GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרק בסין:
אני חושב שחקיקה בנושא של מנהל מחלקת רווחה או מנהל מחלקת חינוך בחוק חינוך חובה, יש הגדרה מי יכול לטפל בנושא הזה.
זאב אלקין:
שם יש הגדרה מקצועית.
מרק בסין:
הנקודה השלישית שהיא החשובה ביותר היא המימון של נושאי המשרה ביחידות הקליטה, מימון שחייב להיות ממלכתי.
מרק בסין:
אני מבקש לשים דגש על זה ולהיזהר מלחוקק חוק שיטיל את האחריות על הרשויות המקומיות בלי לתת להן סמכות.
מרק בסין:
היו ניסיונות כאלה והם קיימים בחלק מהחוקים, כאשר מטילים אחריות לביצוע על הרשויות ועושים זאת בלי מימון ממלכתי, במיוחד כאשר מדובר באחריות ממלכתית.
מרק בסין:
זו נקודה מאוד חשובה ואני מבקש לקחת אותה לתשומת לב.
מיכאל גינקר:
בשתי הצעות יש גישה שונה כאשר אחת אומרת שצריך לחלק את זה 50-50 בין משרד הפנים למשרד הקליטה, ובהצעה השנייה כתוב ש-75 אחוזים על הממשלה ו-25 אחוזים יהיה מצ'ינג של העירייה.
זאב אלקין:
זה תקצוב היחידה.
מיכאל גינקר:
כן, תקצוב היחידה.
מיכאל גינקר:
את זה צריך לחדד.
מרק בסין:
זה ברור.
מרק בסין:
אם תקרא בתוספת, התוספת מגדירה מה מכסה המימון ושם מופיע גם שכר עובדים.
זאב אלקין:
השאלה אם זה מתייחס גם למנהל היחידה.
מרק בסין:
תשלום שכר לעובדים במתן שירותי קליטה לתושבי הרשות המקומית.
מרק בסין:
אני מתאר לעצמי שכן.
קריאה:
האם לפי ההצעה ישנם ישובים שיכולים להישאר ללא יחידת קליטה?
זאב אלקין:
יש פה שלוש הצעות.
זאב אלקין:
לפי ההצעה של דוד רותם וקולט אביטל, אם אני מבין אותה נכון, הם בכלל לא מפרידים ובכל ישוב צריך להיות רכז עלייה.
זאב אלקין:
בהצעה של סטס מיסז'ניקוב וגם שלי ושל מרינה מדובר על שני סוגי רשויות, או רשות עם יותר מ-10,000 אנשים או רשות עם יותר מ-10 אחוזים.
זאב אלקין:
במקרה הזה למשל פרדס חנה תיכנס דרך 10 אחוזים ולא דרך 10,000 תושבים.
מיכאל נודלמן:
כאשר ההצעות יעברו בקריאה טרומית, יתקיים דיון בשלושת ההצעות.
נחמה אפרתי:
אצלנו ברעננה העלייה דווקא בסימן עלייה וכל הזמן ממשיכים להגיע עולים.
מיכאל נודלמן:
יש הרבה עולים ברעננה?
נחמה אפרתי:
כן, מגיעים מצרפת, מארצות-הברית, מבריטניה.
קריאה:
יש מאתיופיה?
נחמה אפרתי:
דוגמית.
נחמה אפרתי:
אדוני היושב-ראש הזכיר בתחילת הדברים שהרשות המקומית מרבה לעסוק בקליטה.
נחמה אפרתי:
אנחנו היום נדרשים לעסוק גם בעלייה.
נחמה אפרתי:
בעידן האינטרנטי יוצרים אתנו קשר באמצעות האינטרנט ובודקים אפשרויות לעלות ולא פעם מטשטש הגבול האם אני יותר מנהלת יחידת קליטה או שליחה של הסוכנות, האם אני צריכה לעסוק בעידוד עלייה ולתת מענה על דברים עוד טרום העלייה.
נחמה אפרתי:
אני חושבת שזו מגמה לפחות לגבי מדינות אירופה וצפון אמריקה, מגמה שתמשיך, וצריך להוסיף את זה כחלק מהתפקידים שלנו, גם אם זה לא תפקיד רשמי.
נחמה אפרתי:
העולה הפוטנציאלי שבוחר לעלות, שעושה עלייה מתוך בחירה, רוצה מידע מקומי, עדכני, לוקאלי ולא תמיד השליח ידע לומר בדיוק איזה בית ספר מתאים לפרופיל זה או אחר של העולים.
נחמה אפרתי:
זו עוד פונקציה שמתווספת לאותה מחלקת קליטה.
נחמה אפרתי:
נקודה נוספת שאני חושבת שמופיעה במרומז בהצעת החוק.
נחמה אפרתי:
חשוב שלאותה יחידה תהיה איזושהי אוטונומיה.
נחמה אפרתי:
אני לא חושבת שזה נכון שהיא תהיה מסונפת למחלקת חינוך או רווחה.
נחמה אפרתי:
יש לזה יתרון גדול כאשר היחידה היא יחידה אוטונומית.
נחמה אפרתי:
העולים הם לא רווחה אלא הם קבוצה של תושבים בעלי צרכים מיוחדים אבל לא בקונוטציה של רווחה.
נחמה אפרתי:
זה מאפשר גם איזשהו תהליך של קבלת החלטות מבחינת סדרי עדיפויות של המשאבים ובכלל בתהליך העבודה.
מיכאל נודלמן:
רעננה היא עיר יפה וטוב שיש עולים שיכולים להתקשר אליכם ולבחור את בית הספר ואת הדירה.
מיכאל נודלמן:
אכן, יש גם עולים כאלה אבל לא מרוסיה.
סרגיי אוקלנדר:
אולי אני לא דוגמה, אבל מאז הפכתי להיות סגן ראש העיר מגדל העמק – בקדנציה הראשונה הייתי רק חבר מועצת העיר – הפכתי את מחלקת הקליטה שלנו לאגף הקליטה ואני ממונה על תיק הקליטה שהוא אחד מהתיקים שלי.
סרגיי אוקלנדר:
אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד הקליטה, וייאמר לזכותו שהוא תומך ועוזר.
סרגיי אוקלנדר:
לאחרונה יצאתי מטעם הסוכנות לסוכנות ונפגשתי עם עולים פוטנציאליים שאמורים לעלות לארץ והם די מעודכנים.
סרגיי אוקלנדר:
אנחנו יכולים לשים דגש רק על דברים ספציפיים שקיימים באותה רשות אותה אנחנו מייצגים.
סרגיי אוקלנדר:
השליחים שלנו מטעם הסוכנות עובדים בשיתוף פעולה מלא עם העולים ואין להם שום בעיה לקבל מידע על רשות זו או אחרת.
סרגיי אוקלנדר:
אנחנו צריכים לשים דגש לא רק על המשרות בהן אנחנו דנים כאן אלא גם לעבוד מול ראשי הרשויות בזכותם יש את האפשרות לתמוך ולעזור.
סרגיי אוקלנדר:
ראש העיר שלנו עוזר ותומך.
סרגיי אוקלנדר:
זכותה של הכנסת לקדם את החוק במקביל ולעשות זאת מול ראשי הערים.
סרגיי אוקלנדר:
אנחנו חייבים גם לדון ולחשוב איך להביא את העולים הפוטנציאליים כיוון שהמודעות בחוץ לארץ ירדה כמעט לאפס.
אמיר דרור:
אני מנהל את רשות הקליטה של תל-אביב-יפו.
אמיר דרור:
בסופו של דבר, מי שקולט את העולים זו הרשות המקומית.
אמיר דרור:
כמו שנאמר כאן, אנחנו נמצאים בתהליך של צמצום רשויות קליטה וסגירתן, והתהליך ילך ויחמיר.
אמיר דרור:
עוד כמה שנים, אם לא יהיה מיסוד של כל הנושא הזה, בסופו של דבר לא יהיו מחלקות קליטה ברשויות המקומיות.
אמיר דרור:
לי יש תחושה נוראה של חוסר אונים כי אנחנו כבר משנת 2003 מנסים לקדם את כל התהליך הזה וכל פעם מתחלף יושב-ראש ועדה והנושא זז הצידה ולא מתקדם.
אמיר דרור:
אני לא יודע אם הצעת החוק עלתה לקריאה טרומית או ראשונה, ואני לא יודע מה קורה אתה.
אמיר דרור:
בסופו של דבר אנחנו בפני שוקת שבורה כי לא תהיה הצעת חוק, לא יהיה מימון ממלכתי ולא יהיו רשויות קליטה ואז כל תהליך הקליטה ייתקל בקשיים וזה כמובן גם ישליך על העלייה.
מיכאל נודלמן:
אתמול התקיים כאן דיון ארוך עם שר הקליטה על גורל העלייה והקליטה בישראל.
מיכאל נודלמן:
הגענו להסכמה שהשר יקיים דיון בוועדת השרים לעלייה וקליטה, כי אנחנו מבינים שחל איזשהו שינוי במדיניות העלייה והקליטה כאשר התקציבים יורדים.
מיכאל נודלמן:
מה שאמרת, אכן זה קורה ברוב העיריות.
מיכאל נודלמן:
גם במשרד הקליטה יש שינויים גדולים בתקציבים.
מיכאל נודלמן:
יושב-ראש ועדת העלייה והקליטה הבין-משרדית הוא ראש-הממשלה ואכן יתקיים דיון בנושא.
מיכאל נודלמן:
אנחנו נעשה הכול כדי לשנות את מה שקרה בשנים האחרונות עם העלייה והקליטה במדינה.
מיכאל נודלמן:
כמו שאמרתי, יתקיים דיון מיוחד לגבי תקציבי הקליטה והעלייה, ואולי לאחר הדיון הזה בשנת 2008 יהיו שינויים ויוגדלו התקציבים לנושא.
מיכאל נודלמן:
אנחנו עדיין צריכים לקיים דיון עם הסוכנות בכל הקשור לעלייה כי הסוכנות שינתה את המדיניות ללא סיבה וקיצצה בשליחים שהיו צריכים לפעול בברית-המועצות.
מיכאל נודלמן:
שר הקליטה אמר שיש 400 אלף יהודים לפי ההלכה ו-300 אלף אנשים שמשתייכים למשפחות יהודים וזה פוטנציאל גדול לעלייה, אבל לפי המדיניות הנוהגת היום, זה בעיה.
מיכאל נודלמן:
עכשיו אנחנו מדברים על עלייה עשירה, על עולים שיכולים להתקשר ממדינה אחרת ולבחור בית ספר לילדיהם.
מיכאל נודלמן:
אני יכול לומר שכאשר מגיעים עם כסף, יכולים לקנות דירה ברעננה.
מיכאל נודלמן:
אני לא אומר את הדברים כביקורת על רעננה שהיא עיר נפלאה והלוואי כל הערים היו כמוה, אבל דירה שם עולה כסף רב וגם לחיות בה עולה כסף רב ולא כל עולה חדש יכול להתגורר בה.
מיכאל נודלמן:
ראיתי את מצב רוחו של השר ואנחנו לא יכולים לחכות ולסבול מהקיצוצים ומשינוי המדיניות.
מיכאל נודלמן:
הסוכנות פתאום החליטה שהיא עוסקת רק בעליית צעירים, וזו מדיניות לא נכונה.
מיכאל נודלמן:
המדינה צריכה עולים ולא רק צעירים.
מיכאל נודלמן:
כל מי שרוצה לחיות בישראל, צריך לעלות לכאן.
מיכאל נודלמן:
אני יודע שבסוכנות נעשים קיצוצים וזה לא תלוי רק בכם, אבל אנחנו מודאגים משינוי המדיניות.
אלי יצחקי:
אני לא אכנס לנושא התקציבי.
אלי יצחקי:
בסוכנות קורה מה שקורה בכל המדינה.
אלי יצחקי:
אני אחרי 18 שנות עבודה בשטח, גם בעלייה וגם בקליטה.
אלי יצחקי:
יש שתי בעיות מרכזיות.
אלי יצחקי:
אתה טוען שהסוכנות עוסקת בצעירים.
מיכאל נודלמן:
אתמול שמעתי את זה.
אלי יצחקי:
אתה צודק, ועדיין יש לנו ירידה של 40 אחוזים בעליית צעירים כיוון שהצעיר בברית-המועצות היום שמסיים תיכון בגיל 16 וחצי או 17, הוא יכול באירופה או בברית-המועצות להיות מהנדס בגיל 21.
אלי יצחקי:
אם אנחנו מעלים אותו לארץ בגיל 17 וחצי-18, והוא לומד שנה של מכינה, שנה של לימוד עברית, שלוש שנים בצבא, פתאום הוא בן 22-23 ואין לו עדיין שום דבר ביד.
אלי יצחקי:
הצעירים תפסו את התנאים האלה ואז יש תגלית וכל מיני תוכניות נהדרות אבל האימא היהודייה שרוצה לראות את הבן שלה מהנדס בגיל 22-23, זה לא בישראל.
אלי יצחקי:
זאת סיבה אחת.
אלי יצחקי:
אני אומר לכם שתוכנית סלע שהייתה תוכנית הדגל שלנו, של עליית כ-600 צעירים בשנה מברית-המועצות, השנה קלטנו בקושי 300 וזאת ירידה דרסטית.
אלי יצחקי:
האשמנו את המלחמה והאשמנו כל מיני דברים, אבל המספר של השנה עכשיו, בקיץ זה, דומה מאוד לשנה שעברה.
אלי יצחקי:
הבעיה השנייה היא הקליטה הישירה הקהילתית.
אלי יצחקי:
משרד הקליטה הלך צעד ענק קדימה בקליטה קהילתית, אבל גם כאן מדובר באלף מנות, ומה זה אלף מנות?
אלי יצחקי:
זה 4,000 אנשים.
אלי יצחקי:
הכוונה שאלף משפחות תקבלנה תמיכה בה בשעה ש-10,000 מנות צריכות לקבל ולא אלף.
אלי יצחקי:
זה נותן 10,000 שקלים הטבה מעבר לסל הקליטה ובאמת משרד הקליטה עשה דבר נהדר יחד עם הסוכנות, אבל הממדים הם קטנים.
אלי יצחקי:
היום מדרום אמריקה, מצפון אמריקה, מברית-המועצות, כולם רוצים קליטה קהילתית כיוון שאז הרשות מעורבת, הרשות מקבלת את התקציבים, אבל אנחנו זה לעג לרש כי אלף מנות זה כלום.
אלי יצחקי:
היינו צריכים לקחת את זה כפרויקט לאומי.
אלי יצחקי:
אני כבר לא רוצה לומר לכם שהעולים לא מצליחים להגיע לדירות ואתם יודעים זאת טוב ממני כי המענקים נעלמו וההנחות במשכנתאות נעלמו.
מיכאל נודלמן:
לכן אני חושב שעד סוף השנה יתקיימו דיונים בממשלה ובמשרדים השונים כי אנחנו צריכים לתקן את המצב.
אלי יצחקי:
אתה יודע מה קרה בדיון שהתקיים אצל ראש-הממשלה בנושא קליטת עולי אתיופיה.
אלי יצחקי:
זה אמנם לא אותו הנושא, אבל גם שם אמרו שתוך חודש תהיה תוכנית, אבל החודש הזה עבר.
אלי יצחקי:
זה לא נושא הדיון היום, אבל החלטות צריכות להתבצע הסוכנות היהודית מעודדת להעלות את כולם.
אלי יצחקי:
נכון שהמיקוד שלנו הם הצעירים ובצדק, כיוון שהצעיר מגיע והוא יביא אתו את משפחתו.
מיכאל נודלמן:
יחסית לפוטנציאל שקיים בחוץ, משהו לא בסדר במדיניות העלייה ובמדיניות הקליטה.
מיכאל נודלמן:
אתה לא אשם.
אריה קורת:
ביום השלטון המקומי חשוב גם לציין את ההישגים ואני חושב שבאפיק של עבודה משותפת בין השלטון המקומי לבין משרד הקליטה בתחום של הפעילויות החברתיות הקהילתיות, בהחלט יש על מה להתגאות כי הגענו לתהליך עבודה מסודר מאוד והמשרד רואה את הרשות ואת השלטון המקומי כמסגרת שאחראית על תחום קליטת העלייה.
אריה קורת:
למרות הקיצוצים שהיו השנה בתקציבי האגף בעבודה עם השלטון המקומי, הצלחנו בכל-זאת להכפיל את הסכום והגענו לתקציב של למעלה מ-15 מיליון שקלים כסיוע ישיר לרשויות המקומיות פלוס תוספת של עוד כ-5 מיליון שקלים שהעברנו לרשויות בסוף דצמבר.
אריה קורת:
אם כן, בשנת2007 – למרות כל הקיצוצים – העברנו תקציב של כ-20 מיליון שקלים.
אריה קורת:
זאת בנוסף לתקציבים הנוספים העקיפים שאנחנו מעבירים לשלטון המקומי לפעילויות עם עולים.
אריה קורת:
אני מציע לקיים פעם דיון כי בעצם אני לא זוכר שהיה דיון על שיתוף הפעולה, על פרויקטים, על הסיוע ועל מה שנעשה היום בשלטון המקומי עם העולים.
אריה קורת:
צריך לחשוב על איזשהו דיון משותף בו יהיו יותר נציגים מהשלטון המקומי, אפילו אולי יום עיון משותף, שלנו, של השלטון המקומי יחד עם ועדת העלייה והקליטה של הכנסת, וזאת במטרה לבחון את העשייה וגם לחשוב לאן פנינו מועדות.
אריה קורת:
אנחנו מוצאים את עצמנו עם אותם פרויקטים ועם אותן תוכניות שנה אחרי שנה ואני חושב שצריך אחת ולתמיד לשים על השולחן המשותף שלנו מה הציפיות שלנו ולאן אנחנו בעצם רוצים להגיע, גם לאור הנתון של מספר העלייה הנמוך.
אריה קורת:
אני מצטער שבחוברת היפה הזאת אין שום אזכור לנושא של קליטת העלייה בשלטון המקומי.
קריאה:
צוין שיתקיים דיון.
אריה קורת:
ואכן הדיון מתקיים, אבל אני מצפה שבחוברת כל כך חשובה וחגיגית יינתן ביטוי גם לפעילות שלכם - ולא שלנו – בתחום קליטת העלייה, אבל אין פה שום אזכור בנושא הזה.
אריה קורת:
אני מציע שבחוברת הבאה לפחות תיקחו את זה בחשבון.
דימיטרי אפשטיין:
את הדברים שאמר עכשיו אריה קורת, אנחנו בשטח מרגישים.
דימיטרי אפשטיין:
חוסר תקצוב וחוסר הגדרה.
דימיטרי אפשטיין:
ישוב כמו נהריה שעבר מלחמה קשה, שלפי הגדרת המשרד לקליטת העלייה נמצאים בו קרוב ל-11 אלף עולים, שמהווים קרוב ל-17 אחוזים באוכלוסייה, נשארנו עם מחלקת קליטה ובה מנהל וסגנית, כאשר בדרך כלל המנהל הוא איש פוליטי והעובדת שהיא עובדת מסורה וטובה אבל לא יכולה לצערי לתת מענה לכל אותם עולים.
דימיטרי אפשטיין:
אריה קורת בדבריו הזכיר תקציבים, ואכן זה נשמע יפה, סכום של 20 מיליון שקלים, אבל ישוב כמו נהריה לא קיבל ולו אגורה אחת ממשרד הקליטה בשנת 2007 עבור התוכניות.
קריאה:
קיבלת מקדמה.
אריה קורת:
אני מציע שלא נקיים כאן דיון על כל ישוב וישוב כי אין לי כאן את המסמכים.
אריה קורת:
יש לנו מחר פגישה ואני מקווה שתגיע אליה.
דימיטרי אפשטיין:
רוב העוסקים בקליטה לא הגיעו לישיבת הוועדה.
דימיטרי אפשטיין:
תבינו, אנחנו קולטים עלייה.
דימיטרי אפשטיין:
כולנו יודעים שבסך הכול מדינת ישראל נכשלה בקליטת העלייה.
דימיטרי אפשטיין:
מדינת ישראל נכשלה בקליטת העלייה.
דימיטרי אפשטיין:
לפי פרסום שהיה לפני כמה חודשים בכל כלי התקשורת היום יש הגירה שלילית.
דימיטרי אפשטיין:
דיברתי עם שגריר בילרוס ולדבריו העולים שעזבו את בילרוס מ-2003 עד 2006 חזרו לשם.
אריה קורת:
אני מתפלא שכך מתבטא סגן ראש עיר.
דימיטרי אפשטיין:
אתה לא צריך להתפלא.
דימיטרי אפשטיין:
לנו יש רק שני עובדים שעוסקים בקליטה.
אריה קורת:
בין זה לבין כשלון הקליטה?
אריה קורת:
אתה אומר שלא קיבלת שקל אחד ואני שואל אותך אם הגשת דוח ביצוע.
דימיטרי אפשטיין:
הכול הוגש.
אריה קורת:
אני אבדוק ואני אתן תשובה.
אריה קורת:
לא זה המקום להעלות את זה.
מיכאל נודלמן:
אני מציע שתיפגשו מחר ותסגרו את הנושא.
מיכאל נודלמן:
אני לא מקבל את זה שהעולים עוזבים.
מיכאל נודלמן:
אני מקריית שמונה ואני יודע שמשם, גם לאחר המלחמה, אף אחד לא חזר לברית-המועצות.
מיכאל נודלמן:
היה לי שכן שגר בקומה שלישית, נפלה עליו קטיושה ולאחר המלחמה בגלל הבירוקרטיה הוא לא קיבל כסף לשיפוץ הדירה.
מיכאל נודלמן:
הוא התקשר אלי ושאל אותי איך הוא יכול לעזוב את המדינה.
מיכאל נודלמן:
אמרתי לו שעם השאלה הזאת הוא צריך לפנות אל מישהו אחר.
מיכאל נודלמן:
אחרי חודש באתי ואני מוכרח לומר שלא ראיתי דירות יפות כאלה.
מיכאל נודלמן:
שאלתי אותו אם הוא עדיין רוצה לשאול אותי איך לעזוב את המדינה, אבל לא, הוא כבר לא רצה.
מיכאל נודלמן:
אולי אנשים עוזבים למרכז, למקומות אחרים, אבל לא שמעתי שחוזרים לבילרוס.
זאב אלקין:
7 אחוזים מאלה שעלו משנת 1990 ועד היום עזבו את המדינה.
אלי יצחקי:
בסקר שערכנו ראינו שיש תופעה ונטייה לרדת מהארץ.
אריה קורת:
נכון, אבל לא לבילרוס.
אלי יצחקי:
לצערנו הרב, גם לשם.
מיכאל נודלמן:
יש משפחות שחוזרות למען הילדים.
מיכאל נודלמן:
במוסקבה יש 50 אלף ישראלים ויש שם מועדון יוקרתי, לשם אפשר להיכנס רק עם דרכון ישראלי.
קריאה:
הם תושבי מדינת ישראל שעברו לשם כדי לעשות עסקים.
אלי יצחקי:
שיעשו כאן עסקים.
מרק בסין:
אדוני היושב-ראש, אני רוצה להצטרף לציון ההישגים שצוינו כאן בנושא של הקליטה ושיתוף הפעולה בין הרשויות למשרד הקליטה.
מרק בסין:
אכן זה לקח זמן והוקמו ועדות, אבל הגענו לשלב כזה שיש לנו נוהל מוסכם בין משרד הקליטה לבין הרשויות המקומיות, תוך הכרת משרד הקליטה שהקליטה מתבצעת בתוך הרשויות המקומיות.
מרק בסין:
יש לנו נוהל קליטת עולה החל מהרגע שהוא נוחת במדינת ישראל, בשדה התעופה, מי קולט אותו, מי אחראי, איזה אינפורמציה מועברת לרשות, מי בתוך הרשות אחראי על איזה נושאים וכולי.
מרק בסין:
כלומר, זה אכן הישג.
מרק בסין:
לצערי אם הנושא לשמו אנחנו נמצאים כאן היום, נושא של מיסוד מעמד מחלקות הקליטה ומנהלי מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות, לא יוסדר – הנוהל הזה יהיה ריק מתוכן כי לא יהיה ברשויות המקומיות מי שיעשה את העבודה הזאת.
מרק בסין:
הבקשה שלי וההמלצה לוועדה בראשותך, בהתאם לנוהלי הכנסת, שאני לא מכיר אותם, לזרז את החקיקה.
עמנואל מצליח:
יש לי בקשה.
עמנואל מצליח:
הוועדה הזו כן יכולה להוציא משפט אמת.
עמנואל מצליח:
בואו לא נדון בישיבות רבות אלא כמו שהייתה מלחמה בצפון או בדרום, נאמר שאנחנו נעשה כי זו מלחמה.
עמנואל מצליח:
הקליטה, אם היא קליטה טובה, זו מלחמה.
עמנואל מצליח:
נצא מכאן באיזושהי הכרזה.
עמנואל מצליח:
נחליט לא לדון אלא להחליט החלטות.
עמנואל מצליח:
תודה לאל יש לנו חברי כנסת שתומכים בנושא.
מיכאל נודלמן:
חברי הכנסת תמיד תומכים בנושאים הקשורים בקליטה.
מיכאל נודלמן:
1.
מיכאל נודלמן:
הוועדה רואה חשיבות גדולה בהקמת מחלקות עלייה וקליטה ברשויות המקומיות.
מיכאל נודלמן:
2.
מיכאל נודלמן:
הוועדה תומכת בחוקים שעוסקים בהקמת המחלקות הללו ודורשת מיושבת-ראש הכנסת להעביר את הצעות החוק לקריאה טרומית.
מיכאל נודלמן:
3.
מיכאל נודלמן:
הוועדה מבקשת מהמליאה להעביר את הצעות החוק לדיון אליה.
מיכאל נודלמן:
4.
מיכאל נודלמן:
הוועדה מבקשת תיאום מלא בין הסוכנות, השלטון המקומי והמשרד לקליטת העלייה בכל הנושאים שקשורים לנושא הקליטה ברשויות המקומיות.
מרק בסין:
ההחלטה שציינת בעקבות דבריו של אלי יצחקי, תיאום בין הסוכנות היהודית, רשויות מקומיות והמשרד לקליטת העלייה, הוא אכן נושא חשוב.
מיכאל גינקר:
צריך להעלות חוסר תיאום ברמה יישובית בין הגופים שזה כבר נושא אחר.
מיכאל גינקר:
מה שאמר אלי יצחקי הוא נכון כי פועלים גופים רבים שלפעמים הם מתואמים ולפעמים לא.
מיכאל גינקר:
ההצעה של אלי בשיחה הלא פורמאלית בינינו הייתה לגבי צוותי עבודה – צוות היגוי כבר קיים לנושא הקליטה – יישובי קבוע שיהיו חברים בו גם נציגי רשויות מקומיות, גם נציגי משרד הקליטה וגם נציגי הסוכנות היהודית.
מיכאל גינקר:
אנחנו יודעים שהסוכנות נכנסת היום לפעול ברשויות מקומיות בכל מיני פרויקטים שקשורים גם לקליטת העלייה ומבצעת תוכניות כמו בבית וביחד.
מיכאל גינקר:
אמנם אנחנו כאילו שותפים, אבל בפועל זה לא כך וזו עבודה שהסוכנות בעצם מובילה לבד.
מיכאל נודלמן:
לכן אנחנו מבקשים מהסוכנות ומכל הגופים.
מיכאל נודלמן:
אנחנו לא יכולים להיכנס לפרטים קטנים מה עוד שאפילו אנחנו לא יודעים עליהם.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שזה מספיק אם אני אומר שהוועדה דורשת מהסוכנות, מהשלטון המקומי ומהמשרד לקליטת העלייה תיאום בכל הנושאים הקשורים לנושא.
אלי יצחקי:
הקמת צוותי היגוי קבועים ברשויות מקומיות בהם גם הסוכנות עוסקת בקליטה.
אריה קורת:
צריך לזמן לאותה ועדת היגוי גם את נציג הסוכנות.
מיכאל נודלמן:
אנחנו לא יכולים לומר איזה ועדה תהיה ואיזה קשר יהיה.
מיכאל נודלמן:
אנחנו דורשים שיהיה תיאום יותר הדוק ואתם תעבדו ביחד.
מרק בסין:
צריך שיהיה צוות שוטף שעובד ולא צוות שנפגש פעם בשנה לאכול בורקס.
מרק בסין:
זה צריך להיעשות יחד עם השלטון המקומי, עם משרד הקליטה, עם הסוכנות ועם הג'וינט, עם כל מי שפועל בקליטה.
מיכאל גינקר:
הג'וינט נכנס לפרויקטים.
מיכאל נודלמן:
הם יקבלו את הפרוטוקול.
מיכאל נודלמן:
מר עדי אלדר, שלום.
מיכאל נודלמן:
כמעטי סיימנו את הישיבה אבל קיבלנו החלטות.
מיכאל נודלמן:
מרק בסין, יושב-ראש ועדת הקליטה במרכז השלטון המקומי, יעדכן אותך.
מרק בסין:
התקיים כאן דיון מאוד ענייני ומאוד פורה בנושא של מיסוד מעמדן של מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות ושל העובדים – מנהלי מחלקות הקליטה, רכזי מחלקות הקליטה – ברשויות מקומיות.
מרק בסין:
אני לא אפרט את כל הדיון, אבל הייתה תמימות דעים בין חברי הכנסת לבין הנוכחים שקליטה מתבצעת בתוך הרשויות וכי אנחנו מעין זרוע של משרד הקליטה כאשר אחריות ממלכתית על הקליטה היא בעצם של המשרד והעבודה מבוצעת בפועל באמצעות הרשויות המקומיות.
מרק בסין:
הובעה כאן תמיהה על כך שהנושא הזה לא ממוסד עדיין בניגוד לנושא של החינוך והרווחה.
מרק בסין:
בעקבות המשברים שהיו בשלטון המקומי, לצערי חלק מהרשויות צמצמו את הנושא הזה, הורידו אותו, דבר שאפשר להבין אותו אבל המגמה הזאת מתרחשת.
מרק בסין:
הנושא של קליטת עלייה, מסכימים כאן כולם שהוא נושא מאוד חשוב ולכן הוועדה בסיכום שלה ממליצה להעלות לקריאה טרומית שלוש הצעות חוק בנושא הזה – כאשר בצורה זו אחרת מדברות על אותו הדבר - כאשר שלושה מרכיבים בתוך הצעות החוק חייבים להיות וזה נושא של מימון ממלכתי לאותן יחידות הקליטה, שלא ייווצר מצב שתהיה החלטה שרשויות מקומיות מחויבות ללא מתן מימון להפעלת הנושא הזה.
עדי אלדר:
לפי המפתח המקובל.
מרק בסין:
לא דובר על המפתח, אבל ברור שלא יכולים להטיל אחריות ללא מתן סמכות לרשויות מקומיות.
מרק בסין:
המרכיב השני הוא להגדיר מי אלה האנשים, מבחינת הכשרתם, שאמורים לטפל בנושא הקליטה ברשויות, והמרכיב השלישי הוא ציון גודל היחידות בתוך הרשות כי רשות אחת לא דומה לשנייה, כי יש הבדל בין 4,000 עולים לעומת אשדוד עם 75 אחוזי עולים, כך שכמובן גודל היחידה אמור להיות שונה.
מרק בסין:
נושא שני שדובר עליו היה זה שיש גופים שעוסקים בנושא הקליטה ולא תמיד הם מתואמים, כמו הסוכנות היהודית, כמו משרד הקליטה, כמו הג'וינט והרשויות המקומיות.
מרק בסין:
לפעמים הסוכנות מטפלת ומריצה פרויקטים מסוימים בתוך הרשויות ועושה זאת בלי תיאום עם השלטון המקומי ובלי תיאום עם משרד הקליטה.
מרק בסין:
לכן ההמלצה של הוועדה שבכל הנושאים שקשורים לקליטת עולים ברשויות מקומיות, חייב להיות צוות קבוע של נציגים מאותם גופים שעוסקים בנושא הקליטה.
עדי אלדר:
אני מברך אם יהיה חוק כזה שיחייב את המדינה ביצירת אגף, מינהל - לא משנה איך נקרא לזה – קליטה ברשויות המקומיות.
עדי אלדר:
החוק צריך לומר באיזה ערים מקימים אגפי קליטה כי הרי לא כולם קולטי עלייה.
עדי אלדר:
יש לנו לא מעט רשויות ערביות ודרוזיות, בהן אין קליטת עלייה ואתה לא תחייב אותם להקים אגף קליטה לפי חוק.
זאב אלקין:
יש התייחסות לכך בהצעות החוק.
עדי אלדר:
אני מציע דבר שלישי לסיכום.
עדי אלדר:
יש לנו כיום חוק של ועדת נוער, חוק מועצת נוער לפיו כל הגורמים שמטפלים בילדים ונוער ברשות, יושבים סביב שולחן אחד.
עדי אלדר:
אני מציע שהחוק גם ידבר על הקמת מועצת קליטה שמחייבת את כל הגורמים הפעילים באותה עיר לשבת במועצה הזאת.
עדי אלדר:
לא יהיה עניין שמישהו עושה לך טובה שהוא בא.
עדי אלדר:
לפי חוק צריכה להיות מועצת קליטה עירונית שבראשה יכול לעמוד – כדי לתת לזה תוקף – ראש העיר או ממלא מקומו ולחייב את כל הארגוני שפעילים בקליטה בעיר – כמו הסוכנות היהודית, משרד הקליטה – לשבת בתוך המועצה הזאת.
עדי אלדר:
כן צריך לקבוע לה כללים.
עדי אלדר:
יש לזה דוגמאות של מועצות אחרות שאנחנו מחויבים בחוק להקים אותן בערים שלנו.
זאב אלקין:
איך אתה יכול לחייב ארגון כזה?
זאב אלקין:
זה הרי ארגון וולנטארי.
עדי אלדר:
אתה יכול.
עדי אלדר:
החוק חל על כל אזרחי המדינה.
עדי אלדר:
אם זה חוק, אתה מצלם מצב ורואה מי כל הגופים הפעילים בקליטה בעיר שלך.
עדי אלדר:
מה שחשוב זה להביא את כולם לשולחן אחד כדי שיהיה שיתוף פעולה.
מרק בסין:
הבנתי את הרעיון והוא מאוד חשוב, אבל אני חושב ששני דברים הם נפרדים.
מרק בסין:
יש כאן נושא של מיסוד מעמדן של היחידות, ואגב, קיים כבר חוק שמחייב רשויות מקומיות בהן יש יותר מ-10 אחוזים עולים, שיהיו בהן ועדות קליטה.
מרק בסין:
בהרכב הוועדה לדעתי ניתן להתייחס למה שאמרת.
מרק בסין:
אולי צריך לתקן את החוק הקיים.
מיכאל נודלמן:
חברים, אנחנו סיימנו את ישיבת הוועדה.
מיכאל נודלמן:
שוב אני מברך את עובדי הרשויות המקומיות ואת עובדי השלטון המקומי.
מיכאל נודלמן:
אני מאחל לכם עבודה טובה.
מיכאל נודלמן:
אנחנו נעזור לכם ככל שנוכל.
מיכאל נודלמן:
תודה רבה וכל טוב.
מיכאל נודלמן:
שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת העליה, הקליטה והתפוצות בנושא הצעת חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה (תיקון-זכויות לוותיקי המלחמה), התשס"ו-2007.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה להזכיר שהחוק אושר בועדת שרים שם אמרו לי שאני צריך לעבוד יחד עם משרד האוצר.
מיכאל נודלמן:
הזמנתי את נציג משרד האוצר, היה דיון, אחרי חודש ויותר קיבלתי תשובה שאני צריך ללכת לראש הממשלה.
מיכאל נודלמן:
אני לא מבין למה אני צריך ללכת לראש הממשלה.
מיכאל נודלמן:
אם משהו לא מובן לכם באוצר, אתם צריכים ללכת לראש הממשלה ולשאול למה הוא מתכוון.
מיכאל נודלמן:
למה אתם לא מבצעים החלטה של ועדת שרים?
מיכאל נודלמן:
אתם גם יודעים שראש הממשלה עומד מאחורי החוק הזה.
מיכאל נודלמן:
נמצאים כאן וטרנים שראש הממשלה ושר האוצר הבטיחו להם את אותן הטבות.
מיכאל נודלמן:
אתם רוצים כאן להגיד שמילה של שר אוצר וראש הממשלה זו לא מילה?
מיכאל נודלמן:
אתם באוצר קובעים מה לעשות.
מיכאל נודלמן:
בבקשה תגידו לי עם מה אתם לא מסכימים.
מיכאל נודלמן:
ככה עובדים.
מיכאל נודלמן:
לא עובדים בצורה כזאת ששולחים אותי לראש הממשלה.
מיכאל נודלמן:
עוברים סעיף, סעיף ואומרים: זה אפשר, זה אי אפשר.
מיכאל נודלמן:
עכשיו אני שומע שזה חוק תקציבי.
מיכאל נודלמן:
אבל ועדת השרים העבירה את החוק הזה בלי בעיות, והחוק עבר בקריאה קריאה טרומית.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה שעל כל סעיף תגידו לי שאת זה אי אפשר ואת זה אפשר, אחר כך אשלח מכתב לוועדת השרים, לראש הממשלה ולשר האוצר ואבקש מהם תשובה.
מיכאל נודלמן:
אנשים כמו הווטרנים שהצעירים ביותר ביניהם הם בני שמונים, ואנחנו כל הזמן צריכים להתעסק איתם?
מיכאל נודלמן:
באמת, עם מי אתם באוצר מתעסקים?
מיכאל נודלמן:
אחד מאנשי האוצר אמר לי: פה יש הרבה קבוצות, זו הבעיה.
מיכאל נודלמן:
מה זה הרבה קבוצות?
מיכאל נודלמן:
אנחנו ועדת העליה, הקליטה והתפוצות ואצלנו כל עולה מכל קבוצה הוא אזרח ישראלי ואנחנו נגן עליו.
מיכאל נודלמן:
עכשיו אני רוצה להזכיר כמה מספרים.
מיכאל נודלמן:
כשקיבלו את החוק הוא לא היה תקציבי.
מיכאל נודלמן:
היו 13,000 וטרנים, היום יש 6000.
מיכאל נודלמן:
כשהיו 13,000 וטרנים זה לא היה תקציבי ואילו עכשיו כאשר יש 6000 איש בלבד פתאום זה הפך להיות חוק תקציבי?
מיכאל נודלמן:
אני מדבר על אלמנות.
מיכאל נודלמן:
כשהתקבל החוק היו 5000 אלמנות.
מיכאל נודלמן:
היום נשארו בסך הכל 1890.
מיכאל נודלמן:
סך כל הנזקקים שהחוק דן עליהם כיום זה 8360 איש לעומת 13,000 איש שהיו בשנת 2000 כשהתקבל החוק.
מיכאל נודלמן:
אני לא מבין מה הבעיה.
מיכאל נודלמן:
אני לא מבין איזו בעיה יש למשרד האוצר.
מיכאל נודלמן:
יש החלטה של ועדת שרים, תמיכה, אנחנו עכשיו נדון על החוק הזה.
מיכאל נודלמן:
אם אתם לא מסכימים עם נקודות כלשהן אני מוכן לדבר אבל ככה לומר לי: לך לראש הממשלה עם החוק הזה, אתם הלכתם לראש הממשלה עם החוק הזה?
מיכאל נודלמן:
גם אני לא אלך.
מיכאל נודלמן:
אני חבר כנסת, אני יושב ראש ועדה, קיבלתי תמיכה משרים ואתם לוקחים על עצמכם יותר ממה שאתם צריכים לקחת.
מיכאל נודלמן:
אתם צריכים לעבוד איתי, עם הוועדה, אתם לא צריכים לשלוח אותנו לראש הממשלה.
מרינה סולודקין:
הישיבה הזו מאוד חשובה.
מרינה סולודקין:
אני וחבר הכנסת נודלמן עשינו סדרה של חוקים חברתיים בנושא של ניצולי שואה, ותיקי מלחמת העולם השנייה בדור המלחמה ואנחנו מאוד עקביים.
מרינה סולודקין:
קיבלנו הבטחה מראש הממשלה וגם משר הרווחה שתהיה תמיכה לדור המלחמה, לוותיקים ולניצולי שואה ואני חושבת שצריכים לראות את החוק שלנו מהצד החיובי שזה חוק שנותן לקבוצה מאוד חשובה להעלות את רמת החיים.
מרינה סולודקין:
אלו אנשים שנלחמו במלחמת העולם השנייה והגיעו למדינת ישראל בגיל שבעים פלוס ושמונים פלוס בלי כלום, עם 2 מזוודות.
מרינה סולודקין:
יושב ראש הוועדה דיבר על מספרים שרק הולכים ופוחתים ואנשים נפטרים.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שצריך לראות את זה כעזרה לשכבה מאוד חלשה.
מרינה סולודקין:
בגלל שיש הבטחה לחבר הכנסת נודלמן בנושא זה צריכים לראות מה אפשר לעשות ומה אי אפשר לעשות.
מרינה סולודקין:
לשלוח אותנו לעשות לובינג אצל ראש הממשלה, אני חושבת שזה בכלל לא רציני ולא נסכים לכך.
מיכאל נודלמן:
אני לא הולך.
מיכאל נודלמן:
מי שצריך ללכת זה נציג האוצר שצריך לשאול את ראש הממשלה למה הוא תמך בחוק הזה אם אי אפשר לבצע אותו.
מרינה סולודקין:
אנחנו לא משחקים כאן, אנחנו עוזרים לאוכלוסיה שאנחנו מייצגים.
דוד שורק:
האם אפשר להוסיף עוד תיקון?
מיכאל נודלמן:
עדיין לא התחלנו לדבר על החוק, בזמן הדיון תוכל להוסיף.
מרינה סולודקין:
מר דוד שורק הוא לא וטרן, הוא ניצול שואה.
מרינה סולודקין:
הוא ישב בגטו עם אבי.
דוד שורק:
יש בארץ לפי הידוע לי 8 וטרנים שלחמו במלחמת העולם השנייה.
דוד שורק:
הם לא זכאים לחוק היות והם לא מקבלים השלמת הכנסה.