GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה אלון: אתה גם דיברת פה על משרד החוץ וממשלת ישראל.
שלמה אלון: אינני אדם שיוכל לפנות - - -
זאב אלקין: אתה בכלל יודע מה ההסכם?
שלמה אלון: יש לי השערה.
שלמה אלון: יש כנראה הסכם, אני מאמין שיש הסכם.
יעל הרוסי: ההסכם קיים יש לי עותק שלו וציטטתי אותו מספר פעמים.
זבולון אורלב: צרפת לפחות בשנים עברו סיבסדה באופן מהותי את לימודי הצרפתית.
זאב אלקין: אומר לנו משרד החינוך שלא.
זבולון אורלב: אמרתי בעבר.
זאב אלקין: אני מוכן לעזור להשיג סבסוד.
מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה להגיע לתקריות דיפלומטיות, על פי הכיוון הכללי, לפי המדיניות של שרת החינוך, נפנה גם למלכת אנגליה כדי לבקש תמיכה בלימודי אנגלית.
זאב אלקין: או לבוש.
מיכאל מלכיאור: תראו, אני רוצה שנחזור למקום שבו היינו ורק לסכם.
מיכאל מלכיאור: אתה שומע בצורה ברורה מאד מכלל חברי הכנסת, גם קואליציה וגם אופוזיציה.
מיכאל מלכיאור: יש כמה חברי כנסת של הקואליציה.
זאב אלקין: יש כאן אחד מהאופוזיציה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להפריד ולא לדון את הדיון הפוליטי.
מיכאל מלכיאור: נפריד את כל האמצעים.
מיכאל מלכיאור: ייתכן שאנחנו גם צריכים להגיע לחקיקה.
מיכאל מלכיאור: אני כבר סיכמתי את זה עם חברת הכנסת מרינה סולודקין.
מיכאל מלכיאור: אם אין רצון של המשרד לבוא לקראת ההחלטות שכבר קיבלנו בועדת החינוך, אז ייתכן ונצטרך לעשות את זה בצורה אחרת.
מיכאל מלכיאור: אתה קיבלת פה מסר ברור שהסטטוס קוו נשאר כמות שהוא.
מיכאל מלכיאור: ההחלטה הזו לא מספיק עוברת בשטח.
מיכאל מלכיאור: גם הסטטוס קוו לא טוב.
מיכאל מלכיאור: יש כל כך הרבה דוגמות של בתי ספר שקיבלו הודעות שלא יכולים ללמד, ומאיימים על המורים.
מיכאל מלכיאור: וזה לא שאין קבוצה מספיק גדולה.
מיכאל מלכיאור: זה גם עניין של הפער התרבותי בין הדור הראשון לדור שני של העולים.
מיכאל מלכיאור: זה גם עניין של הנכות התרבותית שלנו פה ככלל החברה הישראלית.
מיכאל מלכיאור: לא רוצים לצמצם פה, להפך.
מיכאל מלכיאור: רוצים להרחיב ולתת את המעמד הראוי לשפה הרוסית כשפה מרכזית אצלנו.
מיכאל מלכיאור: אם אתם לא מוכנים לבוא לקראת הדבר הזה אז נמצא את הדרכים לעבוד כחברי כנסת כפי שאנחנו יודעים לעשות ועושים את זה גם בהמון דרכים אחרות.
מיכאל מלכיאור: ואנחנו נעשה את זה.
מרינה סולודקין: קודם כל חקיקה, אחר כך תהיה פוליטיקה.
מרינה סולודקין: ופוליטיקה כזאת שקשה מאד יהיה לשרת החינוך לשרוד במשרד החינוך.
מרינה סולודקין: יש לנו צופים שמאוד מפחדים ששכחנו עברית.
מרינה סולודקין: אנחנו מדינה יהודית, עברית זו השפה שלנו, ואנחנו מחזקים את העברית וכל מה שאנחנו מדברים עליו עכשיו זו שפה זרה נוספת.
מרינה סולודקין: אלו שפות של התפוצות, זה רב תרבותיות וזה גם גשר בין התפוצות לתרבות העברית.
מרינה סולודקין: וזה גם עניין של טעויות שעשתה מדינת ישראל, שהאשכנזיות הגרועה הרגה את השפות של התפוצות.
מרינה סולודקין: גם יידיש, גם מרוקאית, גם לדינו.
מרינה סולודקין: אנחנו לא ניתן לזה יד, כי אנחנו לומדים מהשגיאות של שנות החמישים והשישים.
מיכאל מלכיאור: ח"כ זבולון אורלב בבקשה.
זבולון אורלב: יש לי שלוש הערות.
זבולון אורלב: הערה ראשונה, אין ספק שמהבחינה הפדגוגית, ראוי מאד שאם יש קהילה כל כך גדולה כמו הקהילה שעלתה מברית המועצות, מחבר העמים, והיא דוברת את השפה הרוסית, אין ספק שלימוד השפה הרוסית במוסדות החינוך הוא הכרח חינוכי ופדגוגי, כדי להציל את היכולות של הילדים להתמודד הקשיים של התרבות החדשה ועם ההווי החדש.
זבולון אורלב: כל דבר שנותן להם עוגן של בטחון.
זבולון אורלב: כל דבר שמבסס את הבית, את המשפחה, יכול לעזור מאד לתלמידים.
זבולון אורלב: לפי דעתי, משרד החינוך מבין את העניין הזה.
זבולון אורלב: אני מקווה שהוא מבין את הדבר הזה.
זבולון אורלב: ואני מקווה שגם המחנכים ברמת השטח מבינים את זה, שאם יש קבוצה שרוצה ומעונינת ומתעניינת, זה ראוי מאוד מנקודת המבט החינוכית.
זבולון אורלב: הדבר השני- שמעתי אותך הבוקר, חבר הכנסת נודלמן, מצביע על פער בין ההחלטות.
זבולון אורלב: כולל החלטות של משרד החינוך, כולל מה שקורה בשטח בעניין מלגות.
זבולון אורלב: אין לי ספק שהנהלת משרד החינוך לא רוצה לשמור עשרה מיליון שקל, ההיגיון אומר לחלק את זה למלגות.
זבולון אורלב: אני לא חושב שיש לה כוונות סתר.
זבולון אורלב: נכון, תמיד יש פער, ותפקידנו להצביע על הפער הזה ולעורר את משרד החינוך שינקוט עוד ועוד אמצעים.
זבולון אורלב: אני מתרשם מהדיווחים שאמנם יש פער בין הכוונות ההצהרות והמדיניות לבין המציאות בשטח.
זבולון אורלב: אגב, ככל שהמשרד נחלש – והמשרד נחלש, אין ספק – מנהלי בתי הספר ומוסדות החינוך מרגישים שיש להם עוצמה יותר גדולה.
זבולון אורלב: הם לוקחים לעצמם חופש להחליט כל מיני החלטות.
זבולון אורלב: בדברים החשובים משרד החינוך צריך להיות יותר נחרץ.
זבולון אורלב: ואני מקווה שהוא ינהג כך.
זבולון אורלב: הערה אחרונה: לעניין החקיקה.
זבולון אורלב: השיטה הנוהגת בחינוך היא שהמחוקק לא נכנס למקצועות ההוראה.
זבולון אורלב: הוא הביא לידי ביטוי את רצונו באשר לערכים ולנושאים ולתחומי הדעת במסגרת חוק מטרות החינוך.
זבולון אורלב: אין חוק שמחייב את מערכת החינוך ללמד עברית או ללמד תנ"ך.
זבולון אורלב: אי אפשר לקחת מקצוע אחד ולהגיד שרק הוא יעוגן בחקיקה.
זבולון אורלב: אם רוצים לסדר בחקיקה, צריך לקיים דיון, ואז צריכים לסדר בחקיקה את כל תחומי הדעת ואת כל המקצועות.
זבולון אורלב: להגיד: בכיתה א' לומדים כך וכך.
זבולון אורלב: כל כיתה כמה שעות חינוך.
זבולון אורלב: לקבוע כמה שעות לומדים ולקבוע כמה תלמידים יהיו בכיתה.
סופה לנדבר: אלה דברים הכרחיים.
מיכאל מלכיאור: אתה מדבר כמנכ"ל לשעבר.
זבולון אורלב: לא, אני מדבר כמחוקק לשעבר, בהווה ובעתיד.
זבולון אורלב: כרגע המערכת לא בנויה לכך ולכן אני מציע – אם יעבור ויתקדם הליך חקיקה של תחום דעת אחד, יש פה שיטפון של כל תחומי הדעת.
מרינה סולודקין: אבל אפשר להעביר חוק על השפה הרוסית כרשמית.
זבולון אורלב: אין חוק על העברית.
זבולון אורלב: לא צריך להגזים.
מרינה סולודקין: כן צריך להגזים.
מרינה סולודקין: יש לנו חקיקה כזו.
זבולון אורלב: תאמיני לי שבחקיקה חינוכית אני קצת מבין ואני אומר שאין חוק.
מרינה סולודקין: אתה צודק, אבל אני שואלת איך אפשר לעבור את זה בכל זאת.
מרינה סולודקין: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב.
מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור לנציג של הרשות המקומית יוקנעם.
רומן פרס: שלום לכולם.
רומן פרס: שמי רומן פרס, סגן ראש עיריית יוקנעם.
רומן פרס: אני מרגיש שהדיון כבר לקראת סיום.
רומן פרס: בעצם בא משרד החינוך וטוען שאין שינוי.
רומן פרס: וזה טוב שאין שינוי, זה סימן שהמורות חוזרות לעבודה והכול בסדר.
רומן פרס: אני לא מבין, אם באמת במשרד החינוך היה רצון לבטל את השפה כדי לפגוע בשפה הרוסית, למה מיהרו?
רומן פרס: כי הרי לפי חוזר המנכ"ל משנת 1996 אם היינו מחכים עוד שלוש שנים, זה היה מת מההתחלה.
רומן פרס: אם נבדוק כמה עולים עלו לארץ בשנים האחרונות וכמה מהם באו עם ילדים שנולדו ברוסיה, אז כל העניין הזה היה נפתר.
מיכאל מלכיאור: שלמה אמר שאין צורך, הוא אמר שללא קשר לאיזה דת.
מיכאל מלכיאור: כל זמן שיש קבוצה - - -
מיכאל מלכיאור: אני לא חוזר על מה שהמפקחת אמרה.
מיכאל מלכיאור: אמרתי שמר שלמה אלון התחייב פה, הוא הנציג הבכיר פה שמייצג את המשרד.
מיכאל מלכיאור: אני רשמתי את דבריו.
שלמה אלון: אמרתי שזה לא במקום ערבית כמקצוע ליבה.
מיכאל מלכיאור: אבל אמרת שזה לא מוגבל רק למי שעלה בפועל, אם הוא מעוניין ללמוד רוסית.
זאב אלקין: כתוספת זה לא מוגבל, אבל אין משאבים.
זאב אלקין: אבל עולים יכולים להמיר ערבית בכל אחת משפות הליבה.
שלמה אלון: יש אי הבנה.
שלמה אלון: אני מבקש להדגיש: כשמדובר במקצועות הליבה – קרי ערבית או צרפתית אפשר להמיר כאשר מדובר על תלמידים עולים.
שלמה אלון: כמו כן, בגלל מדיניות המשרד לשלוש פלוס - - -
מיכאל מלכיאור: מה יש לילדי עולים?
מיכאל מלכיאור: הילדים של פרופ' נודלמן.
שלמה אלון: יש שלבים.
שלמה אלון: השלב הדחוף הוא שילדי עולים, כדי לחזק את ביטחונם ולשמור על המורשת התרבותית - - -
מיכאל מלכיאור: הם גם ילדי עולים.
מיכאל מלכיאור: ילדים שנולדו פה להורים שעולים – הם גם ילדי עולים
שלמה אלון: נכון אבל אז מדובר שוב על מקצוע שהוא ליבה.
מיכאל מלכיאור: אל תגן על דברים שאתה לא יכול להגן עליהם.
רומן פרס: אני עולה חדש ואני לא הבנתי את התשובה.
רומן פרס: חוזר המנכ"ל מ-1996 קיים?
רומן פרס: כלומר רק ילדי עולים - - -
מרינה סולודקין: לא ילדי עולים.
מרינה סולודקין: ילדים עולים.
רומן פרס: ילדים עולים שנולדו ביום הרביעי אחרי העלייה לארץ, לא זכאים?
שלמה אלון: לא במקום אלא כתוספת.
זאב אלקין: אבל כתוספת אין כסף.
שלמה אלון: אם יש מספיק תלמידים, בית הספר חייב.
שלמה אלון: מעשרים ומעלה.
מיכאל מלכיאור: אלו החלטות שקיבלנו כבר.
מיכאל מלכיאור: הנושא הזה נמצא בהחלטות כבר.
יהודה סקר: שמי יהודה סקר ואני נציג ארגון הורים ארצי.
יהודה סקר: אני גם מביא את דעתו של ארגון המורים התיכוניים, של רן ארז.
יהודה סקר: ארגון ההורים הארצי יחד עם ארגון המורים התיכוניים והסטודנטים ועוד עשרות ארגונים חברתיים, אנחנו מדברים יחד.
יהודה סקר: כבר שלושים שנה מכירים אותי בנושאים של חינוך.
יהודה סקר: אני מתפלא לשמוע פה היום שיש אפליה בין זה לזה.
יהודה סקר: ארגון ההורים הארצי מייצג את כולם.
יהודה סקר: לא ייתכן מצב שפרופסור נודלמן יבוא ויגיד שנכדו לא יכול ללמוד.
יהודה סקר: אין דבר כזה.
יהודה סקר: אני אישית מטפל במאבקים.
יהודה סקר: אני עליתי לארץ לפני כ-57 שנים ואני דובר שש שפות.
יהודה סקר: לבד למדתי.
יהודה סקר: לא צריך עזרה.
יהודה סקר: אני מאוד תמה לשמוע שאני צריך להיאבק שיקבלו כיתה של אתיופיות, ואני נאבק כל חיי.
יהודה סקר: לצערי, אני לא מחכה למשרד החינוך.
יהודה סקר: תלמיד שהיה צריך עזרה קיבל.
יהודה סקר: אני תמה שאנחנו צריכים לדאוג באופן פרטני בכל בית ספר להקצבות מגורמי חוץ.
יהודה סקר: למה אי אפשר לעשות את זה בצורה מסודרת?
יהודה סקר: ואני נלחמתי גם להביא הזנה לבתי הספר, כי "אם אין קמח אין תורה".
יהודה סקר: אני גם נלחם בעזרא כדי להכניס עולים חדשים מרוסיה.
מרינה סולודקין: רשות הדיבור עוברת לד"ר סוניה מיכאלי, מדענית ראשית של משרד החינוך.
סוניה מיכאלי: תודה רבה.
סוניה מיכאלי: כשרוצים לדחות החלטה כלשהי משתמשים בסטטיסטיקה.
סוניה מיכאלי: סטטיסטיקה היא דבר יבש ואין לה צבע או ריח.
סוניה מיכאלי: סטטיסטיקה אומרת שאין היום במדינת ישראל אקדמיה, אוניברסיטה או מכללה שלא מתעסקת בנושא העולים.
סוניה מיכאלי: כולם אוהבים לעלות על הגל הזה.
סוניה מיכאלי: אני רוצה לחזק את הכיוון אליו הלכה היו"ר מרינה סולודקין, ומי שירצה לקבל את הנתון אני מוכנה לתת לו: כדי להגיע ללימוד שפה עברית מוצלחת, לפי כל המחקרים האחרונים, כדי לחזק את לימוד השפה העברית ולקדם את כל העולים ולא רק את דוברי הרוסית, חשוב ללמד את שפת האם, בבית ובחוגים נוספים, רצוי במסגרת חינוכית פורמלית.
סוניה מיכאלי: יש את כל הנתונים מי שרוצה לקבל אותם יכול לקבל.
סוניה מיכאלי: מדינת ישראל, כולל משרד החינוך שדואג מאוד גם לחלקה החברתית החינוכית וההשכלתית בקרב עולים חדשים, רצוי שיסתכלו גם על המחקרים האלו, ייקחו אחריות וילמדו מכך.
סוניה מיכאלי: כדי לקדם את לימוד השפה העברית, צריך לתמוך בלימוד שפת האם.
סוניה מיכאלי: מי שכבר הספיק לראות היום עיתונות, אולי ראיתם כבר את סקר שביעות הרצון בקרב עולים חדשים.
סוניה מיכאלי: לפי הסקר שביעות הרצון בקרב עולים דוברי רוסית, היא אחרי העולים הוותיקים, עולים מהמערב וילידי הארץ.
סוניה מיכאלי: כולם הסתדרו יפה, אך שביעות הרצון ברמה הכי נמוכה.
סוניה מיכאלי: בגלל הבחינה התרבותית-לימודית.
סוניה מיכאלי: אם במשרד החינוך לא יבינו את זה, אז גם משרד הקליטה וגם הסוכנות היהודית יצטרכו לדאוג לכך שנקים כאן משרד למניעת ירידה מהארץ.
סוניה מיכאלי: משרד החינוך צריך לקחת אחריות על כך.
מרינה סולודקין: עכשיו שלב המסקנות.
זבולון אורלב: אני רוצה בבקשה להעיר לפני שלב המסקנות – מהרושם שלי, גם אמרתי למר אלון, שלפי דעתי משרד החינוך צריך לעשות שינוי בזכאות, להחליף את מקצוע הליבה.
זבולון אורלב: לא לילדים עולים אלא לילדי עולים.
זבולון אורלב: זה דבר חינוכי.
מרינה סולודקין: אני יכולה להגיד שהתרשמתי שמדיניות משרד החינוך לגבי שפות התפוצות לא ברורה.
מרינה סולודקין: כל הקיצוצים במשרד - - -
סופה לנדבר: למה לא ברורה?
סופה לנדבר: מאד ברורה.
סופה לנדבר: מכוונת נגד עולים.
מרינה סולודקין: שמענו כאן דברים שונים.
מרינה סולודקין: יש אנשים שמבינים ששפות התפוצות זה כלי ומפתח להשתלבות בחברה הישראלית ובשפה העברית.
מרינה סולודקין: המדיניות לא ברורה, רוצים לחסוך על חשבון שפות התפוצות ואנחנו לא ניתן יד לזה.
מרינה סולודקין: אני מאד ממליצה לשמוע מה שאמר הרב מלכיאור, שאנחנו צריכים וחייבים לעשות עבודה חוקתית בנושא זה.
מרינה סולודקין: בגלל שלא מבינים את העברית הפשוטה, אולי שפת החוקים יכולה לגרום להם להבין.
מרינה סולודקין: בבקשה הרב מלכיאור.
מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה ברשותכם ובהסכמת כל חברי הכנסת ובסיכום עם חברתי חברת הכנסת מרינה סולודקין, לסכם שוב.
מיכאל מלכיאור: קודם כל אנחנו רושמים בפנינו בשביעות רצון בהחלט שכל השמועות שהיו בשטח לגבי צמצום ופיטורין מורות קבועות במשרד החינוך, הם אינם אמת.
מיכאל מלכיאור: חשוב לדעת את זה.
זאב אלקין: אולי תוספת בסעיף, שאנחנו פונים להנהלת המשרד בבקשה לפרסם.
מיכאל מלכיאור: כן רציתי להגיד את זה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים – מאחר שהדבר הזה נמצא מאז ה-27 במרץ בשטח, אצל המפקחים והמנהלים, בציבור ובעיתונות, נכון יהיה להעביר בצורה חד משמעית מהמנכ"ל לכל הגורמים, וגם להוציא הודעה לתקשורת, שאין מגמה כזאת במשרד החינוך.
מיכאל מלכיאור: בי"ת, אנחנו חוזרים שוב לדיון שהיה פה באחד בינואר וההחלטות שקיבלנו שם.
מיכאל מלכיאור: צריך לחזק את אותן החלטות.
מיכאל מלכיאור: אנחנו בדיון ההוא דרשנו בצורה מפורשת שההחלטה לאפשר לתלמיד לבחור שפה זרה נוספת, כשזה נוגע לשפות העולים – אנחנו בעיקר מדברים על רוסית ואמהרית – תתאפשר בלא קשר לארץ לידת הילד.
מיכאל מלכיאור: שזה לא רק יהיו האנשים שעלו בעצמם – כי אז ברור מעצמו שהדבר הזה נגמר עכשיו, כי העלייה הגדולה שהייתה בתחילת שנות התשעים, לא יהיו יותר תלמידים ממנה, וזה אומר שאנחנו חונקים את הרוסית כשפה נוספת לישראל בפועל.
מיכאל מלכיאור: זה נכון שיש לבית הספר אפשרות תיאורטית להקציב לזה שעות, אבל זה לא מחויב המציאות.
מיכאל מלכיאור: לכן חייבים להרחיב את האפשרות והגמישות – להוריד את מספר התלמידים שצריכים בשביל להקים כיתות כאלו, ולאפשר ללמוד לכל תלמיד שרוצה – ברור שבדרך כלל הוא יהיה מאזור התרבות הרוסית – הדבר יחזק את העלייה לארץ, יחזק את מעמד העולים והשתלבותם בארץ, יחזק את הפן התרבותי של מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: יחזק את הקשרים התרבותיים, המדעיים והכלכלים של מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: הדבר רצוי מכל הבחינות ומכל הזוויות.
מיכאל מלכיאור: לכן אני מאד מבקש שהדבר הזה יתקבל עכשיו על ידי משרד החינוך ונקבל התייחסות מהירה לנקודה הספציפית הזאת, יחד עם זה שאנחנו עומדים על כל ההחלטות שהתקבלו באחד בינואר, שעל חלקן קיבלנו תשובה היום.
מיכאל מלכיאור: במידה ולא נקבל תשובות מספקות, אנחנו עדיין שומרים לעצמנו את האופציה שחובתנו כמחוקקים לעשות חקיקה בנושא, גם אם זו לא המסורת בנושא של מקצועות הלימוד.
מיכאל מלכיאור: אין דרך אחרת.
מיכאל מלכיאור: זה לא הולך בהידברות ובשמחה ובחדווה.
מיכאל מלכיאור: ודאי וודאי שאי אפשר שהשפה הרוסית תהיה במעמד פחות מהשפה הצרפתית.
זאב אלקין: אולי להכניס את זה.
מיכאל מלכיאור: להשוות את מעמד הרוסית למעמד הצרפתית.
יעל הרוסי: מבלי להוריד את המעמד של הצרפתית.
זאב אלקין: מעמד של צרפתית לא רק לעולים.
אלי זרחין: כל השפות.
אלי זרחין: גם אמהרית.
מיכאל מלכיאור: אמרתי: כל השפות.
מיכאל נודלמן: הנושא בנו אני דנים, מצוקת העולים דיירי שכונות הבנייה הקלה, כבר נדון בוועדה.
מיכאל נודלמן: שמעתי ברדיו שיש כאלה שפנו לבית-המשפט המחוזי בירושלים ואני חושב שטוב עשו הפונים.
אלכס מרגולין: כמו שכתבנו במסמך הזה, היינו רוצים שההנהלה תשמע את עמדת הגורמים הרלוונטיים שמבינים בתחום מבחינה מקצועית, כי המצב הוא שמבחינת המקלטים – אין ממ"דים או מקלטים או מרחבים מוגנים אחרות אלא יש מקלטים ציבוריים.
אלכס מרגולין: בחלק מהשכונות המצב סביר מבחינת מצב המקלטים ובחלק פחות כי המקלטים משמשים לגני ילדים, לבתי כנסת וכולי.
אלכס מרגולין: זה היבט אחד.
אלכס מרגולין: ההיבט השני הוא שמבחינת מיגון הבית והסיכון של הבית הזה במקרה של פגיעה חס ושלום, לא שאני מומחה או מבין בזה משהו, אבל נראה שהבית הזה נמצא בסיכון מוגבר לעומת בית רגיל.
אלכס מרגולין: בשדרות יש שתי שכונות כאלה אבל אנחנו לא יודעים בדיוק את הסטטיסטיקות של הפגיעות ואני לא חושב שצריך לחשוף את זה או לדבר על זה אבל הדברים ידועים.
אלכס מרגולין: אם מדברים על כך שיש סיכון במקומות אחרים, צריך לחשוב לפחות מבחינת הטווח הארוך.
מיכאל נודלמן: מה עם מקלטים?
אלכס מרגולין: בכל שכונה יש מקלטים ציבוריים.
אלכס מרגולין: בערד למשל המצב יותר סביר כי המרחק בין הבתים בקצוות למקלט מאפשר להגיע תוך חמש דקות למי שהולך מהר.
אלכס מרגולין: זה כמובן לא לפי הערכה מקצועית.
אלכס מרגולין: מצב לא סביר הוא כאשר המקלטים האלה תפוסים ומשמשים למטרות אחרות.
אלכס מרגולין: בשכונות האלה אין מבני ציבור ולכן אין היכן לפתוח גן ילדים או מוסד אחר, כך שיש מקלטים שמהווים גן ילדים.
מיכאל נודלמן: אני מכיר את זה.
מיכאל נודלמן: כשרוצים לפתוח חוג, הולכים לעירייה ומבקשים לקבל מקלט שם נפתח את החוג.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים להעלות את הנושא הזה מול העירייה ולטעון שמשתמשים בעירייה לא בצורה נכונה.
אלכס מרגולין: הבעיה היא לא תפיסת המקלטים.
רונית בריק: העליתם כאן כמה נושאים שקשורים למקלטים ולמיגון.
רונית בריק: נתחיל קודם כל בהקמת השכונות האלה שהייתה בנוהל מזורז והיא קיבלה פטור מממ"דים.
רונית בריק: זו הייתה החלטה וכך הקימו את השכונה מתוך ראייה שהבנייה היא בנייה זמנית.
רונית בריק: לפי מה שאני יודעת, אין בטווח של שבעה קילומטרים שכונות כאלה.
רונית בריק: דיברתי אתמול עם מהנדס עיריית שדרות והוא אמר לי שאצלו בעיר אין מבנים כאלה.
פבל שוסטר: אזור נתיבות.
רונית בריק: נתיבות עדיין לא הוגדר.
פבל שוסטר: בשדרות בוודאות יש שתי שכונות.
רונית בריק: בדקתי.
רונית בריק: אם תאמרו לי היכן, אנחנו נבדוק.
רונית בריק: לעניין של הטיפול במקלטים והשימוש במקלטים.
רונית בריק: הטיפול במקלטים והאחזקה שלהם, הכול באחריות הרשות המקומית.
רונית בריק: אנחנו כפיקוד העורף מעודדים שימוש דו-תכליתי.
רונית בריק: זה שלוקחים מקלט והופכים אותו לגן ילדים, למתנ"ס או למועדון, אנחנו מעודדים את זה כי זה מבטיח את זה שהמקלט יהיה במצב תקין, במצב טוב ומתפקד.
רונית בריק: כל השימושים שאושרו הם כאלה שאם יש מצב חירום, אפשר לבוא ולפנות את המקלט.
רונית בריק: אם יש מצב כזה שאי אפשר לפנות, צריך לחזור לעירייה ולומר לה שכאן יש משהו שאי אפשר לפנות אותו ונא להוציא את מי שמשתמש במקלט.
פבל שוסטר: באשקלון במקלט הוקם בית כנסת.
רונית בריק: זה משהו שאפשר לפנות.
רונית בריק: בקריית שמונה ובמעלות יש מקומות שהפכו מקלטים לבתי כנסת.
רונית בריק: זה קיים.
פבל שוסטר: במקרה חירום לא נותנים להתקרב למקום הזה.
רונית בריק: אם יש בעיה מקומית, צריך לפנות לרשות כי היא זו שמשכירה את המקום לבית הכנסת והיא צריכה בחוזה לסכם מולם מה התנאים להשכרה.
מרינה סולודקין: את שולחת אותנו כל הזמן לעירייה.
רונית בריק: החוק הוא משנת 1951 והוא מטיל את כל האחריות על העירייה.
אלכס מרגולין: ההסתכלות הייתה, כאשר הקימו את השכונות האלה, שזו תהיה בנייה זמנית.
אלכס מרגולין: זה מנוגד לגמרי לעמדת משרד השיכון ושאר משרדי הממשלה, שהעמדה שלהם היא שזה דיור ל-50 שנים לפחות.
רונית בריק: זה מה שהיה עת הקימו את המבנים, אבל יכול להיות שהדברים השתנו.
רונית בריק: כשזה הוקם, זו הייתה המחשבה.
רונית בריק: לגבי הפערים.
רונית בריק: בכל המדינה יש פער מקלוט.
רונית בריק: בשליש מהבניינים במדינה הם בכלל ללא ממ"ד, בלי מקלט ובלי שום פתרון.
רונית בריק: נכון שהבעיה חמורה יותר היכן שיש בנייה קלה כי עדיין מבנה שבנוי מבלוקים ובטון הוא יותר טוב ממבנה שבנוי בבנייה קלה, אבל הבעיה קיימת בעוד מקומות.
רונית בריק: אם מחליטים שרוצים למגן את זה, צריך מישהו לתקצב את זה ולהחליט שרוצים לבנות לאנשים האלה חדר ביטחון.
אלכס מרגולין: מה קורה לגבי שדרות?
רונית בריק: יש החלטה של ראש-הממשלה שאומרת שמוסיפים לכל הבתים בישובים, בעוטף עזה, ממ"ד.
רונית בריק: אנחנו כרגע עובדים על זה יחד עם משרד השיכון.
רונית בריק: עברנו בשדרות ולא ראינו בניינים כאלה.
רונית בריק: אם נמצא אותם, כל המבנים בשדרות יטופלו וזה לפי החלטת ממשלה.
רונית בריק: אם יהיה מבנה כזה שהוא בבנייה קלה, הוא יקבל את הממ"ד כמו שיקבל כל בניין אחר שאין לו מקלט.
אלכס מרגולין: חדר בחצר.
רונית בריק: לא בחצר אלא חדר שיתחבר באיזושהי דרך למבנה הקיים.
מיכאל נודלמן: כאמור, הישיבה הזו היא ישיבת המשך לישיבה קודמת שהתקיימה בוועדה.
מיכאל נודלמן: בישיבות הקודמות אמרנו שהאנשים יכולים לפנות אל משרד השיכון כדי לברר את מצב הבנייה ואני יודע שאכן כמה דיירים פנו אליכם.
מיכאל נודלמן: השאלה היא כמה אנשים פנו אליכם.
יוסף מנור: אנחנו מדברים על משכנתאות או על מצב הבתים?
מיכאל נודלמן: על מצב הבתים.
מיכאל נודלמן: דיברנו על כך שהבנקים ייתנו כסף כדי לערוך בדיקת מצב.
יוסף מנור: זה לא משרד השיכון אלא זה משרד האוצר.
יוסף מנור: זו ועדה במשרד האוצר.
לירן שטרן: בהתאם לסיכום פנו אלינו דיירים שגרים בשכונות של הבנייה הקלה.
לירן שטרן: לפני זמן קצר קיבלנו את הרשימות והעברנו אותן לכל הבנקים כדי שיכינו לוועדה בין-משרדית לצורך דיון במקרים הללו כמצורפת לזה חקירה כלכלית וקירה סוציו-אקונומית.
לירן שטרן: הבטיחו לנו שזה אכן יגיע אלינו.
מיכאל נודלמן: כמה זמן הם צריכים לחכות?
לירן שטרן: אם אני לא טועה, קיבלנו לפני שבועיים-שלושה קיבלנו את הרשימות האלו.
לירן שטרן: הבנק פונה אל האנשים שברשימה, הוא מבצע חקירת יכולת כלכלית ואני מניח שתוך מספר שבועות זה יגיע לדיונים בוועדה הבין-משרדית.
אלכס מרגולין: יש דבר אחד שאני יכול לבקש ברמה של בקשה.
אלכס מרגולין: יש כאן מכתבים מהגלגול הקודם מהבנקים והם מציעים בין היתר הארכת זמן פירעון ההלוואה, שזה בסופו של דבר בעצם רק מגדיל את סכום ההחזר.
אלכס מרגולין: אנחנו מבקשים שבשלב זה או בכלל הדבר הזה לא יוצע, אלא מה שיוצע זו הפחתת ריבית, כי זה מרתיע מאוד את הדיירים ובסופו של דבר זה פוגע כי אנשים רואים בנו אחראים לזה למרות שזה לא נכון.
אלכס מרגולין: שאלנו האם אפשר להכין מודעה רשמית מטעם הוועדה הבין-משרדית לדיירי הבנייה הקלה עם הסיכום הזה ואנחנו וגורמים אחרים נפיץ את זה בתיבות הדואר וזה יהיה חתום בחתימה של גורם רשמי, כך שלא יהיה מצב לא סביר שמעבירים את הרשימות דרך עמותה פרטית שזה לא המצב הטוב ביותר.
לירן שטרן: כל זכאי משרד השיכון – ביניהם דיירי הבנייה הקלה - שלקח הלוואה תקציבית, זכאי על פי חוק לפנות לוועדה.
לירן שטרן: זה לא דבר שאנחנו יזמנו אלא זה על פי חוק הלוואות לדיור.
לירן שטרן: במקרה הזה קיבלנו פנייה להתחשב בצורה מיוחדת בהתאם לבקשה שלכם.
לירן שטרן: אפשר ליידע כל זכאי שהוא יכול לפנות לוועדה.
אלכס מרגולין: אתם יכולים להכין מודעה רשמית?
אלכס מרגולין: אנחנו נצלם אותה וכל ההוצאות יהיו עלינו.
לירן שטרן: על פי חוק כל אזרח זכאי לפנות לוועדה.
מיכאל נודלמן: משרד השיכון, אני זוכר שבישיבה הקודמת ביקשנו חוות דעת של מכון התקנים לגבי הבנייה הקלה.
יוסף מנור: חוות הדעת צריכה להגיע אלינו בימים אלו.
יוסף מנור: מהדיווח שקיבלתי, הדוח שלהם כמעט מוכן.
יוסף מנור: ברגע שהדוח יגיע, אנחנו נפיץ אותו.
מיכאל נודלמן: זה לוקח זמן רב.
יוסף מנור: הם עשו עבודה יסודית.
יוסף מנור: אני מעריך שתוך שבוע-שבועיים הדוח יגיע.
יוסף מנור: הבדיקות בשטח נגמרו ועכשיו הם כותבים את הדוח.
פבל שוסטר: אנחנו עמותה שהגישה את הפנייה ב-9 בנובמבר 2006 והפנייה הייתה בפני בית-המשפט המחוזי בבאר-שבע.
פבל שוסטר: בינתיים נקבע לנו דיון ראשון ב-17 ביוני.
פבל שוסטר: מאחר שעד עתה כלום לא עזר, הלכנו בדרך שלנו והגענו לבית המשפט.
פבל שוסטר: ביקשנו לקבל את החומר ממכון התקנים, אבל גם לא נענינו.
פבל שוסטר: בשנת 2004-2005 קיבלנו דוח שהועברו למשרד השיכון כ-100 מיליון שקלים לשיפוץ הבתים האלה ואנחנו רוצים לבדוק מה עשו עם הסכום הזה.
פבל שוסטר: לפני חודש וחצי עשו ריסוס אבל הטרמיטים התחילו להתרבות ולהתחזק.
פבל שוסטר: יש לנו צילומים שגם אותם נצרף לתביעה.
פבל שוסטר: הודיעו לדיירים שבתאריך מסוים עליהם להתפנות מהבית לשמונה שעות לצורך הריסוס, אבל יש לנו תמונות שהדיירים נמצאים בביתם ומסתכלים איך נעשה הריסוס.
פבל שוסטר: שאלתי אצל המדביר מה הוא עושה והוא אמר לי שזה רק לתת לאנשים הרגשה שעושים משהו.
פבל שוסטר: יש לי מכתבים, יש לי הקלטות ויש גם אנשים ששמעו את זה.
יוסף מנור: אנחנו עכשיו בתחילת המהלך של הדברת המבנים נגד טרמיטים כאשר אנחנו עושים שתי פעולות: פעולה אחת, הדברה חיצונית כי הטרמיטים חיים בחוץ, הולכים ובאים לתוך הבניין, שזה בעצם אמור להרוג את הטרמיטים כדי שהם לא ייכנסו.
יוסף מנור: כבר ריססנו כאלף יחידות דיור, מתוך ה-3,000 שאנחנו מתכוננים לרסס.
יוסף מנור: במקביל אנחנו מתחילים עכשיו בפעולה של החלפת אלמנטים פנימיים נגועים ואת זה עשינו בחלק קטן של הבתים ואנחנו מתארגנים לנושא הזה כרגע במכרזים כדי לעשות זאת ביתר הבתים.
יוסף מנור: כאן לא מדובר ב-3,000 בתים אלא במספר קטן יותר של בתים שנגועים מבפנים.
יוסף מנור: לפי התוצאות כרגע ולפי דברי המומחים שלנו, בכל מקום שעשינו את ההדברה, האכילה של הטרמיטים את העץ נעצרה.
יוסף מנור: אני לא יודע על מה מדבר האדון, אבל זה נעצר והטיפול הזה בהחלט יעשה את שלו.
פבל שוסטר: אנחנו שולחים את החומר למשרד הבריאות.
אורי שלום: אנחנו לא עושים בקרה על מה שעושה משרד השיכון כי זה שטח פרטי, אלא אנחנו עושים את הבקרה בשטחים ציבוריים.
אורי שלום: מן הסתם, כאשר יש חילוקי דעות בדברים כאלה, צריך גורם בלתי תלוי שבאמת יבדוק ויראה אם ההדברה טובה או לא טובה, כי יש להם את המפקחים שלהם, יש את האנשים שעושים את העבודה, אבל הוויכוח הזה ימשיך עד שלא תהיה ביקורת בלתי תלויה שתקבע מה טיב ההדברה.
מיכאל נודלמן: אם יש בעיות, למה אתם לא פועלים לפי המלצות המשרד להגנת הסביבה?
יוסף מנור: בכל שיטת התכנון והביצוע, אנחנו עושים את הטיפול הקבוע.
יוסף מנור: יש כמה שיטות טיפול ואנחנו בחרנו בשיטה אחת.
רן כהן: והדרך בה בחרתם תפתור את הבעיה באופן סופי?
יוסף מנור: לא סופי, אבל לכמה שנים.
רן כהן: מי שאני אומר לך באחריות שאפשר לגמור את בעיית הטרמיטים אחת ולתמיד, לא יודע על מה הוא מדבר.
פבל שוסטר: יש חוות דעת של מומחה שאמר שהחומרים האורגאניים-כימיים גם גורמים נזק לסביבה ולבריאות האדם.
פבל שוסטר: הוא אמר שלא נותנים אחריות ליותר מחצי שנה אבל הם אומרים שהאחריות היא לשנתיים.
יוסף מנור: יש לנו את המומחה הטוב ביותר בארץ שהוא נותן את האחריות ולפיו אנחנו פועלים.
פבל שוסטר: הוא קיבל דיפלומה בארץ ונחשב מומחה.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין את משרד השיכון.
יוסף מנור: התחלנו בסך הכול לפני חודש וחצי וצריך לראות איך זה פועל.
יוסף מנור: התמונות המוצגות כאן הן מלפני הטיפול ולא אחריו.
מיכאל נודלמן: אתם חושבים שאפשר לתקן את הבנייה?
מיכאל נודלמן: האם מישהו היה שם וראה איך חיים האנשים שם ובאיזה תנאים?
יוסף מנור: הטרמיטים זה לא דבר חדש.
יוסף מנור: בכל העולם יש טרמיטים ומתגברים עליהם.
מיכאל נודלמן: אני לא מדבר על הטרמיטים.
מיכאל נודלמן: אני מדבר על כל הבנייה ונמאס לי לדבר על זה.
מיכאל נודלמן: אני מבקש ממשרד השיכון לקבל תוכנית לטווח ארוך.
מיכאל נודלמן: תאמרו לי איך אתם חושבים שאפשר לפתור את הבעיה הזו.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לדעת אם קיבלתם גושפנקא ממכון התקנים שאומר שכל מה שאתם מתכננים הוא בסדר ואפשר לעשות אותו.
מיכאל נודלמן: האנשים האלה חיים בתנאים בלתי אפשריים, נכון, לא כולם, אבל יש רבים כאלה.
מיכאל נודלמן: יש כאלה שחיים בתנאים שכלב לא חי בהם, ולגביהם אתם צריכים לפעול מיד או להעביר את אותו דייר לדיור בעמידר או בעמיגור.
מיכאל נודלמן: אני לא מוכן שכל פעם ייאמרו אותם הדברים בישיבות הוועדה ודבר לא קורה.
יוסף מנור: אני מוכרח לשים את הדברים בפרופורציות.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שהדיון לא יהיה דיון בירוקראטי אלא תראו את האנשים שהם עולים חדשים שבאו ממדינה אחרת, רכשו דירה מהמדינה ועכשיו חיים בתנאים בהם הם חיים.
מיכאל נודלמן: אני הייתי שם וראיתי את הבנייה.
מיכאל נודלמן: איך צריך להיות המצפון שלנו לראות איך חיים האנשים האלה וזה באשמתנו?
פבל שוסטר: מה הם יכולים לתקן כאשר יש בתים עם אזבסט מצמר זכוכית?
יוסף מנור: צריך לשים את הדברים בפרופורציות.