GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום איצ'קוביץ:
אני לא כל כך מאמין בזה, אבל אנחנו נסיים את העבודה הזו וכשנסיים את העבודה של אחריות המדינה או אי אחריותה של המדינה לנושא של ביטחון תזונתי, תיקבע המדיניות של ממשלת ישראל, לפחות אני מקווה שהיא תקבע.
נחום איצ'קוביץ:
אבל זו פעם ראשונה שמשרד הרווחה מוכן לקחת בכלל את הבדיקה הזו בזווית ממלכתית ולא בזווית של עמותות.
נחום איצ'קוביץ:
עכשיו צריך לברך את השר הרצוג, שהותקף מאוד בתקשורת על ידי כל מיני גופים אקדמיים במיוחד שהוא מכרסם במדיניות הרווחה של המדינה בכך שהוא מנסה לבדוק האם צריכים ללכת למהלך ממלכתי בתחום של ביטחון מזון.
נחום איצ'קוביץ:
אז אלה שתי נקודות מאוד חשובות שהן בצינור ואני מזכיר לכם אנחנו מספר חודשים מצומצם במשרד.
נחום איצ'קוביץ:
זה פשוט להגיד לכם שהקצב הוא בכיוון.
נחום איצ'קוביץ:
אני ברשות
נחום איצ'קוביץ:
כם עוד אעבור, חברת הכנסת סולודקין הלכה אבל אין כל ספק שהנושא של הקצבאות מהווה חלק מהדיון ואנחנו גם בתוך הביטוח הלאומי אנחנו מתכוונים לעשות את זה.
נחום איצ'קוביץ:
אני בהחלט מוכן להביא בפני השר גם את דבריה של חברת הכנסת סופה לנדבר וגם חבר הכנסת אלקין בכך שנתגייס עם הביטוח הלאומי, אני אעלה את זה בפגישה שלי עם מנכ"ל הביטוח הלאומי לנושא של מהלך בינלאומי בתחום הקצבאות.
נחום איצ'קוביץ:
שלא יהיה מהלך פרטני של עמותות, אני אעלה את זה בפני יגאל בן שלום, מותר לי להעלות את זה בפניו.
נחום איצ'קוביץ:
אני אעלה את זה בפני השר על מנת לייצר צוות משותף, אני לא יודע עוד מי עוסק בזה בממלכה שלנו, במשא ומתן.
קריאה:
אתה מדבר על אמנות בילטרליות?
נחום איצ'קוביץ:
כן.
קריאה:
משרד החוץ.
נחום איצ'קוביץ:
משרד החוץ עוסק בזה בקצב שלו, יש לו זמן, אבל פה אנחנו עוסקים באנשים ולנו אין זמן.
מיכאל נודלמן:
מניסיון שלי ביטוח לאומי כמו שצריך.
מיכאל נודלמן:
שם יש ספורטה שהוא עובד אבל משרד החוץ הוא לא ממהר.
מיכאל נודלמן:
אינסטנציה סופי זה משרד החוץ.
מיכאל נודלמן:
הם צריכים שם, במדינות אלה, לעשות את הדבר.
נחום איצ'קוביץ:
אני מסכים אבל אם המוטיבציה תהיה מוטיבציה חברתית ולא מוטיבציה של קשרים בינלאומיים אני מניח, בכל אופן אני מוכן להביא את זה גם בפני מנכ"ל הביטוח הלאומי.
נחום איצ'קוביץ:
גם לגבי סוגיית הוועדה של רענן דינור אני יש לי מפגש תקופתי, שבועי, אני אעלה בפניו את השאלה הזו ואני אודיע לכם מה.
נחום איצ'קוביץ:
אני פשוט לא מכיר את זה, אני מודה שאינני מכיר את העניין הזה.
נחום איצ'קוביץ:
אני עוד דבר אחד.
נחום איצ'קוביץ:
הייתי מבקש אולי להביא בפניכם קצת נתונים לגבי, ובזה אני אסיים, אני לא רוצה להלאות אתכם ביותר מידי פרטים.
נחום איצ'קוביץ:
יש לנו מספר סעיפים צנוע במשרד עצמו שעוסק בנושא של הקשישים יוצאי חבר העמים ובכלל עולים חדשים.
נחום איצ'קוביץ:
סדרי הגודל אינם גדולים.
נחום איצ'קוביץ:
בכל אופן יש לנו, לפי דו"ח של 2006, עזרה ביתית ניתנה ל- 4,709 איש, טיפול אישי 566, טיפול כוללני 761 וסיעוד בסיסי בבית לעולים ל- 899 נפשות.
נחום איצ'קוביץ:
כמובן שזה,
סופה לנדבר:
על מה זה מדבר?
נחום איצ'קוביץ:
סיעוד בסיסי, מרים את רוצה לפרט?
מרים בר גיורא:
מה שנקרא צרכים מיוחדים לאותם זקנים עניים שזקוקים לטיפול ולא זכאים על ידי הביטוח הלאומי, זקוקים למישהו שיכנס לנהל להם את הבית, לבשל להם, דברים מהסוג הזה.
מרים בר גיורא:
מטפלת בית שלא דרך הביטוח הלאומי לאלה שלא זכאים.
מרים בר גיורא:
הם לא מספיק תשושים ולא מספיק מוגבלים.
נחום איצ'קוביץ:
הם בקו התפר בין סיעוד לבין,
מרים בר גיורא:
הם לא זכאים לגמלת סיעוד כי הם לא מספיק תשושים, אבל הם בודדים, הם לפעמים בדיכאון, הם לא מסוגלים לנהל את משק הבית שלהם בעצמם, או להתרחץ לבד וכדומה.
מרים בר גיורא:
זה תקציבים מאוד קטנים.
נחום איצ'קוביץ:
זה לא מספיק, התקציבים האלה מאוד קטנים כי הגישה גם הייתה בגדול פחות לספק סל שירותים, פחות לספק מצרכים ומוצרים כי הכיוון של הקצבאות זו המדיניות.
נחום איצ'קוביץ:
אני היום בישיבה שהייתה לי עם השר הרצוג בבוקר הוא ביקש ממני להגדיל את התקציב של הצרכים המיוחדים.
נחום איצ'קוביץ:
צרכים מיוחדים זה דבר שהיה פעם בעל עוצמה מאוד גדולה במשרד וכמעט נעלם.
נחום איצ'קוביץ:
אז אלה הם הדברים.
נחום איצ'קוביץ:
אני אביא את כל הדברים שכאן נאמרו לשר הרצוג.
נחום איצ'קוביץ:
יושב כאן נחום עידו שהוא מקשר בין הכנסת לבין הממשלה.
נחום איצ'קוביץ:
את כל הוצאות החוק שנמצאות בצינור, אני מבקש ממך נחום לרכז ללמוד ולהביא בדיון בפני השר כדי לראות מה מתוכם אנחנו יכולים להצטרף.
סופה לנדבר:
אנחנו פשוט מבקשים על אותם מספר אלפי עולים שרכשו את הדירות ולקחו את ההלוואות והיום חיים על קצבת זקנה.
סופה לנדבר:
מדינת ישראל צריכה לפחות לבטל את הסכום שהם קיבלו ממדינת ישראל וטוב יעשה השר הרצוג אם הוא ישים במילה שאתה כל כך אוהב באג'נדה, בסדר יום שלו את העניין של אותם אנשים שבעצם כמו שסיפרו לנו היום זה מדענים, זה מורים, זה עולים, זה מכל מיני סוגים אנשים.
סופה לנדבר:
מדינת ישראל לא לקחה על עצמה אחריות, אנשים רכשו את הדירות.
מיכאל נודלמן:
סופה, זה משרד הרווחה אנחנו כל הדברים
סופה לנדבר:
לא.
סופה לנדבר:
אבל בין משרד הרווחה, תסתכל מישה, מה שקרה לנו אנחנו העברנו שאפשרות שהם יכולים לצאת ל- 72 יום לחופש רצוף או חלקית ואתם לא, זאת אומרת אני לא מאשימה, להיפך אני אומרת ביטוח לאומי עבד ופעל בצורה מהירה ליישום של דברים אבל כנראה שתי ממשלות יש לנו שונות, ביטוח לאומי נמצא בממשלה אחת ומשרד רווחה ומשרד שיכון בממשלה אחרת.
סופה לנדבר:
ואנחנו היינו צריכים, כאשר הבנו את העוול שעשינו.
נחום איצ'קוביץ:
ביטוח לאומי היום מתואם עם המשרד.
סופה לנדבר:
המחשב צריך להיות אותו מחשב עם הממשלה.
נחום איצ'קוביץ:
בכל אופן ננסה לרכז את הצעות החוק שעולות כאן.
סופה לנדבר:
תנסו באותם דברים שאתם עושים אני חושבת שהשר יכול להמליץ על אותם אנשים שרכשו את הדירות ויכולים לעזור להם להחזיר את ההלוואה.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה לומר כמה מילים בנושא זה.
מיכאל נודלמן:
עוד פעם אני אומר, כאשר מדברים, כולם מבינים הכל, אבל כשזה מגיע לביצוע אין ביצוע.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שאנחנו צריכים לראות את כל הדברים האלה במערכת.
מיכאל נודלמן:
כאשר אנחנו רואים עוני באלה שהגיעו בגיל 45 זה אומר שאנחנו צריכים לפתור לא רק בעיה של הפנסיונרים בגיל פנסיוני אבל אלה שגם מגיעים בגיל מסוים, כאשר קשה לקבל עבודה, כאשר אנשים עובדים אבל לא מקבלים לא מפרישים שום דבר לפנסיה.
מיכאל נודלמן:
בגלל זה אני חושב שהדבר הכי חשוב זה פנסיה חובה.
מיכאל נודלמן:
בלי פנסיה חובה אנחנו כל הזמן נהיה במצב הזה.
מיכאל נודלמן:
חוץ מזה בהמשך למה שפה אמרו, אני רוצה להדגיש שאי אפשר לפתור את בעיית העוני בקשישים, לא לפתור בעיה אנשים מגיל 45 שבאים לפה כי עכשיו אנחנו פותרים עוני שלהם ואחר כך עוד יהיו ועוד יהיו.
מיכאל נודלמן:
זה דבר ראשון.
מיכאל נודלמן:
דבר שני, אני לא חושב שרק משרד בעניינים סוציאליים, רק משרד לעניינים פנסיונים יכולים לפתור את הבעיה לבד.
מיכאל נודלמן:
צריך לבנות חזית משרדים וכנסת וועדות כנסת שיעבדו וידאגו לבעיה זו, זו ועדת - - -,
נחום איצ'קוביץ:
דינור.
מיכאל נודלמן:
לא דינור, לדינור אין ועדה, זה הכל עושה משרד האוצר.
מיכאל נודלמן:
משרד האוצר יש מכתב אצלי שהוא חושב שאין לו מה לעשות, הבעיה צריכה להיפתר במשרד האוצר ובפנסיה חובה אלי הוא צודק לאלה שעובדים אבל אלה שמגיעים ולא עובדים הם אין פנסיה חובה, אין שום דבר.
מיכאל נודלמן:
פה גם יש בעיה.
מיכאל נודלמן:
כדי שלא לדבר בצד אחד על זה ובצד אחר על השני, צריכה להיות איזו קואליציה של: המשרד שלכם, משרד של פנסיונרים, ביטוח לאומי וועדות בכנסת, שמוכנים לעמוד אתכם יחד בצורה אחת מול ממשלה, מול משרד האוצר כדי לשפר מצב של קשישים, אני לא מדבר על פנסיונרים, על קשישים.
מיכאל נודלמן:
במדינות מתוקנות אנחנו יודעים וסופה פה אמרה, אני אומר, פנסיית מינימום זה 55% ממשכורת ממוצעת.
מיכאל נודלמן:
כמה אצלנו?
מיכאל נודלמן:
16%.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שצריך להיות איזו מטרה, לא שנה אחת על עשר שנים על 15 שנים, שגם מדינה שלנו צריכה להגיע ל- 55%.
מיכאל נודלמן:
זה לא תרופות, שם קצת להוסיף, שם קצת להוסיף.
מיכאל נודלמן:
חוץ מתרופות צריכה להיות מטרה.
מיכאל נודלמן:
אם אין מטרה כל החיים יהיו תרופות רק.
מיכאל נודלמן:
זה בלתי אפשרי במדינה מתוקנת.
מיכאל נודלמן:
זה אני רציתי להגיד ואני מבקש שאתם גם תחשבו על זה שמה שאנחנו מדברים עכשיו זו תרופה.
מיכאל נודלמן:
אנחנו מדינה חולה בנושא זה.
מיכאל נודלמן:
צריך להכין תוכנית איך להגיע למצב בריא.
מיכאל נודלמן:
דברים קטנים ככה וככה פה שמענו כולם, אני לא חושב שאנחנו כל כך.
סופה לנדבר:
אני רוצה לשאול רק ישנה הגדרה לניצול שואה.
נחום איצ'קוביץ:
זה כתוב בדו"ח.
סופה לנדבר:
תגיד לי מי שעבר מצור בסנט-פטרבורג, זה ניצול שואה?
נחום איצ'קוביץ:
יש רשימה.
נחום איצ'קוביץ:
אני מציע ש, הדו"ח כתוב בעברית, יש הסברה, יש שם גם רשימה של האזורים שכלולים בתוך העניין.
נחום איצ'קוביץ:
אני לא זוכר כרגע, פשוט אם את רוצה את אתר האינטרנט שלנו עידו יוכל לתת לך אחר כך, העוזר שלי.
קריאה:
אבל אתה אומר שיש 250 אלף ניצולי שואה.
נחום איצ'קוביץ:
268 אלף.
מיכאל נודלמן:
אני צריך להגיע להסכמות, להמלצות, וממה שאנחנו שמענו יש כמה המלצות.
מיכאל נודלמן:
בעניין מה שדיבר חבר הכנסת אלקין, אנחנו מבקשים מאיש קשר שלהם לעזור לנו להעביר חוקים שקשורים להשלמת הכנסה.
מיכאל נודלמן:
זה דבר ראשון, יש גם חוקים שאומרים על מה מותר לאלה שמקבלים השלמת הכנסה לקבל עוד.
מיכאל נודלמן:
אנחנו מבקשים עוד 500 שקל.
מיכאל נודלמן:
אנחנו מבקשים שכל החוטים שקשורים לשיפור מצבם של קשישים יהיו גם בפיקוח שלהם ויחד אנחנו צריכים לפתור איזה בעיות.
מיכאל נודלמן:
אני עוד פעם עומד על זה שממשלה, אנחנו מבקשים מהממשלה להקים תוכנית שיפור מצב של פנסיות במדינה שלנו יחסית למדינות מתוקנות.
מיכאל נודלמן:
אני לא אומר בחמש שנים אבל חמש שנים, עשר שנים, חמש עשרה שנים שהמדינה תהיה כמו כל המדינות, לא להגיע לאיזה שיפוצים שהיו תוכניות לפי בו אנחנו צריכים לעבוד ובסוף לא יהיה אני חושב כל כך הרבה בעיות, בצ'רנובילזים, בוויטרנים, בנכי מלחמה וכו'.
מיכאל נודלמן:
אם זה יהיה ככה.
נחום איצ'קוביץ:
חלק מהמקורות לתשלומי פנסיה לביטוח הלאומי זו הגבייה של הביטוח הלאומי.
נחום איצ'קוביץ:
התהליך שהכנסת החליטה בחוק ההסדרים לפני ארבע שנים או שלוש שנים היא שאנחנו מפחיתים את עלות העבודה דרך הפחתת תשלומי הביטוח הלאומי.
נחום איצ'קוביץ:
וכך גם העצמאות של הביטוח הלאומי הולכת ונשחקת, לפחות לטעמנו, כי 50% מתקציב הביטוח הלאומי הופך להיות תקציב המדינה.
נחום איצ'קוביץ:
בוודאי לכל מה שנוגע לעולים חדשים שטרם צברו זכויות וגם המקורות הכספיים מוטלים על תקציב המדינה.
נחום איצ'קוביץ:
ככל שהביטוח הלאומי יהיה יותר עצמאי ותהליך השחיקה של הגבייה והתקרות לא ישתנה, זה מה שקורה בעולם.
נחום איצ'קוביץ:
יש כאן סתירה בין הרצון להפחית את עלות העבודה שהיא דבר לגיטימי כדי לייצר צמיחה ומקומות עבודה לבין המקורות העצמאיים של הביטוח הלאומי בסוגיה הזו.
נחום איצ'קוביץ:
וזה חלק מהקונפליקט שאתם צריכים להיות מודעים אליו.
נחום איצ'קוביץ:
אם ימשיכו להוריד את הגבייה בביטוח הלאומי מהמעסיקים ומהעובדים בכל הורדה של חצי אחוז, זה למעלה ממיליארד שקל בהשפעה לתקציב, כמיליארד שקל בהשפעה לתקציב של הביטוח הלאומי, תקני אותי מהמחקר אם אני טועה.
נחום איצ'קוביץ:
אני אומר, שאם מורידים חצי אחוז בגבייה בביטוח הלאומי זה משפיע על הכנסות של הביטוח הלאומי כמיליארד שקל.
מיכאל נודלמן:
אין לי בעיות עם ביטוח לאומי.
מיכאל נודלמן:
יש לי בעיות שאין פנסיה חובה, שאין תוכנית.
נחום איצ'קוביץ:
אבל בסוף צריכך למממן את זה מאיזה שהוא מקור ואם מממנים את זה דרך מרכיבי עלות העבודה אז יש מקורות.
מיכאל נודלמן:
פנסיה חובה זה מי שעובד ומי שמעביד.
נחום איצ'קוביץ:
אבל מי המקור התקציבי אדוני היושב ראש?
נחום איצ'קוביץ:
צריך מקור תקציבי.
נחום איצ'קוביץ:
אם המקור התקציבי יהיה רק תקציב המדינה, זה מתחרה בתקציב הביטחון.
מיכאל נודלמן:
אני לא אומר שזה תקציב המדינה.
נחום איצ'קוביץ:
אז מי ישלם את זה?
מיכאל נודלמן:
חלק המעביד וחלק המדינה צריכה לשלם.
נחום איצ'קוביץ:
הוא לא מספיק לצבור זמן ואז ההשלמה צריכה להיות דרך הביטוח הלאומי ואם שוחקים את מרכיבי ההכנסות של הביטוח הלאומי ואת עצמאותו לא יהיה מקור.
נחום איצ'קוביץ:
צריך לראות את התמונה הכוללת של מה שמתרחש בכלכלה הישראלית, באג'נדה החברתית כלכלית שלנו.
מיכאל נודלמן:
אתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים אבל 16% ממשכורת ממוצעת בארץ ו- 50% בכל המדינות המפותחות, זה אומר שאנחנו לא במסלול טוב.
מיכאל נודלמן:
כל הדיבורים, אני לא שומע בדיבורים כאלה.
מיכאל נודלמן:
אני יודע מה יש בעולם, אני יודע מה אצלנו יש.
מיכאל נודלמן:
אצלנו 16% פנסיה.
מיכאל נודלמן:
זה לא הולך לכל הדברים.
נחום איצ'קוביץ:
אדוני היושב ראש, אתה מדבר על הצד של התשלום, אני מדבר על הצד שיהיה מקור תקציבי לתשלום זה הכל.
מיכאל נודלמן:
למה במדינות אחרות יש מקור ואצלנו אין.
נחום איצ'קוביץ:
כי גובים גם כסף.
מיכאל נודלמן:
כי אצלנו יש הרבה , כמו שאומרים.
מיכאל נודלמן:
.
מיכאל נודלמן:
בכסף.
משה בר סימן טוב:
משהו אחד אדוני היושב ראש, כולל השלמת הכנסה, הקצבה הממוצעת כולל השלמת הכנסה מגיעה ל- 30% מהשכר הממוצע ליחיד וכ- 45% מהשכר הממוצע לזוג.
משה בר סימן טוב:
16% זה הרובד הבסיסי, אבל מעטים מקבלים רק אותו.
משה בר סימן טוב:
כי יש גם את הקצבה הממוצעת שהיא 50% יותר ומביאה אותנו ל- 24% ולמי שלא מגיע לזה ומקבל השלמת הכנסה אנחנו מגיעים ל- 30% ול- 45% לזוג.
מיכאל נודלמן:
אתה רוצה להגיד לי שקצבת זקנה ותוספת השלמת הכנסה זה 50% ממוצע בארץ?
משה בר סימן טוב:
לא.
משה בר סימן טוב:
30% ליחיד ו- 45% לזוג.
מיכאל נודלמן:
זה לא 50.
משה בר סימן טוב:
זה גם לא 16, זה פי שניים.
מיכאל נודלמן:
אבל הוועדה יכולה לבקש מהמדינה לבנות תוכנית עם כל הדברים שיש אצלכם.
מיכאל נודלמן:
אנחנו חברי כנסת לא צריכים לדעת כל הדברים, אנחנו יודעים שיש מדינות מתוקנות איפה יש 50%, פחות.
מיכאל נודלמן:
לא פחות מ- 55%, אתה לא מכיר?
מיכאל נודלמן:
בוא, אני אראה לך שיש לא פחות מ- 55%.
מיכאל נודלמן:
אני לא מדבר על קצבה, אני מדבר על פנסיה.
משה בר סימן טוב:
פנסיה חובה אנחנו מסכימים, פנסיה חובה אמורה להביא אותנו למצב הזה.
מיכאל נודלמן:
זה אנחנו קצת יצאנו ממסלול אבל אני בכל זאת אני מאוד מודה לך שאתה היית ואתה שמעת את כל הדברים פה.
מיכאל נודלמן:
אני מקווה שזה, אני לא מאמין שזו פעם אחרונה אבל אני מקווה שתהיה איזו התקדמות ונשים כאלה תיק באמת אנחנו צריכים להיות קצת עם כבוד לקשישים.
מיכאל נודלמן:
בוקר טוב.
מיכאל נודלמן:
היום נעשה דיון מהיר בהצעה של חברת הכנסת סופה לנדבר: העברת ותמיכות לארגונים וולונטריים דוברי רוסית.
סופה לנדבר:
קודם כל, אני רוצה לברך את חברי הכנסת, את יושב ראש הוועדה, את מר אריה קורת ממשרד הקליטה, את נציגי ארגוני העולים, ואני רוצה להביע את הדאגה שלי על ועדת התמיכות של משרד הקליטה.
סופה לנדבר:
יש לי כמה דברים לומר.
סופה לנדבר:
קודם כל, 2.5 מיליון, שזו הקרן לתמיכות, זו פשוט בושה.
סופה לנדבר:
זה לא תמיכה, זה סתם צחוק, זה לעשות צחוק מהעבודה, ואני רוצה להגיד על זה שאם לקחת בחשבון שבעצם מ-2.5 מיליון, 2 מיליון זה הסכם קואליציוני של 'ישראל ביתנו', אז בכלל, אני לא רוצה לומר, אבל ככה מתייחסים במשרד הקליטה לארגוני עולים.
סופה לנדבר:
ארגוני עולים תמיד היו בסיס לפעילות.
סופה לנדבר:
אנחנו חזרנו עכשיו מרוסיה הלבנה ואנחנו רואים את הפעילות ואנחנו רואים את הבסיס לפעילות.
סופה לנדבר:
ארגוני עולים, לא פעם אחת, כמי שגם היה יושב ראש ארגון, ואני ממשיכה להיות יושבת ראש ואני אומרת שאלה אנשים שעושים עבודת אמת.
סופה לנדבר:
הם לוקחים יד ביד, הולכים צעד צעד, הם עושים פעילות כל כך קשה למען אותן קהילות שהם מייצגים.
סופה לנדבר:
לא יכול להיות שמשרד הקליטה כל שנה מצמצם את הסכומים.
סופה לנדבר:
זה דבר אחד.
סופה לנדבר:
דבר שני שמדאיג אותי, ובגלל זה ביקשתי דיון מהיר, שמכל הרשימות האלה, 60% זה בכלל עמותות וארגונים שלא קשורים לקליטת עלייה.
סופה לנדבר:
חב"ד, שמב"ד.
סופה לנדבר:
אני מאחלת לכולם הצלחה, אבל כל אחד, לפחות כך כתוב במסמכים של משרד הקליטה, צריך לפנות למשרד שמטפל בעניין.
סופה לנדבר:
אם זה ספורט, אז למשרד התרבות והספורט, אם זה קליטת עלייה, אז לקליטת עלייה.
סופה לנדבר:
אם זה בנושא הרווחה, אז לתמיכות של משרד הרווחה וכן הלאה וכן הלאה.
סופה לנדבר:
אני ספרתי, הסתכלתי.
סופה לנדבר:
מה זה 10,000, מה זה 30,000 לארגון עולים?
סופה לנדבר:
הרי אנחנו כולנו יודעים.
סופה לנדבר:
זו פשוט חלוקה לא צודקת, לא נכונה.
סופה לנדבר:
כל שנה אנחנו משנים את הקריטריונים.
סופה לנדבר:
אני חושבת שדי, מספיק לשנות את הקריטריונים.
סופה לנדבר:
ברשימה הזו צריכים להוציא את כל העמותות, לפחות בשלב הזה, שלא קשורות לקליטת עלייה.
סופה לנדבר:
אפשר לחבר סיפורים ואפשר להכניס לזה עוד מיליון ומיליון אנשים שצריכים לקבל תמיכה של הקרן לקליטת עלייה, אבל אני חושבת שאלה שצריכים לקבל, הם רק כאלה שקשורים לקליטת עולים.
סופה לנדבר:
יש פה מסמך של המנהלת הכללית של משרד הקליטה לשעבר, גב' שלומית כנען, שהיא אומרת איך היא חושבת העמותות שעוסקות בקליטת עלייה צריכות לקבל את הבונוסים.
סופה לנדבר:
אני חושבת שיחד עם הבונוסים, הייתי מצביעה על כך שיש פה סכום מאוד מאוד נמוך.
סופה לנדבר:
משרד הקליטה צריך לדאוג לסכום הרבה יותר גבוה, לפחות להגיע למה שהיה תמיד, זה דבר אחד.
סופה לנדבר:
ודבר שני, אנחנו מביעים דאגה.
סופה לנדבר:
אנחנו, אני וחברי הכנסת מרינה סולודקין ואמנון כהן, פתחנו עיניים בביילורוסיה, כאשר חלק מהאנשים שעברו קליטה לא כל כך מוצלחת חזרו לביילורוסיה, ואני מבינה שלא רק לביילורוסיה, גם לאוקראינה, והם מבקשים ביטול של האזרחות של מדינת ישראל.
סופה לנדבר:
אנחנו חושבים שעמותות שעוסקות בקליטת עלייה זה ידידים, זה חברים, זה שותפים של משרד הקליטה, ולשותפים צריכים לתת יחס אחר.
סופה לנדבר:
עם 30 ואפילו 100 אלף שקלים, אי אפשר לעשות שום דבר היום.
סופה לנדבר:
צריכים לקחת את האנשים, צריכים ללוות אותם.
סופה לנדבר:
כמה אנשים, מרינה, היום עובדים במשרד הקליטה, רכזים?
סופה לנדבר:
500 רכזים.
סופה לנדבר:
אני לא מסתכלת לכיס של אף אחד, אבל השווי של העובדים האלה, זה פי כמה ממה שמקבלות העמותות.
סופה לנדבר:
רוב הפעילות בעמותות זה התנדבות, התנדבות נטו, ובגלל זה אני חושבת שאתם צריכים לחזק את העמותות וצריכים לחשוב יחד.
סופה לנדבר:
אנחנו היום גם רואים שהסוכנות מקצצת כספים ואז, עם הסוכנות ומשרד הקליטה יחד, אנחנו הורגים והורסים את העמותות וחבל על כך.
סופה לנדבר:
זה לא רק קצה עמוד השדרה, זה חוליות, שבלי החוליות האלה, אין קליטת עלייה, בגלל שמי שצריך לטפל, יחד עם משרד הקליטה ועם הסוכנות, זה אותן עמותות שצריכים לחבק אותם, לעשות להם תנאים ולעשות הכול כדי שיקדמו את הנושא יחד עם משרד הקליטה והסוכנות ויחד עם מדינת ישראל.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה להגיד לחברי הכנסת שאנחנו, אחרי הישיבה, צריכים להניח על שולחן הכנסת מסקנות, ואני מבקש שכל אחד יחשוב איזה מסקנות הוא רוצה שיהיו על שולחן הכנסת.
מרינה סולודקין:
תודה ליושב ראש וליוזמת של הדיון, חברת הכנסת סופה לנדבר.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שהנושא מאוד חשוב.
מרינה סולודקין:
בארץ סוף סוף הגיעו למסקנה שתהליך של הקליטה הוא רב דורי, בגלל זה, כל הטענות שאין הרבה עליי ובגלל זה אפשר לצמצם את התקציבים של משרד הקליטה ובמיוחד את תקציבי התמיכות, זו החלטה לא נכונה.
מרינה סולודקין:
אני יכולה לתת לכם את הסכומים בפרספקטיבה.
מרינה סולודקין:
כשאני יצאתי מהתפקיד של סגנית השרה, בשנת 2000, זה היה 14 מיליון שקלים.
מרינה סולודקין:
כשאני יצאתי מהתפקיד ב-2006, זה היה 7 מיליון שקלים, ועכשיו, תהליך כל כך דרסטי, זה 2.5 מיליון שקלים.
מרינה סולודקין:
זה בושה וחרפה.
מרינה סולודקין:
אי אפשר לעבוד.
מרינה סולודקין:
אני לא יודעת איך מר אריה קורת יכול לעבוד, בגלל שחלק מאוד חשוב של קליטת העלייה, האקלים, התוצאות הטובות, זה משרד הקליטה יחד עם העמותות של העולים.
מרינה סולודקין:
המסקנה הראשונה, אני חושבת,שאנחנו, כוועדה, צריכים לפנות גם לשר הקליטה, ויותר לשר האוצר החדש כשיהיה, ולהגיד ש-2.5 מיליון שקלים זה ביטול של הפעילות של העמותות בתחום של קליטת העלייה, ואנחנו יודעים עד כמה זה חשוב העמותות של האתיופים והעמותות של הארגנטינאים והעמותות של הרוסים, ואי אפשר לסבול את זה.
מרינה סולודקין:
דבר שני, חברת הכנסת סופה, את העלית את הנושא, למה נותנים לאלה, למה לא נותנים לאחרים?
סופה לנדבר:
לא, אני לא אומרת למה.
סופה לנדבר:
את יודעת כסגנית השר, בשורה העליונה כתוב שמי שיכול לפנות למשרד אחד, לא יכול לפנות למשרד שני.
סופה לנדבר:
אז איך יכול להיות פה שיש נושאים שהם לא קשורים לקליטת עלייה?
סופה לנדבר:
אני לא אומרת, אפשר להרחיב את זה עד בלי הגבלה, אבל בזמן שיש סכום כל כך נמוך, איך דת קשורה לקליטת עלייה?
סופה לנדבר:
או איך דת מחליפה את קליטת העלייה?
סופה לנדבר:
זה פשוט לא מקובל.
מרינה סולודקין:
אני אגיד לך.
מרינה סולודקין:
אני עקבתי אחרי מה שקרה עם הקריטריונים.
מרינה סולודקין:
אני מאוד זוכרת את התפקיד הפעיל של המנהלים הכלליים של משרד הקליטה שלפעמים הגיעו לנושא חדש ומיד התחילו לבנות את המערכת של התמיכות החדשה, עם קריטריונים שעודדו עמותות גדולות ולפעמים בכלל לא קשורות לעניין של קליטת עלייה.
מרינה סולודקין:
ואת צודקת, שכדי למנוע כפילות, חלק מהעמותות האלה שמקבלות תמיכות גם במשרד החינוך, גם במשרד הרווחה, מופיעים גם במשרד הקליטה, וחבל, אבל אני חושבת שזו לא אשמה של המשרד, זה האשמה של יוזמות לא ברוכות של מנהלים כלליים שחושבים שיכולים להגיע למשרד מקצועי וזה, ומיד להתחיל את ההליך של קריטריונים חדשים.
מרינה סולודקין:
יחד עם משרד המשפטים, ששם המטרה היא אחרת לגמרי, לא תואמת, חיסכון, או עוד קריטריונים.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שביחס למגזר השלישי בתחום של קליטת עלייה, עדיין צריכים לתקן הרבה דברים.
מרינה סולודקין:
מה שאני מבקשת מיושב ראש הוועדה זה להעלות את העניין בפנייה לשר של משרד הקליטה ולשר האוצר.
מרינה סולודקין:
אם יהיה צורך, אני חושבת שאנחנו אפילו צריכים לפנות לראש הממשלה.
מרינה סולודקין:
או לעשות הפגנות, כי 2.5 מיליון שקלים---
מיכאל נודלמן:
ראש הממשלה הוא יושב ראש ועדת שרים לקליטה ועלייה.
מרינה סולודקין:
כן, אז אני חושבת שזה נכון.
סופה לנדבר:
אני מבינה ש-2 אנחנו העברנו.
סופה לנדבר:
אם לא היינו מעבירים, אז בכלל.
מרינה סולודקין:
חברת הכנסת סופה לנדבר, אני חושבת, שזה עניין של הסכמים קואליציוניים, שמנצלים במשרד האוצר ומנצלים לרעה.
מרינה סולודקין:
במקום שבמקום התקציבים, חותמים ומוכרים פעמיים, שלוש פעמים.
מרינה סולודקין:
את זוכרת כמה פעמים מכרו לנו תמיכות וזה.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שעכשיו המצב הפוליטי מאוד מאוד עדין ובעייתי, וצריכים לומר בקול רם מה שחושבים בנושאים האלה, אלה שיכולים.
מיכאל נודלמן:
מי עוד רוצה לומר כמה מלים בנושא?
אלי זרחין:
אני מהאגודה הישראלית למען ילדים עולים.
אלי זרחין:
אדוני היושב ראש, חברי חבר הכנסת נכבדים, חשוב לי דווקא להתחיל בלתת מחמאה למשרד הקליטה.
אלי זרחין:
אני חושב, חברת הכנסת מרינה סולודקין, שיש גם יתרון שתמיכות לא טובות, הולכים לשנות אותן.
אלי זרחין:
אני לא מכיר משרד אחר שפנה אלינו, לארגונים, ואמר 'תתנו הצעות שלכם איך לשנות אותם' ואני חושב שאנחנו, כארגון שעובדים מול מורלי והמשרד שלו, כמו שאמרת, חברת הכנסת לנדבר, הם שותפים לכל דבר.
אלי זרחין:
זאת אומרת, נכון שאריה קורת אשם בכל דבר---
סופה לנדבר:
אתה שמת לב שאנחנו לא כועסים, בגלל שכאשר אני מתחילה לכעוס, אריה (קורת) מכיר אותי.
סופה לנדבר:
אנחנו מנסים למצוא פתרון.
אלי זרחין:
אני רק רוצה להגיד שאנחנו כארגון רואים באריה קורת ובצוות שלו שותפים לכל דבר.
אלי זרחין:
הם יושבים איתנו על תוכניות, הם מחפשים איתנו כסף איפה שניתן לחפש.
אלי זרחין:
אבל יש בעיה, אין כסף.
אלי זרחין:
אני חושב שאנחנו ארגון לא קטן בארץ, שקיבל תשובות שליליות לכל הדבר, כי כאן חסר לו 500 נקודות, כאן חסרות לו 300 נקודות ואם יש כסף שאפשר להביא השנה, יכול להיות שזה עוד לא מאוחר.
אלי זרחין:
על סמך אותה ועדה שהיתה להם, אם יש יותר כסף, אז אולי עולה אפשרות גם לאותם ארגונים שקיבלו תשובות שליליות, אולי פתאום יקבלו את הכסף.
אלי זרחין:
דרך אגב, גם ב-10,000 שקלים שאנחנו מקבלים לפעמים, אני לא מזלזל.
אלי זרחין:
זה גם כסף וכסף טוב.
אלי זרחין:
אני חושב שיש כאן בעיה שהקריטריונים של המשרד, חברת הכנסת סולודקין, לפי דעתנו, יכול להיות שצריך לשנות אותם.
מיכאל נודלמן:
2 מיליון בקריטריונים הכי טובים, אני לא חושב שאפשר לחלק---
אלי זרחין:
זה נכון, אבל בוא נעזוב שנייה את הכסף.
אלי זרחין:
אתה צודק שיש 14 מיליון שקלים.
אלי זרחין:
זה לא 2.5 או חצי מיליון, זה שונה לחלוטין.
אלי זרחין:
אתמול היתה ישיבה שמר אריה קורת זימן אצלו במשרד עם ארגוני העולים ואני רוצה להציג כמה נקודות שעלו שם.
אלי זרחין:
אחת, שחברת הכנסת סופה לנדבר כבר אמרה.
אלי זרחין:
הרבה ארגוני עולים הם ארגונים קטנים.
אלי זרחין:
נקודות זה מספרים.
אלי זרחין:
אם אני עובד ב-5 יישובים אני יכול לעשות 10 הרצאות, 50 הרצאות, אני אקבל 300 נקודות.
אלי זרחין:
אם ארגון ויצ"ו, עם 100 גני ילדים ובתי ספר, בכל בית ספר רואה 2 נקודות, יש לו כבר 2,000 נקודות.
אלי זרחין:
זאת אומרת, צריך לעשות איזה שהוא מנגנון---
סופה לנדבר:
איך ויצ"ו, שהמטרה של ויצ"ו אחרת לגמרי, קשור לקליטת עלייה?
אלי זרחין:
חברת הכנסת סופה לנדבר, זה מה שאת אמרת ואני מסכים עם ההצעה של גב' שלומית כנען שארגון שמטרתו קליטת עלייה בתעודת הרישום שלו, יקבל בונוס 25 נקודות.
אלי זרחין:
זה מאוד מתחבר לי ואני מסכים עם זה.
אלי זרחין:
אבל כשיש יותר ארגונים, אני חושב שצריך לחפש דרך שגם ארגונים לא גדולים כל כך, שעושים פעילות בעיר אחת או בשני יישובים ועושים פעילות טובה, יוכלו לקבל תמיכה.
אלי זרחין:
יש ארגונים ש-60,000 שקלים זה בדיוק אפשרות לקיים את הפעילות ולא לקחת 200 או 300 שקלים מהתושבים.
אלי זרחין:
אז למשל אנחנו מציעים שקודם כל, הבונוסים האלה שאת אמרת, זה כבר פתרון.
אלי זרחין:
גב' שלומית כנען הציעה הצעה שנייה שאנחנו גם מתחברים אליה, שארגון שבו 50% לפחות בהנהלה הם בעצמם עולים, גם יקבל 25% בונוס, וזה ייתן גם אפשרות לאותם ארגונים גדולים שרוצים לעבוד, אולי לשנות את תעודת הרישום שלהם, לשנות מטרות, אם הם רוצים, וגם להביא עולים להנהלה.
אלי זרחין:
כלומר, נגיד צוות בארגון, ובארגונים אחרים יושבים עולים בתוך ההנהלה.
אלי זרחין:
אין עולים בהנהלת הידידים או בהנהלת ויצ"ו, או בהנהלת נעמ"ת.
אלי זרחין:
נקודה שנייה – אם יש מעט כסף, למשל, אדוני היושב ראש, אז יכול להיות שצריך להוריד גם את התקרה.
אלי זרחין:
אם התקרה היום 350,000 שקלים מקסימום, אנחנו מציעים להוריד את זה ל-100,000 שקלים.
אלי זרחין:
ואז אם יש פחות כסף, יותר ארגונים יקבלו כסף.
אלי זרחין:
כי חלק מהעניין הוא שלא נשאר כסף, כי אם כאן 3 ארגונים קיבלו הרבה כסף, אז כמה נשאר?
אלי זרחין:
ואז אם אנחנו מורידים את הסף, יש הרבה ארגונים ש-30 או 50 אלף שקלים בשבילם, זה סכומים מאוד מכובדים שיאפשרו להם פעילות מאוד טובה להמשיך.
אלי זרחין:
חשוב להגיד, וחברת הכניסה מרינה סולודקין כאן צודקת, כשדיברת על העניין הרב דורי.
אלי זרחין:
אני חייב להגיד שמר אריה קורת כל הזמן מעודד אותי לעבוד גם עם הילדים שנולדו בארץ, גם עם הסבים והסבתות, שלא תמיד, פורמלית, נמצאים בקריטריונים של אותו אגף שלכם, אבל כשיש צורך, אנחנו עובדים איתם.
אלי זרחין:
זה בדיוק הקטע שאנחנו רוצים לעבוד.
אלי זרחין:
יש ארגונים, כמו שאת אמרת, מתנדבים, שנגיד מתמקדים בעבודה עם ילדים קטנים, או בעבודה עם סבים וסבתות.
אלי זרחין:
וזה ארגון, נגיד, שעובד רק בנצרת עלית, או רק יושב בלוד.
אלי זרחין:
ושוב, הסתכלנו על נקודות עכשיו, המינימום בחלק מהתחומים היה 11-12 אלף נקודות, שכל פעילות זה 6, 2, 10 נקודות.
אלי זרחין:
איך ארגון קטן יכול להגיע לנקודות האלה.
אלי זרחין:
אז פוסלים את הארגון, ואורלי (נעים) כל הזמן אומרת לי, 'זה לא אנחנו, זה המחשב'.
אלי זרחין:
זה היה הוויכוח שלי עם אברהם, הוא ביקש שכל ארגון יקבל כסף.
אלי זרחין:
יש ארגון שלא מקבל משאבים בגלל שהוא לא עומד בדרישות, בגלל שהוא לא עושה משהו, אבל הרבה מאוד ארגונים השנה לא קיבלו כסף בגלל שהם חסרים את הנקודות האלה.
אלי זרחין:
הם לא שיקרו, פשוט.
אלי זרחין:
הם היו יכולים לשקר, לכתוב 10,000 הרצאות, אבל כאילו למי אנחנו משקרים?
אלי זרחין:
ואנחנו מבקשים, אדוני היושב ראש, ששני הדברים האלה, כן שינוי קריטריונים.
אלי זרחין:
שינוי קריטריונים, שינוי תבחינים, לכיוון שגם ארגונים שהם לא ארגונים גדולים, ארגוני עולים, יוכלו לקבל תמיכה ויהיו חלק.