GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה אלון: לא חל שינוי לגבי העולים והגדרת עולים היא מאוד רחבה: מגיל אפס עד לגילו האמיתי של הנער והילד.
שלמה אלון: יש אפשרות ללמוד ולהיבחן ברוסית, צרפתית ואמהרית, ויכול להיות שגם בספרדית.
שלמה אלון: בספרדית העניינים לא לגמרי גובשו, ויש גם סיבות לכך מפני שהמקצוע רק התחיל להתעצב בשנים האחרונות.
שלמה אלון: אין שום שינוי במדיניות הזו, אין גם שינוי במדיניות שערבית היא חובה בבתי הספר העבריים מכיתה ז' ומעלה.
מרינה סולודקין: אנחנו לא מדברים על זה.
מרינה סולודקין: אל תכניס אותנו ל"מיטת חולים" לא לנו.
מרינה סולודקין: אנחנו בעד ערבית ובעד אקדמיה לשפה הערבית.
מרינה סולודקין: זו שפה רשמית.
מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על שפה זרה שנייה ואנחנו לא ניתן להעמיד אותנו מול הערבית כי אנחנו תומכים בערבית.
שלמה אלון: כפי שאמרתי, לא חל שינוי, אני לא יודע על שום מגירה שיש בה תכנית של שינוי.
שלמה אלון: כך אני מבין מהשרה ומהמנכ"ל – היה אצלו שלשום דיון על כך.
שלמה אלון: בכל מקרה, שינוי כזה חייב לעבור דיון פדגוגי יסודי, עם חוזר מנכ"ל והיוועצות בנציגי הציבור – חברי הכנסת.
מרינה סולודקין: בבקשה, יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, חבר הכנסת נודלמן ואחר כך אלי זרחין.
מיכאל נודלמן: לא מובן לי למה בעיתונות, למה בכל רחבי הארץ, יש ידיעות שרוסית לא לומדים בחטיבות הביניים.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין את זה.
מיכאל נודלמן: אני כתבתי מכתב לשרה וגם היו"ר מרינה סולודקין כתבה.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא קיבלנו תשובה.
מיכאל נודלמן: לא מבין את הלוגיקה של מה שקרה במשרד החינוך, גם עם בגרות, גם עם ילדים קטנים של עולים שזורקים אותם לכיתות בלי שפה.
מיכאל נודלמן: פתאום אין רוסית.
מיכאל נודלמן: רוסית זו שפה עולמית ולאום, זו שפה רשמית.
מיכאל נודלמן: למה יש סיפורים כאלה?
מיכאל נודלמן: למה יש דיבורים כאלה?
מיכאל נודלמן: למה אתם עושים במשרד החינוך דברים כאלה שלא נתפסים?
מיכאל נודלמן: זה לא רק שפה.
מיכאל נודלמן: זאת גם פוליטיקה.
מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים שיגיעו לפה עולים חדשים.
מיכאל נודלמן: איך הם יגיעו?
מיכאל נודלמן: למדו רוסית, עכשיו לא לומדים רוסית.
מיכאל נודלמן: אם לא לומדים רוסית, זה אומר שכן יהיו שינוים במדיניות של המדינה.
מיכאל נודלמן: אז אם זו מדיניות משרד החינוך, ככה אי אפשר חברים.
מיכאל נודלמן: אתם חושבים על שפה, אנחנו חושבים על בית ואני חושב בתור חבר כנסת על מדיניות עלייה.
מיכאל נודלמן: לא תיתכן מדיניות עלייה עם קונצים כאלה.
מיכאל נודלמן: למה רק 14,000 עולים הגיעו מברית המועצות?
מיכאל נודלמן: ככה.
מיכאל נודלמן: כי כל הזמן יש שינויים שהם לא לטובה.
מיכאל נודלמן: אני שואל: עולה יש לו זכות ללמוד רוסית?
מיכאל נודלמן: אם הבן שלי או הנכד שלי רוצה ללמוד רוסית הוא לא יכול ללמוד?
מיכאל נודלמן: אם הבן שלי או הנכד שלי רוצה ללמוד רוסית, זה חלק מהתרבות והספרות.
מיכאל נודלמן: למה לא? אני מבין שיש איזושהי הסכמה אבל אני מפחד שמחר יהיה משהו אחר.
מיכאל נודלמן: ככה אי אפשר.
מיכאל נודלמן: זה מיליון ומאתיים איש במדינה, זו שפה רשמית עולמית.
מיכאל נודלמן: פתאום זה פחות טוב מצרפתית ואנגלית.
מיכאל נודלמן: זו שפה כמו כל השפות.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מכם להיות זהירים בשינויים, כי זו לא רק שפה, זו המדיניות של המדינה שלנו.
שלמה אלון: אין שינוי במדיניות לפי מיטב ידיעתי.
מיכאל נודלמן: אני שוב שואל: הנכד שלי, שהוא לא עולה חדש, יכול ללמוד רוסית?
שלמה אלון: בכל מקום שיש קבוצה שמעונינת ללמוד, גם אם מדובר בנכד שלך - - -
אלי זרחין: כתוב בחוזר שלך: רק יהודי רוסיה.
שלמה אלון: איזה חוזר?
אלי זרחין: חוזר 98.
שלמה אלון: מה זה חוזר 98?
יעל הרוסי: אותו חוזר שעליו אתה מדבר כל הזמן.
יעל הרוסי: אנשים פה לא מבינים את הדקויות.
מיכאל מלכיאור: יעל הרוסי, בבקשה.
יעל הרוסי: אני המפקחת על הרוסית במשרד החינוך.
יעל הרוסי: הנקודה פשוטה.
יעל הרוסי: בחוזר הזה כתוב במפורש שהזכות הזו שמורה לעולים.
יעל הרוסי: זאת אומרת ילידי אותה ארץ.
יעל הרוסי: לא ילידי הארץ שלנו.
יעל הרוסי: אז הנכד שלך, אם הוא צבר, לא ילמד רוסית.
יעל הרוסי: הוא ילמד ערבית או צרפתית.
יעל הרוסי: מה ששלמה לא הדגיש כאן הוא שהצרפתית כן קיימת כאלטרנטיבה לערבית.
יעל הרוסי: הרוסית היא באיזשהו דרג ביניים שתקוע על משהו בין שפת עולים לבין שפה זרה שנייה, ולכן גם כמעט לא נהנה מתקצוב.
יעל הרוסי: כל שנה יש איזה מאבק לקבל 500 שעות, שבשבילם אני צריכה לעמוד על הברכיים בפני אחראים שונים, לבקש, להתרפס ולספוג עלבונות בשביל זה.
יעל הרוסי: בסוף נותנים את השעות, אבל 500 שעות זו טיפה בים למקצוע שאיננו מתוקצב.
יעל הרוסי: הערבית או הצרפתית, וכך כתוב במפורש בחוזר המנהל הפדגוגי, מתוקצבים במערכת השעות לחטיבת הביניים.
יעל הרוסי: זאת אומרת שתלמיד אינו חייב ללמוד רק ערבית, הוא יכול ללמוד גם צרפתית.
מרינה סולודקין: יעל, יש לי שאלה: ז'בוטינסקי ובן גוריון הגיעו מצרפת?
יעל הרוסי: השאלה היא אחרת.
מרינה סולודקין: זו שאלה פוליטית.
מרינה סולודקין: אני מאוד אוהבת צרפתית וקוראת להנאתי בצרפתית.
מרינה סולודקין: שפות של תפוצות: צרפתית, רוסית, אמהרית וספרדית, אין להן מעמד אמיתי.
יעל הרוסי: הנקודה היא לא זאת.
יעל הרוסי: הנקודה היא שהמעמד של שפה זרה שנייה – נכון שבתיאוריה יש לנו ערבית, עברית ואנגלית בארץ, אבל בפועל תלמיד בבתי ספר היהודיים לומד עברית, אנגלית היא חובה ראשונה.
יעל הרוסי: השפה הזרה השנייה היא ערבית או צרפתית.
יעל הרוסי: רוסית מוגבלת.
מיכאל מלכיאור: זה כאילו.
יעל הרוסי: זה לא כאילו.
מיכאל מלכיאור: אני בדקתי את הנושא.
יעל הרוסי: אם בדקת את הנושא במגזר הדתי לאומי, אתה צודק.
מיכאל מלכיאור: לא רק.
מיכאל מלכיאור: בגלל שלא היו מוכנים להציב אפילו יחידת בגרות אחת בערבית, אז הכול הפך להיות כאילו.
מיכאל מלכיאור: אבל בסדר, נעבור על זה כי זה לא הדיון היום.
יעל הרוסי: הנקודה היא שהרוסית היא כמעט בסטטוס הזה, היא מוגבלת לעולים בלבד.
יעל הרוסי: כלומר לילדים עולים בלבד.
מיכאל נודלמן: בשביל מה?
יעל הרוסי: אם הילד בא הנה בן שלושה ימים, הוא זכאי ללמוד רוסית.
יעל הרוסי: אם הוא נולד שלושה ימים אחרי שהוא עבר בגבול, הוא איננו זכאי ללמוד רוסית.
מיכאל נודלמן: הוא לא צריך להיות זכאי, יש לו זכות ללמוד.
מרינה סולודקין: המסקנה הראשונה של הועדה שלנו תהיה הזכות ללמוד רוסית או שפת תפוצות אחרת.
יעל הרוסי: גם ההחלטה של הועדה בשעתו, אותה ועדה שגם אני ישבתי בה ושמעתי את הדיון שלה, היה שילמדו את שפת הארץ, אנגלית, ערבית ושפה שלישית זרה, מה שמתחשק.
יעל הרוסי: זו החלטה לא ריאלית.
יעל הרוסי: למשרד החינוך אין כסף לזה.
יעל הרוסי: מרבית הילדים אינם מסוגלים לעמוד בלימוד של ארבע שפות בו זמנית.
יעל הרוסי: השפות האלה הן כולן משורשים שונים.
יעל הרוסי: אפילו עם כתיב שונה של אותיות.
יעל הרוסי: ילד ממוצע איננו יכול לעמוד בזה.
יעל הרוסי: ודאי לא ילד שבבית מדבר רוסית וברחוב הוא מדבר עברית.
יעל הרוסי: התוצאה היא שגדל כאן דור של ילדים עילגי שפה.
יעל הרוסי: הם לא כאן ולא שם.
יעל הרוסי: כשהם מגיעים לבחינות הפסיכומטריות הם לא יודעים להחליט באיזו שפה הם מסוגלים לעשות את זה, מפני שהרוסית שלהם לא מספיק טובה והעברית שלהם לא מספיק טובה.
יעל הרוסי: אם הם לומדים רוסית, יש להם סיכוי לפחות לשלוט או פוטנציאל שליטה בשפה אם הם ירצו בכך.
יעל הרוסי: אם הם לא לומדים רוסית, השפה נשארת ברמה של ילד בן חמש וחציה מתורגמת.
יעל הרוסי: וזאת בעצם הבעיה.
מרינה סולודקין: ועכשיו מר אלי זרחין.
אלי זרחין: תודה ליושבת ראש.
אלי זרחין: אני רוצה קודם כל להבהיר שהישיבה הזו לא באה מתחושות בטן, אלא מעובדות ברורות בשטח.
אלי זרחין: כל שנה, המנהל הפדגוגי מוציא חוזר למנהל בית הספר עם מספר שעות.
אלי זרחין: בחוזר הזה יש חלוקת שעות.
אלי זרחין: כתוב שפה זרה שניה: צרפתית או ערבית.
אלי זרחין: כל שנה אין זכות לרוסי או אתיופי ללמוד את שפת האם שלו.
אלי זרחין: יש לו אפשרות לבקש.
אלי זרחין: באשקלון בבית ספר יושבים 70 ילידי רוסיה, אומרת המפקחת על הערבית המחוזית: לא תיתן.
אלי זרחין: ולא מלמדים בבית הספר רוסית.
אלי זרחין: בראשון, בבית ספר שמלא בתלמידים יוצאי רוסיה, הפיקוח אומר שהוא לא נותן.
אלי זרחין: אין באף בית ספר רוסית.
אלי זרחין: אם בית ספר אחר רצה ללמד הוא יכול היה לעשות זאת.
אלי זרחין: בשבוע האחרון שלפני פסח ערך משרד החינוך פגישה עם מנהלי בתי ספר לפי מחוזות.
אלי זרחין: ב-27 במרץ היתה פגישה בכפר הירוק, שבה מנכ"ל המשרד אמר במפורש: מהאחד בספטמבר, במסגרת תכנית ליבה לחטיבת הביניים, לא תינתן אפשרות להחליף שפות זרות שניות, חוץ מאלה שכתוב בחוזר.
אלי זרחין: כלומר: רק ערבית וצרפתית.
אלי זרחין: פנו לפיקוח, ומפקחים בבית הספר אומרים: כן, קיבלנו הפנייה מפורשת לבדוק רק ערבית או צרפתית.
אלי זרחין: יש מכתב חתום על ידי מורים לרוסית, שכבר קיבלו הודעות ממנהלי בתי ספר, שבהתייעצות עם מפקחים על בתי ספר אין אפשרות להבטיח להם עבודה בשנה הבאה, למרות הקביעות שלהם.
אלי זרחין: ב-25 באפריל נפגשה ועדה ציבורית לקליטה בחינוך ובתוכה גב' מרינה נזרי, שעובדת בוועדה ונותנת חסות, עם כבוד שרת החינוך.
אלי זרחין: מרינה נזרי, שהיום נמצאת בבית ספר לאמנות בחולון ולכן לא הצליחה להגיע, העלתה את הנושא מול השרה.
אלי זרחין: המדיניות, אמרה השרה, היא לקצץ במסגרת תוכנית ליבה שפה זרה שניה.
אלי זרחין: היא אמרה שזה לא נגד הרוסים.
אלי זרחין: לא תהיה הוראה של רוסית או צרפתית.
אלי זרחין: תישאר רק ערבית כמקצוע נפרד כי הצבא רוצה את זה.
אלי זרחין: אני לא בא אליך בטענות, אבל הישיבה הזאת באה בעקבות עובדות.
אלי זרחין: מנהלי בתי ספר ומפקחות על בתי ספר אומרים למורות: בשנה הבאה אולי תקבלו מכתב פיטורין.
אלי זרחין: זה עוד לא סופי, אבל מכתב תקבלו.
אלי זרחין: אנחנו מדברים בדיוק על מה שדיבר פרופסור נודלמן: שילד שלי שנולד בארץ, שיש לו אבא וסבא מרוסיה, לא יכול ללמוד רוסית.
אלי זרחין: עוד דבר אחד: לא מדובר רק על רוסית.
אלי זרחין: מדובר על שפות זרות נוספות, כמו שדיברו בוועדה.
אלי זרחין: אם בנתניה בבית ספר רש"י יושב ילד שדובר רק עברית והאם דוברת רק אמהרית, והילד לא מסוגל לתרגם את המילים של מנהל בית הספר לאמו, מדוע הוא לא יכול ללמוד?
אלי זרחין: אם באשקלון יושבת קבוצה של עולים מצרפת – אתה אומר שמותר?
אלי זרחין: לא אדוני.
אלי זרחין: בחטיבה עליונה כן.
אלי זרחין: בגרות?
אלי זרחין: בבקשה.
אלי זרחין: בחטיבת ביניים אין את זה.
אלי זרחין: אתמול הייתי במודיעין, שם מבקשים שנה אחרי שנה לפתוח בחטיבת ביניים לימודי ספרדית.
אלי זרחין: יש שם המון יוצאי דרום אמריקה.
שלמה אלון: במקום ערבית או תוספת?
אלי זרחין: במקום ערבית, אדוני.
שלמה אלון: אז זה לא בליבה.
אלי זרחין: מרינה, תראי מה הוא אומר.
אלי זרחין: הוא הכניס לליבה ערבית, הוא חתם על הסכם עם צרפת - - -
שלמה אלון: לא אני.
שלמה אלון: אל תגזים.
אלי זרחין: משרד החינוך חתם הסכם עם צרפת.
אלי זרחין: ומרגע זה בליבה יש שתי שפות.
אלי זרחין: לכן – הוא מהמנהל הפדגוגי.
אלי זרחין: הוא איש מקצוע ברמה גבוהה ביותר, הוא בלשן.
אלי זרחין: אין לו שום בעיה, אפילו שילמדו שש שפות.
אלי זרחין: לא הוא מחליט.
אלי זרחין: ההחלטה היום צריכה להיות מפורשת, שבתוך הליבה תהיה לא ערבית, לא צרפתית, אלא שפה זרה שניה.
אלי זרחין: המזכירות הפדגוגית קבעה שפות זרות כפי שאמרת.
אלי זרחין: אם בהרצליה יש קבוצה של ילדים שרוצה ללמוד גרמנית, שילמדו את זה במקום צרפתית, במקום ערבית.
אלי זרחין: שילד יקבל ציון בתעודה על שפה זרה שנייה.
אלי זרחין: ויותר מזה, אני מבקש שאם יש קבוצה בת עשרים ילדים, לקבוע שעות.
אלי זרחין: שלא יהיה מצב שלערבית בחטיבת ביניים יש שלוש שעות שבועיות ולרוסית אין שעה אחת.
מיכאל מלכיאור: טוב שבאת והכחשת את הכל.
מיכאל מלכיאור: אבל אתה צריך להבין, אני לא זוכר נושא בו קיבלנו כל כך הרבה פניות.
מיכאל מלכיאור: כל מה שמתרחש בציבור, כמו הודעות של מפקחים שלך למורים, יש לזה השלכות בשטח.
מיכאל מלכיאור: נמצאת פה גם האחראית על השפה הרוסית, שבאה ומספרת דברים מאוד מעניינים.
מיכאל מלכיאור: זה לפני שהתייחסנו לדרישה שלנו מהישיבה הקודמת, מה-1 בינואר, שם קודם כל תמכנו בלימוד והרחבה של עד ארבע שפות ואם זה דבר בלתי אפשרי בשלב הנוכחי, בשביל מי שבוחר ברוסית, שיתאפשר לו להחליף את הרוסית עם הערבית.
מיכאל מלכיאור: הדבר השני היה שצריך לאפשר לכל תלמיד לבחור לעצמו את השפה הזרה הנוספת ללא קשר לארץ לידתו, זה היה בעיקר כדי להכין אותו לתואר שני ושלישי, וגם אנשים אחרים שבאים מהתחום הרוסי או האמהרי.
מיכאל מלכיאור: לתת לאנשים את החופש.
מיכאל מלכיאור: הרי ממילא צריך קבוצה של תלמידים ולא כל אחד יכול לבחור.
מיכאל מלכיאור: מלבד זאת, ואני חושב שזו הנקודה המרכזית, דרשנו את ביטול ההחלטה של הגבלת מספר המקצועות המוגברים לבגרות.
שלמה אלון: אין החלטה על הגבלה.
מיכאל מלכיאור: הדבר האחרון – לא קיבלנו מאז הישיבה הזאת – ועברו בכל זאת מספר חודשים רב שיכולתם לענות ולהגיב – לא קיבלנו כל תגובה להחלטות שלנו.
מיכאל מלכיאור: אני מבקש ממך להתייחס גם לתלונה הזאת.
יעל פרבר: כתבתי לשרה מזכר על קליטה של עולים רוסים במשרד החינוך.
מיכאל מלכיאור: את כתבת.
מיכאל מלכיאור: היא לא קיבלה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו נברר את העניין הזה.
מיכאל מלכיאור: אבל בשאר הנושאים - - -
קריאה: יש הרבה קצרים בין השרה לוועדה הזו.
מיכאל מלכיאור: לא אין שום קצר.
מיכאל מלכיאור: השרה מוזמנת תמיד לבוא לפה כאורחת.
קריאה: היא לא באה.
קריאה: אין תשובות.
מיכאל מלכיאור: היא כן תבוא.
מיכאל מלכיאור: בואו לא נעשה את זה אישי.
מיכאל מלכיאור: אני מבקש שתבהיר עכשיו איך קורים כל הדברים שמר אלי זרחין מספר לנו עליהם וכל התלונות שקיבלנו.
מיכאל מלכיאור: איך דבר כזה יכול לקרות?
מיכאל מלכיאור: מה, יש הפקרות מוחלטת?
מיכאל מלכיאור: איך יכול להיות שיש מציאות כזו, שמפקחת יכולה להגיד לא ללמוד לקבוצה של תלמידים מורים ובית ספר מסוים, גם אם יש עשרים תלמידים בבית הספר, שרוצים ללמוד רוסית?
מיכאל מלכיאור: האם יש לה זכות להגיד: אתם לא יכולים לעשות את זה?
מיכאל מלכיאור: האם קיים דבר כזה?
מיכאל מלכיאור: ואם לא – אנא תבהיר בצורה חד משמעית שנוכל להפיץ את זה לכלל המערכת.
מיכאל מלכיאור: כנראה שאתם מפיצים את זה לא תמיד ברור.
מיכאל מלכיאור: חוץ מזה שאלי מעיד גם על ישיבות שהוא השתתף בהן ויש להן גם פרוטוקול.
מיכאל מלכיאור: זה קצת בעייתי כל העניין.
מיכאל מלכיאור: אני מבקש ממך התייחסות לזה, ואחר כך תדבר חברת הכנסת סופה לנדבר.
שלמה אלון: התייחסויות קצרות.
שלמה אלון: אחת, אני לא יודע על ישיבות שהיו עם הנהלת המשרד, כי אני לא השתתפתי בהן.
שלמה אלון: אני מאמין שהכול נכון, כמובן, אבל אני לא יכול להעיד על כך.
שלמה אלון: באשר להערת חבר הכנסת מלכיאור, על הפניות לשרה, הכנתי תשובות בזמנו לכל השאלות שעלו כאן, כולל הנושא של שילוב עובדים והגבלת מספר מקצועות מוגברים.
שלמה אלון: כתבתי הכול והדברים הועברו, מבחינתי, לשרה.
שלמה אלון: היא ודאי תמצא את המועד והדרך להגיב בכל נושא לגופו.
מיכאל מלכיאור: אני מאוד מבקש את התגובה שלך, כי אתה היום הנציג של המשרד.
שלמה אלון: ואני משיב לגופו של עניין.
שלמה אלון: אין הגבלה של מקצועות מוגברים.
שלמה אלון: יש עניין של משאבים, אי אפשר להיבחן עד אינסוף בבחינות הבגרות.
שלמה אלון: הנושא של שלוש פלוס עם עדיפות לארצות מוצא עולים קיים.
שלמה אלון: כשמדובר על מפקחים אני לא תמיד יודע על מה מדובר.
שלמה אלון: אם מדובר על קבוצות מספיק גדולות שניתן לממן את זה, וזה לא במקום מקצועות הליבה, דהיינו ערבית - - -
אלי זרחין: או צרפתית.
שלמה אלון: רגע, אני אסביר - - -
אלי זרחין: למה לא במקום?
אלי זרחין: שפה זרה שנייה היא אחת.
אלי זרחין: כן במקום, אדוני.
אלי זרחין: ילד לא יכול ללמוד חמש שפות.
שלמה אלון: עניין הצרפתית, אורכו כאורך הסכם תרבות ישראל-צרפת משנות החמישים.
שלמה אלון: גם אני באופן אישי, לא תמיד יכול להסביר למה צרפתית יכולה להחליף ערבית, ורוסית לא יכולה להחליף ערבית.
שלמה אלון: התשובה שאני מקבל היא הסכם תרבות.
שלמה אלון: אגב, מספר נבחני הצרפתית ולומדי הצרפתית בקו ירידה בארץ.
שלמה אלון: אני לא יודע עקב מה, אבל זה בקו ירידה.
שלמה אלון: עקב כך, יש גם בעיות מקצועיות עם מורות לצרפתית.
שלמה אלון: שאין להן אפשרות להיות מועסקות.
שלמה אלון: אבל זה לא הנושא המרכזי.
שלמה אלון: אם מדובר על כך שרוצים, נניח באשקלון או בנתניה או במקומות אחרים, ללמוד ערבית ולצד זה ללמוד רוסית, אין מניעה להוציא תלמידים.
שלמה אלון: יכולה להיות מניעה של משאבים.
שלמה אלון: אני חושב שמה שהמנכ"ל אמר זו מדיניות המשרד.
מיכאל מלכיאור: ביקשו ללמוד אמהרית בנתניה ורוסית באשקלון במקום ערבית.
זאב אלקין: במקום ערבית.
שלמה אלון: נותנים את זה אם יש קבוצה.
מיכאל מלכיאור: יש קבוצה.
שלמה אלון: אם יש קבוצה, ולגבי אמהרית זה בדרך כלל עולים חדשים - - -
מרינה סולודקין: במקום ערבית.
שלמה אלון: אמהרית במקום ערבית – האופציה קיימת.
שלמה אלון: יש פה ושם מצב כזה.
שלמה אלון: אין מניעה לכך.
מיכאל מלכיאור: זאת אומרת:
מיכאל מלכיאור: אין זכות למפקח להגיד לבית ספר באשקלון: אתם לא תלמדו רוסית.
מיכאל מלכיאור: אין לו זכות להגיד בדיוק באותה כמות של שעות, בחטיבות ביניים, אתם לא תלמדו רוסית.
שלמה אלון: לא.
שלמה אלון: אם זה במקום ערבית.
שלמה אלון: במקום ערבית אמר המנכ"ל שיש מקצועות ליבה.
שלמה אלון: זו מדיניות המשרד כיום, אם יהיה צורך בעתיד לקיים דיון מחדש על כך.
שלמה אלון: יהיה דיון ונודיע על תוצאותיו.
קריאה: מאיפה הכסף למקצוע נוסף?
קריאה: מאיפה לבית הספר יש שעות לעוד מקצוע?
שלמה אלון: אגב גם לערבית הוא לא מקבל שלוש שעות, הוא מקבל שעה.
שלמה אלון: שעה שבועית אחת.
יעל הרוסי: הוא מקבל שעתיים.
שלמה אלון: את לא צריכה לסתור את דבריי.
אלכס מילר: אז היום זה במקום?
שלמה אלון: כן.
אלכס מילר: איך אתה אומר שאין שום שינוי במדיניות.
אלכס מילר: אם היום זה נוסף, ואתמול זה היה במקום, אז איך אין שינוי במדיניות?
שלמה אלון: אני אומר שוב: לא היה שום שינוי.
שלמה אלון: עולים יכלו ללמוד במקום.
שלמה אלון: קבוצות בחירה נוספות זה היה בתוספת.
שלמה אלון: זה לא השתנה.
שלמה אלון: אם מדובר כאן – צריך להיות ברור – בכך שהוועדה מבקשת להמיר מקצוע בליבה – זה יכול להיות גם ספרות או היסטוריה – במקצוע אחר, צריך להתקיים דיון במשרד החינוך על הליבה.
שלמה אלון: הדיון כבר התקיים, נפלו החלטות.
שלמה אלון: תמיד אפשר לדון שוב בצורה יסודית פדגוגית.
שלמה אלון: כרגע אין דיון מחודש בנושאים האלה.
שלמה אלון: דהיינו: לא חל שינוי.
שלמה אלון: אגב, אישור הליבה היה כבר לפני מספר שנים.
מיכאל מלכיאור: ההודעות למורים – זה בטל ומבוטל?
שלמה אלון: אני לא יודע מי הודיע ומה.
שלמה אלון: אם אין קבוצה - - -
מיכאל מלכיאור: אבל אם יש קבוצה אז אין בעיה.
מיכאל מלכיאור: ח"כ סופה לנדבר בבקשה.
סופה לנדבר: אני משתדלת להבין אבל לא מבינה.
סופה לנדבר: יש פה פער בין מה שאתה מציג לנו לבין מה שמורים כותבים בתלונות שלהם.
סופה לנדבר: אני חושבת שגם אני וגם חבריי, חברי הכנסת, לא נסכים שהשפה הרוסית תהיה בחצר האחורית של משרד החינוך.
סופה לנדבר: אני חושבת שיש כאן, כנראה, השלכות מהרפורמה של דברת.
סופה לנדבר: הראשונים שהיו צריכים לפטר אותם היו קבוצות של מורים עולים וחלק גדול מהם ממדינות חבר העמים.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שאני, כמו חבריי, עסקנו בזה, וכנראה שמשרד החינוך ממשיך להתעסק עם זה בדלת האחורית.
סופה לנדבר: קיבלתי לא מעט תלונות מאותם מורים עולים, לא רק לרוסית, על יחס זוועתי של משרד החינוך כלפי מורים.
סופה לנדבר: האנשים האלה הם לא חסרי אונים.
סופה לנדבר: אנחנו כאן עבורם ואנחנו ניאבק ונמשיך יחד איתם.
סופה לנדבר: אני רוצה לספר סיפור דווקא לא של רוסי: אתמול קיבלתי מכתב ממורה למוסיקה.
סופה לנדבר: משנת 2003 היא עם תואר שלישי, ולא קיבלה אישור לתואר שלישי.
סופה לנדבר: אני חושבת שמתעללים באישה הזו.
סופה לנדבר: מנכ"ל משרד החינוך כותב לי בתשובה, שמשנת 2002 יש הקפאה של תעודות לתואר שלישי.
סופה לנדבר: לא נותנים אישורים.
סופה לנדבר: איזה מין דבר זה?
סופה לנדבר: בן אדם לומד, ומקבל אישור.
סופה לנדבר: מדינת ישראל קיבלה על מגש הכסף אנשים אלו עם תואר שני ושלישי - - -
מיכאל מלכיאור: מאיזה אוניברסיטה?
סופה לנדבר: דווקא במרכז המדינה ממדינות חבר העמים.
סופה לנדבר: מדינה מוכרת, אוניברסיטה מוכרת.
סופה לנדבר: אך זה לא משנה.
סופה לנדבר: בשנת 2003 היא הגישה מסמכים לקבל אישור.
סופה לנדבר: היא רצתה לקבל אישור לתואר שלישי כי המפקחת מתעללת בה.
סופה לנדבר: ממש מתעללת בה.
סופה לנדבר: כי היא עולה ממדינות חבר העמים.
סופה לנדבר: היא אומרת שהאישה הזו לא מקצועית.
אלי זרחין: המפקחת עיוורת?
אלי זרחין: היא גזענית.
אלי זרחין: כולם מכירים אותה.
אלי זרחין: היא אומרת: רוסים לא יעבדו כאן.
סופה לנדבר: זו שנאה ממשרד החינוך כלפי מורים עולים.
סופה לנדבר: אנחנו לא ניתן לזה יד.
סופה לנדבר: השפה הרוסית מתחזקת בעולם כולו, אנחנו לא מבקשים טובות.
סופה לנדבר: אנחנו דורשים שמדינת ישראל תכיר בשפה הזו כשפה רשמית, וכל בן אדם, לא משנה איפה הוא נולד, עולה חדש או למד במדינת ישראל, שילמד.
סופה לנדבר: אנחנו לא ניתן לשרת החינוך להמשיך במדיניות שהאנשים האלו הם סרח עודף.
סופה לנדבר: הם לא סרח עודף, הם אנשים מוכשרים, ואנחנו רוצים שהם ימשיכו לתת תרומה למשרד החינוך.
סופה לנדבר: אני חושבת שיש היום במשרד החינוך מדיניות לקויה כלפי מורים עולים.
סופה לנדבר: אנחנו מדינה שקולטת עולים.
סופה לנדבר: היום ראיתי סקר בנושא הזה, ואני חושבת שההשלכות האלו, השלכות על אנשים שמגיעים מכל המדינות והם עולים בעצמם, הן ש-80% לא מרגישים שהם ישראלים.
סופה לנדבר: הייתי מתווכחת עם הסקר הזה, אבל אני חושבת שכדי שבן אדם ירגיש שהוא ישראלי הוא צריך לקבל יחס.
סופה לנדבר: והיחס הזה קודם כל צריך להתחיל ממשרד החינוך.
סופה לנדבר: אל תמשיכו במדיניות כזו.
סופה לנדבר: כי אם אנחנו נצא על בריקדות.
סופה לנדבר: אוי ואבוי יהיה לשרה ולמשרד החינוך.
סופה לנדבר: אני דורשת, מיד לתקן את העוול שנעשה למורה הזו ובמשרד החינוך נמצאות כמה תלונות שלי.
סופה לנדבר: ואני חושבת שלא רק מורה אחת התלוננה על המפקחת הזאת.
סופה לנדבר: תבדקו בבקשה מי מפקח על האנשים, איזה תארים יש למפקחים במשרד החינוך.
סופה לנדבר: אני חושבת שחוץ מלעבור קורסים, הם צריכים ללמוד מקצועיות ויחס אנושי כלפי אותם מורים.
סופה לנדבר: אני חושבת שמגש הכסף של מדינת ישראל זה חלק מאותם עולים.
סופה לנדבר: דבר נוסף:
סופה לנדבר: במשרד החינוך יש מדיניות לקויה כלפי פנסיות של מורים עולים.
סופה לנדבר: מורים עולים יוצאים לפנסיה כאנשים עניים לגמרי, וגם זה היחס של משרד החינוך.
סופה לנדבר: לא ייתכן שאנשים שעובדים כל החיים, כשיוצאים לפנסיה יוצאים רק עם ביטוח זקנה.
סופה לנדבר: לא ייתכן דבר כזה.
סופה לנדבר: ואתם הראשונים שצריכים לקום להגנת אותם אנשים.
סופה לנדבר: צריכים לקום ולהגיד: שרת החינוך, יש בעיה! אנשים עובדים כל החיים ולא יכולים להיות בחיים במדינת ישראל.
יהודה סקר: איפה ארגוני המורים?
יהודה סקר: למה הם לא פונים אליהם?
סופה לנדבר: זה לא משנה, אני לא צריכה שארגוני מורים יקומו.
סופה לנדבר: אני קמתי.
סופה לנדבר: אני לא ארגוני מורים.
יהודה סקר: אז למה לא פונים לארגוני המורים?
סופה לנדבר: אני לא צריכה.
סופה לנדבר: הם לא יפנו לארגוני המורים.
סופה לנדבר: כל המדיניות היא במשרד החינוך.
סופה לנדבר: אדם עובד כל חייו ויוצא לפנסיה, ולא מקבל כספים שהוא יכול להתקיים מהם.
מרינה סולודקין: תודה רבה לח"כ סופה לנדבר.
מרינה סולודקין: זה נכון שיש נושאים רבים לגבי מורים עולים.
מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור למר זאב אלקין.
זאב אלקין: אני רוצה לברר נקודה אחת שעוד בישיבה הקודמת בוועדת החינוך מאוד התמיהה אותי, וכבר שאלתי ולא קיבלתי תשובות מספקות.
זאב אלקין: מאז התקדמתי ומספר השאלות רק גדל.
זאב אלקין: וזה קשור למעמד הייחודי של צרפתית.
זאב אלקין: כי לפי הדברים שהצגת כאן – למרות ששמענו הצהרה אחרת מהשרה, ייתכן כי השרה לא מכירה את הסכם התרבות עם צרפת, אבל – לפי מה שהצהרת כאן, לצרפתית יש מעמד ייחודי שווה ערך לערבית, שהכניס אותה לליבה.
זאב אלקין: לא בגלל שכך רצה משרד החינוך, אלא בגלל שמדינת ישראל חויבה לכך בהסכם תרבות עם צרפת.
זאב אלקין: עד כאן האם אני מדייק?
מיכאל מלכיאור: אתה מדייק וזה עניין של עשרות שנים, חמישים שנה.
זאב אלקין: שאלה נוספת בהמשך לכך.
מרינה סולודקין: אולי אנחנו צריכים לבטל את זה.
זאב אלקין: אין לי שום דבר נגד צרפתית, אבל אני רואה כאן דגם שאולי יציל את הרוסית.
זאב אלקין: שאלה שניה בעקבות זאת: מאיפה בא המימון להוראת הצרפתית, בתוקף הסכם התרבות הזה?
זאב אלקין: מצרפת או ממדינת ישראל?
שלמה אלון: יש שעות עידוד להוראת צרפתית מטעם המשרד – מדובר בכמה מאות שעות.
זאב אלקין: כמה זה בהיקף תקציבי בשנה?
שלמה אלון: אם שעה זה 5000 עד 5500 ש"ח, כפול 600 זה יכול להיות שניים וחצי מיליון שקל.
שלמה אלון: מבחינת ממשלת צרפת הם עוסקים בפעילות תרבותית מסייעת.
שלמה אלון: דהיינו, תחרויות תלמידים והזמנתם לצרפת וגם מורים וכולי.
שלמה אלון: אבל התקציב הוא בעיקרו תקציב של המשרד פר תלמיד.
שלמה אלון: אני חייב לומר שבשלושה בתי הספר של רשת אליאנס הענקיים בארץ: רנה קסין בירושלים, אליאנס תל אביב ואליאנס חיפה, יש חובת צרפתית.
שלמה אלון: שם אין ערבית בכלל ובלי ציון בגרות בצרפתית לא מסיימים את בית הספר.
שלמה אלון: והעניין הזה הוא גם כן בן חמישים שנה.
זאב אלקין: שאלה נוספת, בהמשך לזה.
זאב אלקין: אנחנו נעשה כאן תחקיר מעניין, אתם תראו לאן זה יוביל.
זאב אלקין: האם ההקצבות של משרד החינוך לנושא של השפה הרוסית מתקרבות להקצבות של השפה הצרפתית, סדר גודל כשלושה מיליון ש"ח בשנה?
שלמה אלון: אני משער, שאם מדובר ב-500 שעות – יעל אמרה 500, אז בוודאי זה מדויק – אז זה בערך הסכום הזה.
שלמה אלון: בערבית זה יותר, כי ערבית היא באמת שפה רשמית בישראל.
שלמה אלון: היא בליבה עם הסטייה הזו של הסכם תרבות צרפת.
שלמה אלון: בערבית זה יותר, לטעמי גם כן הרבה פחות ממה שאנחנו זקוקים, אבל השרה והמנכ"ל והשרים בעבר והמנכ"לים בעבר עשו ככל הניתן בעניין הזה.
שלמה אלון: אפשר אולי לעשות יותר, כדי שהערבית תהיה באמת דה-פקטו לא רק דה יורה, בליבה.
זאב אלקין: אני רוצה לשתף את אדוני בפגישה שהיתה לי עם השגריר הרוסי החדש ממש לאחרונה.
זאב אלקין: הוא בא להתלונן בפני על כך שקיים הסכם תרבות גם עם רוסיה ולא רק עם צרפת.
אלי זרחין: אותו הסכם בדיוק.
זאב אלקין: היות שהסכם התרבות עם צרפת נחתם בשנות החמישים, אז עוד היתה תקשורת בין משרד החוץ למשרד החינוך, והוא עבר.
זאב אלקין: כנראה שהסכם התרבות עם רוסיה נחתם בתקופה מאוחרת יותר ועדיין לא הגיע למשרד החוץ.
יעל הרוסי: הוא הגיע, הוא רק קבור באיזה קלסר, אני ביקשתי עותק וקיבלתי.
זאב אלקין: בתוקף אותו הסכם תרבות שלא שונה מהסכם התרבות עם צרפת, רוסיה מצפה למעמד דומה של צרפתית.
זאב אלקין: יותר מכך, השגריר כבר הספיק ללמוד - - -
מרינה סולודקין: הם לא מצפים, הם כבר כבשו את העולם.
מרינה סולודקין: בשביל מה להם לצפות.
זאב אלקין: בזכות אותה סערה ציבורית שקיימת בתקשורת הרוסית כבר זמן מה בנושא פגיעה במעמד של רוסים, הוא שואל, ובצדק, במה מעמדה של רוסית פחות ממעמדה של צרפתית?
זאב אלקין: לשתי המדינות יש הסכם תרבות, מספר אנשים דוברים רוסית כאן בארץ - - -
מרינה סולודקין: אי אפשר להשוות.
זאב אלקין: קצת יותר ממספר דוברי הצרפתית.
זאב אלקין: והאם יש כאן מדיניות מכוונת מצד ממשלת ישראל, שבאה להגיד משהו על יחסה לרוסיה.
אלכס מילר: הוא יסתבך עם משרד החוץ.
זאב אלקין: הוא אמר שאם כל העניין קשור בכך שצרפת משקיעה משאבים כדי לעודד הוראת צרפתית במדינת ישראל, הוא כשגריר מוכן לחתום היום שרוסיה תהיה מוכנה להשקיע בדיוק אותם משאבים כספיים, ואולי אף יותר מכך, בהוראת רוסית במדינת ישראל.
זאב אלקין: יש לכך במדיניות הרוסית החדשה תקציבים שמנוהלים ישירות מלשכת הנשיא.
שלמה אלון: אני משער שקיים הסכם כזה.
מרינה סולודקין: יש לי חשש שכסף לא יעזור כי זה יחס.
זאב אלקין: אני בדיוק לכך מכוון.
זאב אלקין: אני מצפה לתשובות של משרד החינוך, מה אני כחבר כנסת צריך לענות.
זאב אלקין: אני כבר הבנתי בדיון הקודם שדעתנו כחברי כנסת פחות חשובה למשרד החינוך מהסכם תרבות עם צרפת, אז אני נואשתי מהדרך הזו.
זאב אלקין: אולי רק דרך ועדת הכספים, אז אולי מקשיבים לנו בדרכים אחרות.
זאב אלקין: אבל השאלה היא מה אני כחבר כנסת אמור לענות לאותו שגריר רוסיה, למה משרד החינוך החליט לכבד הסכם תרבות עם צרפת יותר מהסכם תרבות עם רוסיה.
זאב אלקין: ואם מדובר בהקצבה של כמה מיליוני שקלים, האם עלי לפנות אליו ולבקש שיפנה לפוטין, שיבקש את המשאבים האלה, כדי לעזור למשרד החינוך הישראלי לכבד את הסכם התרבות עם רוסיה.
שלמה אלון: אתה ודאי יודע שאני ברובד הזה של השאלה לא יכול להשיב לבדי.