GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל:
הוא עבר מנתיב לסוכנות היהודית, לממשלה.
זאב בוים:
ניסתה לצמצמם, לא נתנו לה.
קולט אביטל:
מסגרת יחידה שפעלה איכשהו לגבי חלק מהאוכלוסייה, בתי ספר של יום ראשון, גם היא נסגרה.
קולט אביטל:
אנחנו התרשמנו שאחד הגופים הכי אפקטיביים בכל התחומים האלה זה חב"ד.
קולט אביטל:
זורמים הרבה מאוד כספים פרטיים, לכיוונים של חינוכיים דתיים אלה ואחרים.
קולט אביטל:
מה שנראה לנו אז, אני חושבת שהבלטנו את זה שוב ושוב, כדבר מאוד קריטי.
קולט אביטל:
אני מעלה את זה שוב פעם כאן, עם מטרה מאוד ממוקדת אליך ולמנכ"ל שלך, שיש צורך בכל זאת, לפתח איזושהי קונספציה בסיסית של מה אנחנו להתחיל בחינוך הזה.
קולט אביטל:
סך הכל, בכל מיני מקומות, היו גם בעיות של בתי ספר יהודים שפעלו כן או לא, בלניננגרד ובמקומות אחרים במסגרת השעות שמאפשרים להם לפעול, ולא יכלו להוסיף שעות חינוך.
קולט אביטל:
מה בעצם מבחינתנו קריטי, מה המכנה המשותף.
קולט אביטל:
איזה קונספציה אנחנו רוצים לפתח, כדי לאפשר לילדים האלה שמגיעים למסגרות היהודיות, להיות יותר קשובים גם ליהדות וגם לישראל.
קולט אביטל:
יש אנשים שתיארו את היחסים האלה, בצורה יותר נחמדה ויותר אלגנטית.
קולט אביטל:
נכון הוא, ככל שיש ריבוי של גופים, נוצרים מתחים אלה ואחרים.
קולט אביטל:
אבל האמת ניתנת להיאמר, ואני רוצה לקוות שזה הולך להשתנות עכשיו.
קולט אביטל:
שהמתחים הכי גדולים שאני יכולתי להיווכח, ואני עדיין שומעת אותם היום, אגיד זאת בעדינות רבה, מתחים בין משרד החוץ לבין נתיב.
קולט אביטל:
גם אני באיזשהו מקום התרשמתי שלא היתה הגדרה ברורה.
קולט אביטל:
למשל נציג בסנט פטרבורג עסק בתידרוך עיתונאים בנושאים מדיניים ופוליטיים, שזה ממש לא היה עניינו.
קולט אביטל:
הציג את עצמו כקונסול של ישראל, וזה לא מתואם עם השגרירות.
קולט אביטל:
יש דברים מהסוג הזה, שלא מוסיפים לנו, ואני כרגע מנסה להסתכל בעיניי הגופים הרוסיים, שעוקבים אחרי מה שאנחנו עושים, ובעיניי היהודים.
קולט אביטל:
אני רוצה לפנות אליך, לא רוצה לקחת צד לא לכיוון זה ולא לכיוון אחר.
קולט אביטל:
למען הגילוי הנאות, מי שהתמנתה ראש נתיב היא חברה טובה מאוד שלי, באיזשהו מקום אפילו פרי טיפוחיי.
זאב בוים:
באה מהשרות הדיפלומטי.
קולט אביטל:
במידה לא מבוטלת אני דחפתי אותה לכיוונים האלה.
קולט אביטל:
אם יש לי נחת, זה משם.
קולט אביטל:
ולכן לא תחשדו בי שאני בא לתקוף לא את נתיב, ולא את משרד החוץ.
קולט אביטל:
אבל פה אני דחפתי אותה לכיוונים האלה.
קולט אביטל:
לא תחשדו בי, שאני באה לתקוף לא את נתיב, ולא את משרד החוץ.
קולט אביטל:
אבל פה מוכרחים לעשות איזשהו סדר.
קולט אביטל:
שלא תמשיך להיות כל הסיטואציה הזאת של מריבות ושל חוסר תיאום כי זה בעוכרינו.
קולט אביטל:
ואחרון חביב, במסגרות אחרות שבדקנו, אשמח להעביר כל מידע או חומר, את האפשרות שבכל זאת נגיע באמצעות האינטרנט להרבה יותר בתי אב יהודיים בעולם, בעיקר לנוער.
קולט אביטל:
מה שאנחנו לא יכולים, כיוון שבאת ואמרת, וגם אנחנו חשנו כך, פשוט לא מגיעים לחלק מאוד גדול של האנשים.
קולט אביטל:
במקום לחשוב על עוד פריסה, ועוד פקיד, לא מזלזלת ולא מבטלת את חיוניותה.
קולט אביטל:
אני חושבת שצריכים להשקיע ברשת גדולה ככל האפשר של דברים מעניינים, על התרבות בישראל, ספרות, ועל כל מיני דברים אחרים שיכולים לעניין אנשים צעירים, כמובן בשפה הרוסית, ודרך זה להגיע אליהם, כל אלה שלא הולכים לאולפנים ולא לבתי הספר היהודי, אליהם אנחנו צריכים להגיע.
קולט אביטל:
במסגרת כמו גרמניה, חיוני לפעול.
קולט אביטל:
כי שם אין את כל המימד של החינוך היהודי ממש, הם זרים ליהדות.
קולט אביטל:
גם התנאים שממשלת גרמניה נתנה להם, היו סך הכל מאוד טובים ומאוד מפתים.
קולט אביטל:
אם אדם מקבל דירה, ושכר לעשר שנים בלי להתאמץ, גם אם הוא לא עובד, אנחנו לא יכולים להתחרות עם סל כזה, לעולם לא נוכל להתחרות.
קולט אביטל:
ולכן, זה יותר חיוני מאשר באמריקה.
קולט אביטל:
כי באמריקה יש גישה לחינוך יהודי, זה הרבה יותר חיוני מאשר בקנדה.
קולט אביטל:
כי בקנדה יש חובה, אין דרך אחרת ליהודי, אלא ללכת לחינוך יהודי.
קולט אביטל:
בגלל המסגרת הקנדית, שהקתולים הולכים לבתי ספר אין מסגרות ממלכתיות כמעט.
קולט אביטל:
אם היינו יכולים להתביית בסוגייה הזאת, היה חשוב.
קולט אביטל:
אני רוצה לחשוב, אדוני השר, שהמקום היחידי, והאדם היחידי שיכול לעשות סדר בכל האנדרלמוסיה הזאת, זה שר הקליטה.
קולט אביטל:
זאת אומרת, זה פר אקסלנס היכולת שלך, התפקיד שלך, הסמכות שלך.
קולט אביטל:
אתה יכול להוביל את זה.
קולט אביטל:
אני מאוד אשמח, מאוד אתמוך ואנסה לעזור, ואם תוכל אתה להוביל את הדבר הזה.
מלה תבורי:
אנחנו מברכים על ביקור שר הקליטה, שכידוע לך תוכנן עוד מאוגוסט שנה שעברה.
מלה תבורי:
והוא סמל מאוד חשוב ששר קליטה בישראל, מגיע ומופיע בפני היהודים, זה מסר ראוי וסמלי.
מלה תבורי:
כפי שנאמר, גם על ידי המנכ"ל, בימים אלו יושבים צוותים שעובדים מקצועית במישורים השונים.
מלה תבורי:
לחשוב ביחד כיצד לאגם משאבים, ולהתפקח ולהתאים את עצמנו למציאות שמשתנה בכל עת ובאותו שטח.
מלה תבורי:
אל מול כל מה שקורה, האתגר הגדול הוא לא כפילות, אלא האתגר של לפרוץ מעבר לאותם עשרה, חמישה עשר אחוזים, של אוכלוסייה שכולנו ביחד מכירים ועובדים מולם.
מלה תבורי:
יש שם בחוץ 90% מאוכלוסיית זכאי חוק השבות, שאף גורם ישראלי ויהודי לא מגיע אליהם.
מלה תבורי:
וזה האתגר של כולנו.
מלה תבורי:
לחשוב בצורה חדשנית, הוזכר פה נושא האינטרנט על ידי חברת הכנסת קולט אביטל, ועוד אמצעים.
מלה תבורי:
האוכלוסייה השתנתה, היא אוכלוסייה משכילה, בחלקה אוכלוסייה לא מסכנה.
מלה תבורי:
זה לא עלייה מתוך מסכנות, ולכן יש מקום לדבר איתם בגובה העיניים, לפנות לאינטלקטואלים, לאקדמאים, לאנשי עסקים, ולאוכלוסייה שגם לא חסר לה שום דבר, וזה האתגר של כולנו למשוך אותם כשישראל תהיה במרכז חייהם.
מלה תבורי:
הן כעולים, ואם לא אז במשהו.
מלה תבורי:
תשלחו את הילדים, תשקיעו, תרכשו דירות.
מלה תבורי:
יש מגוון תכניות, שכל אחד ימצא את הדרך למצוא מקום בליבו, ובהוויה שלו לשתף פעולה עם מדינת ישראל, ובזה האתגר, ובזה אנחנו מתמקדים.
מלה תבורי:
תודה.
בני לידסקי:
אני שמח לשמוע את דברי השר, ומה שחברת הכנסת אמרה, שמרגישים שהעסק של העלייה מחמ"ע לא נגמר.
בני לידסקי:
עד לפני שנתיים היתה גישה אולטימטית כזאת בארגונים אחרים, שהסוכנות פשוט – אם יש בחמ"ע 600, 800 אלף יהודים, ובארצות הברית 9 מליון, אז צריך עשירית מהמאמצים להפנות לחמ"ע, ותשע עשיריות לכיוון המערב.
בני לידסקי:
ודאי שוכחים בחלק מהפרוייקטים שכל דולר שמושקע בחמ"ע הוא כן משפיע, וכן רואים את התוצאות בחינוך ובזיקה לישראל.
בני לידסקי:
אחד הדברים העיקריים שלוקים בחסר בעבודה שלנו בחמ"ע, זה העדר הסברה.
בני לידסקי:
השר בוים, באותו מפגש בלשכת הקשר שמעת מכמה מהם, אנחנו יכולים להשקיע בפרוייקטים לעידוד העלייה, אבל המעמד של ישראל בעיני יהודי רוסי מצוי, הוא מאוד נמוך, גם בתחום הפוליטי.
בני לידסקי:
כאשר כל ערוצי טלוויזיה הרוסית משדרים שידורים על מלחמת לבנון השנייה, כל הקהל הרוסי מקבל מידע מ'אל גזירה'.
בני לידסקי:
גם בתחומים אחרים, מספרים על מה שקורה בתוך ישראל, ובסכסוך ישראלי פלשתיני.
בני לידסקי:
וגם יותר רחב בתחום תרבות, ובתחום חיי יום יום של ישראל, וההסברה הזאת צריכה להיות בידיים של מדינת ישראל.
בני לידסקי:
הסוכנות לא מסוגלת ולא יכולה, ואין לה כלים.
בני לידסקי:
דווקא פה צריך להיות שיתוף פעולה בין משרדי ממשלה, דרך נתיב, דרך משרד החוץ, להוציא את זה לקהל רחב, דרך חמ"ע, שיהיה גם לאותם פלחים שלא חשופים לאף אחד מארגונים עולים.
בני לידסקי:
בנוסף לזה, יש דברים קטנים מאוד, שמאוד מפריעים לנו בעבודה.
בני לידסקי:
ביכולתם של חברי כנסת, ואנשי ממשלה, לפתור אותם, אנשים העלו בזמן ביקורו של השר.
בני לידסקי:
למשל מעמד של ההורים של חיילים בודדים.
בני לידסקי:
הם מעכבים את עליית הוריהם, אומרים להם אמא, אל תעלי מכיוון שאני מאבד זכויות, אז אפשר לפתור את זה, אנחנו מעכבים את העלייה בידיים שלנו.
בני לידסקי:
עניין של אשרות עבודה ליוצאי חמ"ע.
בני לידסקי:
לא יכולים למסור אף פרוייקט בלי אישור של סטג'רים, אם משרד הפנים לא נותן אשרות עבודה ליוצאי חמ"ע.
בני לידסקי:
אני לא מדבר על זה שבמקום להביא פועלים זרים, בינתיים עוד אפשר להביא זכאי עלייה מאזורים עניים בחמ"ע, שאפילו התאזרחו, רק יבורכו.
זאב אלקין:
תודה רבה אדוני היושב ראש, מבחינתי לדבר על הנושא הזה של פעילות יהודית ברוסיה, דווקא בישיבה הזאת, ובהרכב הזה של הנוכחים, יש סמליות רבה.
זאב אלקין:
כי אני מדבר אחרי בייניש, הוא היה מורה שלי לעברית, עוד כשהייתי פעיל שם.
זאב אלקין:
וישעיהו יחיאלי שהיה המפעיל שלי כשהייתי פעיל ציוני שם.
זאב אלקין:
לפעמים מצטלבות הדרכים.
זאב בוים:
הרבה פעמים קורה שהתלמיד עולה על רבותיו.
זאב אלקין:
ישעיהו עוסק בדברים הרבה יותר חשובים.
זאב אלקין:
אני חושב שהביקור שלך שם הוא חשוב, ואגב, אני מקווה שהוא לא היה אחרון, כי כמובן לא ניתן ללמוד תוך ביקור אחד את כל המורכבות של החיים היהודיים, במיוחד במקום מסובך כמו רוסיה.
זאב אלקין:
ואני חושב שזו מסורת טובה ששר הקליטה ייצא גם לארצות, לצערי לא רבות, שהן המאגר העיקרי של העלייה למדינת ישראל, ועדיין עם כל המצב שיש, חבר המדינות מספק כמעט כחמישים אחוז מהעלייה השנתית.
זאב אלקין:
אני חושב שחשוב שהביקורים האלה גם יימשכו.
זאב אלקין:
הייתי רוצה לחדד ולחזק כמה נקודות שאתה העלית.
זאב בוים:
בהנחה שהם עצמם לא הצהירו על עצמם כיהודים.
זאב אלקין:
והם בדרך כלל לא הצהירו, אלא אם כן הם פעילים יהודים.
זאב אלקין:
כי המסורת ברוסיה להצהיר על עצמך כיהודי, אם אתה יכול לא לעשות זאת, אתה לא עושה זאת.
זאב אלקין:
אם אתה פעיל יהודי, ואין לך הזדהות חזקה, אז אתה תעשה זאת לפעמים כשאתה רוסי.
זאב אלקין:
אבל כדי שנבין את המשמעות של המפקד, אני תמיד מביא דוגמה מידידי הטוב, אז הוא היה נשיא הקונגרס היהודי הרוסי, היום הוא סגן נשיא.
זאב אלקין:
כשבאו ועשו אצלו בבית מפקד אוכולוסין, רשמו אותו כרוסי.
זאב אלקין:
הוא גילה זאת רק בסוף המפקד, שאל למה.
זאב אלקין:
אמרו, שאלנו אותך מהי שפת האם שלך, אמרת רוסית.
זאב אלקין:
אז לא שאלו את הלאום.
זאב אלקין:
הוא אמר לא נעים לי, אני נשיא של הקונגרס היהודי רוסי, תרשמו אותי כיהודי, אבל זה מקרה נדיר.
זאב אלקין:
ולכן, מקרים רבים מאוד של יהודים על פי ההלכה מעבר ל-700 האלף האלה, ובוודאי ובוודאי זכאי חוק השבות, הרבה מעבר ל-700 אלף האלה.
זאב אלקין:
מהו המקדם שאתה צריך להכפיל את המספר אף אחד לא יודע, וזו בושה וכלימה, בעיקר לסוכנות היהודית, אבל גם להרבה גורמים אחרים.
זאב אלקין:
אף אחד לא השקיע סכום לא גדול לעשות איזשהו מחקר מדגמי, ולנסות לבדוק מהו היחס האמיתי בין זכאי חוק השבות, לאוכלוסיית המדגם.
זאב אלקין:
כי נעשה מפקד אוכלוסין לפני שנתיים בכל השטח הזה, והיום אתה יכול לעשות מחקר מדגמי, ולהבין את זה.
מיכאל נודלמן:
400 אלף, זה גם מספר גדול.
זאב אלקין:
אבל זה הרבה יותר מזה.
זאב אלקין:
כשאתה אומר 400 אלף, אז אתה אומר בצרפת יש יותר וכו'.
זאב אלקין:
אבל כשאתה מנתח על איזה מספרים אתה מדבר במקרה הרוסים, ואיך הגיעו אליהם.
זאב אלקין:
אני עד היום עומד ותוהה בעולם היהודי, אגב זה לא רק שאלה של הגורמים הציוניים, זו שאלה של הגורמים היהודיים, לא התאגדו ביחד, ולא יעשו פעם אחת מחקר.
זאב אלקין:
ויכול להיות שאתה תצליח לדרבן את הנושא הזה, לדעת מהו באמת המאגר האמיתי של זכאי חוק השבות שם, היום לא קשה לעשות מפקד אוכלוסין.
זאב אלקין:
הסוגייה השנייה שנגעת בה, זה שיתוף הפעולה בין הגורמים הציוניים, או במקרה הזה כמעט מדינת ישראל, הסוכנות, המוסד הלאומי עם מדינת ישראל שזה נתיב.
זאב אלקין:
אפשר להוסיף לזה את משרד החינוך שעדיין פועל שם, כולל את משרד החוץ.
זאב אלקין:
הנושא מאוד כאוב, אם פעם היה מדובר על מאבק של ענקים, היום זה מאבק של גמדים.
זאב אלקין:
כי אם לפני עשר שנים, או לפני חמש או שש שנים, כשעסקנו בנושא הזה, הגורמים הישראלים היו המובילים בתחום של הפעילות היהודית בברית המועצות לשעבר, היום התמונה אחרת לגמרי.
זאב אלקין:
כל הגופים האלה עברו תהליך של הצטמקות, וצמצום תקציבים, כאשר עלות הפעילות רק עלתה, כי עלות המחייה עלתה בשטח הזה.
זאב אלקין:
והיום הגורמים האחרים לגמרי, הם היום הגורמים המובילים, בראשם חב"ד, בטח התרשמת מזה כשהיית שם, זה כמעט הרגע האחרון.
זאב אלקין:
מדינת ישראל והתנועה הציונית, השקיעו משאבים אדירים ב-15 השנים האחרונות בפעילות בשטח.
זאב אלקין:
תמיד היו הגורם המוביל, כל ההשקעה הזאת תרד לטמיון, לפחות לטווח ארוך.
זאב אלקין:
אם לא יהיה נסיון לאגם משאבים בצורה משמעותית, לא בצורה של הצהרות על הנייר.
זאב אלקין:
אגב, אני לא כל כך מאמין בועדות.
זאב אלקין:
כי מזכרוני בחמש שנים כשהייתי יועץ מנכ"ל בסוכנות היהודית, אני זוכר כמה ועדות לאיגום משאבים, ולתיאום בין הסוכנות ללשכת הקשר, הם בדרך כלל לא הולידו שום דבר.
זאב אלקין:
אני לא חושב שצריכים ללכת לועדות ארוכות, ולניתוחים ארוכים.
זאב אלקין:
הסוגיות מאוד פשוטות.
זאב אלקין:
יש סוגייה מאוד פשוטה של נכסי דלא-ניידי, כמה בניינים הגורמים הציוניים במדינת ישראל צריכים להחזיק בערים הגדולות, אלה הן העלויות הגדולות.
זאב אלקין:
היו צריכים בניינים נפרדים, או שאפשר להגיע לזה שאחד אחראי על בניינים, ושני מתקצב פעילות.
זאב אלקין:
הוזכר הנושא של הוראת עברית, יש נושא של הצעירים.
זאב אלקין:
מבחינת הפעילות אין הרבה יותר מעבר לזה.
זאב אלקין:
יש סוגייה רגישה אחרת, יחסים בין נתיב למשרד החוץ.
זאב אלקין:
סך הכל ללכת בדרך של ועדות, זה אומר לחכות לועדה הבאה שיקומו אנשים הבאים שיבואו לנהל את הארגונים האלה.
זאב אלקין:
לכן תנסו להוביל כמה שיותר מהר לתוצאות בשטח בסוגיות הכי מוחשות.
זאב אלקין:
היום גם מחברים את כל התקציבים ביחד של נתיב, ושל תקציבי סוכנות שמושקעים בזירה הזאת, לא מגיעים לקרסוליהם של חב"ד, ולכמה גורמים אחרים שמשחקים שם.
זאב אלקין:
ולכן, אסור להמשיך במשחק הזה, אם לא נתעשת, כל מה שהשקענו מבחינת ההשפעה לטווח ארוך, יירד לטמיון.
זאב אלקין:
סוגייה נוספת, שאתה התייחסת אליה זה אחוז למי שמגיע.
זאב אלקין:
אחוז של אוכלוסייה שאנחנו מצליחים להגיע אליה בפעילות.
זאב אלקין:
וכאן, אני חושב שצריכים לחדד נקודה אחת, זה נכון ולא נכון.
זאב אלקין:
זו שאלה על איזה אזור אתה מדבר.
זאב אלקין:
כשאנחנו מדברים על אזורים בפריפריה, אתה בדרך כלל מגיע לאחוזים מאוד גבוהים של האוכלוסייה הזכאית.
זאב אלקין:
סך הכל מדובר במספרים לא גדולים, כאשר רמת המחיה מאוד נמוכה, ורמת ההיצע התרבותי לא בשמיים באזורי הפריפריה, ולכן הפעילות היהודית מושכת קהל באחוזים מאוד יפים.
זאב אלקין:
אבל כאשר אתה מדבר על הערים הגדולות, שם אתה נמצא במקרה הטוב, לפי כל ההערכות, שאני שמעתי כשהייתי בזירה הזאת, ואני לא חושב שזה השתפר מאז, אולי הפוך, זה 10%, 15%, מקסימום 20%.
זאב אלקין:
מה המשמעות של זה, לא רק שאלה שאנחנו נכשלים בערים הגדולות, המשמעות בזה שאנחנו נכשלים בכל הקהילה.
זאב אלקין:
כי מוסקווה ופטרבורג ביחד, שתי הערים האלה, זה יותר מ-50% מכלל יהדות רוסיה.
זאב אלקין:
אותו דבר ארבע ערים באוקראינה, זה יותר מ-60%.
זאב אלקין:
זאת אומרת, שהכישלון בערים הגדולות, כמעט משמעותו כשלון מול כל הקהילה.
זאב אלקין:
שם זה הרבה יותר קשה, זה מסיבות אחרות לגמרי.
זאב אלקין:
לקהל הזה יש הרבה בחירה, ואתה צריך להיות מאוד תחרותי כדי להגיע אליו, כי הוא חי ברמה טובה, ועם היצע תרבותי יפה, ואתה צריך להיות מאוד לא שגרתי כדי להגיע אליו.
זאב אלקין:
אבל בעיניי, אם לא נשקיע שם, גם העלייה לא תצא משם, וגם העמדה של ישראל תמשיך לרדת בעיני היהדות המקומית.
זאב אלקין:
נקודה נוספת שנגעת בה, ואני חושב שכאן הלחץ שלך אולי יוכל לשנות משהו, וזה בעיקר קשור לסוכנות היהודית.
זאב אלקין:
תשומת הלב שמייחסים לכל הכיוון הזה של חבר המדינות בארגונים הגדולים, ובעיקר בסוכנות.
זאב אלקין:
ואפילו הדיון הזה יוכיח.
זאב אלקין:
הייתי מצפה לראות בדיון הזה, אני מאוד אוהב את בני, ואין מישהו כמוהו בסוכנות שמבין את השטח הזה.
זאב אלקין:
אבל לצידו הייתי מצפה לראות את יושב ראש הסוכנות, או את המנכ"ל בדיון כזה בכנסת.
זאב אלקין:
זה לא מקרי שהם לא כאן, כי הנושא הוא לא מספיק חשוב.
זאב אלקין:
זה מהפך שנעשה בסוכנות היהודית לפני כמה שנים, זה חלק מהמהפך של תכנית אסטרטגית חדשה, שהסוכנות אישרה, שהולכת על פי הגיון מספרי שבני דיבר עליו.
זאב אלקין:
יותר חמור מזה, היא הולכת על פי הגיון מספרי של נוער.
זאב אלקין:
כי הסוכנות החליטה שהעבודה עם נוער הוא כיוון השקעה עיקרי.
זאב אלקין:
מה לעשות, ובחבר המדינות מולידים יחסית מעט ילדים, המצב הדמוגרפי ידוע.
זאב אלקין:
ולכן כשאתה מודד בנוער, המשקל של השטח הזה הוא זעום יחסית בעולם היהודי, ובהתאם לכך מכוונים היום את ההשקעות.
זאב אלקין:
מי שעולה לכאן, לא רק נוער, ולא כל כך נוער בתקופה הזאת.
זאב אלקין:
ולכן הפסקת השקעה בציבור הזה ככחלק משינוי של תכנית אסטרטגית שהסוכנות קיבלה במודעות, היה על זה ויכוח גדול בסוכנות.
זאב אלקין:
בזמנו התפטרתי מתפקידי כיועץ מנכ"ל על הרגע הזה של השינוי האסטרטגי, והתכנית האסטרטגית החדשה עדיין בתוקף.
זאב אלקין:
לכן הלחץ שלך כאן על הנהגת הסוכנות היהודית, ולמדינת ישראל יש אמירה בהנהגת הסוכנות היהודית, הוא הכרחי, כדי לנסות ולהחזיר ולו במשהו את ההשקעות.
זאב אלקין:
חלק מההשקעות אגב, לא נעלמו לגמרי, אבל הם מנותבות היום לתכניות ספציפיות, עם הבטחות של מצ'ינג.
זאב אלקין:
כדי למשוך תורמים, הסוכנות מבטיחה את התקציב שלה, אבל אז אתה לא מחליט איפה אתה פועל.
זאב אלקין:
אולי אתה מגדיל את סך סל ההשקעה, אבל בכיוונים שחשובים לך, אתה לא פועל.
זאב אלקין:
כי למשל הוראת עברית בברית המועצות לשעבר, אף פעם לא נמצא לזה תורם, כי זה לא עניין את אף אחד, ובתחום הזה יש רק קיצוצים כבר הרבה שנים, כי אין תורמים לזה.
זאב אלקין:
אם משהו מביא אנשים לחיבור למדינת ישראל זה, זה.
זאב אלקין:
שונה מהרבה תכניות אחרות, ואפשר להמשיך את הדוגמאות.
זאב אלקין:
אבל כאן צריכים לחץ מאוד אינטנסיבי של מדינת ישראל שעדיין מחזיקה בחלק מהמניות במוסדות הלאומיים, ולא מנצלת את המניות ליצירת לחץ ולדאגה לאינטרס של המדינה למאגר הפוטנציאל העיקרי עדיין של העלייה.
זאב אלקין:
נקודה אחרונה בנושא הפנסיות, מאוד חשוב שאתה כשר בממשלת ישראל, כשהיית שם, והעלית את הנושא הזה ומשדר להם.
זאב אלקין:
חשוב מאוד שחברי הכנסת מעלים את הנושא, אבל אני הייתי פונה אליך בבקשה שעוד שני אנשים יתחילו להעלות את הנושא הזה, וזו שרת החוץ וראש הממשלה.
זאב אלקין:
כשנגיע לזה, אז זה יתקדם.
זאב אלקין:
לצערי, השגרירה עוסקת בזה, אבל שרת החוץ לדעתי, אף פעם לא העלית את הנושא הזה ברצינות, וחבל.
זאב אלקין:
אני חושב שהלחץ שלך יכול לעזור כאן.
זאב אלקין:
מה גם שאתה הזכרת בצדק שיש סחבת, אבל יש סחבת בנושא אחר שמאוד יקר לרוסים אצלנו.
זאב אלקין:
שהסחבת הזאת הולכת להיפתר, וזה מגרש הרוסים.
זאב אלקין:
מדינת ישראל כנראה הולכת להסדר כזה או אחר מול הרוסים.
זאב אלקין:
אם היינו מקשרים בין שני הדברים, וניתן לקשר בין שני הדברים, אין לי ספק, הרגשתי את זה, שהרוסים ישמחו ללכת לקראתנו בנושא הפנסיות, רק זה תלוי בנו.
זאב אלקין:
אם אנחנו נפתור את בעיית מגרש הרוסים, ולא נפתור את בעיית הפנסיות, נחפש את הרוסים אחר כך בסיבוב הבא.
זאב אלקין:
אבל כל עוד שיש משא ומתן על נושא מגרש הרוסים, ואנחנו בכיוון חיובי, אסור לפספס את ההזדמנות הזאת, ולא לגמור את סוגיות הפנסיות - - -
יולי יואל אדלשטיין:
אדוני השר, מצטרף לכל הברכות שלך.
יולי יואל אדלשטיין:
הייתי פוצח בהתנצלות ארוכה על יציאתי, אבל מכיוון שיש לך עבר פלילי כיושב ראש קואליציה, אז אתה מכיר במציאות - - - יישר כוח על הביקור.
יולי יואל אדלשטיין:
מספר דברים, כל הנושא של עידוד העלייה, ואני יודע שהמשרד בראשותך עוסק בזה הרבה, כולל אפילו שינויים ארגוניים בזה, ואני ודאי מברך על כך, כי הסטטיסטיקות שאנחנו רואים בעיתון, גם אם לפעמים זה קצת מצחיק אותי לראות שמישהו מסכם שבשנת 2006 היו יותר יורדים מן העולים.
יולי יואל אדלשטיין:
משום מה, מנסיעותיי הלא כל כך רבות, אבל בכל זאת הקיימות, לא ראיתי בשדה התעופה בן גוריון אנשים שניגשים לדלפק, ואומרים אני יורד, אני מבקש להודיע לכולם, וגם לרשום בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שאני יורד מן הארץ.
יולי יואל אדלשטיין:
יחד עם זאת, ודאי שחובה על כולנו לפעול לשיפור המגמות.
יולי יואל אדלשטיין:
לגבי שטחי ברית המועצות לשעבר, חבר המדינות, ודאי שאני בעד פעילות מגוונת, אבל אני מציע לנהוג בזהירות ראויה לגבי עידוד העלייה מחבר המדינות.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שדווקא לי מותר לומר את הדבר הזה, ולא חשוד ביחס גזעני כלפי עולים מברית המועצות לשעבר.
יולי יואל אדלשטיין:
עיקר הפעילות רצוי שתתרכז בריכוזי אוכלוסייה מוסקווה, סנט פטרבורג, ומרכזים עירוניים אחרים.
יולי יואל אדלשטיין:
זה קשה מאוד, זה לא יותר פשוט בימים אלה מאשר להביא עולים ממדינה מערבית, או בירה מערבית.
יולי יואל אדלשטיין:
כי ההבדלים, הפערים ברמת החיים הם לא מי יודע מה, וחיי קהילה יהודית, ראית זאת, אין צורך לשכנע אותך.
יולי יואל אדלשטיין:
אבל יחד עם זאת, לא הייתי מציע לחזור למציאות שלגביה היו לי ויכוחים רבים עם חבריי הטובים מראשי הסוכנות ואחרים, וחיפוש בערי פריפריה קטנות אחרי אנשים שלא רק שלא היו מודעים ליהדותם, גם אף פעם לא היתה קיימת.
יולי יואל אדלשטיין:
לא בטוח שזו סוג אוכלוסייה שאנחנו רוצים בכוח להביא לכאן.
יולי יואל אדלשטיין:
אני אומר זאת, לא על מנת להניע מישהו מלעסוק בעידוד עלייה, אלא לומר, המדיניות צריכה להיות מדיניות מאוד מחושבת, ולא רק ריצה אחרי המספרים.
יולי יואל אדלשטיין:
לגבי סוגיית הגיור, אני מאוד מברך על העניין של המשרד בזה, ושמעתי על הוועדה של ארז דברים טובים, שמתקיימים שם דיונים רציניים ומקצועיים.
יולי יואל אדלשטיין:
אני רק יכול להוסיף לזה, לפני כשבועיים הודעתי על הקמת השדולה בכנסת לפתרון בעיית הגיור, וכבר שוחחתי עם מספר חברי כנסת, ומספר נוסף אני מתכוון לשוחח בימים הקרובים.
יולי יואל אדלשטיין:
אדוני השר, הדילמה לא פשוטה, אפשר לעשות מזה שדולה מאוד תקשורתית.
יולי יואל אדלשטיין:
אתה, ואני, ואחרים כאן יכולים לסמן כמה חברי כנסת, להביא אותם לשדולה, זה יצהיר לפרק את הרבנות, וזה יצהיר שגיור זה דבר קדוש ואסור לגעת בו, וזו פגיעה בקודשי ישראל ולסטטוס קוו, ואז מחר זה יהיה בתקשורת בצורה מאוד יפה.
יולי יואל אדלשטיין:
אם מחפשים פתרונות אמיתיים זה הרבה יותר עמוק, והרבה יותר רציני.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חייב לומר שאני בעצמי לא תמיד בטוח איפה צוואר הבקבוק כאן, כי לכאורה ביקרתי בבתי דין שיש לא מעט ביקורת מוצדקת.
יולי יואל אדלשטיין:
משום מה המספרים לא נעים לא כלפי מעלה, ולא כלפי מטה.
יולי יואל אדלשטיין:
כלומר, יש פה פלונטר שעוד לא הצלחנו עד הסוף לאתר.
יולי יואל אדלשטיין:
אני מציע, שארז וגורמים אחרים, אני אדבר גם עם הרב דרוקמן וגם עם אחרים, שיראו בשדולה בעלי ברית, ואני בטוח שגם חברי ועדת העלייה והקליטה, אדוני היושב ראש, רובם ככולם יוכלו להצטרף, ליטול חלק, איש איש על פי השקפתו.
יולי יואל אדלשטיין:
באמת לנסות ולחפש פתרונות מאיפה אנחנו ככנסת יכולים לסייע, ואם נאתר את המוקשים אולי גם ככנסת, נוכל לפעול הן בתקנים תקציביים וכל מה שיידרש.
יולי יואל אדלשטיין:
לסיכום, אני מברך על כל הפעילות שאתם עושים בתחום הזה של עידוד עלייה, וגם קליטתה בארץ, וכל מה שנוכל לסייע, כפי שאמרתי, לסייע במשימה הזאת, בוועדה הזאת, גם בראשות מיכאל נודלמן, וגם לאורך ההיסטוריה עם יושבי הראש הקודמים שישבו כאן.
יולי יואל אדלשטיין:
האווירה היתה באמת לסייע למשרד הקליטה, לפקח היכן שצריך, ולראות בזה משימה משותפת.
עקיבא תור:
היה לי הזכות ב-1984, לפגוש את חבר הכנסת אדלשטיין.
עקיבא תור:
עוד לפני ששנינו היינו ישראלים, והוא ראש המורים לעברית במוסקבה.
עקיבא תור:
סעדתי איתו את סעודת הפורים זמן קצר לפני שהוא נעצר בגין פעילות ציונית.
עקיבא תור:
אם היינו יודעים שאנחנו נהיה במעמד הזה, היינו עוד יותר שמחים.
יולי יואל אדלשטיין:
תראה לאן התקדמת.
יולי יואל אדלשטיין:
..
עקיבא תור:
אני רוצה לומר בשם המשרד, כשם שזכית לשיתוף פעולה מלא של השגרירה שלנו.
עקיבא תור:
אנחנו כאן בארץ נרצה ליטול את חלקנו בנושא עלייה.
עקיבא תור:
כמובן משרד החוץ לא יכול לפעול בעניין הזה מטעמים מובנים.
עקיבא תור:
אבל אנחנו לא רואים את עצמנו פתורים, ואנא ערב אותנו, את המטה שלנו כאן
עקיבא תור:
בארץ ונעשה כל מה שאנחנו יכולים, ובחפץ רב.
עקיבא תור:
בנושא הפנסיה, אלמד את הנושא, ונעלה את זה בפני שרת החוץ.
מיכאל נודלמן:
לא רק ברוסיה גם בכל המדינות.
עקיבא תור:
לגבי היחסים החבריים ידידותיים קוליגיאליים מקצועיים עם אנשי נתיב, אני רק יכול לחזק את הדברים של חברת הכנסת אביטל.
עקיבא תור:
אני מאוד מקווה שטורנטו, מונטיראול, הוא חלק של צפון אמריקה, ולא יספחו את ברית המועצות לשעבר.
עקיבא תור:
לגבי גרמניה זה מצב ייחודי.
זאב בוים:
למה אתה מקווה כך, דרך אגב.
עקיבא תור:
מכיוון שזה מקום שהעבודה, גם אם אנחנו עובדים עם אנשים שהם יוצאי חבר העמים, כבר דוברי אנגלית.
עקיבא תור:
העבודה איתם, כמו גם כן בארצות הברית, בכל מקום היכן שיש קהילה יוצאי חמ"ע, לא עבודה נתיבית לעניות דעתנו.
עקיבא תור:
עבודה סוכנותית.
עקיבא תור:
ברור שצריך להתביית ולעבוד מאוד קשה מול הקווים האלו, אבל בכלים של סוכנות, ובכלים של משרד החוץ, אני חושב שגם מתוך הדברים של השר עצמו, ברור שיש הרבה מה לעשות בארצות דוברי רוסית.
זאב בוים:
אמרתי מה שאמרתי לגבי ההבנות שישנן היום, ואני מניח שהן תושלמנה לפי הסיכום שהיה.
זאב בוים:
ובכל זאת, אני צריך להעיר הערה, עם כל הכבוד לכלים האחרים שאתה מדבר עליהם, כשבודקים בשורה התחתונה בתוצאות, אני לא רואה תוצאות כאלה.
זאב בוים:
אז איזשהו נסיון אחר להביא לתוצאות יותר טובות, רק מתוך העניין הזה, הוא ראוי בדיקה, ונסת
זאב בוים:
פק בזה, לכן שאלתי אותך.
עקיבא תור:
בעיר כמו טורנטו, או מקום כזה, יש לנו את כל המערכות הישראליות שצריכות להיות אפקטיביים, אינני רואה מקום ל- - -
עקיבא תור:
שאלתי שאינכם חייבים לענות כרגע, האם תימשך, או האם תהיה מדיניות לנסות להעלות מארצות חבר העמים כל מי שהוא זכאי שבות, גם אם אין לו כל כוונה או רצון להצטרף לעם היהודי.
זאב בוים:
על זה ניתנה תשובה.
זאב בוים:
אני לא בטוח אם יש פה טעות.
זאב בוים:
עלייה של כמליון ומאתיים אלף יוצאי חבר העמים שעלו לארץ, ההערכה היא שיש כ-290 אלף, שהם לא יהודים לפי ההלכה.
זאב בוים:
מתוכם אנחנו יודעים, על פי בדיקות, סקרים, ששליש מהם רוצה להתגייר עכשיו, או במסגרת התעמולה או הפרופוגנדה שעשינו עד עכשיו.
זאב בוים:
יכול להיות שאפשר יותר, אני לא נכנס לזה.
זאב בוים:
כמו שזה עכשיו, בלי מאמץ נוסף.
זאב בוים:
מתוך המאה אלף, או בכל השלבים מאלה שיש להם תעודה כדת וכדין ועברו את כל השלבים ואלה שרק נכנסו עכשיו, הכי הרבה מדברים על 18 אלף או 20 אלף בכל שרשרת התהליך.
זאב בוים:
כמובן שהמספר הרבה יותר קטן לצערנו אלה שהשלימו את הכל.
עקיבא תור:
תודה רבה, ברכות על הביקור.
אברהם שרנופולסקי:
אני מצטרף לכל הברכות ששמענו פה.
אברהם שרנופולסקי:
הייתי רוצה להדגיש, שלמרות קבלת פנסיה מרוסיה, ומאוקראינה, לא פחות חשובה גם מבחינת עידוד עולים פוטנציאלים, וזה שיפור מצבם של גמלאים עולים.
אברהם שרנופולסקי:
רציתי לשאול, איך להסביר שבתכנית למאבק עם העוני, שהכריזה הממשלה, אין אפילו זיכוי על 200 כמעט אלף עולים שעלו ארצה, ושצברו פנסיה כל כך קטנה שמורידה אותם מתחת לקו העוני.
אברהם שרנופולסקי:
למה המשרד לקליטת העלייה לא מטפל בסוגייה הזאת, למרות שבמפגש שהיה לנו איתך, הבטחת לנו לעשות צעדים מסויימים על מנת לפתור את הבעיה.
אברהם שרנופולסקי:
תודה.
זאב אלקין:
תוספת קטנה לשאלה הזאת.
זאב אלקין:
במצב הקיים היום אדוני השר, דיברת כאן על עידוד עלייה, אם אתה יהודי בן 45 או בן 50 במוסקווה, כדאי לך לחכות עד שתגיע לגיל פנסיה ואז כדאי לך לעלות.
זאב אלקין:
סך הכל ההפסד שיהיה לך מזה שתעלה בגיל 50, הוא כמעט שווה ערך, או יותר גדול מהרווח שתצליח לצבור פנסיה במדיניות הנוכחית של התמיכה הסוציאלית ובמדיניות הנוכחית לצבירת הפנסיה.
זאב אלקין:
יש כאן מסר מדהים, במיוחד לתושבים באותם ערים הגדולות ולאוכלוסייה.
זאב אלקין:
אתם מסודרים, אתם במקומות העבודה שלכם, בדירות טובות, אל תזוזו.
זאב אלקין:
כשתגיעו לגיל הפנסיה, הפנסיה נמוכה ברוסיה, וכאן תבואו ותחיו בתנאים נורמלים.
זאב אלקין:
האם זה חכם מבחינת מדינת ישראל ליצור מצב כזה, זו שאלה מאוד גדולה.
מיכאל נודלמן:
אני שמח לשמוע על הביקור שלך ברוסיה ועל התוצאות שיש לביקור הזה.
מיכאל נודלמן:
יש פוטנציאל גדול ברוסיה ובאוקראינה.
מיכאל נודלמן:
כולם מבינים שהפוטנציאל יותר גדול מאשר במדינות אחרות.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שאפילו ארבע מאות אלף יהודים, זה לא הולך ברגל.