GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז חלפון: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה.
ארז חלפון: אנחנו יודעים שהם כלי שמגיעים לכל עולה חדש.
ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם, שבסיס התקציב של משרד הקליטה במתן תמיכות לארגונים שעוסקים פה, הולך לגדול.
ארז חלפון: אני לא יכול לומר לכם את הסכום הסופי.
ארז חלפון: אבל אם ב-2007 הוא עמד על 700 אלף שקל, אני יכול להגיש לכם שהוא הולך לשלש את עצמו בשנת 2008.
ארז חלפון: הורדנו במקומות אחרים בגלל החשיבות שאנחנו רואים בארגונים שעוסקים בעידוד.
אלי זרחין: רק חלק שלכם.
ארז חלפון: רק חלק שלנו.
ארז חלפון: אני לא שר, אני לא יכול להגיד מה הבטיחו.
ארז חלפון: רק כמו שאתם יודעים, יש מדי פעם תוספות של הסכמים קואליציוניים שאני לא מוסמך לדבר.
ארז חלפון: אני מוסמך להגיד, על בסיס המשרד, ועליו.
ארז חלפון: לגבי ההסכם הקואליציוני, אנחנו מקווים מאוד.
ארז חלפון: אבל בגלל החשיבות שאנחנו רואים בארגונים האלה, אנחנו מתכוונים לשלש את התקציב בשנת 2008.
אלי זרחין: תודה אדוני היושב.
אלי זרחין: אני רוצה להודות לאדוני המנכ"ל על הסקירה המאוד מקיפה.
אלי זרחין: אני חייב לציין, חל שינוי מאוד משמעותי מבחינתנו.
אלי זרחין: שלמרות כל הקיצוץ, יש תכניות חדשות שיחד עם ארגונים בקהילה אנחנו בתקווה שזה יימשך.
אלי זרחין: אדוני המנכ"ל, תשומת ליבך לשלושה נושאים.
אלי זרחין: נושא אחד כמו שאמרת, חיזוק והעצמת נוער עולה, אני לא יודע אם זה נוער בסיכון.
אלי זרחין: במדינת ישראל, נוער שהוא לא בחוק הנוער, ונוער שלומד בבית ספר הוא לא בסיכון, אנחנו יודעים שכמה נערים, כאילו לא בסיכון, אבל בפועל מאוד בסיכון.
אלי זרחין: אם היום ל-40 אלף בני נוער עולים נותן המשרד 500 אלף שקלים, שזה יוצא כ-130 שקלים לבן אדם, והוועדה הזאת כמעט כל חודש דנה במספר נושאים בנוער העולה, היינו רוצים שהתקציב הזה יהיה פי 10.
אלי זרחין: יש הרבה אנשי מקצוע בתוך המשרד שיודעים כל אחד בתחום שלו, יחד עם ארגונים שאת הסכום אפשר להכפיל ולעשות עבודה.
אלי זרחין: היינו רוצים שיותר נוער וילדים עולים יעמוד בעדיפות גבוהה במשרד, איך אני לא יודע, אבל גם תקציבים.
אלי זרחין: הדבר השני, הייתי מבקש מהמשרד לתת איזושהי חשיבה מחודשת להגדרה מי זה עולה.
אלי זרחין: בגלל שמצד אחד המשרד קובע במסמכים מסויימים, שעולה זה כל אחד שעלה ארצה אחרי הראשון בינואר 1989.
אלי זרחין: מצד שני, כאשר הסתכלנו על הלוח, בהרבה מאוד מקרים, זה עד חמש שנים בארץ, עד שבע שנים בארץ, עשר שנים בארץ.
אלי זרחין: אנחנו נתקלים היום בקהילה, בהרבה מאוד עולים שנמצאים כאן יותר מעשר שנים ועדיין לא נקלטו.
אלי זרחין: יכול להיות שבתנאים אחרים אולי, בהשתתפות יותר גבוהה שלהם, כן אפשר לשלב אותם באותם תכניות שיש במשרד.
אלי זרחין: הדבר השלישי לגבי התמיכות.
אלי זרחין: ישנה ועדה קרואה בתוך המשרד שהארגונים הציגו לו המלצות לשינוי התמיכות.
אלי זרחין: אנחנו עדיין בתקווה שיתנו עדיפות לארגונים שהם ארגוני עולים.
אלי זרחין: עולים שזו הדרך שלהם להשתלב בקהילה, ולעשות דברים למען אותם קהילות מהיכן שהם מגיעים.
אלי זרחין: זה חשוב לנו, כי נכון להיום כפי שאתה יודע, רוב התמיכות הולכות לא לארגוני עולים, לא לא תמיד רואים אותם בשטח.
מיכאל נודלמן: ארגונים שעובדים אפקטיבי, כי חבל על הכסף, ישנם אנשים שיכולים לבצע עבודה, אבל אין כסף.
מיכאל נודלמן: כי מקבלים אלה שלא יודעים לעבוד.
אברהם שרנובוסקי: לא פעם אחת דיברנו גם איתך לגבי הקריטריונים, אני רוצה להדגיש את העניין.
אברהם שרנובוסקי: אתמול הייתי במשרד לקליטת העלייה, ידוע לנו שעד היום אתם לא עושים מאמצים מסויימים על מנת לשנות את הקריטריונים.
אברהם שרנובוסקי: ב-2008 התהליך יהיה כמו שהיה ב-2007, וב-2006.
אברהם שרנובוסקי: מה שגילינו, שעשינו ניתוח לחברות שקיבלו תמיכות, ארגונים, התברר שחלק די גדול שייכים לבתי כנסת, לארגונים דתיים, ואנשים הגדולים שמתעסקים בעזרה לעולים חדשים, לא מקבלים שום דבר.
אברהם שרנובוסקי: אני מדבר על קליטה בקהילה.
אברהם שרנובוסקי: לכן יש צורך לחשוב לעניין ולדבר על הקריטריונים האלה.
אברהם שרנובוסקי: אנחנו גם עוסקים בהגנת זכויות של עולים.
אברהם שרנובוסקי: מוזר לנו שהמשרד לקליטת העלייה לא כל כך מעוניין לעשות מאמצים מסויימים על מנת לשפר את מצבם של גימלאים עולים.
אברהם שרנובוסקי: לכן יש צורך להיפגש ולדבר בנושא.
מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, יש לנו מסורת מצויינת בוועדת העלייה והקליטה, להתחיל את מושב החורף עם דיווחים של משרד הקליטה, של השר או המנכ"ל, וכך קיבלנו סקירה רחבה, מה יש במשרד, איזה בעיות, וגם על נושא של בעיית התקציב.
מרינה סולודקין: עם זאת, אני רוצה לומר לכם, שבכל נושא שהכנסת והממשלה מתעסקים, אני וחבריי ויושב ראש הוועדה וחברת הכנסת קולט, מנסים לעזור לעולים חדשים ולמשרד הקליטה לקבל את הכלים כדי לבצע את המדיניות של משרד הקליטה.
מרינה סולודקין: במכתב האחרון שלי בנושא של הסכם בין הארגונים של ניצולי שואה, ודור המלחמה.
מרינה סולודקין: כתבתי על הצורך לבנות ולהשכיר הוסטלים מבתי דיור, והשכרת דיור ארוכת טווח.
מרינה סולודקין: עדיין לא קיבלנו תשובה, אבל אתם צריכים לדעת, שיש בכוונות שלכם לבנות או להשכיר מקבצי דיור, בכנסת אנחנו מאוד תומכים.
מרינה סולודקין: דיברתי עם השר, ועם חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב מוועדת הכספים, כדי שאנחנו ביחד נעשה עבודה על מנת להמשיך לפתור את הבעיות.
מרינה סולודקין: לאנשים מבוגרים התכנית מאוד חשובה.
מרינה סולודקין: הייתי ביבנה, בפגישה עם ציבור של 150 איש, אמרו לי דברים, שגם שמעתי ממקומות אחרים.
מרינה סולודקין: עכשיו יותר קשה להגיע למשרד הקליטה באשדוד.
מרינה סולודקין: אנשים מתקשרים, וכל הזמן כמעט ואין יכולת להגיע ולסדר את העניינים, בגלל שמשרד הקליטה כל כך משרת את הציבור, שאין שום תשובה.
מרינה סולודקין: שלא יכולים להגיע לפקידים בטלפון, אפילו לקבוע פגישה גם בלתי אפשרי.
ארז חלפון: את מתכוונת בטלפון.
מרינה סולודקין: בטלפון לקבוע פגישה זה בלתי אפשרי.
אלי זרחין: אי אפשר להגיע למשרד בלי לקבוע פגישה.
מרינה סולודקין: היה נסיון של שרות אישי של משרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אין ביכולתי להיכנס לזה.
מרינה סולודקין: אבל אתם צריכים לשקול את התוצאות, למה.
מרינה סולודקין: בשנים האחרונות אני שומעת שלהגיע למשרד הקליטה ולקבוע פגישה, זה כמעט בלתי אפשרי.
מרינה סולודקין: זה לא בסדר.
מרינה סולודקין: אמנם לא בכל המקומות, אבל יש מקומות שכן.
מרינה סולודקין: דבר שלישי, בנושא של יהודי אתיופיה, אני מאוד ממליצה לחשוב.
מרינה סולודקין: למדינה יש נסיון, בשנות חמישים ושישים דיור ציבורי, אולי חלק מהקהילה האתיופית צריכים להיכנס לא בדיור שלכם, בשכונות עוני כמו בנתניה, וגם ברחובות.
מרינה סולודקין: אולי לאחוז מסויים צריכים לבנות דיור ציבורי, כמו בשנות החמישים והשישים, ולהשוות מה טוב יותר לאנשים.
מרינה סולודקין: בגלל שיש כל כך הרבה בעיות של קליטה, אני מברכת את המשרד שמנסים לתת להם עוד כלי, עוד תדר בטלוויזיה, עוד תדר ברדיו.
מרינה סולודקין: הם זקוקים לשידורים בשפה אמהרית, ובלימודים של עברית דרך הרדיו בשפה אמהרית.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו אולי צריכים ללחוץ כאן יותר ויותר, בגלל שזה כלי מאוד טוב ומאוד מוצלח.
מרינה סולודקין: לגבי תכנית קמ"ע.
מרינה סולודקין: אנחנו עייפים מהנסיונות של האוצר למכור את הלוקש הזה.
מרינה סולודקין: גם בהסכמים קואליציוניים.
מרינה סולודקין: אני ממליצה על שיתוף פעולה בדבר אחד, גם השר, גם המנכ"ל, גם אנחנו חברי כנסת, צריכים להכניס 23 מליון, שכל הזמן חסרים לבסיס התקציב של המשרד.
מרינה סולודקין: נחשוב ביחד בצורה חיובית, אני אדבר עם השר רוני בראון, קבעתי עימו פגישה.
מרינה סולודקין: בגלל שאי אפשר ששנה שביעית ושמינית לחשוב כל הזמן איפה ה-23 מליון שקלים.
יצחק זיו: שמענו במשך שנים סקירות, ואני לא שומע אף פעם את נתוני מצב הגימלאים באוכלוסיות האלה.
יצחק זיו: האם אפשר לתת איזשהו קנה מידה מה אחוז הגימלאים, ומה מצבם, ומה עושים כדי לשפר את מצבם.
יצחק זיו: כי זה שמצבם קשה אנחנו יודעים.
יצחק זיו: מה נעשה עד לרגע זה, ומה התקציב שמוקצב למטרות האלה.
יצחק זיו: אני מדבר על העולים בכלל, ויהודי אתיופיה בפרט.
יצחק זיו: שם המצב הרבה יותר קשה, למרות שהאוכלוסייה מאוד קטנה, איך מטפלים בנושא הזה כדי לשפר את מצבם, ומה הכלים שיש לכם משרד הקליטה לנושא זה.
מיכאל נודלמן: קיבלת מכתב משר האוצר?
משה בלינסקי: לא עכשיו.
משה בלינסקי: זה היה בזמן המלחמה, הוא אמר שהוא מוכן.
משה בלינסקי: אני רוצה לומר תודה רבה לוועדה, וליושב ראש הוועדה, לחברי הכנסת שכל הזמן תומכים בתכנית קמ"ע, ומביאים עולים.
משה בלינסקי: אנחנו ראינו שיש עכשיו בעיה.
משה בלינסקי: חברת הכנסת מרינה אמרה שאין קיצוץ.
משה בלינסקי: רציתי להסביר שיש קיצוץ ריאלי.
משה בלינסקי: צריך להסביר מה הקיצוץ.
משה בלינסקי: בתכנית קמ"ע יש שתי סעיפים.
משה בלינסקי: סעיף אחד זה כסף מזומן, ועכשיו בבסיס התקציב בכסף מזומן, יש 66 מליון שקל, יש צורך ב-90 מליון שקל.
משה בלינסקי: זאת אומרת, חסרים 23 מליון שקל כסף במזומן.
משה בלינסקי: אבל יש עוד סעיף באותו משקל, ההרשאה להתחייב.
משה בלינסקי: מה בתכנית קמ"ע, אחרי שלוש שנים, באוניברסיטה צריך לקבל המשך.
משה בלינסקי: האוניברסיטה יכולה לתת לו אישור לשלוש שנים, רק במקרה שיש לו הרשאה להתחייב לשלוש שנים, לא לשנה.
משה בלינסקי: כסף מזומן זה עבור שנה אחת, והרשאה להתחייב זה עבור שלוש שנים.
משה בלינסקי: זה כלול גם בבסיס התקציב.
משה בלינסקי: בבסיס התקציב העכשווי יש כסף מזומן, יש 70.4 מליון, ויש צריכה בסך 90 מליון.
משה בלינסקי: זאת אומרת, באותה הרשאה להתחייב 5חסר 19.6 מליון שקל, כמעט אותו משקל.
משה בלינסקי: מפני שהאוניברסיטה לא יכולה לתת המשך לשלוש שנים בלי כסף זה.
משה בלינסקי: באוגוסט שר האוצר נתן שתי מכות באותו רגע.
משה בלינסקי: מכה חזקה מאוד בשביל לסגור את תכנית קמ"ע, במקרה זה הכל ביחד.
משה בלינסקי: לא דיברו על מכת אחרת, המכה היא בכסף, שהיא מכה חזקה מאוד.
משה בלינסקי: אנחנו מבקשים לתמוך בכל הנושא שלנו.
מרינה סולודקין: ברשותך אדוני היושב ראש, ואדוני המנכ"ל, להעלות שלושה נושאים.
מרינה סולודקין: אני מתחילה אחד מהם אולי מהסוף.
מרינה סולודקין: לדעתי הוא נושא מאוד חשוב, וצריך לנצל את שנת השישים של המדינה כדי להעלות ממנו, לעשות אותו לנושא הדגל, וזה נושא החזרת היורדים.
מרינה סולודקין: ארז חלפון: דיברתי על זה בסקירה, את לא היית פה.
קולט אביטל: אני באמת חושבת שאפשר להקים משהו רציני, עם המועצה הציונית, עם חלק מאיתנו, לרוץ ולהתחיל ולעשות את זה כאחד הנושאים העיקריים של שנת השישים, ובאמת, קצת לחשוב מחוץ לקופסא.
קולט אביטל: ארז חלפון: יש תכנית שאנחנו יוצאים איתה בעוד שבועיים, תכנית גדולה לתושבים חוזרים בשנת השישים.
קולט אביטל: אנחנו יוצאים בתכנית שעבדנו עליה כמעט כשנה, באמצעים המצומצמים כמו שאמרת.
קולט אביטל: קיבלנו תוספת תקציב שמסומנת מהאוצר, בעיקר בנושא מס בריאות, והקנס של הבריאות.
קולט אביטל: תכנית שכוללת בתוכה ביטול מס בריאות, הענקת אופציות של משרות, גם בתעסוקה של היי-טק, גם בתעסוקה רגילה.
קולט אביטל: הכוונת אותם תושבים חוזרים בלשכות.
קולט אביטל: תכנית שהקמפיין שלה מתחיל ב-1 בנובמבר.
קולט אביטל: אנחנו נשלח לכם אותה מייד כאשר נסיים אותה.
קולט אביטל: מאוד יכול להיות שהדבר הזה קיבל ביטוי בסקירה שלך.
קולט אביטל: אבל גם כמי שישב בוועדה הזאת שלוש שנים, ואלוקים עדי כמה מאמצים נעשו על ידינו, על ידי כולנו פה, לבוא עם פתרונות טובים יותר, לקליטתם המוצלחת יותר של יהודי אתיופיה.
קולט אביטל: אנחנו רואים, וסליחה שאני אומרת את זה.
קולט אביטל: לפני שנתיים אמרתי כאן, השר אז מאוד נעלב מהמלה כשל.
קולט אביטל: יש פה איזה כשל, יש איזה כשל קונספטואלי, יש איזו בעיה שאם לא ניתן לזה הרבה יותר תקנים של עובדים סוציאליים, ושל אנשים אחרים שיתנו טיפול אינטנסיבי לעניין הזה.
קולט אביטל: פשוט, בעוד שנה, שנתיים, שלוש, נצא עם בעיה עצומה על הידיים.
נגיסט מנגשה: אני רוצה להביע דאגה לגבי מנהל הסטודנטים.
נגיסט מנגשה: הסוכנות היהודית לא מצליחה לגייס כסף.
נגיסט מנגשה: יש קיצוץ של שני מליון של הסוכנות היהודית בשנת 2007, וב-2008, 2009 הולך להיות יותר.
נגיסט מנגשה: לכן אני מבקשת מהוועדה לעשות את כל המאמצים, גם לגבי העולים מאתיופיה, ההצלחה הגדולה שלנו, הם סטודנטים באוניברסיטה.
נגיסט מנגשה: סטודנטים בתואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי.
נגיסט מנגשה: אם הדבר הזה ייעלם, ההצלחה והקליטה תהיה באמת בקושי רב.
נגיסט מנגשה: אני רוצה לחזק את חברת הכנסת קולט אביטל, לגבי הקליטה של העולים מאתיופיה, ובהעסקה של עובדים סוציאליים, יוצאי אתיופיה, ולא יוצאי אתיופיה.
נגיסט מנגשה: לפי הדיווח אחוז גבוה מאוד של עולים מאתיופיה מוכרים ללשכות רווחה.
נגיסט מנגשה: ארז, דיברת בוועדת מנכ"לים.
נגיסט מנגשה: לשכות הרווחה עמוסים בתיקים, ולא מצליחים להגיע לאותם אנשים, בכדי לתת טיפול איכותי ומקסימלי.
נגיסט מנגשה: אני מבקשת לפנות למשרד הרווחה, ולממשלה, שיעזרו בכסף של האוצר.
נגיסט מנגשה: במשרד הרווחה יש תקן ל-2.5 משרות, בנושא מניעת אלימות במשפחה בקרב יוצאי אתיופיה.
נגיסט מנגשה: פרוייקטים עומדים בתרומה כספית שכרגע לא מספיקה, ישנם 10 עובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה שמשולבים במרכזים למניעת אלימות במשפחה, בעשרה יישובים.
נגיסט מנגשה: אבל בכל זאת, אנחנו לא מצליחים, גם הכסף הזה ישמש רק לשנתיים, לגייס כסף יש קושי עצום עבור הפרוייקט.
נגיסט מנגשה: חברת הכנסת מרינה, לגבי הדיור הציבורי.
נגיסט מנגשה: הדבר היחיד שנותר לעולי אתיופיה, זה בעלות, וקורת גג פרטי, אישי, שיכול לעבור לילדים של אותם עולים.
נגיסט מנגשה: אפשר למנוע את הכניסה של העולים מאתיופיה לשכונות מצוקה, על ידי הגדלת משכנתאות, ובאמת לתת אפשרות להעביר את העולים מאתיופיה, ולהתעסק בשינוי התדמית של עולי אתיופיה מאותן שכונות.
נגיסט מנגשה: אני מקווה מאוד שהוועדה שהמנכ"ל דיבר עליה, הכסף ייצא לפועל, והמצב ישתפר.
נגיסט מנגשה: לא הייתי ממליצה על דיור ציבורי לעולים מאתיופיה.
נגיסט מנגשה: התקווה של כולנו היא להיות בעלי רכוש קבוע בישראל, שהרי קורת גג זה ביטחון עצמי.
נגיסט מנגשה: שידור בשפה אמהרית, היום לעולי אתיופיה, התכנית היחידה בכבלים היא התכנית לאלה שיכולים לשלם את האגרה, ומחוברים ל-YES או לכבלים.
נגיסט מנגשה: לאלה שאין אפשרות להתחבר, אין להם שום אפשרות אפילו לקבל אינפורמציה ישירות.
נגיסט מנגשה: הדרך הויזואלית היא הדרך הכי חשובה ללמידה.
נגיסט מנגשה: השידור באמהרית שעתיים ביום, לא מספיק.
נגיסט מנגשה: בזמנו, המדינה לקחה מסים לערוץ 22 דרך העיניים שלנו, שהיה ממומן על ידי תרומות.
נגיסט מנגשה: אני חושבת שהמדינה יכולה לתת פטור ממסים.
נגיסט מנגשה: אני מבקשת להגדיל את שעות השידור גם ברדיו, וגם בטלוויזיה, אם אנחנו רוצים שהעולים יהיו חלק אינטגרלי במדינת ישראל.
רומן גורביץ: אני רוצה להודות על הסקירה המאוד מעניינת שהיתה.
רומן גורביץ: המטה שלנו הוא נוצר כתוצאה מהבעיות שקיימות ברמת השטח.
רומן גורביץ: יש הרבה החלטות נהדרות ומדהימות שלא מגיעות לביצוע.
רומן גורביץ: חשוב מאוד לשים דגש, בתמיכה באנשים ובארגונים של עולים שפועלים ממש ברמת השטח.
רומן גורביץ: במטה שלנו, ועל כך ידברו חברים במטה, יש שני כיוונים עיקריים.
רומן גורביץ: עבודה עם גימלאים, וגימלאים דוברי רוסית, יש להם בעיות שהם שונות מאוד, מהבעיות של חבר'ה שהם גימלאים צברים.
רומן גורביץ: מנסים לעבוד עם צעירים, כי יש כל מיני קיצבות לאנשים עד כמה שאנחנו יודעים המבוגרים.
רומן גורביץ: אין שום קיצבה לנוער.
רומן גורביץ: וכאשר נוער עולה, אפילו אם הוא הולך לבית הספר, אפילו אם הוא בא למשפחה מסודרת, עדיין לדעתנו חייבים להשקיע ולהחזיק ולתמוך בו מכל הבחינות, לא רק כלכלית.
ארז חלפון: אתה מייצג עולים בירושלים.
רומן גורביץ: כן.
רומן גורביץ: זה מטה עולים וותיקים.
רומן גורביץ: היתה לנו פגישה מאוד קונסטרוקטיבית, אבל בפועל לא יצא מזה שום דבר.
רומן גורביץ: מה אנחנו עושים נכון לעכשיו.
רומן גורביץ: אנחנו בכוחות אנשים פעילים, עמותות, שנמצאים במטה, מנסים לעזור אחד לשני.
רומן גורביץ: עמותה שפתאום קיבלה תמיכה לא ממשרד הקליטה, אלא מאיזשהו תורם מחוץ לארץ, היא עוזרת לבני נוער וכך הלאה.
רומן גורביץ: אנחנו מבקשים מאוד לשים את הדגש על תמיכה לאנשים שחיים בשטח.
רומן גורביץ: עוד נקודה אחת שהייתי מבקש שתסביר את העמדה של משרד הקליטה.
רומן גורביץ: היו כתבות בזמן האחרון על כך שאתם החלטתם לתמוך יותר בעולים חזקים, בעולים מארצות מפותחות.
רומן גורביץ: השאלה עד כמה זה נכון, אם כן נבקש הסבר.
מיכאל נודלמן: זה נושא לדיון.
רומן גורביץ: לגבי הנושא של יורדים, חשוב מאוד לדעתנו להחזיר אנשים שירדו.
רומן גורביץ: אבל לא פחות חשוב להשקיע באנשים שירצו להישאר פה ולא לרדת.
אבי מספין: אדוני היושב ראש, אדוני המנכ"ל, קודם תודה למנכ"ל על הסקירה.
אבי מספין: רציתי לדעת לגבי שני דברים קונקרטיים.
אבי מספין: הראשון קשור ליוצאי אתיופיה, והשני כללי.
אבי מספין: בתחום התעסוקה, יש במינהל הסטודנטים רכז תעסוקת אקדמאים וזה התבטל.
אבי מספין: זו משרה שהיתה קיימת, ולפני מספר חודשים בוטלה.
אבי מספין: לדעתי, הנושא של ריבוי אקדמאים יוצאי אתיופיה זה דבר מאוד מבורך.
אבי מספין: מצד שני, כשמגיעים לתעסוקה, לא תמיד יש להם תעסוקה שהולמת את השכלתם.
אבי מספין: ישנם ארגונים חברתיים שיוצאים לכל מיני פרוייקטים של השמת אקדמאים בתעשייה, במשק, וגם בשרות המדינה.
אבי מספין: זה דבר מבורך, המשרה היתה מאויישת, אבל עכשיו היא לא מאויישת.
אבי מספין: אני אשמח שהמשרד יאוייש, וגם תגדל, היתה עם שני אנשים בלבד.
אבי מספין: הנושא השני הוא תחום של תלמידים עולים.
אבי מספין: משרד העלייה והקליטה נותן תקציב דרך מחלקת קל"ע, הוא מעביר כספים לספרים, לטיולים, ולתלמידים עולים שאין להם את האמצעים לרכוש ספרים.
אבי מספין: הכסף לא ניתן בתחילת שנת הלימודים, רק מספר חודשים אחר כך.
אבי מספין: הבעיה היא שהתלמידים מתחילים ללמוד, אין להם ספרים, והם תמיד נמצאים בפיגור עם תלמידים יותר ותיקים.
אבי מספין: אני יכול לתת לך דוגמה של שני בתי ספר בפרדס כץ, שהקימו בשביל התלמידים מועדוניות.
אבי מספין: הם מגייסים תרומות מאנשים פרטיים, כדי לרכוש בהם ספרים, כדי שיוכלו להתחיל את שנת הלימודים עם ספרי לימוד.
אבי מספין: לדעתי, יש מקום לשקול, דיברתי גם עם מר אודי בהט בעניין הזה.
אבי מספין: הוא הסביר לי על בעייתיות של ניידות, שלא תמיד בתחילת שנת הלימודים כל התלמידים כבר רשומים בבתי הספר.
אבי מספין: אבל לדעתי רובם כן רשומים בבתי ספר.
אבי מספין: לדעתי תהיה אפשרות להעביר את הכספים בתחילת שנת הלימודים, כדי שלתלמידים יהיו הספרים, ולא להתחיל עם פיגור.
אבי מספין: שכמובן בסופו של דבר, ישפיע על כישלון בלימודים שלהם.
אבי מספין: תודה.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר מספר מלים לגבי עולי אתיופיה.
מיכאל נודלמן: גם אני לא כל כך מרוצה.
מיכאל נודלמן: ביקרנו במבשרת ציון, ראיתי כשלונות גדולים.
מיכאל נודלמן: אני לא חושב שצריך לעשות קליטה בכמויות כל כך גדולות.
מיכאל נודלמן: בכמויות גדולות אי אפשר לקלוט, אי אפשר להיקלט.
מיכאל נודלמן: דבר שני, ממה שאני ראיתי, ואנחנו ראינו, לימודי השפה העברית עם מחשב ועם כל מיני דברים.
מיכאל נודלמן: קראתי איך עושים זאת בארצות הברית.
מיכאל נודלמן: עוזרים להרבה יוצאי הקהילה, החינוך הוא כמו שצריך, ואין עבודה.
מיכאל נודלמן: אני מבקש לחשוב על רעיון שילוו צעירים כאלה, במשפחות, וגם בלימודי עברית.
מיכאל נודלמן: קשה ללמוד עברית לבן אדם שלא למד אפילו אמהרית.
מיכאל נודלמן: בן אדם לא יכול ללמוד אם הוא לא למד.
מיכאל נודלמן: יש מקרים כאלה, ואנחנו צריכים לעזור לאנשים כאלה.
מיכאל נודלמן: אבל כאשר יש 1,300 איש במבשרת ציון, אי אפשר להגיע לכל אחד.
מיכאל נודלמן: שם צריך טיפול פרטני באנשים, ובשיטה שכולם שם יושבים, וכולם לומדים, ושום דבר לא קורה.
מיכאל נודלמן: אני מציע לחשוב על מלווה מהקהילה שלכם, משכורת בתשלום שיהיה להם מקום עבודה, וזאת תהיה עזרה לקהילה האתיופית.
מיכאל נודלמן: אדם שמתוך הקהילה מבין טוב יותר את המנטליות, הוא בקיא בעברית, הוא בקיא באמהרית.
מיכאל נודלמן: בארצות הברית נוהגים כך במקרים קשים, זה אולי גישה חדשה לקליטת עולים מאתיופיה.
קולט אביטל: מה עם הכשרה מקצועית?
מיכאל נודלמן: גם הכשרה מקצועית צריכה להיות.
מיכאל נודלמן: אנשים צריכים לצאת אחרי שנתיים, ולא מוכנים, לא יודעים איך לקבל עבודה, ואיך למצוא עבודה.
מיכאל נודלמן: אם יהיו צעירים שילוו אותם, הם יהיו אחראים גם על נושא זה.
רימה אקסלר: יקירת ירושלים בתחילת העלייה.
רימה אקסלר: (תרגום) אחד מהקורבנות של המדיניות של הממשל הוא בנושא לימודי עברית.
רימה אקסלר: מברכת את הרפורמה בתחום, מביעה תקווה שיהיה לה זמן להנות מאותה רפורמה.
רימה אקסלר: התרבות של כל המדינה מוגדרת ביחס של אותה מדינה לצעירים או לאנשים מבוגרים.
רימה אקסלר: אלו הכיוונים העיקריים של הפעילות.
רימה אקסלר: יש נסיון חיובי ביותר, במשך שנה מימשנו פרוייקט של תעסוקת בני נוער דרך העמותה.
רימה אקסלר: הוא עזר מצד אחד למשוך את בני נוער מהרחוב, ולהעסיק אותם.
רימה אקסלר: מצד שני זה עזר גם להרבה עסקים קטנים.
רימה אקסלר: יש 14 שנות נסיון בעזרה לעולים פנסיונרים.
רימה אקסלר: מאוד מקווה שבעתיד משרד הקליטה תשים לב לפעילות העמותה, כי נכון לעכשיו הם לא מקבלים שום תמיכה.
רימה אקסלר: בשמחה רבה תשתף פעולה עם משרד הקליטה, ותחלוק מהנסיון מהידע בפרוייקטים.
רימה אקסלר: וגם תשמח לקבל קצת עזרה ממשרד הקליטה, כדי שיחד יגיעו לתוצאות טובות.
רימה אקסלר: תודה.
מיכאל נודלמן: אני רק רוצה להוסיף, שהגברת הביאה כסף כל שנה לעמותה שלה.
מריו לב: ההתרשמות שלנו שעושים המון מאמצים כדי לקדם ולשנות הרבה דברים.
מריו לב: עלו כאן מספר נושאים, אני חושב שאולי בלי כוונה, הכיוון זה לחסל ארגוני עולים, והתקציבים שהם נותנים.
מריו לב: גם הסוכנות, גם משרד הקליטה.
מריו לב: במקום לבוא ולעזור, במקום להגדיל את התקציבים, שמענו שהתקציב הוא שני מליון ומאה לכל המוסדות ולכל הארגונים.
מריו לב: ישבנו לפני שבוע, והבטיחו שינסו לבדוק איך אפשר לקבל יותר.
מריו לב: אם הארגונים יהיו חזקים, הרבה בעיות היו נפתרות.
מריו לב: מפני שאם הארגון של עולי אתיופיה היה חזק, אני חושב שהם היו בשטח, והיו יכולים לפתור הרבה בעיות.
מריו לב: אם הנושא של עסקים שרוצים לעזור, היו עוזרים לארגונים לטפל בתעסוקה, היו באים לעזור לארגונים וגם עם דרישות.
מריו לב: אני רואה איך המשרדים לוקחים ארגונים כלכליים, משלמים סכומי עתק כדי לבצע את העבודה, במקום לחייב את ארגוני העולים לעשות את זה.
מריו לב: מצד שני, לעזור להם להתקיים.
מריו לב: ולא מה שקורה בזמן האחרון, שכמעט כל הארגון נמצא בסגירה של - - - אני מבקש, אם יש דברים שנוכל להשתתף בארגון של הפרוייקטים, בהתייעצות, ולא להגיע כאשר הכל סגור, כאשר כבר החליטו מי יבצע כל דבר, או מי לא יבצע.
מריו לב: יש הרבה תכניות שאמרו אחד על אחד, ובסוכנות אמרו אחרת, אנחנו לא רוצים שיבצעו את העבודה, כמו שארגוני עולים עושים את זה בשטח.
מריו לב: אבקש לדאוג ולראות איך אפשר לעזור פעם אחת ולתמיד לארגוני עולים שקיימים הרבה שנים, וכל העובדים של משרד הקליטה מכירים את העבודה שנעשית.
מריו לב: מצד שני, לא מביאים אותם בהתחייבות של המגזרים להחזיק אותם ולנצל אותם.
מיכאל נודלמן: בלי ספק שהארגונים יכולים לעשות המון עבודה, ובפחות כסף מאשר הפקידים עושים.
מיכאל נודלמן: הם מכירים את השפה, הם יודעים הכל.
מיכאל נודלמן: איך לדבר איתם פנים אל פנים.
אלי זרחין: עולה להם פי שתיים בחוץ.
מרינה שלסט: המשפחה עלתה לפני שנה.
מרינה שלסט: המשפחה של מרינה פעלו מגרמניה, יכולים לשמש כדוגמה של קליטה טובה ומוצלחת.
מרינה שלסט: אבל זה ממבט ראשון.
מרינה שלסט: (תרגום) המקצוע שלי חוקרת אמנות, בעלי אומן, יש לנו סטודיו בירושלים, בית אות המוצר.
מרינה שלסט: זה לא רק סטודיו, זה גם מועדון חברים, ויש הרבה פרוייקטים.
מרינה שלסט: הסטודיו ממוקמת ב"בית אות המוצר", בגלל אהבה לירושלים, מנסים לתמוך בצעירים, ולשמור על אופי יהודי בירושלים.
מרינה שלסט: יש פרוייקט שנקרא "ירושלים צעירה".
מרינה שלסט: הם לא עמותה, הם עצמאים, הכל מהכסף שלהם.
מרינה שלסט: הם מארגנים ארוחות חינם לצעירים מכל הארצות.
מרינה שלסט: מרוסיה, מצרפת, כל אחד שרוצה, בא ומקבל חינם על חשבונם.
מרינה שלסט: הם עשו מספר תערוכות, נשאלת השאלה אולי יש מקורות במדינה שיתמכו ביוזמה כזאת.
ארז חלפון: הנושא עולה פעם ראשונה, אני לא מכיר את המקרה.
ארז חלפון: יושב פה גלעד אברהמי, מנהל אגף אצלנו תעסוקה ויזמות, אחראי לכל הדברים.
ארז חלפון: אתם תחליפו טלפונים בסוף, הוא יזמן אותך אליו.
ארז חלפון: מה שאפשר לעזור, נעזור.
ארז חלפון: אני לא יודע אם זה ארגון, עמותה, גוף פרטי, מסחרי.
ארז חלפון: תשבו, והדברים ייסגרו.
ארז חלפון: לפני שאענה בקצרה, אני רק רוצה לומר לאלי, ולאברהם ולמריו.
ארז חלפון: משרד הקליטה רואה בארגונים כשותף מלא, רואה את החשיבות של הדברים.
ארז חלפון: אמרתי בהתחלה, לא היית פה בהתחלה.
ארז חלפון: משרד הקליטה בשנת 2008 הולך לשלש את בסיס התקציב שהיה בשנת 2007 לארגוני עולים.
ארז חלפון: היתה ביקורת גם לצד השני, איך זה שמתוך פעילות, אם זה חבר הכנסת זיו, שאענה על הגימלאים, או למקומות אחרים, אתה לוקח מפעילויות אחרות, כי לא קיבלנו תוספת תקציב, אתה עושה סדר עדיפויות במשרד, ומפנה לארגוני עולים.
ארז חלפון: אני חושב שבזה שאנחנו הולכים לשלש את התקציב, נוציא הודעה על כך בשבוע הבא, כמה התקציב יהיה.
ארז חלפון: אני חושב שזה מראה את הכוונה שלנו האמיתית לתמוך בכם, כדי שאתם תוכלו לקיים את המדיניות שלכם.
ארז חלפון: אני רק יכול להגיד לך, לפחות מהתקופה שאני מנכ"ל במשרד, שאני כמעט על כל פעולה פונה.
ארז חלפון: אני מדבר עם אלי, ואני מדבר איתכם, ועם עוד הרבה מאוד.
ארז חלפון: ורק עכשיו למבצע, במקרה שאנחנו יוצאים בנתב"ג, עם הנושא של תושבים חוזרים, אנחנו כבר פנינו לפני שבועיים לארגונים עולים.
ארז חלפון: רוצים לראות מי רוצה להשתתף או לא להשתתף.
ארז חלפון: חשוב לי פה, וזה המסר שייצא, אנחנו מכירים בזה, אנחנו רואים בכם שותפים, ולכן אנחנו שמים הרבה מאוד כסף בשנת 2008, כדי לאפשר לפעול.
ארז חלפון: חשוב לי שיובן הדבר הזה.
ארז חלפון: אלי, לגביך, לגבי נוער עולה.
ארז חלפון: כמו שאמרתי, אנחנו רואים בנוער עולה את אחד היעדים המרכזיים של המשרד בשנת 2008, הוא להתעסק ולהוסיף תכניות לנוער עולה.
ארז חלפון: אנחנו אוטומטית תיקצבנו תוספת של מליון שקל.
ארז חלפון: אגב, התוספות שהיו זה ארגוני עולים ותכניות לנוער עולה, שיהיה גם באגף הרווחה, וגם באגף קליטה וקהילה אצלנו.
ארז חלפון: אנחנו יכול לומר לך, שאנחנו מתחילים שיתוף פעולה עכשיו עם נגב-גליל, היות והשר הוא שר משותף, על מנת לקחת תקציבים מנגב-גליל, ובשיתוף פעולה – מצ'ינג, עם תוספות נוספות של הרשויות, לאפשר להגיע ליותר תכניות, וכך להגדיל את התקציב.
ארז חלפון: כי כמו שאתה יודע, אני לא יכול לקבל תקציב נוסף חיצוני.
ארז חלפון: הגדלנו במליון שקל, ועם שיתופי פעולה עם משרדים אחרים, אנחנו מתכוונים להגדיל את התקציב, ולעשות פרוייקטים נוספים.
ארז חלפון: לגבי נוהל תמיכות, והעלו עוד מספר אנשים לגבי נוהל תמיכות.
ארז חלפון: אני מצטער, אריה פורת, מנהל האגף היה צריך להיות פה.
ארז חלפון: מכיוון שיש מחר כנס אשדוד, והוא אחראי, הוא נמצא באשדוד כבר יומיים שלמים, מטפל.
ארז חלפון: הוא לא יכול להיות פה, לענות לחלק מהדברים.
אברהם מיכאלי: למה לא תיאמתם עם הוועדה.
אברהם מיכאלי: יש לנו דיונים מאוד חשובים פה, לא יכולים להיות גם פה וגם שם.
מיכאל נודלמן: אני לא יכול להיות, הוא לא יכול להיות, כי פה יש דיונים חשובים.
ארז חלפון: התאריך נקבע לפני כשנה.
ארז חלפון: אם הכנס יצליח, ואני מקווה שכן, אנחנו - - -
מיכאל נודלמן: יש תכנית ונדון פה על התוצאות של הכנסת.
ארז חלפון: בפעם הבאה אנחנו נדאג לתיאום רוחבי, למרות שזה שנה מראש, ואי אפשר לדעת לו"ז מה יהיה שנה מראש, אבל נדאג.
ארז חלפון: בכל מקרה, אגיד מספר מלים.
ארז חלפון: ראשית, כל עמותה, או כל ארגון, ולא חשוב כרגע דתי, או לא דתי, הכל עובר ביקורת של משרד המשפטים, של יועץ משפטי, ורואה חשבון.
ארז חלפון: בודקים שהוא נותן פעילות לעולים.
ארז חלפון: הדבר השני שאריה, מנהל האגף פרסם לפני כחצי שנה לארגונים עצמם, בואו תציעו הצעות מה לשנות בקריטריונים, מה בתבחינים.
ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם, שביקשתי מאריה לקבל כמה הגישו, אולי היו ארבע או חמש הצעות במקסימום לשינויים, שאני כבר יכול להגיד לכם, ששלושה מהם נפלו בגלל עניינים משפטיים.
ארז חלפון: אני בעצמי הבאתי את הנושא שמישהו פה העלה, אם יכול לקבל תמיכה - היתה הצעה שחברי ההנהלה הם עולים, ורק אז יקבלו תמיכה.
ארז חלפון: יקבלו תוספת, הדבר הזה אוטומטית נפסל, גם על ידי היועצת המשפטית של המשרד, שהיתה במשרד המשפטים כדי לבדוק את זה.
ארז חלפון: אני רק להגיד לכם שאנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו, רואים את עצמנו.