GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי גורן: בנוסף, הקצינו בבסיסי ההדרכה, למשמר הגבול ולמשטרה כולה, מש"ק עלייה, אדם הדובר את השפה, ותפקידו לסייע לעולים החדשים בבסיס ההדרכה בתקופה לחוצה בחייו של השוטר, כאשר הוא משתתף בקורס והוא לחוץ יותר.
עוזי גורן: זו גם תחילת דרכו במשטרה, לכן הלחץ גדול אף יותר.
עוזי גורן: בנוסף, כאשר יש לצערנו התאבדות, יש ליווי של המשפחות השכולות הן על-ידי אנשי הרווחה והן על ידי אנשי בריאות הנפש.
עוזי גורן: אספנו נתונים מהשנים 2000-2006.
עוזי גורן: מתוך 29 מתאבדים ב-7 השנים הללו, יש 5 עולים – שניים מחבר העמים ו-3 מאתיופיה.
עוזי גורן: אחד ב-2000, שניים ב-2002, אחד ב-2004 ואחד ב-2005.
עוזי גורן: הוותק שלהם היה כדלקמן: המתאבדים יוצאי חבר העמים היו שנתיים ושלוש שנים בארץ, והמתאבדים יוצאי אתיופיה היו 11, 12 ו-14 שנים בארץ.
עוזי גורן: העולים מהווים בסך הכול 17% מתוך סך המתאבדים במשטרה, כאשר החלוקה היא כדלקמן: במשטרה הכחולה אחד, ובמשמר הגבול ארבעה; אחד בשירות קבע וארבעה בשירות חובה.
עוזי גורן: שלושה יוצאי אתיופיה ואחד מחבר העמים היו בשירות חובה במג"ב, ואיש הקבע היה יוצא חבר העמים.
עוזי גורן: אלה הנתונים.
עוזי גורן: אנחנו עושים עבודה מקיפה מאוד כדי לצמצם את התופעה.
עוזי גורן: חשוב לנו מאוד לצמצם את התופעה הזאת.
מיכאל נודלמן: היום קיבלנו מעט מידע בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: אנחנו סבורים שזאת תופעה טרגית, בדומה לתאונות הדרכים, ואנחנו שומעים שאתם עובדים בנושא הזה, אבל אנחנו רוצים גם לראות ולשמוע בשנה הבאה על ירידה בהיקף התופעה.
נחמה שטיין: השאלה מה אתם כחברי הכנסת יכולים לעזור.
מיכאל נודלמן: לא אמרתם מה אתם רוצים.
מיכאל נודלמן: חבר הכנסת רן כהן אמר שיש לו תוכנית כלשהי.
מיכאל נודלמן: אם יעלה נושא ספציפי ויידרש מאבק להשגת תקציב וכדומה, אנחנו נעזור.
נחמה שטיין: הוועדה הבין-משרדית עובדת כבר שנים רבות בלי תקציב.
מיכאל נודלמן: אני יודע איך עובדים בוועדה למניעת תאונות דרכים, שם יש ארגון, יש עמותה, הם עובדים חזק.
מיכאל נודלמן: אני מקווה שגם אתם תתחילו לעבוד חזק ומהר ושיהיו תוצאות.
קריאה: אנחנו רוצים עזרה בתקציבים.
מיכאל נודלמן: שאלתי אילו תקציבים.
מיכאל נודלמן: חבר הכנסת רן כהן אמר שהוא עובד על זה.
מיכאל נודלמן: יש חבר כנסת שמרכז את כל הדברים.
מיכאל נודלמן: אנחנו נסייע.
מיכאל נודלמן: אנחנו ועדה שלא עוסקת בתקציבים כאלה, אנחנו עוסקים בתקציבים אחרים, אבל תמיכה שלנו תהיה.
מיכאל נודלמן: יש לי את הכבוד לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא הצעת חוק הכרה בניצולי מחנות ריכוז וגטאות הנאצים, התשס"ז-2006.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים שבישיבה הראשונה על החוק הזה דיברנו על הטבות שצריכות להיות לניצולי שואה, אבל את נוסח ההכרה אנחנו לא יכולים להביא עכשיו.
מרינה סולודקין: הגורמים הממשלתיים ביקשו ואנחנו ויתרנו על זה.
מרינה סולודקין: מאוד מוזר לראות את החוק שבא אחרינו ועם הניסוחים שלו.
מיכאל נודלמן: זה לא כל כך חשוב.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים על החוק הזה.
מיכאל נודלמן: היועצת המשפטית של הוועדה הכינה נוסח חדש, ואנחנו מבקשים לקרוא אותו.
הלית מגידו: אני אסביר.
הלית מגידו: באמת רציתי לציין שהצעת החוק במקורה שלך ושל חברת הכנסת סולודקין כללה שני מרכיבים.
הלית מגידו: המרכיב הראשון היה הנושא של הכרה במעמד והמרכיב השני היה פטור מתשלומים או אי הכרה בהכנסה, כמו שאנחנו מכנים את זה - הדיס-ריגרד.
הלית מגידו: אכן הממשלה נתנה את הסכמתה לסעיף 3 בהצעת החוק המקורית שהוא הסעיף שמדבר על הדיס-ריגרד ואנחנו התלבטנו בשני מובנים: במובן הראשון התלבטנו לגבי האכסניה הנכונה, שזה משהו יותר טכני לכאורה, אבל התלבטנו האם לעשות את זה בחוק נפרד, האם לתקן חוק קיים, ואם כן, מהו החוק הנכון לעשות.
הלית מגידו: לאחר התייעצויות הגענו למסקנה שהחוק הנכון ביותר לתקן את זה בו הוא חוק הטבות לניצולי שואה נזקקי.
הלית מגידו: החוק הזה התקבל בכנסת ממש לאחרונה ביוזמתו של חבר הכנסת יורי שטרן זכרונו לברכה, מכיוון שזה חוק שבין היתר ציין במפורש מהי אותה רנטה שאנחנו מבקשים לא להתייחס אליה יותר כהכנסה.
הלית מגידו: מדובר באמת בתשלום שמשתלם לפי ההסכם שנחתם בשנת 1992 בין גרמניה לבין ועידת התביעות.
הלית מגידו: ולכן את הצעת החוק הנוכחית אנחנו נעשה במסגרת של תיקון עקיף לאותו חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים.
הלית מגידו: כבר בשלב הזה חשוב לי להבהיר שהדיס-ריגרד הזה לא יחול רק לגבי ניצולי שואה שהם נזקקים אלא הוא יחול לגבי כל ניצול שואה שמקבל את הרנטה.
הלית מגידו: מטבע הדברים הוא יחול על ניצולי שואה שמצבם הכלכלי לא טוב במיוחד שכן אותם מבחני הכנסה שבעקבותיהם נשללות הטבות שונות היום מניצולי שואה, זה בדיוק חל בגבול לגבי אותם ניצולי שואה שהרנטה גורמת להם להיות בעלי הכנסה טיפה יותר גבוהה ובשל כך מצבם ניזוק.
הלית מגידו: ההתלבטות השנייה כמובן לא הייתה לגבי העניין הטכני של המיקום אלא לגבי המהות, לצורך מה אנחנו נקבע שאין לראות את הרנטה כהכנסה.
הלית מגידו: בהצעת החוק המקורית דובר על מספר של דברים, כאשר בכלל רצו לכתוב כהכנסה לפי כל דין, ואז לרבות רשימה מסוימת של קצבת זקנה, גם נושא של הבטחת הכנסה, גם נושא של ביטוח בריאות וגם נושא של שכר דירה בדיור הציבורי.
הלית מגידו: כם כולל את כל האלמנטים האלה ואני אקריא אותו.
הלית מגידו: אנחנו מבקשים להוסיף את סעיף 9א לחוק הבטחות לניצולי שואה נזקקים שכותרתו תהיה אי הכרה בהכנסה, או כותרת אחרת.
הלית מגידו: בעניין הזה אני אבוא בדברים עם הממונה על ניסוח החוק.
הלית מגידו: "תשלום כאמור בפסקת משנה (2)(א) להגדרה ניצול שואה נזקק שבסעיף 1 לא ייחשב כהכנסה לעניין כל אלה".
הלית מגידו: כבר אני מדגישה שהתשלום כאמור בפסקת משנה (2)(א) להגדרה הזו, היא בדיוק אותה רנטה.
הלית מגידו: כלומר, אותו תשלום שמתקבל בהתאם להסכם שהזכרתי.
הלית מגידו: ראשית, התשלום הזה, הרנטה, לא תחשב כהכנסה לעניין פקודת מס הכנסה, לעניין תשלומי חובה או היטלים אחרים לפי כל דין, ובעניין הזה למשל כבר אני מבטיחה שזה כולל את הנושא של תשלום ביטוח בריאות.
הלית מגידו: הפסקה השנייה מתייחסת לגמלאות לפי חוק הביטוח הלאומי או חוק הבטחת הכנסה.
הלית מגידו: כאן למשל זה יכלול את הנושא של קצבת זקנה, כפי שהמציעים ביקשו, והנושא השלישי הוא באמת שכר הדירה בהשכרה ציבורית.
הלית מגידו: הנושא היחידי שנותר פתוח או טעון בירור, ואני מציעה לחברי הכנסת שאנחנו נשוב ונדון בו לאחר הקריאה הראשונה , הוא באמת הדקות שעולה בנושא שכר הדירה.
הלית מגידו: לגבי שכר הדירה רצינו לוודא בעצם ששני עניינים נכנסים לגדר החוק.
הלית מגידו: האחד הוא גובה שכר הדירה, האם אדם משלם מאה שקלים, מאתיים שקלים, שלוש מאות שקלים, כמה שהוא נדרש לשלם, והאלמנט השני הוא הנושא של ה-8 אחוזים.
הלית מגידו: בעבר נדרשו הדיירים בדיור הציבורי לשלם 8 אחוזים מההכנסה שלהם לגבי כל מיני שירותים נלווים, ובאמת התעורר ויכוח די קשה בין הגורמים המקצועיים השונים האם מדובר במס, האם מדובר בהיטל, האם מדובר במשהו שניתן לוותר עליו והדיירים יוכלו להגיד לומר שהם לא מעוניינים בשירותים הנוספים האלה ולפיכך הם לא ישלמו את ה-8 אחוזים.
מרינה סולודקין: במיוחד אם אין שירותים נוספים.
מרינה סולודקין: את יודעת שזה הכול היה קומבינה, מיתוס של משרד הבינוי והשיכון כדי לקחת כסף.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזאת בושה וחרפה לקחת כסף שקיבלו אנשים בגלל הסבל שלהם בתקופת השואה.
הלית מגידו: כך או כך לאחרונה בעקבות דיונים שנערכו כאן בוועדה, שר השיכון דאז מאיר שטרית הוציא הנחייה שלא לגבות יותר את אותם 8 אחוזים.
הלית מגידו: חברי הכנסת העלו בדיון הקודם חשש שמה יבוא שר חדש ויחליט לחדש את גביית 8 האחוזים ולכן הם ביקשו לוודא שהדבר הזה יעוגן בחקיקה, מה שמטבע הדברים יקטין את מידת הגמישות המתאפשרת לשר בעניין הזה.
מרינה סולודקין: זה בגלל שהיו מקרים.
מרינה סולודקין: אפי איתם ויצחק הרצוג חשבו שנכון לקחת מהכסף שמגיע מגרמניה לתשלומים בדיור הציבורי, בהוסטל, והיו מאות מקרים שפנו אליי בנושא הזה ולא יכולנו – יחד עם יושבת ראש הוועדה הקודמת - לעשות כלום בנושא זה.
הלית מגידו: שני המשרדים הרלוונטיים לעניין הזה הם כמובן גם משרד השיכון אבל גם משרד הקליטה כי האוכלוסייה שבה אנחנו עוסקים היא אוכלוסיית העולים.
הלית מגידו: אני מציעה שלעת עתה, לצורך הקריאה הראשונה, אנחנו נסתפק בנוסח שכר דירה בהשכרה הציבורית ואנחנו נשוב ונפרוט את זה לפרוטות, נעשה את הכיוונון האחרון לאחר קריאה ראשונה בדיונים לקראת הקריאה השנייה והשלישית, מה שגם ייתן לי שהות לעמוד בקשר יותר אינטנסיבי עם הגורמים המקצועיים כדי לוודא שאכן שני הנושאים האלה נכללים בהצעה.
הלית מגידו: הדבר האחרון שכמובן לא מופיע בנוסח לפניכם היא פסקה מיוחדת לצורך העלות של הצעת החוק.
מרינה סולודקין: אל תתני לאלה ששכחו מה זאת השואה לזרות חול בעינייך.
הלית מגידו: אני לא חושבת שזה המקרה.
הלית מגידו: בכל מקרה נציג משרד האוצר יושב כאן, הוא רואה את הנוסח הזה לראשונה כמו יתר הנוכחים ואני משוכנעת שהוא יעביר לי בזמן הקרוב הערכת עלות לעניין זה, מה גם שכפי שציינתי באמת יש הסכמת ממשלה לדבר הזה, ומטבע הדברים גם לעלות של הצעת החוק.
משה בר סימן-טוב: הנוסח שיש פה נראה על פניו מתואם עם העקרונות שסוכמו איתנו.
משה בר סימן-טוב: אנחנו נבדוק את זה גם ברמה המשפטית ולקראת שנייה ושלישית נעיר את הערותינו ככל שיהיה צורך.
נח פלוג: אני רוצה להעיר שלוש הערות.
נח פלוג: לגופו של עניין.
נח פלוג: אני השתתפתי במשא ומתן עם האוצר הגרמני על החוק הזה.
נח פלוג: התנאי של שר האוצר הגרמני היה שזה לא ייחשב כהכנסה.
מרינה סולודקין: למה לא סיפרת את זה ליצחק הרצוג?
נח פלוג: דיברתי אז עם שר האוצר דאז, אברהם שוחט, ואמרתי לו שאם הוא לא יסכים לזה, לא יהיה ההסכם.
נח פלוג: ההסכם הוא שהם נותנים את הכסף אקס-גרציה ולא לפי החוק.
נח פלוג: הם אמרו שאם אנחנו נסכים, הם ייתנו את הכסף.
נח פלוג: אם לא, הם לא ייתנו את הכסף.
נח פלוג: מדינת ישראל מקבלת כל שנה בערך 200 מיליון יורו, שזה הון תועפות, הן בשביל הממשלה והן בשביל אלפי אזרחים.
נח פלוג: יש חוות דעת של שר חיים צדוק זכרונו לברכה, שהיה גם היועץ המשפטי לממשלה.
נח פלוג: לפי חוות הדעת שלו הפיצוי שמקבלים ניצולי שואה על השהות במחנות ריכוז ובגטאות, היכן שאיבדו את בריאותם, הוא לא הכנסה.
נח פלוג: בחוות דעתו כותב צדוק: כאשר גונבים לך אוטו אתה מקבל פיצוי על האוטו, על זה שגנבו לך את האוטו, וזאת לא הכנסה.
נח פלוג: אם הרסו לך את הבריאות ונותנים לך פיצוי על איבוד הבריאות, זאת לא הכנסה.
נח פלוג: זאת הייתה חוות הדעת שלו.
נח פלוג: בזמנו משרד האוצר הישראלי ביקש לבדוק עם שר האוצר הגרמני אם אפשר לקחת מס הכנסה מהפיצויים.
נח פלוג: זה עוד לפני זמנך.
נח פלוג: התשובה של שר האוצר הגרמני הייתה שאם אתם מבקשים לקחת מס הכנסה, בבקשה, תשלחו לי מכתב, והוא יוריד 25 אחוזים כי הם משלמים לפי ההסכם בינינו.
נח פלוג: הוא אמר שאם זה כך, הם יורידו ולא אנחנו.
נח פלוג: שר האוצר שלנו אמר שישכחו מזה.
נח פלוג: אלה שלושת הנימוקים הנוספים להצעת החוק של חברת הכנסת מרינה סולודקין וחבר הכנסת נודלמן.
קריאה: בכל מדינה איתה אנחנו במשא ומתן, ואנחנו במשא ומתן עם כמעט כל מזרח אירופה, אנחנו במשא ומתן עם חלק ממדינות מערב אירופה, כל פעם שמעלים את העניין של תשלומים לניצולים, הם שואלים את אותה שאלה.
קריאה: זה פועל נגד אפשרות בעתיד לקבל ממדינות נוספות שהיום לא נותנות, כמו פולין.
נח פלוג: כל המדינות קיבלו את ההצעה הזו, ככה שאנחנו היום במצב יוצא מהכלל.
מרינה סולודקין: עשר שנים של מאבק, עשר שנים של מאבק במדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: אני מעמיד להצבעה.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת מי בעד החוק הזה?
מיכאל נודלמן: פה אחד.
מיכאל נודלמן: ה צ ב ע ה הצעת החוק עברה פה אחד.
מיכאל נודלמן: אני מקווה שמתכונת הדיון כפי שהתקיימה היום תתקיים גם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
זאב אלקין: ראשית, נפתח במסמך שמונח על שולחננו, אני מקווה שהוא נמצא מול כל אחד מכם, שהעביר אלינו משרד החינוך, שכולל תשובות לחלק מהשאלות שעלו כאן בדיונים הקודמים.
זאב אלקין: אנחנו נעבור במהירות על הסעיפים השונים של המסמך ויתכן שתהיינה שאלות נוספות.
זאב אלקין: הסעיף הראשון ברור, דיברנו על זה כאן.
זאב אלקין: זאת הודעה רשמית על תוספת האות אל"ף לגף לקליטת עליה.
זאב אלקין: כפי שאמרנו כולנו, אנחנו מקווים שהתוספת הזאת תביא להרחבת כוח אדם.
זאב אלקין: נקודה שנייה קשורה להיבט התקציבי.
זאב אלקין: אני מאוד שמח שאנחנו מחזיקים מסמך כתוב של המשרד שמדבר לא רק על שמירה של התקציב הקודם אלא על הגדלה מסוימת בשנת 2007.
זאב אלקין: כתוב כאן שזה מצפה לאישור התקציבי בועדת הכספים ואני מקווה שזה יתקיים במהרה בימינו.
זאב אלקין: כרגע, כל האישורים התקציביים בוועדה הכספים, עד יום רביעי לפחות, מוקפאים כסנקציה שהוועדה נקטה כנגד הממשלה בסוגיה של בית החולים באשדוד.
זאב אלקין: היום מתקיים דיון על הסוגיה הזאת ובמידה והוא יסתיים, הועדה תפשיר את הסנקציות וההעברות התקציביות יחזרו להתבצע.
זאב אלקין: אם לא, יכול להיות שגם התיקון התקציבי הזה יצטרך לחכות עוד שבוע שבועיים, אני לא מאמין שיותר מזה.
זאב אלקין: נקודה שלישית, שמופיעה כאן בסעיף ג': לצורך הקמת מסגרת למידה לרכישת השפה לתלמידים עולים חדשים בחטיבה העליונה נדרשים 650 שעות שבועיות על בסיס נתוני תשס"ז.
זאב אלקין: אני מבקש הבהרה מסוימת.
זאב אלקין: אם אני מבין נכון, אודי עונה על הסוגיה של האולפנים בחטיבות העליונות, לתלמידים שהם בשנתם הראשונה או חצי שנה או 8 חודשים.
זאב אלקין: שמענו כאן הגדרות שונות מה זה תלמיד חדש אבל זה זה.
זאב אלקין: אנחנו התבשרנו על ידכם, שזה הולך להתבצע בשנה הבאה.
מאיה שריר: נכון, דיברנו על זה.
מאיה שריר: זה סעיף שהועלה כבר בעבר.
זאב אלקין: השאלה אם השעות האלה כבר קיימות או שזה כפוף לתקצובן?
מאיה שריר: כרגע יש אישור ראשוני על ידי גברת לאה רוזנברג להעברת שעות, כי יש בעיה של העברת שעות לחטיבות העליונות.
מאיה שריר: זה בתהליך ראשוני.
זאב אלקין: אז זה אומר שהמצב הוא לא שיש כאן תקווה, שלא ברור מאיפה יבוא התקציב.
זאב אלקין: אתם מתקדמים, בנושא הזה, על סמך הנחה שהתקציב הדרוש ימצא.
זאב אלקין: כי יש פה משפטים, במכתב הזה, שבאופן חד משמעי אני מבין אותם כרצון שמותנה באישור תקציבי.
זאב אלקין: לגבי הסעיף הזה לא הבנתי האם זה אומר שאם תמצא תוספת תקציב של 650 ש"ש אז זה יקרה ואם לא - אז לא ואף אחד לא יודע אם תמצא או לא.
זאב אלקין: או שהמערכת נערכת כרגע לפתוח מערך אולפנים לתלמידים החדשים בשנתם הראשונה על סמך הנחה שהתקציב הזה ימצא.
מאיה שריר: זה לא רק בעיה של מציאת התקציב.
מאיה שריר: כרגע הכל מטופל ואני לא יודעת לענות לך לגבי התקציב.
מאיה שריר: כרגע נעשית עבודה, נעשים תהליכים כדי לאפשר העברה כזאת של שעות.
מאיה שריר: אני לא יודעת אם התקציב קודם לזה או היכולת להעביר את השעות קודמת לתקציב.
זאב אלקין: היכולת להעביר קודמת להכל.
זאב אלקין: היתה בעיה ודיברנו עליה גם בסוגיה של עולים ותיקים.
זאב אלקין: אגב, אני מניח שאם הבעיה תבוא על פתרונה כאן, זה נכון גם שם.
זאב אלקין: את מודיעה לנו כרגע שהמשרד קיבל החלטה עקרונית לעבוד על הפתרון המנהלתי ולפתור את הקושי העברת שעות לחטיבות העליונות.
מאיה שריר: זו בהחלט פריצת דרך גם לחדשים וגם לותיקים.
מאיה שריר: כרגע האישור הוא על ידי גברת לאה רוזנברג.
מאיה שריר: זה תהליך שלוקח זמן.
זאב אלקין: כמה זמן הוא ייקח?
מאיה שריר: הכוונה שלנו לצאת במסמך מאוד מסודר ומדויק עם הערכות של מספר תלמידים לגבי כל חטיבות הגיל לפני תום שנת הלימודים הנוכחית, משהו במאי או יוני.
זאב אלקין: כדי שזה יפעל בשנת הלימודים הבאה.
זאב אלקין: לכאורה, על הסוגיה התקציבית צריכה להיות לכם תשובה.
זאב אלקין: הניסוח הזה, אני חייב להגיד שאני מגיע לקצה הסבלנות מבחינת הפינג-פונג של שאלות ותשובות.
זאב אלקין: מדובר כאן על שאלות שאנחנו סוחבים אותם כמה שבועות וביקשתי תשובות בכתב מתוך נקודת הנחה שברגע שהתשובות תגענה, נדע סופית מה קורה.
זאב אלקין: ניסוח כזה של תשובה, אם את לא יודעת לפרש לי אותו בעל פה, אני לא מתעקש שזה יהיה כתוב אלא אני מתעקש להבין.
זאב אלקין: אם אנחנו יוצאים מהישיבה הזאת, שהיתה אמורה להיות ישיבת סיכום בלי להשיב אם כן יהיו אולפנים בחטיבות העליונות או לא, נניח שבעיה מינהלתית תבוא על פתרונה, אני סמוך ובטוח שאם כל המשרד יתגייס ולאה והמנכ"ל יתגייסו, ימצאו פתרון.
זאב אלקין: בדרך כלל, המערכת הישראלית שלנו היא מאוד כבדה אבל אי אפשר לפתור שום דבר אבל כשכולם רוצים, בסוף פותרים בצורה כזאת או אחרת.
זאב אלקין: אז אם החליטו לפתור – יפתרו.
זאב אלקין: אבל אם בסוף יפתרו ויתברר שאין תקציב וזה לא יפעל, אז מה הועילו חכמים?
מאיה שריר: אני לא רוצה לענות משהו שיתפרש אחר כך לא מדויק.
זאב אלקין: כנציגה הבכירה של המשרד כאן, איך את מצפה ממני להמשיך את הדיונים במצב שאני במשך כמה שבועות לא מסוגל לקבל ממשרד תשובה?
זאב אלקין: זה נתון עובדתי, או שיש תקציבים או שאין תקציבים או שזה בתהליכי אישור.
זאב אלקין: אנחנו מתקרבים לפגרה, יש לנו את השבוע ושבוע הבא ואני רוצה את הנושא של עברית לסגור לפני הפגרה כי יש עוד הרבה נושאים חשובים שצריך לטפל בהם במושב הבא ואי אפשר להסתובב כל הזמן סביב אותו עניין, כמו שסגרנו את נושא הבחינות, כמעט.
זאב אלקין: לפי האינדיקציה שאני מקבל מהשטח גם שם יש שאלה.
זאב אלקין: היו כמה דברים שהתהליך התחיל לנוע.
זאב אלקין: אנחנו נמצאים שבוע לפני פגרה עם שאלה והייתי בטוח שיש הכל כי באיזה שהוא שלב הודעתם שבשנה הבאה משרד החינוך הולך להפעיל אולפנים גם בחטיבה העליונה.
זאב אלקין: ההיקף לא ברור, כמה אולפנים, באילו מקומות.
זאב אלקין: כל זה היו סימני שאלה.
זאב אלקין: כשקראתי את הניסוח, נבהלתי קצת כי אמרתי לעצמי שאם הניסוח אומר שאין תקציב לזה, אז אולי התקוות שלי היו לא מבוססות ואני חייב תשובה.
זאב אלקין: אני, כוועדת משנה של הכנסת, שמנסה להבין לאן פניו של משרד החינוך, רוצה לקבל תשובה מאוד בסיסית ומאוד עובדתית בלי לשאול כמה אולפנים ואיפה, כמה שעות ילמדו שם.
זאב אלקין: כל זה נשאל, אבל ברור לי שאתם צריכים להתקדם לפני שתתנו לנו תשובות.
זאב אלקין: הדבר הבסיסי הזה, האם התהליך התחיל והוא מגובה תקציבית או שהוא התחיל כהיערכות שיש סיכון גבוה מאוד שלא יצא מזה שום דבר – את התשובה הזאת אנחנו חייבים לקבל עכשיו ולא במאי, כי יהיה מאוחר.
מאיה שריר: יש כוונה לפתוח מסגרות אולפניות, אני לא יודעת באיזה היקף.
מאיה שריר: אנחנו ענינו על סימולציה שמדברת על כלל הילדים והגענו ל-650 שעות.
מאיה שריר: דיברנו על כ-3, 3.5 מיליון.
מאיה שריר: אני לא משנה משהו מעבר למה שאמרתי אז.
מאיה שריר: אודי ענה על כל השאלות בכתב.
זאב אלקין: אבל זה לא כתוב כאן.
זאב אלקין: נדרשות 650 ש"ש.
זאב אלקין: מה זה נדרשות?
זאב אלקין: נדרשות ממי?
זאב אלקין: קיימות במשרד החינוך?
מאיה שריר: נדרשות כדי להפעיל את האולפנים.
זאב אלקין: אז יש לו את אותן או לא?
זאב אלקין: אני לא בנק, נכון לעכשיו.
זאב אלקין: יש לאודי תקציב מאושר?
זאב אלקין: אני אשמח לעשות הפסקה לכמה דקות.
זאב אלקין: בואו נעבור על המסמך כי יכול להיות שיש עוד כמה שאלות, נעשה הפסקה וארצה לקבל תשובה במקום ולא לדחות את זה לעוד שבוע.
זאב אלקין: הלאה.
זאב אלקין: סעיף ד' מביא אותנו ישירות לנושא הזה כי א,ב,ג זה זנבות העבר.
זאב אלקין: במסגרת הזנבות האלה, שכאן את לא חייבת לי תשובה עכשיו, קיבלנו אינדיקציה בנושא של הבחינות של הכללים החדשים לבחינות בגרות לעולים, שבמסגרות האקסטרניות לא קיבלו את חוזר מנכ"ל ולכן, תלמידים עולים - -
אלי זרחין: אדוני היושב ראש, משרד החינוך לא שולח את חוזר מנכ"ל.
אלי זרחין: ישנה הנחיה ברורה שהאחריות של בית הספר לפתוח אינטרנט ולראות.
זאב אלקין: אז מה אני עושה עם תלונות שמגיעות אלינו מכל מיני מסגרות אקסטרניות שונות שכבר הופנו למשרד החינוך ולא באו על פתרונן, שמסרבות להפעיל את הכללים החדשים על תלמידים עולים בטענה שמשרד החינוך לא הודיע שהכללים השתנו?
זאב אלקין: ככה זה הגיע וזה מקור לא חסוי, זה הגיע אלי מפורום הורים עולים, שקיבלו הרבה פניות כאלה.
זאב אלקין: הם ניסו לפנות לרחלה שיפר, הודיעו לה על הבעיה ולמרות זאת הבעיה לא באה על פתרונה.
זאב אלקין: היו גם פניות טלפוניות אלי, פרטניות, ככתובת אחרי שפורסם שיש שינויים, כשההורים נתקלים בבעיה הם מיד מנסים להתקשר למשרד החינוך ולא מקבלים תשובה, הם מיד מתקשרים לכנסת כי הם חושבים שהכנסת תפתור את הבעיה ותיתן הוראה כזאת או אחרת.
זאב אלקין: את זה אני לא יודע לעשות, לפנות לבית ספר X או Y ולשאול אותו למה הוא לא עושה.
זאב אלקין: אני יכול לפנות אליכם ולשאול באיזו דרך אתם מציעים לי לענות לאזרחים שפונים אלי.
זאב אלקין: האם יש מוקד מסוים שאפשר להפנות אותם לשם ואז המוקד הזה יפתור את זה מול בית ספר?
זאב אלקין: צריכה להיות הגנה לאותם הורים של תלמיד עולה, במידה שהמערכת עוד לא קלטה את השינויים.
אלי זרחין: אני רוצה לציין שפיקוח אגף תלמידים-הורים לא אחראי על אותם בתי ספר אקסטרניים.
זאב אלקין: אני לא פונה למאיה כנציגת האגף לתלמידים עולים אלא כנציגה בחירה של משרד החינוך.
אלי זרחין: ישנה הנחיה של לאה רוזנברג על כך שהנחיות חדשות לתלמידים עולים רלוונטיות לאגף חינוך מבוגרים.
אלי זרחין: אני יודע שמערכת "גילה" קיבלה אותם בחברה למתנ"סים.
אלי זרחין: אנחנו קיבלנו 300 פניות וכל פניה שטיפלנו, הבעיה נפתרה במקום.
אלי זרחין: נכון, רכזת העולים לא פתחה אינטרנט.
אלי זרחין: נכון, סגן מנהל בית ספר לא הבין נכון מה כתוב כי הוא לא שם לב שכתוב: תוספת ל-2003.
אלי זרחין: אני חושב שנכון להיום מדובר על בעיות טכניות.
אלי זרחין: יכול להיות שיש בעיה שמשרד החינוך חוסך נייר ולא שולח למנהל כפי שהיה בעבר.
אלי זרחין: מאיה, עם כל הכבוד לה, יש בחורה במשרד החינוך שקוראים לה מרים זגורי, שתפקידה לכתוב זכאות לעולה.
אלי זרחין: היא הודיעה לפני שבוע שהיא מסרבת לכתוב את זה כי היא לא קיבלה חוזר.
אלי זרחין: בשבוע הזה דיברה אתה רוזנברג והבעיה נפתרה.
זאב אלקין: אז השאלה אם בינתיים יכול להיות שלא קיבלתי תשובה ממשרד החינוך, אני יכול להפנות את כל הפניות אלי להפנות אליך כפתרון ביניים.
זאב אלקין: אני מאוד מודה לך.
זאב אלקין: כל מי שפונה אלי, אפנה אותם אליך, ויש לכם ניסיון בטיפול בזה אבל כמובן שאשמח לשמוע את התשובה.
אלי זרחין: זה אגף חינוך מבוגרים, זה אגף אחר.
זאב אלקין: עכשיו מגיעים לעיקר ענייננו, אותם סעיפים שמסכמים את הישיבות שהיו כאן: שיפור שפה לעולים ותיקים.
זאב אלקין: בחינוך היסודי מתוכננת הרחבה של 50% בהפעלת תכנית "משעולים" לתלמידים עולים ותיקים הלומדים בכיתות ה' ו' בשנת הלימודים תשס"ח.
זאב אלקין: אני חייב להגיד שזו חזרה מילולית על מה שנאמר כאן וזה לא חידש.
זאב אלקין: השאלה ששאלתי ומה שביקשתי ממשרד החינוך זה להניח על שולחננו אחד מהשניים: תכנית מדורגת שפרוסה על כמה שנים, שלוקחת אותנו למצב שכל התלמידים העולים הותיקים בחינוך היסודי, שצריכים את נושא שיפור עברית יקבלו אותו.
זאב אלקין: אם את זוכרת, הגענו לסיכום גס שצריכים בערך פי 3 ממה שיש היום בתכנית "משעולים".
זאב אלקין: לכן, כשאמרתם לי שמרחיבים ב-50% בשנה הבאה, הבנתי שזה לא מביא אותי לפי 3 לא רק בשנה הבאה אלא גם לא בעוד 3 שנים.
זאב אלקין: שאלתי, או שיש לכם תכנית אב לסגור את הפער תוך כמה שנים או שיש לכם תשובה שהפער לא כמו שהגענו כאן, במאמצים המשותפים או שיש לכם תשובה שאתם מודעים לזה שהפער כזה אבל משרד החינוך מרים ידיים ואין לו כרגע דרך לפתור את הבעיה.
זאב אלקין: אחד משלושת הדברים האלה רציתי.
מאיה שריר: ההרחבה של 50% היא הרחבת מינימום שהתחייבנו עליה במסגרת התקציב.
מאיה שריר: בימים אלה נעשית בדיקה לעומק איפה באמת להרחיב ולהיפך.
מאיה שריר: השאלה אם לחבר גם את כיתות ד' או ללכת אחורה בזמנים, לכלול יותר תלמידים.
מאיה שריר: זה תהליך שלוקח זמן ונעשית עכשיו עבודה.
מאיה שריר: כמו כן, יש לנו היום מו"מ עם הג'ויינט לגבי הרחבה.
מאיה שריר: יש תכנית גם לגבי כיתות א'-ג'.
מאיה שריר: יש בעיה של סנכרון עם פנימיות יום ועם דברים אחרים שפועלים בשטח.
מאיה שריר: לתת תכנית דוגמת "פלא" או תכנית אחרת של תגבור לילדי א'-ג' ברגע שיש להם יוח"א או פנימיית יום או דברים אחרים שקיימים בשטח, כמובן שהוא בכלל לא מעשי.
מאיה שריר: אנחנו לא יכולים להשאיר אותם מעבר לשעות עוד ועוד.
זאב אלקין: להכניס אותם פנימה.
מאיה שריר: אנחנו לא בעד לתת שיעור אחד במקום שיעור שני.
זאב אלקין: ממה שלמדנו כאן, ברוב המסגרות זה מה שקורה בשטח.
זאב אלקין: כמו כן, דווקא בנושאים של יוח"א, דווקא השעות של אחה"צ, עד כמה שאני זוכר את כל הרעיון של הרפורמה, מראש היו צריכות להיות מופנות לתוספות מהסוג הזה ולכן זה נראה לי מוזר להגיד שהתלמידים יישארו ללא תוספת עברית כי יש להם יוח"א.
מאיה שריר: בפירוש כן.
מאיה שריר: אני אומרת שנעשית עבודה בשיתוף פעולה וזה תהליך שלוקח קצת זמן.
מאיה שריר: נעשית בדיקה בכל מקום ומקום.
זאב אלקין: קצת זמן זה כמה?
זאב אלקין: מבחינתנו, השאלה נשאלה לפני חודש ומשהו ואז ביקשתי לשמוע עוד שבוע ועוד שבוע איזה שהוא כיוון, לאן זה הולך וכמה תלמידים רוצים להכליל.
זאב אלקין: אפילו כרגע אני לא שואל איך, כי זה לוקח יותר זמן.
זאב אלקין: אני מנסה להבין את המסגרת, האם משרד החינוך מתכוון תוך 3 שנים להגיע למצב שכל התלמידים העולים, שזה בסדר גודל של חצי מהקיימים, שצריכים את שיפור העברית, יהיה תקציב או לא?
זאב אלקין: איך יופעל התקציב ובאיזו סוג תכנית ואיך בדיוק זה ישולב, זה שאלות של השלב הבא.
זאב אלקין: אבל בלי השאלה הבסיסית אין לי מה לשאול את השאלות המורכבות.
זאב אלקין: אני רציתי תשובה כי אם המשרד אומר לי: לקראת זה אני פועל, אני עושה את זה בכוחותיי, בסדר.
זאב אלקין: תפקידי לעקוב ולוודא שזה מה שיקרה.
זאב אלקין: אם המשרד אומר לי שזה מה שהוא רוצה לעשות אבל חסר תקציב, זה חוזר לכאן.
זאב אלקין: התקציב מאושר בכנסת ואני לא מוריד מאתנו אחריות.
זאב אלקין: עד שלא תביאו אלינו תקציב נוסף, המשרד לא מסוגל לפתור את הבעיה.
זאב אלקין: גם זאת אמירה ואז אני יודע מה לעשות אתה.
זאב אלקין: אם אצליח או לא – זה סיפור אחר.
זאב אלקין: אני אבוא עם זה למנכ"ל ולשרה כי יש תקציבים שהמשרד יכול לגייס.
זאב אלקין: אני אשתמש בכלי של ועדת הכספים אבל אני יודע שזה מה שאתם רוצים ואלה התקציבים שהמשרד יכול לגייס מבפנים נכון לעכשיו וזה התקציבים שחסרים לו.
זאב אלקין: זה מחזיר את הכדור לשולחן הפוליטי ולכנסת.
מאיה שריר: המו"מ לגבי תקציבים כרגע הוא בינינו לבין הג'ויינט, שהם שותפים לזה.
זאב אלקין: אבל זה לא עונה על השאלה כמה ילדים יכללו בתוך המערכת.
זאב אלקין: האם המשרד הגיע להחלטה שתוך פרק זמן, שאני רוצה לשמוע מכם מה הוא, מתכוון להכליל את כל התלמידים שדורשים את העזרה הזאת, באמצעות מבחן כמו שנעשה בשאר, עושים מבחן ורואים מי צריך ומי לא, וכל ילד שצריך מקבל.
אריאלה שלו: גם ב"משעולים" נעשה אבחון.
זאב אלקין: מצוין, אבל ב"משעולים" אתם לא יכולים להגיע היום למצב שאתם לוקחים כל ילד בשכבה, מעבירים אותו את המבחן, וכתוצאה מהאבחון אומרים: צריך – אז יש לי שעות, לא צריך – אז תודה רבה.
זאב אלקין: אנחנו לא שם בגלל בעיות תקציביות, נכון?
זאב אלקין: לכן השאלות שלי במקום וכאן ההתקשרות עם הג'ויינט יכולה לפתור בעיה ויכול להיות שלא, כי אני לא יודע כמה הג'ויינט מתכוון להשקיע.
זאב אלקין: האם הג'ויינט לוקח על עצמו את האמירה הזאת, שלא משנה כמה ישקיע משרד החינוך, הוא ישקיע את הסכום שיביא את המצב לכך שבסופו של דבר כל ילד שצריך יקבל עזרה.
זאב אלקין: אני לא שמעתי אמירה כזאת מהג'ויינט.
זאב אלקין: אם אשמע אותה כאן, אשמח, אבל להערכתי, הג'ויינט יתקדם יד ביד עם משרד החינוך.
ריקי ארידן: בוודאי שזה ביחד.
ריקי ארידן: זה בשותפות מלאה שנבנית ביחד לאורך כל הדרך.
זאב אלקין: אבל לא מעבר לזה.
זאב אלקין: אז בלי להיכנס לפרטים איזו תכנית ואיך היא משתלבת, האם מבחינת מספר הילדים שהולכים לקבל את השירות הזה ואת התקציבים האלה, אתם עם תכנית מאוד ברורה איך להביא את זה לכל הילדים שצריכים או לא?
זאב אלקין: אני שאלתי את השאלה לפני כמה שבועות ואני לא דורש שתונח כרגע על שולחננו תכנית מפורטת איך בדיוק עושים את זה.
זאב אלקין: אני מנסה להבין אם יש החלטה של המשרד לעשות את זה או לא, כי אם אין החלטה של המשרד לעשות את זה, אז זה כבר בין המערכת הפוליטית ובין המשרד וגם פה יש כלים.
זאב אלקין: יש חדר שכן, וכמו שהזכרתי לפני כמה דקות את התקדים של בית החולים באשדוד, אפשר לנצל את החדר הזה במטרה להשיג דברים ממשרדי ממשלה כאלה או אחרים ואנחנו יודעים לעשות את זה כשצריך.
זאב אלקין: המקרה הזה הוא בהחלט המקרה שצריך ואני בטוח שתהיה לי אוזן קשבת אצל חבריי בוועדת הכספים, אם אני אתייאש מהמשרד ואבוא אליהם ואגיד: חברים, אני צריך קצת לחץ על משרד החינוך כי בלי זה הענין לא עובר ואני מבקש לעצור העברות תקציביות של המשרד.