארבע שנים.
ארז חלפון: אנחנו מודעים לבעיה, יודעים שיש בעיה ומטפלים בה, אמור להיות דיון אצלי.
ארז חלפון: אברהם, לגבי תכנית קמ"ע, אנחנו מכירים.
ארז חלפון: יושב פה קצין התקציבים, יושב פה מנהל האגף.
ארז חלפון: מכירים את הבעיה, עומלים מול האוצר, אנחנו יודעים ש יש בעיה.
ארז חלפון: זה לא עניין שמחר אני לוחץ על הכפתור.
ארז חלפון: טוב שאתה מעלה את זה, דיברת גם לפני, אנחנו יודעים, זה על סדר היום, ואנחנו מטפלים.
ארז חלפון: לגבי תושבים חוזרים, אמרתי שכל המבצע שאנחנו עושים עם משאבים, כולל כמעט את הכל, אנחנו מקווים מאוד שנגענו בדברים העיקריים, אנחנו ניגע, ונוכל לבחון את עצמנו.
ארז חלפון: אם נצליח בשנת השישים, ובאמת נגיע למה שאנחנו מעריכים, לפחות בשלב הראשוני בשנת השישים, להכפיל את הכמות של תושבים חוזרים, אז נתכוון לבוא לאוצר, ולהגיד, אתם רואים, זה הצליח.
ארז חלפון: המשק הישראלי יהנה מזה, התושבים החוזרים יהנו מזה, בואו נשב על תכנית לשלוש שנים, לארבע שנים, לחמש שנים, אבל זאת הכוונה.
ארז חלפון: להצליח ולצאת איתו לדרך, אנחנו קוראים לו אצלנו, מבצע פיילוט.
ארז חלפון: לגבי קליטת עולי אתיופיה, גם נגיסט נגעה בזה, גם אבי, וגם חברת הכנסת קולט.
ארז חלפון: אני יכול לומר שהרבה מאוד מהדברים, אם זה הענקת 40% מענק משכנתא לרכישת דירה לשכונה יותר טובה ושכונה יותר חזקה.
ארז חלפון: גם נושא עובדים סוציאליים, שחלק מתוגבר דרך הפרוייקט הלאומי של נגיסט, וגם חלק במשרד הרווחה.
ארז חלפון: התכנית הזאת שהיא כמעט כמליארד שקלים, שעוסקת בכל המשרדים, וכמעט נוגעת בכל מקום.
ארז חלפון: חנוך מהמשרד מרכז אותה.
ארז חלפון: אם התקציב הזה יאושר בדצמבר בוועדת שרים, אני יכול לומר לכם שפה יכול להיות המפנה.
ארז חלפון: כי כל משרד נותן גם מתקציבו לעניין, וגם הנושאים שבו אמורים לגעת בכל תכנית, כי בני הקהילה היו, חלק מצוות ההיגוי ישבו, נתנו את ההערות שלהם.
ארז חלפון: פה זה לא היה רק המימסד, אלא כל הוועדה הזאת היתה עם בני הקהילה, ואני מקווה מאוד שהתקציב שהובטח למנכ"ל משרד ראש הממשלה יגיע ממשרד האוצר, וב-15 בדצמבר אם כמו שאמרו התקציב יאושר, אנחנו נוכל לאשר אותה ומייד לצאת לדרך.
ארז חלפון: בני הקהילה הם חלק מהתכנית, הם שותפים בתכנית.
ארז חלפון: מדי פעם נעשה בקרה בוועדת שרים, נציג את התכנית.
ארז חלפון: הקהילה פה, אתה יכול לשאול אותם, יכולים להגיד לך, שותפים לאורך כל הדרך.
מיכאל נודלמן: לא רק, בשטח.
מיכאל נודלמן: בשטח יהיו אנשים שעובדים עם הקהילה.
נגיסט מנגשה: הביצוע עדיין לא נקבע.
נגיסט מנגשה: האישור של התקציב עדיין לא קיים.
נגיסט מנגשה: אבל לפחות בשלבי תכנון אנחנו שותפים.
מיכאל נודלמן: רק בני הקהילה יכולים.
מיכאל נודלמן: הייתי במבשרת ציון, וראיתי מי מלמד שם.
מיכאל נודלמן: לא יודעים איך ללמד אותם את השפה.
מיכאל נודלמן: יכולים להיות תכניות הכי טובות, אבל אם לא יהיו אנשים שיכולים לבצע, כל העניין לא שווה שום דבר.
נגיסט מנגשה: אדוני היושב ראש, אתה צודק.
נגיסט מנגשה: גם בקרב עולים מקרב העמים, גם מקרב עולי אתיופיה, היתרון של עולה בסיוע מול עולה, הוא עצום ביותר.
מיכאל נודלמן: למה אני אומר זאת, אתם יודעים כמה פעמים אנחנו יושבים כאן בוועדה.
מיכאל נודלמן: יש קושי וקושי בקהילה.
מיכאל נודלמן: מה שאתם מתכננים זה בסדר, אבל אני חושב שצריכים להיות בשטח.
ארז חלפון: יש כ-100 עובדים בני קהילה אתיופית במוקדים של משרד הקליטה שפזורים ברחבי הארץ, שהם אלה שנותנים את השירותים.
ארז חלפון: חלק מהתכנית הזאת אמורה להגיע למוקדים שהם יתנו, וזה בני קהילה.
ארז חלפון: וכמובן עם התוספות התקציביות של עובדים סוציאליים, וכל התוספות שיהיו, כמובן שחלק גדול מזה יהיו עובדי בני הקהילה, וזאת הכוונה.
ארז חלפון: אבל כמו שנגיסט אמרה, הדבר החשוב הוא שהתקציב יאושר, ואז כאשר יהיה התקציב, אז אנחנו נתחיל לפעול בעניין.
ארז חלפון: נגיסט, לגבי ההערה שלך לגבי הקיצוץ של 2 מליון דולר במינהל הסטודנטים.
ארז חלפון: אין ספק שזה מדאיג אותנו מאוד.
ארז חלפון: זה קיצוץ שקיבלנו מהסוכנות היהודית, אנחנו מודאגים עוד יותר ממה שאמרת שכנראה בשנה הבאה יהיה עוד יותר.
ארז חלפון: הדבר הזה יביא לפגיעה קשה, גם בבני הקהילה האתיופית הצעירים, אבל גם בשאר כל העולים שמגיעים ומקבלים את התואר האקדמי ממשרד הקליטה ומהסוכנות היהודית.
ארז חלפון: אני מקווה מאוד שזה לא יקרה.
ארז חלפון: אנחנו פועלים מול הסוכנות, הם הודיעו לנו כרגע שהם לא מחזירים את הכסף, כמובן שגם אם אתם תוכלו לפנות בנושא הזה ---
נגיסט מנגשה: הם במצוקה כלכלית קשה גם הסוכנות היהודית בעצמה.
ארז חלפון: אני לא מנכ"ל הסוכנות היהודית.
ארז חלפון: אבי, לגבי רכז אקדמי במינהל, והנושא של תלמידים עולים, חנוך מעורה בעניין, והוא יענה לך.
חנוך צמיר: בנושא של אגרות חינוך, משרד החינוך מצא סיסטמה טובה, הכספים מגיעים ישירות לבתי הספר.
חנוך צמיר: אודי אולי תפרט.
חנוך צמיר: עלה העניין של קשיים בהגעת אגרות החינוך.
עמיהוד בהט: התחלנו את המהלך באגרות שהגיעו לרשויות המקומיות, ונבלעו בגלל משברי הכספים ברשויות.
עמיהוד בהט: הגענו למצב שיוצאי אתיופיה מקבלים את סל הקליטה בחשבונות הבנק של בתי ספר, שזה שידרג את כל העניין בצורה משמעותית, ועוד הדרך הרחוקה, וצריך לעשות עוד דברים, זה נכון.
אבי מספין: אחרי שחודשים התלמידים התחילו ללמוד, עדיין אין ספרים ואין ציוד בבתי הספר.
ארז חלפון: רומן, לגבי מה שאמרת, דיברתי על נושא התאחדות העולים.
ארז חלפון: אני רק יכול להגיד לך, אנחנו כרגע בונים פיילוט בירושלים.
ארז חלפון: עם העירייה עצמה, ועם הסוכנות היהודית, בונים תכנית פיילוט של רשות קליטה שהיא תאגם, זה התחיל עוד מהמנכ"ל הקודם איתן מאיר, את כל המשאבים שגם אנחנו וגם הסוכנות נותן, והיא תוכל להפעיל את הפעילויות, ואז אפשר להיות שיתוף פעולה.
ארז חלפון: אני יודע שיש כוונה, אחרי שנבנה את הבסיס מי יעמוד בראש הדבר.
ארז חלפון: כמובן לקרוא לכם ספציפית לירושלים כרשות קליטה שתהיה בעיר הזאת, ולראות איך לשתף אותה.
ארז חלפון: רימה, לגבי הדברים שאמרת, אני מודה לך על הדברים ועל הסיוע שלך.
ארז חלפון: אמר לי גם פרופ' נודלמן, אנחנו נשמח גם לשתף איתך פעולה.
ארז חלפון: אני אדאג להזמין אותך גם אליי למשרד, כדי שנוכל לשמוע על דברים ועל תכניות בדברים.
ארז חלפון: אני רק לומר למשפט סיום.
ארז חלפון: דיברתי על זה ונגעתי בהתחלה.
ארז חלפון: תקציב הגמיש של המשרד, ופה שהמספרים לא יטעו שמופיע 400 מליון, הוא 250 מליון שקל בלבד לפעילויות.
ארז חלפון: אלי זרחין: יכול להיות שעוד יהיה קיצוץ עד סוף השנה.
ארז חלפון: נכון, בוודאי.
ארז חלפון: אני אומר נכון להיום.
ארז חלפון: אתם צריכים להבין דבר אחד, כל קיצוץ של שקל מ-250 מליון, אין לי כמנכ"ל יותר מדי אופציות.
ארז חלפון: זה לקצץ באתיופים, לקצץ במניין הסטודנטים, לקצץ בעולים מחבר העמים, אלה הקיצוצים שיש.
ארז חלפון: לכן אני מאוד מקווה, דיברתי עם משרד האוצר, אמרתי שאנחנו מבחינתנו, גם על פי הגרף שאני הצגתי לכם, הגענו לקו אדום.
ארז חלפון: מפה, כל קיצוץ נוסף שיהיה במשרד, לא יהיה להם את ה"הוקוס פוקוס" כדי לראות מה לעשות.
ארז חלפון: זה פשוט יהיה פגיעה בבשר החי, וסגירת תכניות.
ארז חלפון: אני מקווה מאוד שבעניין הזה המשרד הזה לא יקבל יותר גזרות.
ארז חלפון: אני לא נכנס כרגע מבחינת הגדרת ממשלה, יש משרדים שאוטומטית כשיש פלייטים הם פוסחים עליהם כמו משרד הרווחה.
ארז חלפון: משרד הקליטה נותן שירותים בדיוק כמו משרד הרווחה לאוכלוסייה נזקקת, ואני מאוד מקווה שבנושא הזה הגענו לקו האדום, עלינו יפסחו הקיצוצים.
מיכאל נודלמן: ביולי היתה ישיבה סוערת לגבי נוער בסיכון.
מיכאל נודלמן: ביקשנו שהמשרד שלכם, עם אגף שמטפל רק בנושא הזה, כי זו הבעיה הכי גדולה שיש בעלייה.
מיכאל נודלמן: עם מבוגרים יש בעיות, אבל לגבי צעירים, עוד מעט יהיו בכלא או בחוץ לארץ.
מיכאל נודלמן: ביקשנו ממשרד הקליטה שאתם תבנו תכנית מדינית בינמשרדית במשך שלושה חודשים מהתחלת המשאב הזה.
ארז חלפון: שלחתי לכם מכתב תשובה למכתב.
ארז חלפון: קיבלתם מכתב תשובה ממני, אני יכול להגיד לך, שקיימנו מספר פגישות עם מספר נציגים ארגוניים שעוסקים בנושא הזה של נוער עולה.
ארז חלפון: בשבוע הבא מתקיימת עוד ישיבה שאמורה להיכנס יותר גם לתכ'לס, כל משרד מה מביא מבחינה תקציבית, כדי שיהיה אפשר לבנות משהו.
ארז חלפון: לך אדוני אומר, פרופסור נודלמן, ללכת לנציבות שרות המדינה ולבנות עכשיו אגף לנוער, זה אולי עוד שנתיים יהיה אגף.
ארז חלפון: במסגרת התכניות, לגבי עידוד עלייה שהקמנו לתושבים חוזרים, זה לקח שנה וחצי, וזה פחות מסובך מאגף זה.
ארז חלפון: שרה כהן במשרד מרכזת כרגע את הוועדה.
ארז חלפון: אנחנו אמורים לקיים עוד דיון אחד יותר גדול עם מספר ארגונים נוספים, לא רק משרדי ממשלה, כדי שיבואו לראות איפה נמצאים.
ארז חלפון: לצורך העניין, לרצינות שלנו, רק עכשיו קיבלנו את האישור מהאוצר על התוספת של המליון שקל.
ארז חלפון: כי אפשר לעשות תכניות, אבל צריך כסף.
ארז חלפון: הקצנו מליון שקל, אנחנו מחכים לארגונים עכשיו בישיבה, לראות מה הם מביאים, וכאשר תהיה לנו ביחד התכנית, אנחנו נשמח לבוא ולהציג אותה פה.
מיכאל נודלמן: בישיבה זו השר היה צריך להיות נוכח כאן.
מיכאל נודלמן: אני מכיר את המנכ"ל הרבה זמן.
מיכאל נודלמן: הוא צעיר, יש לו נסיון גדול בעבודה בינמשרדית.
מיכאל נודלמן: יש לי כבוד גדול למנכ"ל, כי היו כל מיני בקשות, אני פונה אליו, לא היה מקרה שאמר לא, אני לא יכול.
מיכאל נודלמן: זו הפעם הראשונה שאני שומע שהוא אומר לא יכול.
ארז חלפון: אמרתי אני יכול, אבל זה יקח שנתיים.
ארז חלפון: שלחתי לכם מכתב תשובה.
מיכאל נודלמן: שמעתי מחברי כנסת, על התכנית שהיתה ב-2007, מה יהיה ב-2008.
מיכאל נודלמן: ידכם בכל הבעיות שיש, כמו באוגוסט, גם עכשיו.
מיכאל נודלמן: אם יהיו קיצוצים שהם בלתי אפשריים, אני מוכן לעשות קרב, ויחד עם ועדת הכספים, אפשר לנצח.
מיכאל נודלמן: אתה זוכר שניצחו.
מיכאל נודלמן: לא היה לי ספק שאתם מבינים.
מיכאל נודלמן: עוד פעם אני אומר, לגבי ארגונים ציבוריים, יש להם זכות ואפשרות לדבר, ולהגיע לעולה חדש.
מיכאל נודלמן: אתם לא יכולים להגיע לכל עולה חדש.
מיכאל נודלמן: יש ארגונים ציבוריים שהם עובדים טוב מאוד, ויש ארגונים שהם מקבלים כסף ולא עובדים.
מיכאל נודלמן: לכן, אתם צריכים לראות איך עובדים ארגונים כמה שנים לפני, ובקריטריון צריך שהכסף יהיה אפקטיבי.
מיכאל נודלמן: הוא עובד כמו סוס, ואם הוא מקבל כסף, אז הם הולכים לדברים טובים.
מיכאל נודלמן: ישנה בעיה עם הירידה, ויש בעיה עם העלייה.
מיכאל נודלמן: אולי יהיה בסוף השנה מה שהיה קודם.
מיכאל נודלמן: טוב שאתם עסוקים עם הבעיות של היורדים, ויש גם תוצאות לזה.
מיכאל נודלמן: אף אחד לא רוצה להישאר במדינה, מבוגרים וצעירים שהיו בחוץ לארץ.
מיכאל נודלמן: זו עבודה מבורכת, והתקציבים צריכים להיות לנושא זה.
מיכאל נודלמן: בלי שפה אי אפשר, בן אדם שיש לו שפה טובה הוא מרגיש יותר טוב.
מיכאל נודלמן: הוא יכול לקבל עבודה יותר מהר מאחרים, ועל זה דיברנו עם השר, והוא גם חושב כך.
מיכאל נודלמן: הוא יודע הכל מהפוליטיקה, מתי שהוא היה לקראת בחירות בכמה פגישות, אנשים בגיל 30, 35, הוא מדבר, והם מבקשים תרגום.
מיכאל נודלמן: מה זה, עדיין לא יודעים לדבר, ולא מבינים.
מיכאל נודלמן: זו השפלה, יש בעיה עם לימודי השפה.
מיכאל נודלמן: בארצות הברית ובמדינות אחרות, היכן שיש עלייה, אנשים לומדים יותר טוב.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא יורדים לעומק הבעיה של נושא זה.
מיכאל נודלמן: רוב האנשים איבדו פה את המקצוע שלהם, איבדו הכל, בגלל שהשפה שלהם לא היתה מספיקה כדי להיכנס לחברה.
מיכאל נודלמן: אבל בכל זאת, אני חושב שהמשרד, ואתה, עבדו טוב.
מיכאל נודלמן: טוב שיש קשר פתוח.
מיכאל נודלמן: אתה מסכים שעכשיו יותר קל לדבר עם המנכ"ל, עם השר, עם כל הפקידים במשרד.
מיכאל נודלמן: יש תוצאות מדיבורים כאלה.
מיכאל נודלמן: אני מאחל למשרד הקליטה הצלחה בכל התחומים, בתקציבים, בתכניות, שכל הבעיות שיש אצלנו עכשיו, יהיו פחותות בסוף 2008.
ארז חלפון: תודה רבה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מזמינים אותך, אולי לפני סוף התקציב, לשבת איתנו.
אברהם מיכאלי: בועדת הכספים רוצים להעלות דברים בשמכם, תעזרו להעלות את זה.
מיכאל נודלמן: הנושא בו אנו דנים היום - הגברת המודעות של עולים חדשים לבטיחות בדרכים – הוא נושא מאוד חשוב.
מיכאל נודלמן: הדיון מתקיים במסגרת יום המחויבות הלאומי לבטיחות בדרכים.
מיכאל נודלמן: במליאה כמעט מדי חודש מתקיים דיון בנושא הזה, אבל לא כך הדבר בוועדות אלא אולי בוועדת הכלכלה שם מקיימים לעתים דיון בנושא.
מיכאל נודלמן: אני חושב שנכון לקיים דיון בנושא הזה בכל ועדות הכנסת.
מיכאל נודלמן: הבעיה היא שהוועדות היום אכן דנות בנושא, אבל נציגי המשרדים – משרד הקליטה, המשרד לביטחון פנים – לא הגיעו לישיבה.
מיכאל נודלמן: אני מבין שבמשרד הקליטה מתקיים יום עלייה באשדוד, רוב עובדי המשרד נמצאים שם ולכן נציגו לא הגיע לישיבה למרות שבכל-זאת המשרד יכול היה לשלוח לכאן נציג ואנחנו אכן נשלח מכתב למשרד הקליטה ולמשרד לביטחון פנים ונאמר בו שבהיעדרות זאת אנחנו רואים זלזול בנושאים מאוד חשובים.
מיכאל נודלמן: המדינה מציינת יום בטיחות בדרכים אבל הפקידים לא הגיעו לדיונים.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים על דברים שקורים בדרכים, על תאונות דרכים שגורמות להרוגים וכל חודש אנחנו רואים בטלוויזיה וקוראים בעיתון על תאונות שקשה לראות וקשה להבין איך הן קורות.
מיכאל נודלמן: בדרך כלל האנשים חושבים שלהם זה לא יקרה אבל זה כן יכול לקרות לכולם.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שעולים חדשים הם פחות נהגים טובים מהוותיקים אבל אני חושב שיש איזשהו שוני בין הנהיגה בחוץ לארץ לבין הנהיגה בארץ.
קריאה: הגיע נציג המשרד לביטחון פנים.
רוני לוינגר: אני מצטער על האיחור.
רוני לוינגר: הייתי בדיון בוועדת הכלכלה.
מיכאל נודלמן: כאמור, אני לא חושב שיש הבדל בין נהגים עולים חדשים לבין הוותיקים.
מיכאל נודלמן: לי יש ניסיון נהיגה של יותר מ-40 שנים ולהרגשתי יש ותיקים שלא מכירים את החוקים.
מיכאל נודלמן: אני מבקש את סמנכ"ל הרשות לבטיחות בדרכים לתת לנו סקירה על מצב הבטיחות בדרכים.
ולדימיר רובין: שלום לכולם ובוקר טוב.
ולדימיר רובין: כבוד יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת נודלמן, אני מודה לך, אבל לפני שאני אתחיל במצגת, נעשה סבב מהיר של האנשים הנוכחים כאן.
ולדימיר רובין: (הנוכחים מציגים את עצמם).
ולדימיר רובין: לקראת היום הזה הפקנו סיכות כדי ליצור באמת מחויבות ואני שמח להעניק לך כבוד היושב-ראש סיכה שתענוד אותה במשך היום והיא תזכיר לך את הנושא של היום הזה שכולנו מחויבים אליו.
ולדימיר רובין: לפני שאני אתחיל, כמה מלים בקצרה לגבי הרשות הלאומית, לגבי היום ולאחר מכן אתחיל במצגת.
ולדימיר רובין: אני עצמי ניהלתי שלוש וחצי שנים את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים וכיום, בתהליך ההקמה של הרשות החדשה, אני משמש בתפקיד של סמנכ"ל.
ולדימיר רובין: הרשות מוקמת על בסיס דוח ועדה שיינין שבזמנו, בשנת 2004, יזמתי עוד בתקופתו של השר אביגדור ליברמן.
ולדימיר רובין: הרשות עוברת שינויים ארגוניים וממש בימים האלה נכנס לתפקידו מנכ"ל חדש שנבחר במכרז ושמו יאיר דורי.
ולדימיר רובין: מכאן - ואני בטוח שהוועדה משתתפת - אנחנו מאחלים לו הצלחה בתפקידו מכיוון שזה אחד התפקידים המרכזיים, החשובים ביותר והמשפיעים על חיי כולנו במדינת ישראל.
ולדימיר רובין: כמה מלים לגבי היום עצמו.
ולדימיר רובין: היום הזה הוא יום שאנחנו מנסים למקם את הזרקור על המילה מחויבות לאומית או מחויבות ולאו דווקא על נושא של תאונות דרכים.
ולדימיר רובין: אנחנו מדברים על התאונות כל הזמן אבל אנחנו אומרים שאם כל אחד מאתנו כציבור, גם כציבור של משתמשי הדרך כהולכי רגל וגם כציבור של נהגים ונוסעים, יעשה את הדברים הקטנים ביותר המתחייבים מבחינת ההבנה של החשיבות של הנושא, בכך נוכל למנוע תאונות ולהקטין את מספר הנפגעים וכמובן את מספר ההרוגים.
ולדימיר רובין: אנחנו מדברים הרבה על נושא של תאונות דרכים וכל הזמן לצערנו גם התקשורת מלווה את הנושא הזה ברדיו ובטלוויזיה ואנחנו כל הזמן נחשפים למראות הקשים בעקבות התאונות.
ולדימיר רובין: אצל כולנו המצב מצטייר כמצב מאוד עגום.
ולדימיר רובין: יחס עם זאת, צריך לשמור על הדברים בפרופורציה ולפני שאני אפתח במצגת אני רוצה לומר איפה אנחנו נמצאים היום מבחינת כמות התאונות, מספר ההרוגים, שבכל זאת יהיה לנו איזשהו בסיס להשוואה מה יש, מה קיים, מה היה בעבר.
ולדימיר רובין: עובדתית, במשך שלוש-ארבע השנים האחרונות יש ירידה מתמדת כל שנה בסדר גודל של כ-6-7 אחוזים במספר ההרוגים.
ולדימיר רובין: בשנת 2003, עת נכנסתי לתפקיד, מספר ההרוגים עמדה על 483 הרוגים בשנת 2003.
ולדימיר רובין: בשנת 2004 מספר ההרוגים ירדה במקצת, ל-475.
ולדימיר רובין: בשנת 2005 לצערנו הייתה עלייה קטנה והגענו שוב לרף שאנחנו כל הזמן מנסים לרדת ממנו, לקצת יותר מ-500 הרוגים, ובשנת 2006 נרשם הנתון הטוב ביותר של מספר ההרוגים מזה 25 שנים והוא עמד על 448 הרוגים ואחר כך היו עוד שתי פטירות מאוחרות עקב התאונה, ולכן בסך הכל אנחנו מדברים על 450 הרוגים.
ולדימיר רובין: אמנם אנחנו בתהליך של ירידה, וזה נתון שהוא לא רק במדינת ישראל אלא ברוב מדינות המערב יש ירידה מתמדת ומייחסים לזה סיבות של שיפור כלי הרכב, שיפור בתשתיות ובסופו של דבר גם הטיפול הרפואי ופינוי.
ולדימיר רובין: דווקא במדינת ישראל הנושא של פינוי רפואי וטיפול רפואי מאוד מאוד מפותח.
ולדימיר רובין: עדיין היו 450 הרוגים והמשמעות של מה שאני אומר היא שעדיין 450 משפחות הצטרפו לצערנו למעגל השכול ואנחנו כולנו מנסים לצמצם.
ולדימיר רובין: יש אמירות שאומרות שצריך למזער, צריך להביא את זה לאפס, אבל אני לא מאמין בזה ואני חושב שאנחנו כולנו לא מאמינים שאפשר להגיע למצב של אפס.
מיכאל נודלמן: חוץ מההרוגים יש גם אנשים שנותרו נכים.
ולדימיר רובין: בוודאי.
ולדימיר רובין: המטרה של כולנו, באמצעות היום הזה, לנסות להשפיע על כך שמספר הנפגעים – וכאן אני מדבר על נפגעים ולא רק על הרוגים – יהיה קטן יותר.
ולדימיר רובין: אלה שנפגעים, ונפגעים קשה, זה הורס את המשפחה לכל החיים.
ולדימיר רובין: אנחנו מבקרים מעת לעת בבית לוינשטיין ולעתים אנחנו נפגשים עם אלה שהפכו להיות נכים ואנחנו אפילו רותמים אותם יחד עם משרד החינוך כדי שהם יגיעו לבתי הספר ויספרו את הסיפור שלהם, כדי שזה ישפיע על הנוער.
ולדימיר רובין: בסך הכל זה מצב שאנחנו כולנו מנסים לשנותו.
ולדימיר רובין: נכון להיום, מתחילת השנה, נהרגו 334 אנשים בתאונות הדרכים לעומת תקופה מקבילה בשנה שעברה – שאני מזכיר שהייתה השנה הטובה ביותר מזה 25 שנים – כאשר ב-6 באוקטובר 2006 היו 347 הרוגים.
ולדימיר רובין: זאת אומרת, עדיין גם השנה אנחנו רושמים ירידה של כ-3.5-4 אחוזים וכולנו מקווים השנה לשבור את השיא – עדיין שיא עגום – של מספר ההרוגים בתאונות.
ולדימיר רובין: ברשותך, אני רוצה לעבור למצגת ובקצרה להציג את השקף הבא שמדבר על המטרות של היום הזה בגדול.
ולדימיר רובין: ובכן, מה הן המטרות של היום.
ולדימיר רובין: קודם כל, לחזק את המעורבות של מוסדות המדינה במאבק בתאונות הדרכים, ואני חושב שעצם העובדה – ואמנם יש היום את המפגש הזה באשדוד – שאין כאן אפילו נציג אחד של משרד הקליטה, זה אומר שהמילה לחזק עדיין רלוונטית לצערי לעניין הזה.
ולדימיר רובין: הדבר השני הוא להגביר את המעורבות של הציבור כי אנחנו רוצים ליצור מצב שהציבור יהיה יותר מעורב ולכן אנחנו גם מנסים להגיע לקהילה, לאוכלוסיות ולחברות וליצור גם שם איזושהי התעוררות, איזשהו עניין יתר בנושא של מאבק בתאונות הדרכים.
ולדימיר רובין: אנחנו רוצים לאפשר לציבור להתנדב ולכן אנחנו כרשות מדבררים בעניין הזה את המשטרה ואת המוסדות האחרים כדי שאנשים שרוצים לתרום לעניין או שיעשו פעילות במסגרת העמותות, כמו אור ירוק, כמו מתונה, כמו הרבה מאוד עמותות אחרות, ויחד עם זאת אנחנו גם חושבים שאנשים שרוצים להירתם יכולים לעזור למשטרה כי אנחנו מודעים לכך שבמשטרה יש מגבלה של תקציבים וכוח אדם וכל אדם נוסף שיתנדב למשטרה ויעזור למשטרה לקחת חלק פעיל בנושא הזה של מאבק בתאונות הדרכים, יכול לעזור לכולם.
ולדימיר רובין: הדבר האחרון הוא כמובן להציג את המודעות לבטיחות ולכללי הזהירות בדרכים כאשר המשמעות היא לנסות להחזיק את הנושא של המודעות לבטיחות כל הזמן באוויר, אם זה במערכת החינוך, אם זה בתקשורת, אם זה בעשייה של גופים אחרים וזאת כדי שהנושא הזה כל הזמן באיזושהי צורה ילווה אותנו.
ולדימיר רובין: השקף הבא מראה קצת נתונים על התאונות, על קצה המזלג כי יש לנו ברשות כמובן אין ספור נתונים.
ולדימיר רובין: אני רוצה לתת מעט תחושה איפה אנחנו נמצאים.
ולדימיר רובין: אני רוצה לתת קצת נתונים על מדינת ישראל וזאת כדי שנראה איפה אנחנו נמצאים ומה למעשה קרה במהלך 12 השנים האחרונות.
ולדימיר רובין: קודם כל, תסתכלו מה קורה מבחינת מספר הנהגים.
ולדימיר רובין: בתקופה הזאת מספר הנהגים, מספר מחזיקי רשיונות נהיגה, גדל ב-51 אחוזים.
ולדימיר רובין: מספר כלי הרכב גדל ב-58 אחוזים.
ולדימיר רובין: האוכלוסייה עצמה גדלה ב-34 אחוזים.
ולדימיר רובין: לעומת זאת, תסתכלו מה קורה לנו.
ולדימיר רובין: תראו לעומת זאת את אורך הכבישים, שזה מצביע על דחיסות וכל מה שמסביב, וזה לא רק זה אלא בגלל הדחיסות הזאת, זה הסיכוי שלך להיפגש ולהיות מעורב בתאונת דרכים כי פר אותו שטח או פר אותו נפח כביש, יש יותר כלי רכב ובסך הכל הסיכון שלך להיתקל במישהו או שמישהו ייתקל בך הוא הולך וגדל.
ולדימיר רובין: אם כן, אורך הכבישים גדל רק ב-25 אחוזים.
ולדימיר רובין: רמת המינוע – והמשמעות היא כמות של אלף כלי רכב למספר תושבים – היא שבמדינת ישראל בנתון הזה גדלה ב-18 אחוזים ובמקרה הזה מדינת ישראל דווקא מפגרת אחרי מדינות מערב כי לצורך העניין למשל בקנדה ובארצות-הברית רמת המינוע עומדת על 800-900 כלי רכב לאלף תושבים.
ולדימיר רובין: באירופה זה עומד על סדרי גודל של 600 ובמדינת ישראל כרגע אנחנו סביב 300.
ולדימיר רובין: הדבר האחרון שגם הוא חשוב זאת הנסועה.
ולדימיר רובין: הנתון הזה הוא נתון משוער ומוערך על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שאומר כמה קילומטראג' בשנה עושים כל כלי הרכב במדינת ישראל ואנחנו רואים שגם הנסועה גדלה והיקף הנסועה, כמו שהזכרנו קודם, לא מדביק את קצב הגידול של הכבישים.
ולדימיר רובין: איפה אנחנו נמצאים בכלל ביחס לעולם.
ולדימיר רובין: קצת קשה לראות מכאן, אבל העמודה הצהובה מראה איפה אנחנו כמדינת ישראל נמצאים בגרף הזה.
ולדימיר רובין: אומר כמה מלים לגבי שלושת הגרפים כי יש לנו רק שלושה גרפים מאחר שלא רציתי להעמיס יותר מדיי נתונים.
ולדימיר רובין: יש שלושה פרמטרים מרכזיים שאנחנו כל הזמן, כמו כולם בעולם, בוחנים את עצמנו.
ולדימיר רובין: האחד, מספר ההרוגים ל-100 אלף תושבים ואנחנו רואים שיחסית בפרמטר הזה המצב שלנו הוא לא רע כי למשל לצורך העניין אם אנחנו כאן שישה וחצי מיליון תושבים, לעומת ארצות-הברית שהיא האחרונה במקרה הזה, יחסית מצבנו טוב, אבל אנחנו נראה בגרפים אחרים שזה לא בדיוק כך.
מיכאל נודלמן: אני חושב שבצ'כיה מסוכן.
ולדימיר רובין: יש לי כאן מצגת שאם תרצה, אוכל להראות לך אותה.
ולדימיר רובין: יש לי פה נתונים של השוואה מה קורה במדינות ברית-המועצות לשעבר.
ולדימיר רובין: אם תראה מה קורה שם, אתה לא תאמין.
מיכאל נודלמן: לברית-המועצות לא נוסעים האזרחים שלנו אבל לצ'כיה הם נוסעים.
ולדימיר רובין: אתמול בשעה 12:00 הייתי בהלוויה של בחורה ישראלית שנסעה עם בעלה להונגריה ומשאית נכנסה בהם.
ולדימיר רובין: לבעל לא קרה כלום אבל האישה נהרגה.
ולדימיר רובין: בשקף הזה אנחנו רואים כבר שינוי, איפה אנחנו נמצאים מבחינת מספר ההרוגים ל-100 אלף כלי רכב.
ולדימיר רובין: כאן המצב שלנו פחות טוב.
ולדימיר רובין: השקף הבא הוא למעשה כמעט החשוב ביותר והוא מספר ההרוגים ל-100 קילומטרים נסועה ופה יחסית אנחנו – למרות שאנחנו מדינה חמישית מצד ימין – במצב סביר, אבל השאיפה כמובן היא להתקדם לכיוון השמאלי והשאיפה להגיע לגבולות של 6, 7, ואנחנו מאמינים שאפשר, אבל כמובן צריך לעשות הרבה מאוד פעילות.
ולדימיר רובין: אומר מדוע ביקשנו להעלות את הנושא כאן.
ולדימיר רובין: ביקשנו זאת מאחר שאנחנו מייחסים חשיבות רבה לנושא.
ולדימיר רובין: אני לא חנפן ואנשים שמכירים אותי שלפני כניסתי לרשות ניהלתי יחידת סמך שעסקה בנושא עלייה והשם שלה היה בשן ולמעשה הקמתי אותה על פי החלטת ממשלה וניהלתי אותה במשך 10 שנים.
ולדימיר רובין: היחידה עסקה בנושא של מדענים, מהנדסים ובעלי עסקים בתחום טכנולוגי.
ולדימיר רובין: לי אישית כמובן יש פינה חמה מאוד בלב לכל הנושא של העלייה ולכן אני גם ברשות התנדבתי להיות כאן כי חשבתי שהנושא חשוב ואני יכול להציג אותו.
ולדימיר רובין: לגבי הנושא של ממשק לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
ולדימיר רובין: קודם כל, חשבנו שהנושא הוא חשוב והוא חשוב כי אנחנו יודעים שמדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה, לצערנו עובדתית המספרים הולכים וקטנים, אבל יחד עם זאת עדיין יש עלייה ובמסגרת זאת אנחנו רוצים שאותם עולים חדשים שעדיין לא התערו מספיק באוכלוסייה ועדיין לא מספיק הפנימו את השינויים שחלים כתוצאה מהעלייה עצמה, אנחנו רוצים לנסות להגיע גם אליהם וחשבנו שוועדת העלייה מהווה מנגנון נכון וכלי טוב שאנחנו יכולים באמצעותו לצאת עם מסר כדי לנסות באיזושהי צורה לעזור ולהשפיע על התנהגות וכמובן גם לסייע לאותם עולים חדשים בדברים שנדבר עליהם בהמשך.
ולדימיר רובין: נתונים לגבי מעורבים של העולים דווקא.
ולדימיר רובין: רצינו לראות האם יש לנו בעיה עם עולים חדשים, האם הם מגזר בעייתי, האם צריך לטפל בהם.
ולדימיר רובין: אני אומר את זה מכיוון שברשות הלאומית אני ממלא תפקיד של סמנכ"ל אבל מתחתיי יש חטיבה לאוכלוסיות סיכון והוגדר שעולים זאת אוכלוסיית סיכון שצריך לטפל בה, האם נכון לטפל בה והאם באמת יש בעיה.
ולדימיר רובין: לכן עשינו איזשהו ניתוח על מנת לבחון אם באמת יש בעיה עם העולים החדשים.
ולדימיר רובין: הניתוח דווקא מפליא מכיוון שאם אנחנו מסתכלים כאן איך קורות התאונות הקטלניות ומהו החלק של העולים במרכיב הזה של התאונות, אנחנו רואים שמעורבות של העולים בתאונות האלה היא דווקא פחותה.