GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סוזנה גויכמן:
לכן ארגוני חמש ארצות התאחדו והקימו ארגון גג כאשר המגמה שלנו היום היא לאחד גם את יתר ארגוני העולים ממדינות ברית-המועצות לשעבר.
סוזנה גויכמן:
אנחנו מקווים שביחד נהיה שותפים אמיתיים לדרך שלכם ונסייע לכם דרך הארגון שלנו שמייצג היום פחות או יותר קרוב לחצי מיליון עולים שהגיעו לארץ מחמשת המדינות האלה.
סוזנה גויכמן:
אנחנו מקווים מאוד להיות שותפים אמיתיים ומודים לכם מאוד על כל מה שאתם עושים עבורנו.
קריאה:
תודה רבה על האפשרות להגיע לכאן.
קריאה:
השתתפתי בפעילות לפני שנה.
קריאה:
מה שראינו, היה נורא.
קריאה:
אתמול דיבר מר משקביץ לגבי המידע.
קריאה:
לפני כמה חודשים הייתי בשדרות עם המשלחת ואת מה שראיתי העברתי הלאה.
קריאה:
אנחנו תמיד זוכרים את החובה הקדושה שלנו.
קריאה:
אנחנו תמיד תומכים בישראל.
קריאה:
עם ישראל חי.
ודים פולנסקי:
כבוד היושב-ראש, כבוד חברי הכנסת, אנחנו חוגגים חמש שנים.
ודים פולנסקי:
אני רוצה שוב להיזכר באותה נסיעה לישראל בזמן מלחמת לבנון השנייה.
ודים פולנסקי:
כאשר חזרתי לסנט-פטרבורג, יש לנו בית תרבויות של כל הלאומים, יש לנו מאה לאומים ומאה דתות, סיפרתי שם על הנסיעה לכאן.
ודים פולנסקי:
יש לנו הרבה אנשים ממדינות מוסלמיות ולא מעט תומכים בערבים אבל חשתי שהרבה אנשים דווקא לצד ישראל.
ודים פולנסקי:
אנחנו צריכים לעסוק במלחמת האינפורמציה.
ודים פולנסקי:
רוסיה מראה בטלוויזיה דברים אלימים ואנחנו כאן כמובן מפסידים.
ודים פולנסקי:
ככל שנשתדל לעשות את הפעילות הזאת והאמת היא תמיד תוצאה של הדיאלוג.
ודים פולנסקי:
אנחנו עושים מכבייה מספר 12 של מדינות ברית-המועצות לשעבר וארצות מזרח אירופה ומגיעות משלחות מאוקראינה וממקומות אחרים.
ודים פולנסקי:
יש לנו קהילה מכובדת וכל יום אנחנו יוצאים בתהלוכה עם דגל ישראל והאחים שלנו ממקומות שונים תומכים בנו.
ודים פולנסקי:
אני רוצה שוב לברך אתכם ולומר לכם תודה רבה.
סוניה מיכאלי:
אני מדענית ראשית במשרד לקליטת העלייה ואחראית על המדיניות ואסטרטגיה של המשרד לפוליטיקה ופעילות במדינת ישראל עם עולים חדשים.
סוניה מיכאלי:
דיברו הרסה מאוד על פריסה ועל תקשורת, ומה שחשוב בתקשורת אלה נתונים סטטיסטיים.
סוניה מיכאלי:
אני כמדענית ראשית דואגת לקבל נתונים סטטיסטיים ולכן יש לי שאלה ובקשה.
סוניה מיכאלי:
אני יודעת מה נשמע בהמשך.
סוניה מיכאלי:
מחקרים היום לא באופנה, מדע היום לא באופנה, לבדוק ולנתח, כולם רוצים לקבל סטטיסטיקה, כולם רוצים לקבל נתונים.
סוניה מיכאלי:
לי מאוד חשוב לדעת איך יהודים במדינות משם באתם חיים, איך הם מחנכים את הילדים שלהם, איך הם מגדלים את הילדים שלהם, איך הם מגיעים למקצועות בהם הם עוסקים.
סוניה מיכאלי:
כדי שהילדים שלנו ימשיכו להבין אחד את השני, כמו שאנחנו יושבים כאן ומבינים אחד את השני, אנחנו צריכים את הנתונים.
סוניה מיכאלי:
האם קיים איזשהו מכון למחקר שבודק?
סוניה מיכאלי:
יהודים מברית-המועצות מ-15 מדינות, ידענו ואנחנו יודעים.
סוניה מיכאלי:
התנהגויות במשפחה, אנחנו יודעים את השוני.
סוניה מיכאלי:
כולם יהודים אבל עדיין כאשר במדינת ישראל רוצים לטפל במשפחות, בצעירים, בילדים, בחיילים, עדיין יש קושי.
סוניה מיכאלי:
אם קיימים נתונים, אני אשמח מאוד לקבל, ואם לא קיים, אשמח לשתף פעולה כדי באמת לבנות איזשהו מודל לבדיקה, מודל משותף, כך שכאשר נדבר על נתונים, נדבר על אותם דברים.
ויקטוריה מוצ'לובה:
חברים נכבדים, אני עובדת במכון שחוקר את תולדות העם היהודי והספרות.
ויקטוריה מוצ'לובה:
אנחנו קשורים עם האוניברסיטאות בכל רחבי ברית-המועצות לשעבר.
ויקטוריה מוצ'לובה:
אני כאן כדי לומר עוד היבט אחד חשוב עליו דיברנו וזאת השכלה יהודית וחינוך יהודי.
ויקטוריה מוצ'לובה:
אם אנחנו נדבר ברמה הגבוהה, זאת אוניברסיטה וזה מאוד חשוב, והקונגרס האירו-אסייתי מאוד תומך במחקרים אבל הדרך היא דרך ארוכה.
ויקטוריה מוצ'לובה:
כל שנה אנחנו שולחים את התלמידים הטובים שלנו שילמדו שנה באוניברסיטה העברית בירושלים.
ויקטוריה מוצ'לובה:
לפני שנה הכנו קבוצה שמנתה 30 צעירים ולא כולם יהודים.
ויקטוריה מוצ'לובה:
אנחנו חוקרים ואנחנו חשבנו ש-30 אנשים לא יגיעו לארץ בגלל המלחמה, אבל האנשים שאיכשהו שייכים לעם היהודי הגיעו לכאן ללמוד בישראל.
ויקטוריה מוצ'לובה:
בסופו של דבר אנחנו מאוד מעריכים ותומכים בקונגרס האירו-אסייתי.
ויקטוריה מוצ'לובה:
תודה.
מיכאל נודלמן:
אנחנו צריכים לסיים את הישיבה.
מיכאל נודלמן:
הישיבה הזאת הייתה ישיבה מאוד חשובה.
מיכאל נודלמן:
בישראל מכירים את הפעילות של הקונגרס היהודי בארצות-הברית, מכירים את הפעילות שנעשית בצרפת, באנגליה וארצות אחרות, אבל קהילות כל כך חשובות שמייצג הקונגרס האירו-אסייתי הרבה אנשים לא מכירים, אבל היום, אחרי הצפייה בטלוויזיה, כל עם ישראל יודע שיש ארגון כל כך חשוב וחזק, ארגון שפועל בשטח כל כך רחב שאף קונגרס לא פועל בשטח רחב שכזה.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה לומר שמטרות הקונגרס הן מאוד מאוד חשובות.
מיכאל נודלמן:
לחיות בקונצנזוס עם עמים אחרים זה דבר חשוב מאוד ורק הקונגרס שלכם פועל באופן הזה.
מיכאל נודלמן:
אני שמח שהיום ישבנו יחד ושמענו מה נעשה בכל מקום ומקום.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שזה חשוב מאוד ועבורי כיושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות זה חשוב פי שתיים.
מיכאל נודלמן:
אני מברך אתכם.
מיכאל נודלמן:
אני מברך את יושב-ראש הקונגרס על פעילותו שהיא מאוד מאוד חשובה.
מיכאל נודלמן:
מכנסת ישראל אני רוצה להעניק מתנה לקונגרס וליושב-ראש.
מיכאל נודלמן:
אני מודה לכם מאוד על כך שאתם עובדים עבורנו, תודה רבה שבאתם לכאן, תודה רבה שהשתתפתם בישיבה הזאת שהיא כל כך חשובה.
מיכאל נודלמן:
זאת מדליה כאשר בצידה האחד יש את הכנסת ובצד השני את ירושלים.
מיכאל נודלמן:
אני מודה לכם.
מיכאל נודלמן:
אני מאחל לכם עבודה פורייה.
מיכאל נודלמן:
היו ברוכים וכל טוב לכם.
מיכאל נודלמן:
כל עוד אנחנו חזקים, גם אתם חזקים.
זאב אלקין:
צהריים טובים, אנחנו מתחילים את הישיבה הבאה של הוועדה שלנו, ועדת משנה שלנו, כאשר למעשה אנחנו היום מצד אחד פותחים נושא חדש מצד התוכן, שעוד לא עסקנו בו, כמה פעמים הכרזנו שבכוונתנו לעסוק בו ועוד לא הגענו ואני שמח שסוף סוף הגענו אליו, הוראת זהות יהודית לילדים עולים.
זאב אלקין:
אבל יש כאן גם איזה שהוא המשך רציף לסוגיה הקודמת, שבה עסקנו באופן חלקי בישיבה האחרונה, וזה ניסיון לגבש מעין חבילת דרישות מול משרד החינוך ומשרד האוצר לנושאים השונים הקשורים לילדים עולים.
זאב אלקין:
אנחנו טיפלנו בהרחבה בנושא של הוראת עברית וגיבשנו איזה שהוא סל של דרישות.
זאב אלקין:
היו לנו כמה שאלות פתוחות שנדרשנו לעזרתו של המנכ"ל, לצערי לא הצלחנו להביא את המנכ"ל לכאן אבל כן הצלחנו להביא את מנכ"ל המשרד לפגישה שקיימתי איתו יחד עם יושב ראש ועדת כספים וביררנו מול מנכ"ל המשרד את כל הסוגיות שהיו חסרות לנו בנושא של הוראת עברית והתמונה התקציבית והתקציבים החסרים שם כולל גם מה יכול להיות חלקו של משרד בתוספת התקציבית הנדרשת.
זאב אלקין:
הסוגיות האלה הובהרו ואנחנו בקרוב נקיים דיון בוועדת כספים.
זאב אלקין:
בדיון שיתקיים בוועדת כספים, אני רוצה להעלות שם לא רק את הנושא של הוראת עברית אלא גם נושאים אחרים כשאחד מהנושאים הראשונים,
זאב אלקין:
שכל הזמן עולה על הפרק, הוא סוגית הוראת זהות יהודית וזהות ישראלית לילדים עולים.
זאב אלקין:
לכן, לדיון שיש היום ויכול להיות שהוא יימשך גם בשבוע הבא אם לא נספיק לסיים אותו במשך דיון אחד, יש כמה מטרות.
זאב אלקין:
מצד אחד זו תמונת רקע כללית, מה קורה והאם המשרד מצליח להעמיד כלים מספיקים בתקציבים הקיימים היום כך שכל ילדי העולים יקבלו את העזרה הדרושה בהכרה היותר עמוקה עם זהות יהודית וזהות ישראלית והאם המשרד גם רואה חשיבות בכלי הזה כאחד מהכלים שאמורים לעזור לילד להיקלט בארץ ולמנוע את הנשירה ולמנוע את הנתונים הקשים, שלאורם בכלל הוקמה ועדת המשנה הזאת והסוגיה השנייה, אני מאוד מקווה שבאתם מוכנים, היא הסוגיה של המעין חזון.
זאב אלקין:
אם התשובה לשאלה הראשונה, ויש לי סיבות להניח היא תהיה שהכלים הקיימים לא מספיקים לתת את המענה ההולם, מהו לדעת אנשי המשרד ולדעת המשתתפים בוועדה המענה ההולם ומה חסר לשם כך כולל החסר התקציבי.
זאב אלקין:
ברגע שהנתונים האלה יהיו מונחים על שולחננו יהיה לנו יותר קל לנהל דו-שיח עם משרד האוצר.
זאב אלקין:
אלה הן למעשה שתי המטרות של הישיבה הזאת ולכן אני אבקש ממי שהוזמנו לכאן מעבר לחברים שבאופן קבוע מגיעים לדיונים של ועדת משנה ובנוסף למשלחת של משרד החינוך וגם נציגת משרד הקליטה, שגם שם יש פעילות בנושא הזה עד כמה שאני יודע, ולכן תהיה כאן מן השלמת הפאזל בין משרד החינוך לבין משרד הקליטה.
זאב אלקין:
הוזמנו לכאן גם, לפחות באופן חלקי הצליחו להגיע, גופים שעושים את הפעילות הזאת, מעין קבלני משנה מול משרד החינוך ולכן אנחנו גם נשמח לשמוע מהם איך זה נראה בעיניים שלהם, האם זה עובד בדיוק כמו שמשרד החינוך רוצה שזה יעבוד, האם הם רואים דינמיקה מסוימת לאורך השנים.
זאב אלקין:
יושבים כאן שני גופים שאני עוד זוכר אותם בחזית הזאת מתחילת שנות ה- 90, בתקופה של העלייה הגדולה, שאז כל ילד עולה, למרות המספרים הגדולים, עבר סמינר אחד לפחות ויושבים כאן נציגי "גשר" ונציגי "מליץ", שהיו אז מעין קבלני משנה ראשיים של משרד החינוך במשך שנים רבות.
זאב אלקין:
יושבים כאן גם נציגים של ארגונים נוספים ומאוד מאוד חשוב לשמוע מכם, אחר כך, כתגובה למה שמשרד החינוך יציג, האם הדברים הם כהוויים או שיש לכם הסתייגויות כאלה או אחרות.
זאב אלקין:
בבקשה.
זאב אלקין:
זכות הדיבור למשרד החינוך, אתם תחליטו מי מציג את התמונה.
זאב אלקין:
מונח על שולחנכם, אגב, מכתב לצערי אבל כבר התרגלנו לכך הוא דיווח הוא עמוס במשימות הרבות, שעליו הוא מעדיף לרוב לנהל את התקשורת בכתב, אז הונח על שולחננו המכתב שלו עם נתונים, גם נתונים תקציביים וגם קצת נתונים מבניים על הנושא ואני כמובן מצפה מאנשי משרד החינוך, כך גם סיכמנו עם משרד החינוך שמי שידבר בשם המשרד יהיה בקיא בכל הפרטים ויוכל לתת לנו את כל ההסברים הדרושים ישר כאן על המקום ולא לבקש מאיתנו להמתין עד שהתמונה תתבהר.
זאב אלקין:
אז השאלה מי מוכן לקחת על עצמו את ההובלה של הדיווח ולהרחיב את המכתב של אודי ולפרט אותו.
מואנה פרס:
אני אציג את התקציב של המשרד, זה בעייתי מאוד לפלח ולחלץ מתוך התקציב הענק כמה העולים החדשים מקבלים במיוחד עוד יותר בתחום צר של הוראת מקצוע מסוים למשל כמו זהות יהודית.
זאב אלקין:
היות ואתה אורח חדש כאן בדיון, אני אגיד לך איזהו כלל שאנחנו בדרך כלל סיכמנו עם אנשי המשרד, מה לא עושים מחוץ לכללי המשרד.
זאב אלקין:
אין לי ספק שמשרד החינוך הוא משרד עתיר תקציבים והוא משקיע הרבה בילדי ישראל, להערכתי הרבה פחות ממה שצריך אבל במסגרת התקציבים שעומדים לרשותו זה תקציבים ענקיים וכמובן היות וילדים עולים הם מהווים אחוזים כזה או אחר, יש קצת ויכוח תלוי בהגדרה, אבל אחוז ניכר בוודאי יותר מ- 10% מכלל הילדים במערכת אז כך או אחרת כמעט כל דבר שמשרד החינוך עושה כ- 10%, 12%, 13%, 14% 15% נהנים ממנו גם תלמידים עולים כי הם חלק מכלל התלמידים שנמצאים בבית הספר.
זאב אלקין:
זה חשוב מאוד, המשרד מבורך על זה וברגע שישתפר המצב הכללי של התלמידים במדינת ישראל אז כמובן זה ישפיע גם על תלמידים עולים, אין שום ספק בכך.
זאב אלקין:
אבל היות ובזה סביב השולחן הזה, זאת אומרת שסביב השולחן הזה אנחנו עוסקים בתקציבים ייעודיים, אני מדגיש ייעודיים של המשרד למטרה של קליטת תלמידים עולים.
זאב אלקין:
זה נכון גם על הנושא הזה של זהות יהודית.
מואנה פרס:
אני אמשיך ואגיד, שבתוך התקציב, כמו שאמר כבודו, יש תקציבים שהם לכלל המערכת וכמובן העולים החדשים הם חלק מתוך המערכת ונהנים מהם.
מואנה פרס:
אבל אני ניסיתי, פחות או יותר, לפעמים יש קושי בדבר, להוציא לפלח את התקציבים הייעודיים, כאילו התוספתיים, לצורך עולים חדשים ואני הגעתי לסכומים כמו משהו כמו 340 מיליון שקל שהם מחולקים.
זאב אלקין:
בנושא של זהות יהודית?
מואנה פרס:
לא, בכלל.
זאב אלקין:
אנחנו כרגע עוסקים אך ורק בזהות יהודית .
מואנה פרס:
בגלל שאני, אני עובד עם תקציב ברמת מקרו לכן אני יכול להגיד שנניח מינהל פדגוגי מקבל כך וכך כסף, אני מקבל תוכנית עבודה, עכשיו סדר העדיפויות של המינהל הפדגוגי או של מינהל חברה ונוער הוא קובע איזה סדר עדיפויות, לכן אני יכול להגיד לך במקרו.
זאב אלקין:
אבל זה לא עוזר לי במקרו.
זאב אלקין:
שוב, הסוגיה היחידה שמעניינת אותי כאן, וסליחה שאני מתעקש, אבל אני מתעקש על זה לאורך כל הדרך עם משרד החינוך.
זאב אלקין:
אם אנחנו עוסקים בתקציבים המיועדים לעולים אני מעוניין בתקציבים ייעודיים לעולים.
זאב אלקין:
אם יש תקציב כללי על זהות יהודית שעולים הם חלק אינטגראלי ממנו זה פחות מעניין אותי לצורך העניין למרות שזה חשוב.
זאב אלקין:
אם אנחנו עוסקים בתקציב של זהות יהודית לילדי עולים אני לא מעוניין לדעת את סך ההקצבות של משרד החינוך בילדים עולים כי זה שוב, זה חשוב אבל זה לא לענייננו.
זאב אלקין:
מה שמעניין אותנו כרגע ואגב לא רק בפאן התקציבי, אתם החלטתם להתחיל את זה מהתקציב, אני חשבתי שתפרסו כאן איזה שהוא מבנה ותפיסה אבל מה שמעניין אותנו זה המבנה של הטיפול בילד עולה בנושא הזה של זהות יהודית.
זאב אלקין:
אני אתן שאלות מנחות, אולי זה יעזור לנו.
זאב אלקין:
למשל, פעם כך זכור לי מימים עברו, כבר הזכרתי את זה כאן, בתחילת שנות ה- 90, כשהיו קצת יותר ילדים עולים ממה שיש היום, היה כלל שכל ילד עולה היה צריך לעבור לפחות סמינר אחד בנושא של זהות יהודית זהות ישראלית.
זאב אלקין:
האם הכלל הזה עדיין קיים או לא?
זאב אלקין:
איך מוגדרים ילדים עולים לצורך הנוסחא הזאת או שזה רק לחלק מן התלמידים?
זאב אלקין:
איך זה מתבצע?
זאב אלקין:
באיזה היקפים תקציביים?
זאב אלקין:
באיזה מבנה, סמינרי, פעילות על בסיס יומי, מי הגופים שעושים את זה, מי קבע את זה, מהי התוכנית הממוצעת, מעין תוכנית על?
זאב אלקין:
כמובן כל גוף מכניס לתוכה את היכולת ואת המיומנויות שלו.
מואנה פרס:
בוא נתחיל בעצם עם החברים שהם יותר בפן הביצועי של התקציב אבל ההדגש שלי היה שאנחנו מאפשרים גמישות בתוך המינהלים השונים בתוך התקציב.
מואנה פרס:
יש תקציב לעולים חדשים נניח בנושא סמינרים אבל היחידות המקצועיות הן מטפלות בזה לפי סדר עדיפויות שלהן.
אירית חן:
אני חושבת שהתשובות ניתנו בכתב.
זאב אלקין:
את המכתב אנחנו מחזיקים.
זאב אלקין:
ואני חסיד גדול של מכתב אבל עדיין אנחנו כמו אבותינו לפני אלפיים שנה ולפני 3,000 שנה לא עברנו לתרבות של בכתב בלבד ועדיין יש משמעות לפרשנות מורחבת לדברים שמופיעים כאן בכתב.
אירית חן:
כידוע לך, התחום שלי זה בגרויות לעולים אבל, זהות יהודית.
אירית חן:
מה שאני יכולה לומר זה את הדברים שנשלחתי מטעם המשרד שזה התקצוב הוא מיליון 800 לסמינרים.
זאב אלקין:
אני תיכף אשאל על התקצוב כי זה קצת סותר את הנתונים בדוחות שהונחו על שולחננו לפני חצי שנה ויש לנו מינהג מגונה לזכור את מה שהונח על שולחננו לפני חצי שנה אבל קודם כל מבחינת התפיסה, תספרי לנו על סמך מה בכלל נולד הסכום הזה?
זאב אלקין:
מהי התפיסה הבסיסית של משרד החינוך לגבי ילד עולה?
זאב אלקין:
מהי המנה שהוא צריך לקבל בנושאים האלה, זהות יהודית וישראלית אם בכלל, אולי לא צריך, אולי זה עניין של "יש תקציב יש סמינר", "אין תקציב אין סמינר".
זאב אלקין:
אולי יש תפיסה בסיסית שאומרת יש מינימום שממנו אי אפשר לרדת בגלל סיבות כאלה וכאלה.
זאב אלקין:
מה מצפים מהסמינרים האלה.
זאב אלקין:
אני מעוניין להבין קודם כל את הרציונאל, אחר כך כולנו ביחד קצת נחפור בנתונים וננסה להבין האם הרציונאל הזה מתממש או לא, ואולי גם נתפתח עם הרצון הזה.
אברהם מיכאלי:
אדוני היושב ראש, אני יכול לשאול שאלה אחרת.
אברהם מיכאלי:
האם אתם לוקחים את הסכום ובתוכו מה שניתן לקנות בסכום הזה זה מה שאתם נותנים או לחילופין קודם מגבשים תוכנית מה דרוש היום לילד עולה שהגיע הן מברית המועצות לשעבר והן מאתיופיה והן מדרום אמריקה וכולי וכולי כי הילדים האלה כל אחד עם החסר שלו כל אחד עם הבעיות שלו.
אברהם מיכאלי:
אי אפשר לגבש זהות של ילד עולה או נוער עולה בארץ בלי קודם כל לחבר אותו לזהות יהודית.
אברהם מיכאלי:
זה מה שאנחנו חלמנו ובשביל זה הגענו לארץ ישראל פה.
אברהם מיכאלי:
אנחנו באנו ממדינות שונות, כל אחד עם רקע אחר.
אברהם מיכאלי:
לכן לקחת איקס כסף, אפילו שזה מרשים מאוד, מיליונים זה לא אומר לי כלום.
אברהם מיכאלי:
אני רוצה לדעת קודם כל מה התוכנית, מה נותנים לילדים האלה ואחר כך אם חסר כסף אנחנו הכתובת פה, תבואו לבקש כסף, אבל קודם כל רוצים לדעת מה התוכניות.
אירית חן:
נבצר ממני לענות על כך כי אני חוזרת שנית על כך על הנושא שאני פשוט באתי לכאן לקבל, ושאלה כזאת חבל שהשאלות האלה לא הוצגו לפני כן.
זאב אלקין:
אני העברתי את ההתנהלות הזאת גם מול המנכ"ל בפגישה שהייתה לי איתו.
זאב אלקין:
אני לא מתערב בשיקולי המשרד מי מייצג את המשרד, אבל הדרישה החד משמעית שלי מהמשרד שמי שבא לכאן לייצג את המשרד וזו יכולה להיות משלחת 20 איש, 30 איש, 40 איש אתם תחליטו.
זאב אלקין:
עד כמה שהחדר יכול להכיל אתם מוזמנים להביא.
זאב אלקין:
אין מצב כזה שאנחנו כאן מעלים שאלה שהיא בבסיס הדיון, כתוב, בכותרת הדיון זהות יהודית לילדים עולים ומגיע המשרד ואומר אני לא יודע להסביר את הרציונאל מעבר למכתב של 4 שורות או 10 שורות או 20 שורות ששלחתם.
זאב אלקין:
זה פשוט לא עובד כך.
זאב אלקין:
אנחנו, הדיון כאן לא בבגרויות אלא בזהות יהודית לעולים.
זאב אלקין:
אם המשרד החליט שאת מייצגת אותו אז המשרד צריך לספק לך את הכלים ולייצג אותו.
זאב אלקין:
אנחנו לא יכולים להגיד או.
זאב אלקין:
קי.
זאב אלקין:
נחכה עוד שבוע עד שהמשרד יספק לך את המידע.
זאב אלקין:
לא הסתרנו מה הנושא ואני שוב חוזר על זה שבשבוע שעבר זה היה סיכום חד משמעי ביני לבין המנכ"ל שזאת ההתנהלות הראויה.
אילן שמש:
אני אנסה לענות לפחות לגבי חלק מהאוכלוסייה על השאלות שלך.
זאב אלקין:
מה זה חלק מהאוכלוסייה?
אילן שמש:
אני מייצג את תחום קידום נוער, זהו נוער שנשר מבתי הספר ונוער בסיכון שלמעשה התוכניות לזהות יהודית וישראלית לא ניתנים להם במסגרת בית הספר כי אלה חבר'ה שאו נשרו או נמצאים בנשירה סמויה.
זאב אלקין:
שוב, זה לוקח אותנו כבר לפינה מאוד חשובה.
אילן שמש:
אני אגיד לך למה בכל זאת, יש ארבע תוכניות שהן ישירות בנושא של זיקה או זהות ומהבחינה הזאת לפחות נראה מה אפשר לעשות עם האוכלוסייה הזאת.
זאב אלקין:
לפני שאנחנו מדברים על האוכלוסייה שהיא מאוד מאוד חשובה, שקידום נוער עוסק בה, אנחנו בכל זאת צריכים להבין את ההקשר הכללי.
זאב אלקין:
כי אחת מהשאלות שמעניינות אותנו זה איך להביא למצב שתהיו מובטלים.
אילן שמש:
על זה אני לא יכול לענות, אני לא יכול לענות על כל, אני יכול לענות על המערכת שאני מופקד עליה בקידום נוער.
אילן שמש:
זה אמנם 5,000 בני נוער עולים.
זאב אלקין:
אני חוזר על זה.
זאב אלקין:
אנחנו כאן נמצאים בדו-שיח, אתם לא מייצגים כאן את המחלקות השונות.
זאב אלקין:
ברגע שמשרד החינוך מחליט לשלוח נציגות לכנסת בנושא שנקבע, משרד החינוך דואג שמי שמייצג אותי מגיע מצויד בכל הנתונים ויכול להציג את הנושא בצורה מלאה וגם לענות על השאלות שמתעוררות.
זאב אלקין:
אלה הם כללי התנהלות הראויה והמסודרת בין משרד ממשלתי לבין הכנסת.
זאב אלקין:
תפקידה של הכנסת, לעשות ביקורת על משרדי ממשלה, תפקידם של משרדי ממשלה להציג את הנתונים בפני הכנסת.
זאב אלקין:
הכנסת לא מתערבת בסוגיה מי מייצג את המשרד אבל ברגע שנקבע שאתם המשלחת שמייצגת את המשרד, ושוב לא משנה אצל מי התשובות, לא יכול להיות מצב שבשאלה הבסיסית ביותר, שעומדת בבסיס הדיון מהו הרציונאל של המשרד בטיפול בילדים עולים בנושא של זהות יהודית, כל אחד משלושת
זאב אלקין:
כם אומר לי אני מטפל במשרד בסוגיה איקס ואין לי תשובה.
זאב אלקין:
זה פשוט לא יעלה על הדעת.
מואנה פרס:
אבל אני רואה בסעיף 3, במכתב של אודי בהאד, הוא כותב שכיום במשרד מתגבשת, אני לא שותף לזה אבל מתגבשת תוכנית בשיתוף עם משרד הקליטה ועם המזכירות הפדגוגית של המכללות.
מואנה פרס:
הוא כותב פה במשך שלושה עד ארבעה חודשים תהיה תוכנית מקיפה איך המשרד, איך החזון, איך התפיסה, הקונספט של המשרד בטיפול בזהות יהודית.
זאב אלקין:
מרתק אותי ואני מאוד אשמח בעוד ארבעה חודשים לקיים את הישיבה הזאת שוב ולשמוע מה החזון העתידי אבל יש כאן שתי בעיות.
זאב אלקין:
א', לשמחתי, לצערי, לא משנה איך ננסח את זה, ילדים עולים לא יתחילו להגיע ארצה בעוד ארבעה חודשים.
זאב אלקין:
הם הגיעו לפני 17 שנה ולפני 15 שנה, לפני 10 שנים, לפני 5 שנים, לפני שנה ולפני חודשיים.
זאב אלקין:
ולכן עם כל הכבוד לחזון העתידי, שאולי יגובש, מן הסתם יש לציין שהמערכת פועלת.
זאב אלקין:
הרי אם מוציאים, אתה איש תקציבים, אם מוציאים לפי שכותבים מיליון 800 אלף שקל לנושא הזה בשנת תקציב, בשנת לימודים תשס"ז והוציאו סכום קצת אחר אגב לפי מה שבזמנו דווח לנו במסגרת של תקציב 2006, אבל לא משנה, מוציאים סדר גודל של 2 מיליון לנושא הזה.
זאב אלקין:
אז מן הסתם כשהחליטו להוציא 2 מיליון ישבו ואמרו אנחנו רוצים להשיג 1, 2, 3 ולכן מחליטים להקצות מתקציבים החסרים, הגיע לי פה לפני שבוע משרד החינוך ואמר חסר לנו כסף להוראת עברית.
זאב אלקין:
מן הסתם כשהחליטו להקצות 2 מיליון לזהות יהודית אז עשו את זה לא בגלל שהיה כסף מיותר כי בהוראת עברית חסר.
זאב אלקין:
עשו את זה כי מישהו חשב שזה מאוד חשוב, וחשב בשביל מה זה חשוב ואז חשב למה זה דווקא 2 מיליון ולא 3 ולא מיליון ואיזה היקף תלמידים זה אמור להקיף ואיזה שירות זה צריך לתת לכל תלמיד ומה התפיסה המינימאלית שמוכנת לתוך זה.
זאב אלקין:
וכולי וכולי.
זאב אלקין:
יש פה מערך שלם.
זאב אלקין:
כל מה שאנחנו בשלב הזה מנסים להבין זה מהו המערך ומה הרציונאל שלו.
זאב אלקין:
וזו דרישה טבעית.
זאב אלקין:
אחרת אם אין רציונאל אז מיד עולה השאלה למה אתם צריכים תקציב 2 מיליון.
זאב אלקין:
זה בזבוז כספי מדינה אדיר אם אין שום רציונאל אחרי זה.
זאב אלקין:
אז אני שוב חוזר לשאלתי.
זאב אלקין:
אני לא יודע מי יענה עליה אבל, כי בלי זה.
אירית חן:
זה יועבר למי שמטפל בזה.
זאב אלקין:
זה לא מקובל עליי.
זאב אלקין:
ממש לא מקובל עליי שזה יתנהל ככה, כי זה מייתר את הדיון.
זאב אלקין:
אני לא יכול להתקדם בדיון לפני שמשרד החינוך יציג בפניי את הבסיס לדיון.
זאב אלקין:
כי לפי התשובה שאת נותנת, מה שאת למעשה אומרת לי שאני צריך לפזר את החברים.
זאב אלקין:
זה מצב מאוד חמור, ומשבר מאוד חמור אם למעשה המשרד מגיע ברמה כזאת של הכנה שמחייב אותי לפזר את הישיבה.
זאב אלקין:
זה לא הוגן כלפי חברים מהארגונים השונים שהתכנסו לכאן חלקם, אורנים למשל הגיעו ממרחקים כדי להשתתף בדיון הזה.
זאב אלקין:
זו ממש לא התנהלות ראויה, ואני שוב חוזר על זה שאני העלאתי את הסוגיה הזאת בפני המנכ"ל וקיבלתי ממנו התחייבות חד משמעית שהמשרד ידאג לייצוג הולם ולכך שהתשובות ימצאו במקום ולא בפרקי זמן באיחור של שבוע שבועיים.
זאב אלקין:
על כן, מה שאני מציע, אנחנו נחליף את סדר הדיון.
זאב אלקין:
אני קודם אשמע את נציגי הארגונים איך הם רואים את התמונה, ואני אבקש מכם בינתיים, לאחר מכם, לנסות לקבל את התשובות לשאלות שמעניינות אותנו בכדי שאנחנו נוכל אחר כך לשמוע את משרד החינוך אחרי שנשמע את הארגונים.
זאב אלקין:
אז אתם תפנו למי שאתם רוצים לפנות או שתביאו, יש מספיק זמן, תוך רבע שעה, חצי שעה להביא לפה נציג אחר או שתתעדכנו בטלפון ותביאו בפנינו את ההסברים מהו הרציונאל שעומד מאחורי שימוש בכסף הזה, מה הנוסחאות שעובדות, לכמה תלמידים זה מיועד, איך זה נבנה, האם כל התלמידים נהנים מזה או בצורה נבחרת.
זאב אלקין:
אם נבחרת אז מה בוחרים מה צריך כדי שכולם יהנו וכולי וכולי.
זאב אלקין:
כל הסוגיות שהן אלף בית של דיון כשכותרת כזו מופיעה שם.
זאב אלקין:
אתם גם לא צריכים שאלות מנחות שלי, זה ברור מאליו שאלו שאלות שיעלו ואנחנו מכירים לא בפעם הראשונה, ואתם יודעים איזה סוג שאלות עולות בדיונים כאלו.
זאב אלקין:
אז אנחנו הופכים את הסדר ועוברים לנציגי הארגונים.
אילן גאל דור:
אני כן מלווה את הפרויקט הזה עם משרד החינוך כבר אני חושב זה לפני 8 שנים התחיל.
אילן גאל דור:
אז הייתה רחלה שיפר, היא הייתה מנהלת האגף לקליטה שהחליטו המשרד ברציונאל אמר היות ויש עולים, ילדי עולים, שמשתלבים במערכת החינוך על כל גווניה, בואו ניקח פורמט של להוציא את הנערים/נערות, אז הוחלט על כיתה י"א, להוציא אותם לשלושה ימים והתוכנית המקורית הייתה דווקא בסבב הראשון היה, קראו לזה זהות יהודית וזיכרון שואה.
אילן גאל דור:
זאת אומרת הסמינר היה בנוי משלושה ימים שאחד,
זאב אלקין:
על אילו שנים אתה מדבר?
אילן גאל דור:
אני מדבר על 1997, לפני 9, 10 שנים משהו כזה.
זאב אלקין:
אבל זה לא התחיל אז.
אילן גאל דור:
אני מדבר על הפעילות הספציפית הזאת שהתחילה עם חיבור לזיכרון שואה, שהרעיון היה שביקור ביד ושם או בלוחמי הגטאות, כחלק מפעילות של שלושה ימים תחבר את העולים לזהות היהודית.
זאב אלקין:
ולפני 1997 היה משהו?
אילן גאל דור:
הייתה פעילות.
אילן גאל דור:
האמת שאז אני לא זוכר את המודל איך הוא היה בנוי, אבל אם נתחבר שנייה לשאלה הבסיסית שלך, לרציונאל, היה דווקא להוציא את התלמידים מתוך המערכת הרגילה, למספר ימים, לסמינר שיהיה באיזה שהוא מקום מחוץ לבית הספר מבוקר עד לילה, שלושה ימים, לעסוק על ידי סדנאות וביקור ביד ושם כדי להעלות את הנושא של זהות יהודית ישראלית.
אברהם מיכאלי:
למה י"א?
אילן גאל דור:
זו החלטה של המשרד, כי זה הגיל.
אברהם מיכאלי:
אחד שלא הגיע בי"א למשהו?
אילן גאל דור:
אז הרציונאל, כי בתוך תוכנית הלימודים כיתה י"א תחשב לשנת הזהות.
אילן גאל דור:
משרד החינוך קבע י"א אני יכול לנסות לענות אבל בתוך המערכת הפורמאלית כיתה י"א היא שנת הזהות.
אילן גאל דור:
אני יכול להגיד שבמשך השנים המשרד, האגף לקליטה, היה מאוד פתוח לשינויים.
אילן גאל דור:
הווה אומר לא רק המודל של שלושה ימים כחבילה סגורה אלא לפצל את זה לדוגמא לשלוש פעם חד יומי.
אילן גאל דור:
זאת אומרת כי אחד הדברים שעלו, בואו נעשה משהו מתמשך.
אילן גאל דור:
אז בגלל בעיה תקציבית אי אפשר היה יותר משלושה ימים, אז עשו ימים בודדים כמה פעמים במשך השנה.
אילן גאל דור:
דבר נוסף שעלה, והוא עולה באופן חזק מאוד כל שנה וזה שיתוף התלמידים הישראליים או ילידי הארץ בתוך התוכנית הזאת.
אילן גאל דור:
כי להוציא את התלמידים לשלושה ימים, שבתוך הסדנאות יהיו גם דיאלוגים בין התלמידים העולים לבין התלמידים הישראליים מאוד חשוב כחלק מהתוכנית ואז המשרד התיר שעד 30% משתתפים בתוך התוכנית הזאת יכולים להיות ישראלים.
אילן גאל דור:
פועל יוצא להסכמה הזאת.
זאב אלקין:
אם אתה כבר נכנסת להפרדה הזאת בין ישראלים או צברים עדיף לבין העולים, איך אתה מגדיר?
זאב אלקין:
עולים זה מי?
זאב אלקין:
עד כמה שנים שהות בארץ?
אילן גאל דור:
אם אני לא טועה זה 7 שנים.
אילן גאל דור:
עד 7 שנים בארץ נחשב לעולה.
אילן גאל דור:
מה שזה עשה, ופה ניגע,
זאב אלקין:
לתשומת ליבם של אנשי משרד החינוך, זו עוד הגדרה חדשה של 'מה זה עולה?, יש לנו אוסף.
אילן גאל דור:
אני לא בטוח בזה, בוא נחכה לקבל דווקא תשובה רשמית מהמשרד.
אילן גאל דור:
זה לגבי הפעילות הספציפית הזאת.
זאב אלקין:
ברור, אבל זה מרתק תמיד אותי לגלות שעל כל פעילות משרד החינוך אחרת מגדיר מה זה תלמיד עולה.
זאב אלקין:
זה תלוי למה.
זאב אלקין:
יש 10, יש 4, יש 3, יש שנה.
מואנה פרס:
אבל זה נכון.
זאב אלקין:
מה נכון?
מואנה פרס:
אם נלך למערכת ערכית זה משהו אחר, אם נלך לתקצוב, אם נלך לבעיות שפה, יש הבדל.
מואנה פרס:
לכן לא צריך ללכת על איזו הגדרה אחת וסגורה.
מואנה פרס:
בדרישה של תקצוב אני יודע אפילו מי שאבא שלו נולד נניח בחוץ לארץ הוא גם נחשב לעולה.
מואנה פרס:
יש פה היגיון שהילד גדל בבית שמדברים שפה אחרת וכן הלאה.
מואנה פרס:
לכן ללכת על הגדרות שונות זה דווקא טוב.
זאב אלקין:
אני חושב שאם אני יכול לקחת לפרוטוקול את הדברים שלך שבתקצוב ילד שנולד להורים עולים נחשב לילד עולה אני מאוד אשמח לרשום את זה בפרוטוקול.
מואנה פרס:
זה מפורסם בחוזרי מנכ"ל אצלנו.
זאב אלקין:
כשאנחנו שמענו כאן דיווח של האגף לקליטת עלייה, להוציא כמה תוכניות בודדות ממש, אני לא זוכר שהם אמרו שזה חל על ילדי עולים התקצוב שהם מפעילים לכן אתה אומר פה חידוש גדול מאוד.
מואנה פרס:
למשל, ביישום דו"ח שושני שהיה, זה תקצוב, אז גם ילד.
זאב אלקין:
זה תקצוב ילדים בחינוך היסודי, בואו נקרא לדברים בשמם.
מואנה פרס:
לכן ההגדרות השונות, לפעמים יש להן צורך.
זאב אלקין:
זה בהנחה שמישהו יודע להסביר את הרציונאל שלהן.
זאב אלקין:
זאת אומרת שאם אתה יודע באמצעות המחקרים ובדיקות שעשית להסביר לי שתמיכה בעברית צריכים עד 6 שנים ותמיכה בזהות יהודית צריכים עד 7 אז אני אקבל את מה שאתה אומר.
זאב אלקין:
אבל אם אלה קביעות שרירותיות ולרוב מה שאנחנו ראינו הן קביעות די שרירותיות אז זה מאוד מוזר שהן לפחות לא אחידות בחתכים השונים.
זאב אלקין:
אבל בסדר.
אילן גאל דור:
אני רוצה להוסיף עוד נקודה, וזה לגבי המספרים.