GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהוד אולמרט: אני רוצה לאחל לך ידידי הטוב יעקב אדרי, השר לקליטת העלייה, שתזכה בימיך כשר קליטה לקלוט הרבה מאוד עולים חדשים שעוד יבואו.
אהוד אולמרט: תודה רבה לכם.
גיורא פורדס: לצערנו בגלל לוח הזמנים הצפוף של ראש-הממשלה ושל יושבת-ראש הכנסת והתחייבויות קודמות, הם נאלצים לעזוב אותנו.
גיורא פורדס: אנחנו מודים לכם על שכיבדתם אותנו בנוכחותכם.
גיורא פורדס: תודה.
גיורא פורדס: אני מתכבד להזמין את יוזמת הקמת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בכנסת, חברת הכנסת שלעבר הגברת גאולה כהן.
2392: יום טוב לכם, ידידיי הטובים שנותרו כאן, השר יעקב אדרי, אנטולי שרנסקי, זאב ביילסקי, ובראשם עכשיו יושב-ראש הוועדה מיכאל נודלמן, חברי הכנסת, יושבי-ראש הוועדה לשעבר ועוד.
2392: אני מודה לך אדוני היושב-ראש של הוועדה על הזמנתי כמי שיזמה וייסדה את ועדת העלייה לפני 30 שנה.
2392: אני מבקשת לפתוח בכמה מלים היסטוריות על הוועדה ולומר שניים-שלושה עקרונות של האני מאמין הציוני שלי, כמה מלים על שתיים-שלוש עמדות ביקורתיות שלי על מה שקורה היום, גם בכנסת וגם בממשלה, ולסיים במספר הצעות.
2392: את זה אומר באוזני השר אדרי ויושב-ראש הוועדה דהיום.
2392: אפתח בהיסטוריה.
2392: כאשר נבחרתי ב-1973 לראשונה לכנסת וביקשתי להצטרף לוועדת כנסת שעוסקת בנושא העלייה והעם היהודי, השיב לי אז מזכיר הכנסת: מצטער, יש סוכנות, אבל פה בכנסת אין ועדה כזאת.
2392: אמרתי למזכיר הכנסת שנכון, אני יודעת, והיום אני יודעת יותר, שיש סוכנות שעושה כמיטב ומירב יכולתה, אבל איפה פה בכנסת שואלים מה שלומו של עם ישראל, והוספתי ושאלתי אותו, ואיפה פה בכנסת שואלים איפה העם שלנו ואיך הוא חי, מה הוא, כמה הוא?
2392: אז גמרתי אומר שאם וכאשר יגיע הליכוד לשלטון, אציע להקים ועדה כזאת בכנסת.
2392: ב-1977 כאשר הגיע הליכוד לשלטון ביקשתי ממנחם בגין זיכרונו לברכה לאפשר לי להקים ועדה לעלייה ולעם היהודי - ולא לתפוצות.
2392: לעם היהודי.
2392: אין תפוצות אלא יש גלויות.
2392: – ולעמוד בראשה.
2392: בגין נתן אז את ברכתו לכך.
2392: מסביב לשולחן הוועדה הזאת אז ישבו חברי כנסת אליהם פניתי ובחרתי אישית מכל הסיעות הציוניות של הבית ודנו בנושאי יסוד קיומיים כמו העלייה, אין שמאל וימין.
2392: חלק נענה לבקשתי וחלק בא מרצונם.
2392: זאת הייתה נבחרת אחד אחד של משוגעים לנושא הכי שפוי למדינת ישראל, במדינה ציונית.
2392: זאת יכולים לספר לכם צוות עובדי הוועדה שחלק מהם נשאר וממשיך גם היום בוועדה, אבל אז הוא כבר נדבק בשיגעון לדבר כמו כולנו, כמו כל חברי הוועדה.
2392: הייתה נבחרת של חברי כנסת שמאחוריהם הייתה תלויה קופה של עשייה ציבורית לוחמת בנושא הזה ושבעברם הם היו או לוחמי הגטאות, כמו חייקה גרוסמן זיכרונה לברכה, או לוחמי ההעפלה, כמו לובה אליאב שייבדל לחיים ארוכים, או לוחמי המחתרות בארצות ערב, כמו שושנה ארבלי-אלמוזלינו, או לוחמי המחתרות של האצ"ל והלח"י כמו מיכאל דקל זיכרונו לברכה, או לוחמי הפלמ"ח וצה"ל כמו עוזי ברעם שיושב אתנו והוא היה יושב-ראש הוועדה אחריי, כמו מאיר פעיל ההיסטוריון הצבאי או אסף יגורי, כמו הרב שיינמן והרב גרוס שהם מהמחנה הדתי, ועוד ועוד.
2392: בוודאי שכחתי להזכיר עוד.
2392: חברי הכנסת בוועדה היו גם אידיאליסטים מפני שלא כמו בוועדות אחרות – נדמה לי שעל זה פעם דיבר בוועדה עוזי ברעם – קהל היעד שלנו אז לא היה אזרחי ישראל אלא קהל היעד שלנו היה אחינו שבחוץ לארץ, מעבר לים - לא שמישהו יכול היה לגמול לנו על העבודה למענם – או עולים חדשים שאפילו לא ידעו באיזה עולם הם ובאיזה מפלגה הם.
2392: אני זוכרת שאמרתי לחברי הוועדה שלי שזוהי ועדת החוץ והביטחון של העם היהודי.
2392: כך ראיתי אותה.
2392: הוספתי ואמרתי שלי אין ספק שזאת תהיה הוועדה הכי עסוקה בכנסת ואלוהים רצה, וקיבלנו שיטפון של עולים וכך היה, וכל השאר היסטוריה.
2392: מההיסטוריה אני רוצה לעבור לכמה עקרונות של האני מאמין הציוני שלי ומפאת קוצר הזמן אעשה זאת באופן טלגרפי.
2392: גם אם אלו יישמעו היום כאנכרוניסטיים בעיני אנשים שנמצאים היום בינינו, גם אולי כאן, אבל בעיניי העקרונות האלה הם חיים וקיימים שכן בתולדות ישראל משהו מעוגן או רק משהו מעוגן בהיסטוריה מתברר ברבות הימים גם כריאלייה.
2392: רק מה שהיסטורי, הוא גם ריאלי.
2392: עיקרון ראשון.
2392: החלוקה הרווחת של הגלויות לגלויות מצוקה מכאן ולגלויות רווחה מכאן, בעיניי היא מעוותת.
2392: מבחינה ציונית החלוקה היא בין גלויות שכבר במצוקה לאלה שעדיין לא במצוקה.
2392: עיקרון שני קשור בחזונו של הרצל ושהוא פותח במלים: "אם תרצו אין זו אגדה".
2392: את זה כולנו יודעים, אבל יש לו המשך שאומר: "ואם לא תרצו, כל מה שאמרתי לכם יהפוך לאגדה".
2392: כך אמר הרצל, בנשימה אחת.
2392: "אם תרצו אין זו אגדה, ואם לא תרצו, כל מה שאמרתי לכם יהפוך לאגדה".
2392: אנחנו את החלק השני הזה שוכחים ואולי גם משכיחים.
2392: עיקרון נוסף.
2392: מבחינה ציונית ההתנחלויות היחידות הבלתי לגאליות של יהודים בעיניי היום הן התנחלויות אחינו היהודים בגלויות, גלות כמו ברוקלין, כמו בואנוס-איירס וכולי.
2392: זאת התנחלות בלתי לגאלית מבחינה ציונית.
2392: את המתנחלים האלה או ההתנחלויות האלה צריך לעקור ממקומן ולנטוע אותן על אדמת ארץ ישראל.
2392: כמה מילות של ביקורת על הסטיות במדיניות הציונית של היום, של מדינה שרוצה להמשיך להיות ציונית ואני מדברת עכשיו על הממשלות ולא על הסוכנות.
2392: בקונצנזוס הציוני שהיה בעבר נחלת הימין והשמאל בנושא קיבוץ הגלויות, חל היום כרסום מדאיג לטובת קונצנזוס אחר, חולני, אנטי-ציוני, של לגיטימציה מוסרית לדו-קיום ולדו-סטריות בין יהודי ישראל ליהודי הגולה, שאמרתי קודם שקוראים להם תפוצות.
2392: אם המצב הזה מדאיג, זה משום שבהמשך הזמן הוא עלול חלילה להפוך לדרך חד-סטרית לכיוון אחד, מישראל לגולה.
2392: חס ושלום.
2392: שמחתי מאוד לשמוע היום כאן את ידידתי יושבת-ראש הכנסת שאמרה שהיא דיברה על כך שגם הכנסת וגם הממשלה עוסקות בנושא עלייה.
2392: אני מציעה לכם לפתוח את דברי הכנסת ולראות כמה פעמים עלה נושא העלייה, לא כאשר יש אירועים מיוחדים.
2392: נכון, יש ועדת עלייה והייתה קודם וכל אחד עשה ודאי כמיטב יכולתו, אבל אני לא יכולה לומר שהכנסת הזאת והממשלה הזאת עוסקות בנושא של עלייה כאשר יש בעיות דמוגרפיות איומות כאלה, כשיש התפוררות כזאת בעם היהודי וכרסום כזה.
2392: הכול תלוי לפי השעה, המקום והזמן, אבל שמחתי, ושמחתי על המחמאות שהיא נתנה לראש-הממשלה אהוד אולמרט בנושא הזה , ואני באמת אברר מה בדיוק עושים.
2392: אני כל כך רגישה לנושא הזה אבל אני לא רואה אותו על סדר היום שלנו.
2392: יושבים כאן חברי כנסת, וכשהם נוסעים לחוץ לארץ, כמעט לא שמעתי אותם קוראים ליהודים לעלות והם לא עוסקים בנושא הזה של העלייה.
2392: אולי בסוף נאום הם מסיימים באיזושהי מליצה ועל זה היה אומר יהודה הלוי כצפצוף הזרזיר.
2392: אני רוצה לסיים בכמה הצעות למחר.
2392: דרושה – ואני אומרת את זה ליושב-ראש הוועדה דהיום – חקיקה שתשלים את חוק השבות שהוא חוק פסיבי, הוא חוק סביל שאומר שכל הבא, ברוך הבא.
2392: זה יופי, אין חוק יותר נפלא מזה, כל הבא ברוך הבא.
2392: צריך חוק שישלים אותו, חוק פעיל שיחייב את הממשלה ליצור מנגנונים, מדיניות ואפשרויות, שיחייב את הממשלה לא רק לפתוח את הדלת אלא להכניס דרכה.
2392: לפתוח את הדלת בפני היהודים בגולה כדי שהוא יעזוב אותה וייכנס לכאן.
2392: יש דרכים דמוקרטיות.
2392: אני לא אומרת שאפשר לחייב אדם לבוא אם הוא לא רוצה, אבל אני לא בטוחה שאנחנו כל כך רוצים לחייב אותו בעניין הזה.
2392: אני מקווה שתחשבו על איזשהו חוק בכיוון הזה.
2392: אני רוצה לומר דבר חמור – וסליחה שאני לא כל כך אוהבת אותו – אבל אני אומרת שממשלה שלא תעשה את זה, אפשר יהיה להגיש נגדה בג"ץ.
2392: היום הכול הולך דרך בג"צים.
2392: זאת אומרת, החוק הזה יחייב אותה כך שכאשר היא תזייף או תתעלם ממנו, גם הכנסת יכולה להגיש בג"ץ נגדה.
2392: אמר פרופסור דה-פרגולה מהלשכה הסטטיסטית שאפשר להתמודד עם הבעיה הדמוגרפית על ידי עידוד הבאת ילד רביעי למשפחה.
2392: הוא כתב את זה ואמר את זה.
2392: הוא פה ואפשר לדבר אתו.
2392: אני מציעה – חבל שראש-הממשלה איננו אבל זאב ביילסקי נמצא כאן ואני מקווה שאת ההצעה הזאת לפחות תשקלו – להקים קרן בעם היהודי, קרן מיוחדת לילד רביעי בישראל.
2392: זה יכול ללכת רק דרך הסוכנות היהודית, כמו שבן-גוריון התחיל בזה בזמנו.
2392: אם כן, ילד רביעי, וכל משפחה תאמר שהיא אחראית לא לתיאטרון זה וזה, והיא אחראית לא להקמת אוניברסיטה זאת וזאת, אלא היא אחראית, יש לה ילד רביעי בארץ.
2392: צריך לחשוב על זה וצריך לעשות את זה.
2392: הייתי רוצה לקרוא לראש-הממשלה.
2392: אני רוצה לראות ראש-ממשלה אחד בישראל שעם כל הבעיות הקשות שלנו בבית, בעיות שמקפיצות אותו מדי פעם לבית הלבן, שהוא ייקח את מקלו ואת תרמילו ויצא לרחובות הגולה לפגוש את העם שלנו, לפגוש את העמך.
2392: אם הוא יעשה זאת, הוא יראה מפה אחרת ממה שנותנים לו כל מיני שליחים או כל מיני עיתונאים או כל מיני ערוצי טלוויזיה כי הם מומחים לצלם את מה שהם רוצים.
2392: יש מיליון יהודים בברוקלין שאם אתה לוקח אותם, הם במצב נוראי, עניים, אם היית נותן להם פתרונות, לוקח את כל הקהילות האלה לכאן, על הרבנים שלהם – חרדים, לא חרדים, הדור השני שלהם כבר יהיה בצה"ל – היית עושה מעשה.
2392: אני אומרת שצריך לחשוב על דברים אחרים ממה שהיום אנחנו עושים.
2392: הייתי כמובן רוצה שבתרמיל שלו יהיו תוכניות קליטה ולא רק לומר להם שיעשו עלייה לישראל.
2392: על זה אני יכולה לומר לו יהי.
2392: לו יהי כבר מחר שכן תולדות עם ישראל כידוע לנו הן תולדות האיחור הגדול.
2392: תמיד אנחנו מאחרים ואנחנו כולנו יודעים מה פירושו של איחור.
2392: איחור, פירושו מחיר, לשלם מחיר.
2392: האמריקאים אומרים TIME IS MONEY.
2392: משלמים עבור איחור בזמן ואנחנו תמיד שילמנו.
2392: אני מקווה שלא נשלם עוד ובוודאי לא כל כך הרבה.
2392: תודה.
גיורא פורדס: תודה רבה לגאולה כהן.
גיורא פורדס: אנחנו נעשה אתנחתא קצרה עם מחרוזת שירים בעברית בביצוע האחיות רייפר.
גיורא פורדס: אני מתכבד להזמין את השר לקליטת העלייה לפיתוח הנגב והגליל, השר יעקב אדרי.
יעקב אדרי: שלום לכולם.
יעקב אדרי: אדוני יושב-ראש הנהלת הסוכנות היהודית, ידידי זאב ביילסקי.
יעקב אדרי: אני שמח שיצא לי לעבוד אתך ואני עוד יותר שמח שנוכל להמשיך לעבוד ביחד.
יעקב אדרי: יושב-ראש ועדת הקליטה והעלייה, פרופסור נודלמן, השרים בעבר נתן שרנסקי.
יעקב אדרי: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה מר ארז חלפון, חברי הכנסת שנמצאים כאן, יושבי-ראש ועדת הקליטה לדורותיהם וכמובן בראשם הגברת חברת הכנסת לשעבר גאולה כהן שתמיד נעים לשמוע אותה והדברים שיוצאים מהלב תמיד נכנסים ללב.
יעקב אדרי: אני רוצה להודות לראש-הממשלה על שמצא זמן ביום לא פשוט – כפי שאתם יודעים הוא הולך לשיחות עם אבו-מאזן – להגיע לכאן.
יעקב אדרי: זה מראה על החשיבות שהוא מייחס לנושא הקליטה והעלייה.
יעקב אדרי: צריך לציין שוועדת השרים היחידה שהוא היושב-ראש שלה זאת ועדת השרים לענייני קליטה ועלייה ואין הזדמנות שהוא לא עוזר ותומך ודוחף בנושאים האלו.
יעקב אדרי: אני גם רוצה לציין את עזרתה המיוחדת של יושבת-ראש הכנסת הגברת דליה איציק שמארחת אותנו וכמובן שליבה וגם המשכן הזה פתוח לכל הנושאים שקשורים לקליטת העלייה.
יעקב אדרי: בימים אלו אני מתחיל את צעדיי כשר לקליטת העלייה וכשר לפיתוח הנגב והגליל וכבר אני מוצא עצמי שותף באירוע חשוב זה של ציון 30 שנה לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
יעקב אדרי: כמי שעלה כילד ארצה, גדל באור-עקיבא וכיהן בה במשך שנים כראש מועצה ואחר כך כראש עיר, ראיתי בקליטת העולים אבן יסוד לפיתוחה ושגשוגה של מדינת ישראל.
יעקב אדרי: זה לא קל וכפי שאומרים קשים הם חבלי הקליטה ואכן במדינתנו היום גרים להם יחד בשכנות טובה עם כל הקשיים עולים וותיקים לצד עולים חדשים מרוסיה, מקווקז, מבוכרה, מאתיופיה ומארצות הרווחה.
יעקב אדרי: קליטה נכונה של העולים היא יסוד חשוב לחוסנה של מדינתנו.
יעקב אדרי: חשוב לזכור שנושא העלייה והקליטה היה תמיד בראש היעדים של התנועה הציונית וממשלות ישראל לדורותיהן וקיבוץ הגלויות היה המרכיב העיקרי בחלום הציוני.
יעקב אדרי: לא קלים היו חבלי העלייה והקליטה והם לוו במשברים חברתיים קשים, אולם תמיד ידענו להתעלות על בעיות קשות ולהתגבר עליהן.
יעקב אדרי: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות אשר נוסדה במהלך הכנסת התשיעית בשנת 1977 עסקה ועוסקת במגוון רחב של נושאים החשובים לקיומו של העם היהודי ושמירתו.
יעקב אדרי: נושאים כדוגמת חינוך יהודי וציוני בגולה, נישואי תערובת, אנטישמיות, חינוך יהודי וציוני בגולה ועוד, הם מרכיבים חשובים של שמירה על הזהות היהודית בתפוצות וחובה עלינו להמשיך ולעסוק בשאלות קיומיות אלו.
יעקב אדרי: כל כך הרבה נושאים חשובים נדונו בוועדה זו – העלייה מאתיופיה, העלייה מברית-המועצות, התפשטות האנטישמיות, חינוך יהודי בגולה ומצוקתן של משפחות עולים מדרום-אמריקה, המצב הדמוגרפי של יהדות העולם וזכויות הפנסיה לעולים.
יעקב אדרי: אלו רק מקצת מבין הנושאים הרבים שעלו על שולחן הוועדה ובעקבות נושאים אלו נחקקו חוקים חשובים ביותר לרווחת העולים ולקליטתם.
יעקב אדרי: אני מקווה שיחד עם המשרד לקליטת עלייה והסוכנות היהודית בה אני רואה פרטנר חשוב להמשך העבודה של העלייה, תמשיך הוועדה לפעול רבות עבור נושא חשוב זה שכפי שכבר אמרתי הוא חשוב מאוד לשמירה על העם היהודי.
יעקב אדרי: זה הזמן גם לחשבון נפש, לבדוק האם קלטנו נכון, איפה טעינו בקליטת העלייה, ומותר לי לומר – כאחד שקלט יותר מ-50 אחוזים עולים חדשים בעירו – שעשינו גם טעויות.
יעקב אדרי: יש מקומות שלא עשינו מספיק, יש מקומות שהבאנו לשם יותר מדי עולים, ואני רוצה בהחלט גם להצטרף למה שאמרה חברת הכנסת לשעבר גאולה כהן ולומר שהגיע הזמן שנבדוק יחד עם כל הגורמים את נושא חוק השבות, ואני כמובן לא רוצה להאריך בנושא, אבל כדאי שבינינו נחשוב ונראה מה עושים בעניין הזה.
יעקב אדרי: אני מברך את הוועדה ביום חגה ומסיים את דבריי בברכת ושא נס וקבץ גלויותינו מארבע כנפות הארץ.
יעקב אדרי: אמן, כן יהי רצון.
יעקב אדרי: תודה לכולם.
גיורא פורדס: תודה לשר אדרי.
גיורא פורדס: אני מזמין את יושב-ראש הסוכנות היהודית, מר זאב ביילסקי.
זאב ביילסקי: אדוני יושב-ראש הוועדה, כבוד השר ידידי השר אדרי, ברכותיי.
זאב ביילסקי: באמת זכינו שמאור עקיבא הגעת להיות השר לקליטת העלייה והנגב והגליל.
זאב ביילסקי: אני אתך בקליטת העלייה, אני אתך בנגב ואני אתך בגליל.
זאב ביילסקי: הסיפור שלי עם הוועדה אדוני היושב-ראש התחיל בשנת 1982.
זאב ביילסקי: חזרתי משליחות מדרום-אפריקה לשם שלחה אותי הסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: נאמר לי שאני נוסע לדרום-אפריקה שם היו 120 אלף יהודים והתבקשתי להביא את כולם לישראל.
זאב ביילסקי: אמרתי, אין בעיה, אני בא, אומר להם תעלו לישראל וכולם באים לישראל.
זאב ביילסקי: אמרתי להם, אתם צריכים לעלות, לא טוב בדרום-אפריקה, תבואו, והם קלטו את המסר אבל רובם נסעו לאוסטרליה והסוכנות מאוד לא הייתה מרוצה ממני, אבל ברוך השם הכרתי את אשתי קרן, התחתנו ובאתי לכאן עם עולה חדשה.
זאב ביילסקי: הסוכנות עשתה וי על השליחות שלי ומאז נסללה דרכי לראשות הסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: בשנת 1982 הייתי בין מייסדי הפורום הישראלי.
זאב ביילסקי: יושבים כאן מיכאל קליינר, דנה, השר לשעבר מילוא, אנשים נפלאים שהקימו גוף שיעשה משהו למען יהדות התפוצות.
זאב ביילסקי: אז הזמינו אותנו לישיבת ועדת העלייה והקליטה של הכנסת.
זאב ביילסקי: זאת הייתה פעם ראשונה שהופעתי בכנסת, התלבשתי טוב ודיברתי בוועדה.
זאב ביילסקי: אני זוכר שאחר כך זה הופיע בפרוטוקול ואני הייתי בטוח שזה רק בשבילי היה, כי לא האמנתי שכל אחד שאומר משהו, רושמים את דבריו בפרוטוקול.
זאב ביילסקי: עד היום אני שומר את הפרוטוקול ואתמול הסתכלתי, מצאתי את מה שאמרתי, ומה שאמרתי אז, אותו הדבר עכשיו.
זאב ביילסקי: אנחנו נמשיך עוד הרבה לדבר ולעשות, אבל אנחנו נשתדל והיום אנחנו נמצאים במקום שאפשר לעשות.
זאב ביילסקי: אנחנו עשינו נפלאות בקליטת העלייה.
זאב ביילסקי: אין ספק.
זאב ביילסקי: אני רוצה לומר לכם שבאולם הזה יושבים עולים מאתיופיה.
זאב ביילסקי: למעלה מ-100 אלף עולים שאנחנו הבאנו למדינת ישראל ולא הצלחנו לקלוט אותם.
זאב ביילסקי: יושבים כאן צופי שבא שעוד מעט יופיעו בפניכם, מפעל נפלא של אורית מופז והצופים שלקחו את הקהילה האתיופית ובנו שבט בצופים שאנחנו כל כך גאים בו, אבל לא הצלחנו שם.
זאב ביילסקי: לא הצלחנו בגלל שאין לנו כסף, לא בגלל שאין לנו יכולות אלא בגלל שלא השכלנו להבין שקליטת עלייה זה מקצוע כמו כל דבר, וכפי שאמרה גאולה כהן, ממשלת ישראל צריכה להיכנס הרבה יותר למעורבות בקליטת העלייה.
זאב ביילסקי: יש דרכים לעשות את זה, יש רצון טוב בחברה הישראלית, אבל צריך לממש את זה.
זאב ביילסקי: מי שקרא את הכתבה ב"ידיעות אחרונות" ביום ששי על כך שרוב החבר'ה הצעירים שיושבים היום בבתי הסוהר הם עולים שהגיעו מברית-המועצות לשעבר, זה לא בגלל שהם נולדו פושעים, זה לא בגלל שהם היו צריכים להגיע לבתי סוהר, אלא בגלל שהתסכול שלהם מביא לכך שזה בסופו של דבר מקום שמשם הדרך חזרה הרבה יותר קשה ובמאמץ קל מאוד אפשר לעשות זאת לפני כן.
זאב ביילסקי: לכן אדוני היושב-ראש, אדוני השר לקליטת העלייה, המנכ"ל הנמרץ והדינאמי של המשרד לקליטת העלייה, חברים יקרים, אפשר לעשות את זה.
זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית תתגייס במלוא כוחותיה יחד אתך אדוני השר ויחד אתך אדוני היושב-ראש, כדי לשנס מותניים וכדי שלא נגיד בעוד 5-10 שנים שגאולה צדקה וכי TIME IS MONEY.
זאב ביילסקי: בואו נעשה את הדברים שאפשר לעשות אותם עכשיו.
זאב ביילסקי: תודה רבה על הכבוד שהענקתם לנו, תודה רבה לכולם.
גיורא פורדס: הזמר ולדימיר פרידמן ישיר לנו מחרוזת שירים רוסיים שעשו עלייה.
גיורא פורדס: קורה, גם השירים עושים עלייה.
גיורא פורדס: לאחר מכן להקת צופי שבא-נע תנעים לנו בשיר ארץ זבת חלב ודבש.
גיורא פורדס: אני מתכבד להזמין את השר לשעבר נתן שרנסקי לברך את הקהל.
535: אחרי כל השירים והריקודים, מה אני יכול לעשות?
535: איך אני יכול להשיג משהו?
535: אדוני יושב-ראש הוועדה, תודה על ההזמנה ועל האירוח.
535: גאולה כהן, הגיבורה המיתולוגית של קליטת העולים, חברה שלי לדרך, מרינה סולודקין, יושב-ראש הסוכנות זאב ביילסקי, חברי הכנסת הנכבדים, חברים.
535: כאשר גאולה דיברה על ברוקלין, חשבתי שהיא עוד פעם מדברת דברים מאוד נאיביים, אבל מצד שני אני זוכר איך בתחילת שנות ה-70 גאולה כהן בכוח הוציאה נושא של יהדות ברית-המועצות מהמחתרת, מהמרתפים של המוסד שלנו, והביאה לאור ואמרה שחשוב לדבר, חשוב לצעוק, ואם נצעק כמו שצריך, יבואו יהודים.
535: אז כמעט כולם בישראל חשבו שהיא חולמת ואנחנו בברית-המועצות מאוד שמחנו על כך.
535: שמחנו מאוד כי הרגשנו שבכל-זאת יש כתובת, לא רק כתובת של יד חשאית, של אנשים ציוניים חשובים בישראל שיודעים טוב מאוד כל מה שצריך לעשות ויעשו, ואנחנו צריכים רק לשתוק ולחכות, אלא גם יש אנשים שמוכנים לצעוק, להוציא את המאבק לפומביות ולהיאבק ביחד אתנו.
535: לא דיברו כאן על תפקיד מאוד חשוב של ועדת העלייה והקליטה שהיה למעשה תפקיד של קבוצת פעילים בכנסת ואחר כך הפך לתפקיד מאוד חשוב של ועדת העלייה והקליטה בימים הראשונים שלה והוא לתת אזרחות לפעילי העלייה, לאסירי ציון, לסירובניקים שהיו לוחמים בברית-המועצות על הזכות שלהם לעלות וכמובן לא יכלו לעשות זאת, אבל כאן יכלו לקבל אזרחות – לא אזרחות של כבוד, אלא אזרחות ממש – של ישראל הרבה שנים עוד לפני שעלינו ארצה.
535: זה היה גם נימוק בכל הוויכוח שלנו עם השלטון, אבל זה היה גם מקור של גאווה וכוח.
535: כאשר שמענו שעוד מישהו קיבל מהוועדה של גאולה כהן אזרחות, היינו מקבלים עוד חיזוק.
535: אני יודע פחות כמובן כי הייתי בבית סוהר, אבל שמעתי מהרבה חברים וידידים, וממשפחתי, שכאשר היה צורך בכל-זאת להביע אי-הסכמה, גם אז לא היינו מסכימים לכל מה שעשה הממסד בקשר למאבק שלנו בברית-המועצות, כאשר היינו צריכים להביע עמדה אחרת, שאולי מדינת ישראל לא יודעת הכול על המאבק ואולי צריך גם לבדוק דרכים אחרות, בכל המוסדות של מדינת ישראל הייתה כתובת אחת: ועדת העלייה והקליטה.
535: על כן יש לי מקום מאוד מיוחד לוועדה הזאת, ודרך אגב, אף פעם לא הייתי יושב-ראש שלה וגם לא הייתי שר הקליטה.
535: בשנת 1996 עשינו שינוי גדול ופעם ראשונה עולים עצמם נכנסו לכנסת ואחד מהם הוא היום יושב-ראש הוועדה ויושבת כאן גם מרינה סולודקין, וכמובן ניהלנו משא ומתן על הרכב הממשלה.
535: מאז היו לי כמה משאים ומתנים, הייתי שר התעשייה, הייתי שר השיכון, הייתי שר הפנים, אבל כל פעם היו ויכוחים מאוד קשים, משא ומתן עם ראש-הממשלה, אבל אחר כך בחבילה קיבלתי גם תוספת, יושב-ראש ועדת שרים לענייני עלייה, קליטה ותפוצות.
535: הייתי בארבע ממשלות יושב-ראש ועדת שרים לענייני עלייה, קליטה ותפוצות.
535: אני חייב לומר שזה מרכז הציונות וכאשר אתה צריך כלי בכנסת, יש את ועדת העלייה והקליטה.
535: כמובן היחס לוועדת העלייה והקליטה הוא בערך אותו היחס כמו לוועדת השרים כי אין לה תקציבים, אין לה מינויים ואין לה כוח אבל כאשר מדברים על דברים הכי גורליים של מערכת יחסים של עם יהודי, אלה שיושבים בתפוצות ואלה שלא יושבים בתפוצות, כאשר מדברים על כך שמדינת ישראל שייכת לכל יהודי בעולם, ועל זה יש ויכוח אולי אפילו עם גאולה כהן לגבי המשמעות של שייכות, קשר בין יהדות העולם ומדינת ישראל, אבל הנושא עצמו הוא כל כך חשוב, כאשר צריך לפתור בעיה מה לעשות עם המחנה באדיס, כאשר החלטנו להעלות 5,000 אנשים איש משם בשנת 1997 ואנשים היו כבר באוויר ועוד לא היו תקציבים.
535: איזה כלי היה לנו שנוכל להשתמש בו?
535: עם כל זה שהיינו מיוצגים בממשלה והממשלה לא יכלה להתקיים בלעדינו.
535: אתה בא לוועדת העלייה והקליטה ושם אתה מתחיל מאבק על חשיבות העלייה, הקליטה וקשר עם התפוצות.
535: הוספנו לעלייה והקליטה את התפוצות.
535: דווקא העולים היו צריכים לבוא לפוליטיקה, אותם אנשים שמרגישים את עצמם כחלק מהתפוצות – או כמו שאומרת גאולה, גלות – בדיוק כמו שמרגיש חלק העם שיושב בתפוצות.
535: אמרנו שזה צריך ללכת ביחד כי כל המאבק היום של אנטישמיות חדשה, הוא חלק של אותו מאבק נגד העם היהודי ונגד הזכות שלו לחיות בציון ונגד הזכות שלו להישאר יהודי.
535: אני שמח מאוד שדווקא כאן עומדת זכותה של קולט אביטל שבוועדת העלייה והקליטה בשנים האחרונות מובילה נושא של קשר עם יהדות התפוצות ומאבק בעד יהדות התפוצות שגם הוא חלק אינטגרלי של ועדת העלייה והקליטה.
535: לא אוסיף עוד.
535: גם לא הבאתי המלצות כל כך מסודרות כמו שהביאה גאולה כהן, אבל היו לה יותר שנים לחשוב עליהן, אבל אני חייב לומר שאם נסתכל על חשיבות הנושאים לגורל ועתיד העם היהודי כולו, נושאים שמועלים בוועדת העלייה והקליטה, אין ספק שזאת ועדה מרכזית בחיים של העם היהודי והגיע הזמן לתת לוועדה הזאת שיניים אמיתיות, לתת לה אפשרות ברגעים קריטיים לפחות, כאשר ראש הסוכנות ושר הקליטה צועקים ואומרים שצריך באופן דחוף לטפל בנושא כזה או אחר, כך שתהיה לה אפשרות כן לחלק תקציבים וכן להיות אחראית על מינויים, למרות שאני בטוח שיש מספיק אנשים שמוכנים, כמוני, כמו מיכאל, כמו מרינה, כמו גאולה, לעבוד בוועדת העלייה והקליטה גם בלי תקציבים ובלי מינויים.
גיורא פורדס: אני מזמין את יושבת-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לשעבר, חברת הכנסת קולט אביטל.
קולט אביטל: אדוני היושב-ראש של ועדת העלייה והקליטה, יושב-ראש הסוכנות, השר לשעבר שרנסקי, חברת הכנסת לשעבר גאולה כהן, עולים, נציגי עולים, כל אלה שנשארו כאן.
קולט אביטל: אני רוצה לפתוח בסיפור אישי שקושר אותי לתחילת דרכה של הוועדה הזאת, לתחילת שנות ה-80 עת כיהנתי כציר בשגרירות שלנו בפאריס.
קולט אביטל: הגיעה אלינו לפאריס משלחת של ועדת העלייה והקליטה, חבריה היו אז חברת הכנסת דאז גאולה כהן, חבר הכנסת דאז עוזי ברעם, ובעצם בחדר הישיבות באמצע מלחמת לבנון ביום סגרירי שאלו חברי המשלחת האם יש עכשיו אפשרות להעלות את יהודי צרפת לישראל.
קולט אביטל: חשבתי אז וגם השבתי שלמרות המלחמה, אני חוששת שאי אפשר להעלות את יהודי צרפת לישראל.
קולט אביטל: אלה היו ימים כאלה, אבל שאלתם ומשאלתם של חברי הכנסת באותם הימים התמלאה, לא אז כי אם בימים מאוחרים יותר, ואולי כאן הזמן והמקום להעלות על נס לא רק את המאמצים שנעשו אז, לא רק הזרעים שזרעו חברי אותה משלחת אז, אלא גם את העובדה שאנחנו התברכנו בימים אלה בעלייה טובה, מצוינת וראויה מצרפת שמוסיפה הרבה גם לחברה הישראלית וגם לירושלים בפרט.
קולט אביטל: באותם הימים, עוד לא הייתי בכנסת, מה שהפתיע אותי, מה שהביא להערכה מצדי הייתה העבודה שחברי הכנסת מימין ומשמאל, ללא כל הבדל, דיברו באותו קול, הביעו את אותה משאלה, העלו את אותן המחשבות ובעצם מאותו היום ועד היום הזה אני חושבת שזה מה שמאפיין ואפיין את ועדות העלייה לדורותיהן, העובדה שכולנו ללא הבדל בדעות פוליטיות עבדנו תמיד למען אותה המטרה, בהרבה חברות, בהרבה סולידריות ובעצם כולנו ידענו שבעניין הזה זה לא רק קונצנזוס לאומי אלא זאת בעצם הרזון דאטרה, הסיבה שלמענה קיימת מדינת ישראל.
קולט אביטל: באותו יום סגרירי בפאריס לא יכולתי לדעת שביום מן הימים תיפול גם בחלקי הזכות לא רק להיכנס לכנסת אלא לכהן כיושבת-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל: אני אומרת שזאת זכות לא רק משום שהעלייה הייתה ונשארה ועודנה נשמת אפה של המדינה ולא רק בזכות זאת שבעצם ציבור העולים האלה הוא ציבור בלתי רגיל שלמדתי להכיר אותו, ומדובר באיכות אנושית בלתי רגילה, ולא רק בגלל שמשימתה של הוועדה היא להפוך את העולים לישראלים, לגרום לאינטגרציה, לדאוג לפרנסתם, אלא אני אומרת את זה בגלל העבודה הנמשכת והמתמשכת של הוועדה הזאת.
קולט אביטל: כיוון שכולם העלו כבר על נס את תרומתם של העולים בדור האחרון, ודאי בעשור האחרון, אני רוצה לומר כמה מלים מאוד קצרות על הוועדה עצמה.
קולט אביטל: הוועדה, למי שלא יודע, היא מיקרוקסמוס של כל הבעיות שמעסיקות את החברה הישראלית מתעסוקה ועד דיור, מחינוך ועד אלימות במשפחה, אבל ביתר שאת, ביתר חריפות וביתר אינטנסיביות.
קולט אביטל: בעיותיהן של עולים, כאשר הם מגיעים חשופים לארץ, כאשר אין להם את רשת הביטחון, את הקשרים, את ההיכרות עם החברה הישראלית, הבעיות האלה אינטנסיביות וקשות הרבה יותר לפתרון.
קולט אביטל: כמה מלים על כמה דברים שמאוד מיוחדים ומאוד מייחדים את הוועדה הזאת ונובעים מאופי העלייה.
קולט אביטל: קודם כל, הנושא ונושאים שלא הגיעו לפתרונם כמו הנושא של הגיור שצריך להמשיך להעסיק אותנו.
קולט אביטל: נושא מתן פתרון לזוגות שרוצים להינשא בארץ ולמרבה הצער, כן, וצריך להעלות את זה כאן היום, גם נושא של חוסר סובלנות ולפעמים של דעות קדומות בתוך החברה הישראלית שמונעים מהעולים להיקלט כמו שצריך בחברה הישראלית.
קולט אביטל: לכן גם אם אני צריכה קצת לקלקל את השמחה שאנחנו באים לציין כאן את יום הולדתה ה-30 של הוועדה הזאת, אני רוצה לומר ולהזהיר את כולנו.
קולט אביטל: זאב ביילסקי אמר מה לא השקענו, מה לא הבאנו, אבל לא השכלנו לקלוט טוב את העולים.
קולט אביטל: אני באה ואומרת בנוסף לכך שאם אנחנו לא נדע למצוא פתרונות גם לבעיות הגיור של 400 אלף אנשים שיושבים ומחכים כאן, גם לבעיות הנישואין של אותן זוגות, אם לא נדע לפתור את הבעיות האלה ואת הבעיות של הסובלנות ושל היעדר או להיאבק נגד דעות קדומות בחברה הישראלית, אנחנו נימצא בפני בעיות הרבה יותר חמורות.
קולט אביטל: אני חושבת – גאולה, דיברנו על זה ואולי את המשכת לדבר מצדך גום אני – משימתה העיקרית של הוועדה הזאת היום, אחת מהמשימות ואחד מהאתגרים הגדולים – וחבל ששר הקליטה החדש לא נמצא כאן כי הייתי יוצאת אליו בקריאה – לטפל בציבור הישראלים שנמצא בחוץ לארץ.
קולט אביטל: זה הפוטנציאל הגדול ביותר.
קולט אביטל: להחזיר את האנשים הביתה.
קולט אביטל: יש פה מאות אלפי ישראלים ואנחנו לא השכלנו.
קולט אביטל: יש פקידה אחת שמגיע לה ציון לשבח, פקידה אחת בלבד במשרד הקליטה.
קולט אביטל: כמעט אין לכך שום תקציבים.
קולט אביטל: זה ציבור שדורש פתרון, זה ציבור שבו יש פוטנציאל ואני חושבת שבחודשים או בשבועות הקרובים אנחנו צריכים לעשות הכול, גם אם נצטרך לחוקק חוק, להקים רשות להחזרת הישראלים בחוץ לארץ.
קולט אביטל: אני חושבת שזה בדיוק מה שאנחנו צריכים לעשות היום.
קולט אביטל: כמה מילות תודה, כי בלי זה אי אפשר.
קולט אביטל: קודם כל, לכל ראשי הוועדות ולחברי הוועדה לדורותיהם.
קולט אביטל: תודה, תודה לציבור העולים שתולה בנו תקוות ונותן בנו אמון.
קולט אביטל: תודה לארגונים הרבים שעובדים בהתנדבות ובנדיבות רבה מאוד, נותנים מזמנם, נותנים ממרצם כדי לקלוט את העולים, ותודה לאותם הפקידים שאנחנו יושבים להם על הזנב ולא תמיד נחמדים אתם אבל זה הזמן לומר להם תודה על מה שהם עושים.
קולט אביטל: לא פחות, אני רוצה להודות למנהלות הוועדה ולעובדות הוועדה לדורותיהן שעוזרות לנו והן אלה שמבצעות את המשימות עבורנו.