GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סילבן שלום: יש לנו 20 מתנדבים דוברי רוסית ויש לנו שלושה מתנדבים דוברי אמהרית.
סילבן שלום: כלומר, מבחינתנו גם, אנחנו יש לנו מערכת של תרגומים מאוד ענפה והפעלנו שני דברים חדשים, הפעלנו מוקד טלפוני בחמש שפות, זאת אומרת אפשר להתקשר טלפונית ואתה יכול לקבל ולבקש תשובה ברוסית, באמהרית, בערבית, בכל השפות, זה דבר חדש.
מיכאל נודלמן: בכל סניף?
סילבן שלום: כן, בכל הארץ.
סילבן שלום: זאת אומרת יש מספר, זאת אומרת זה שירות חדש שלא קיים הרבה במשרדים אחרים, זה אני הפעלתי אותו בחודשים האחרונים.
סילבן שלום: כשהמדיניות שלנו זה לאפשר לקהל קודם כל להתקשר אלינו גם באמצעות האינטרנט, לשלם באמצעות האינטרנט.
אבי מספין: המוקד הטלפוני שלכם זה 6050*?
אבי מספין: התקשרתי אתמול, והיה מענה בעברית בלבד.
סילבן שלום: לא, יש מספר אחר שאנחנו מפרסמים אותו, והוא לא 6050.
סילבן שלום: בעתיד, ה- 6050 יפנה אותך לאמהרית.
סילבן שלום: יש לנו מוקד נפרד לשפות, אני אברר במשרדי מהו המספר ואתן לך אותו.
אבי מספין: חבל שהוא לא מפורסם.
סילבן שלום: אנחנו נפרסם אותו, לא רצינו שתהיה הצפה.
סילבן שלום: אז קודם כל אני מסכים, אנחנו צריכים מה שיותר שיהיה לקלוט עובדים דוברי אמהרית, דוברי רוסית בביטוח לאומי, בהחלט כן, כי הציבור הגדול, בסך הכול בפרופורציות, אם יש לנו 3500 עובדים, אז בוא נניח 10% זה יהיה מכובד ביותר מבחינת ביטוח לאומי, 20%.
סילבן שלום: איך מגיעים לזה?
סילבן שלום: שיטת הקליטה בממשלה היא שיטה שאמורה להיות אובייקטיבית, זאת אומרת שאין מצב שאם מישהו נקלט או ניגש למכרז אז אתה יכול להגיד לחברי ועדת הבוחנים, תראו, אם הוא רוסי או אתיופי תעדיף אותו, בעיה.
מיכאל נודלמן: בין הרוסים משנת 90' יש גם כאלה שסיימו לימודים באוניברסיטאות, עבדו בתור עורכי דין, עם ניסיון של 17 שנים, מה הבעיה.
סילבן שלום: נכון, והראיה היא, שהמוסד לביטוח לאומי קלט שתי עורכות דין אתיופיות, דוברות אמהרית, שתי עורכות דין.
סילבן שלום: תדע לך שזה היה אפליה מתקנת, אני נתתי הנחיה שאני מבקש לקחת עורכות דין אתיופיות, דוברות אמהרית, זה לא פשוט אתה יודע.
סילבן שלום: אבל הן נקלטו בזכות עצמן, הן טובות, הן מוכשרות, הן עושות עבודה נהדרת.
אבי מספין: יש חוק במדינה בנושא הזה.
סילבן שלום: בנושא החוק אני גם אגיד.
סילבן שלום: עכשיו נמצא פה גם סמנכ"ל מנהל ומשאבי אנוש, יאיר דורי והוא יוסיף קצת פרטים ואז תפתחו את הדיון.
יאיר דורי: בוקר טוב.
יאיר דורי: במוסד לביטוח לאומי, מעבר לרצון לשפר את השירות למבוטח, אנחנו מסתכלים בתוך הארגון בהיבט הזה של תרמיל העובדים.
יאיר דורי: מכיוון שהנושא של העדפה מתקנת, משהו שמקבל איזה שהיא בעייתיות בנושא של גיוס כוח אדם חדש בשני היבטים, אחד יש בעיה קשה מאוד היום לקבל כפי שהזכיר המנכ"ל, לקבל עובדים לתוך המוסד והדבר השני, אין הבחנה ברורה, למעט בהיבט כזה או אחר לומר.
יאיר דורי: יש אוכלוסיות מסוימות ששם כן אפשר להפעיל אפליה מתקנת, כיוון שזה מקשה מאוד, ואנחנו רוצים לעשות תהליכם, תכף אני אסביר גם למה אנחנו רוצים להוביל את ההיבט הזה ולכן כאן אני חושב שאולי יכולה לצאת אמירה בהיבט של העדפה כזו, לומר---
מיכאל נודלמן: צריך שיהיה חוק על העדפה.
דני אדמסו: שמי דני אדמסו, אני מאגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה.
דני אדמסו: בגדול, האגודה מתעסקת בעצם בכל מגמות ההתפתחות של החברה האתיופית בחברה הישראלית ואנחנו מנסים להשפיע.
דני אדמסו: רוב העבודה שלנו פה במסגרת ועדות הכנסת.
דני אדמסו: אני רוצה להגיד קודם כל שהיום יש כבר חוק, נציבות שירות המדינה מחפשת אנשים כדי ליישם, רק השבוע היינו פה בכנסת עם פניה מרקוביץ, והיא אמרה שיש לה 15 משרות שהיא מחפשת יוצאי אתיופיה ואנחנו ביקשנו, אנחנו מוכנים להפנות אליה והביטוח הלאומי היא כן אמרה ששם פתוח וצריך להיות.
דני אדמסו: אני רק אתן דוגמה של יוזמה של בנאדם אחד שעבד אצלכם, בחור בשם אילן כץ, עורך דין אילן כץ.
דני אדמסו: שלקח חמישה חבר'ה, מתמחים יוצאי אתיופיה, בלי שום יוזמה, יוזמה אישית שלו לגמרי והוא אמר את זה באופן מאוד ברור שהוא הוביל אותה.
סילבן שלום: סליחה, זו לא חברה פרטית של אילן כץ, הוא התייעץ עם המנכ"ל שאמר לו אני מבקש שתיקח מתמחים אתיופים והוא אכן, עם כל הכבוד ליוזמה אבל זה לא אישי אלא ציבורי.
דני אדמסו: אני אומר שייקח את אותו הציבור פה, שלא יעשה אותם מתמחים ואז יסיימו וילכו הביתה, יכלו להפוך אותם לעובדים קבועים.
דני אדמסו: אתמול קיבלנו מסמך שאומר שהשומר עוזר בתרגום וזה נחשב כמתנדב.
דני אדמסו: או אתה רואה שיש שם על כל 11-12 אלף עובד אתיופי אחד, זה נשמע באמת קצת לא רציני.
דני אדמסו: מצד שני אני אומר, אני רוצה להיערך כי יש פה תרגום, ספר באמהרית, מאוד מתורגם, מאוד יפה.
דני אדמסו: אבל אני חייב להגיד לכם, מעל 85% אם לא יותר, לא קוראים את השפה, אני אומר את זה בכל ועדה, לא קוראים את השפה.
דני אדמסו: אני חושב, באמת אני אומר את זה, לשים אנשים בתוך הקהילה, בתוך המוסד שלכם, גם במפגש האנושי.
סילבן שלום: אגב, תגיד לפניה מרקוביץ שאם היא תיתן לי חמש משרות של עורכי דין, אני קולט את חמש המתמחים.
דני אדמסו: כל מוסד רוצה את החמש, אבל כל אחד מאיתנו צריך לעשות מאמץ, לא הכול יזרום לנו משמיים שכאילו הכול מסודר.
סילבן שלום: אבל היא אמרה שיש 15 משרות.
דני אדמסו: נכון.
סילבן שלום: שתביא חמש ואני אקלוט חמש מתמחות.
דני אדמסו: אין לי בעיה, בשמחה, מבחינתי העיקר שהם יעבדו בביטוח לאומי או במקום אחר, אבל לי מאוד חשוב, הטענה או הדברים שאני אומר פה הם לא רק לביטוח לאומי, אני חושב שצריכים להיות במובן של התפלחות נורמאלית של אנשים שמייצגים, אני חושב שאותך כמנכ"ל לא מייצג טוב שיש לך בבאר שבע, עטורת עולים יוצאי אתיופיה וגם ברית המועצות, אפס.
דני אדמסו: אתה יודע אנשים שנועדו בשיחת טלפון כנה אתמול, שיחת הטלפון שלנו מול המוסד התקיימה אתמול, אני מדבר פה על חדרה, אפס, אנחנו מדברים פה על ראשון לציון שגם אין, בת ים אין, אשדוד יש שתיים מיוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: רוסיה אין, מדינות חבר העמים אין.
סילבן שלום: יש באשדוד שתיים, בת שבע ושרה, גם באשקלון יש שתיים.
סופה לנדבר: מי זאת בת שבע?
סילבן שלום: עובדת באשדוד, ומברית המועצות יש לנו את יוליה כץ.
סופה לנדבר: שיושבת בביטוח לאומי?
דני אדמסו: של אשדוד, כן.
דני אדמסו: אדוני היושב ראש, דיברתי עם מחלקת מידע, המידע שאני נותן לך פה לא בא מעצמו, אלא ממרכז המידע של הביטוח הלאומי, התקשרנו, דיברנו, אני אתן לך שמות עם צריך.
דני אדמסו: אבל זה מידע שלכם, זה עדכני מאתמול.
סילבן שלום: אני קיבלתי את אותו מידע כמוך, אין בעיה.
אבי מספין: קח לדוגמא את נתניה, שיש שם יותר מ- 7000 עולים יוצאי אתיופיה ויש שם שני עובדים, שני עובדים בלבד על יותר מ- 7000 אנשים.
סילבן שלום: צריך לבדוק כמה עובדים נקלטו בנתניה, למשל בחמש שנים האחרונות, אולי רק שני העובדים האלה נקלטו.
דני אדמסו: זה לא משנה, מבחן התוצאה מעיד שיש כמו עולים, עתירת עולים שמגיעה לשם, רואה את התור, אין לה את השפה גם להגיד גם אני לא יכול להמתין אפילו, והיא חוזרת הביתה.
סילבן שלום: בנתניה יש שלושה עובדים דרך אגב.
דני אדמסו: שניים שאתם מסרתם אתמול.
סילבן שלום: תקשיב, אלבטסו מייק, ביילה יעל ותדסה עזב, שלושתם עובדים בנתניה.
דני אדמסו: כמה מהם עובדים בפועל וכמה מהם מתנדבים?
סילבן שלום: שלושה עובדים, לא מתנדבים, שלושה עובדים בפועל.
מיכאל נודלמן: חברים, מובן שיש בעיה, אם באשדוד יש 70 אלף יוצאי ברית המועצות אין - - -,
סופה לנדבר: זו טיפה בים.
סילבן שלום: באשדוד יש יותר אתיופים מאשר רוסים.
דני אדמסו: יצויין שהרבה מהפונים לביטוח הלאומי, הם עולים חדשים.
יאיר דורי: אני חושב שיש לנו אינטרס משותף, רק אני רוצה להסביר את התמונה, אני רוצה להסביר איפה זה עומד כדי שנוכל לראות.
יאיר דורי: אני חוזר חזרה לנקודה החוקית לכאורה, נציבות שירות המדינה.
יאיר דורי: נציבות שירות המדינה מציעה העדפה מתקנת, אך היא לא מציעה פתרון להיבט הזה, והזכיר את זה המנכ"ל תוך כדי, אני לא רוצה להיכנס לניו אנסים המשפטיים שלו, בשמחה נקבל עובדים דוברי אמהרית או כל אפליה מתקנת שתוגדר, רק שצריך לקבל עם זה משרות כדי לקלוט אותם במוסד, אנחנו לא יכולים לקלוט אותם בפועל, אנחנו יכולים להגיד כן, אנחנו רוצים, אבל כדי לפתוח משרה ולקלוט אותם כעובדים צריך שיהיה מהלך אחר, לא של אניה ולא נציבות שירות המדינה, צריך לכלול את משרד האוצר בתוך ההיבט הזה.
יאיר דורי: אני חושב שמפה צריכה לצאת אמירה כזאת.
יאיר דורי: כי להגיד מהפה החוצה זה לא נותן להם שום דבר, צריך גם לעשות.
סילבן שלום: יש לי גם הצעה קונקרטית לאדוני היושב ראש, קחו את המודל של תקציב המדינה, היום כתקצוב בתקציב הביטחון 820 מיליון שקל עכשיו נוסף מתקציב המדינה הרוחבי 820 מיליון שקל, כדי להחזיר לתקציב הביטחון 600 מיליון שקל ועוד לכל מיני נושאים אחרים שאני לא רוצה לדבר עליהם.
סילבן שלום: יכול להיות שצריכה לצאת מפה קריאה שמסך הקיצוץ במשרדי הממשלה, נניח שמקצצים במשרדי הממשלה בשנה אלף עובדים, נניח מקצצים אלף עובדים, שנציבות שירות המדינה תגיד שעל האלף עובדים מחזירים למערכת חמישים עובדים, שבעים עובדים, אבל בתנאי שהם יוצאי אתיופיה ורוסיה.
סילבן שלום: זאת אומרת שמהבחינה הזאת לא קיצצו אלף, אךא קיצצו 950.
סילבן שלום: אני חושב שזה יכול לפתור את העניין כי כל המשרדים, אנחנו, אני מקצץ 300 עובדים, אני לא מקבל במקומם, אבל יכול להיות שאם תצא מפה קריאה לנציב שירות המדינה, יגיד, אתה יודע מה, אפילו תקצץ קצת יותר, אני בנינו אומר את זה, צריכים לקצץ אלף עובדים, תקצץ 1050 עובדים ובלבד שהתנאי שאתה מחזיר למשרדים עובדים שהם יוצאי רוסיה ואתיופיה, בבקשה, אני חושב שזה יכול להיות רעיון, אחרת אין לנו פתרון.
סילבן שלום: זאת אומרת אם נקלטו שלושה עובדים בנתניה, תדעו לכם שזה הישג יפה מאוד, כי אני לא זוכר בשלוש שנים האחרונות שקלטתי עובדים בנתניה יותר משניים שלושה, לא קולטים.
סילבן שלום: ולכן אנחנו מאמינים בזה, צריך לעשות את זה, אבל הפעולה צריכה להיות מערכתית.
סילבן שלום: כלומר בצורה כזאת שיהיה לנו גם אפשרות לקלוט בהעדפה מתקנת, אנחנו ברצון רב.
יאיר דורי: לעניין הזה אני רוצה להוסיף עוד נקודה.
יאיר דורי: אחרי מלחמת לבנון השנייה, התבקשנו ע"י נציבות שירות המדינה והאוצר לקלוט משרות סטודנטים שזה חצי משרה.
יאיר דורי: יצאנו בקריאה שיבואו, ומתוך כל הסטודנטים הגיעו חמישים אחוז, אבל מתוכם אף לא יוצא או יוצאת אתיופיה.
דני אדמסו: זהו השלב הבא שאני כל הזמן אומר, יש היום גופים ויש מערכת שבדרך כלל מעבירים אלינו לאגודה, ואנחנו הרי צריכים להעביר את זה איכשהו.
דני אדמסו: זה הנגשת המידע, זה לדעת איפה, לא כולם מנויים לעיתון "הארץ" מה לעשות?
דני אדמסו: הפרסומים, אני מדבר על מקומות בהם מבחינת המידע, אני באמת אומר את זה, אפשר לשאול, לפני שאומרים "OK" עשינו אמרנו את זה, תגידו איפה, מה המקום הנגיש ביותר שכמה שיותר סטודנטים יוצאי אתיופיה יראו את זה.
דני אדמסו: אני יכול להגיד לך שבאוניברסיטת חיפה או בבר אילן, בן גוריון אולי קצת פחות, אבל יש מוסדות שבהם לומדים הרבה יוצאי אתיופיה, גם במוסדות האקדמיים, אנחנו דיי קשורים לסטודנטים, או אפשר דרך משרד הקליטה, דרך מינהל הסטודנטים ששם כולם מקבלים את המלגות ללימודים, צריך לחשוב יצירתי, איך מנגישים את המידע הזה, זה לא העיקר אמרנו ואז הוא לא בא, זה מה שכואב ואני חושב שהחלק הזה מאוד חשוב לחשוב יצירתי.
ורה אופיר: כמובן שמשרד הקליטה רואה חשיבות רבה בייצוג עולים חדשים בכלל ועולי אתיופיה בפרט במשרדי ממשלה.
ורה אופיר: אני רוצה להגיד שאנחנו כבר עושים הרבה דברים לכיוון הזה, אז גם למשפטנים, בערוצים שלנו הכוונה, וגם אנחנו עכשיו מכשירים, עוד לא מכשירים, זאת אומרת נמצאים בתהליך של להכשיר את העובדים, גם להנהלת בתי המשפט.
ורה אופיר: משרד הקליטה כמובן מוכן להיות שותף בכל התהליכים האלו, אם זה בהכשרה של העובדים, זאת אומרת אם הם צריכים איזה שהיא הכשרה, אני מדברת עכשיו על עולי אתיופיה, מסוימת, קורסים מיוחדים שהם צריכים לפני העבודה.
ורה אופיר: וגם בפרסום, בהחלט אנחנו יכולים בערוצים שלנו, זה רדיו, זה טלוויזיה ולפנות למוקדים, זאת אומרת יש לנו את הקשר הישיר עם העולים ולפנות אליהם ולעשות קריאה.
ורה אופיר: אבל קודם כל אנחנו כמובן צריכים להיות בטוחים, לא בטוחים, אבל פשוט להתחיל איזה שהוא מהלך באמת עם הביטוח הלאומי שמאוד חשוב מבחינתנו שבאמת לאוכלוסייה כל כך חלשה שיהיו נציגים של העולים, חבר העולים ואתיופיה.
מיכאל נודלמן: מובן לי שמשרד הקליטה רוצה לעזור.
יאיר דורי: אני חושב שאופרטיבית אפשר לעשות מהלך באמת מיידי לעניין הזה, כיוון שיש לנו כמה משרות סטודנטים פנויות, אנחנו יכולים לעשות בהיבט הענייני, לעצור רגע, לפנות למי שנקודת הקשר שתהיה ולראות בעדיפות, אני חושב שזה בהחלט נקודה נכונה.
יאיר דורי: להיבט של המוקד הטלפוני, אני רוצה גם כאן לומר מילה.
יאיר דורי: יש לנו ארבע דוברות אמהרית במוקד הטלפוני שיושבות במרכז ברחובות.
יאיר דורי: המוקד הטלפוני שלנו הוא מוקד שמחולק על שלושה מרחבים, בדרום, מרכז וצפון אבל למעשה השיחות גולשות, זה הכוכבית 6050, אז כאן אנחנו בתהליך בנייה, אני מניח שזה ייקח עוד חודש עד שההמתנה תרד ובכלל כל האזרחים יוכלו קצת להיות יותר זמינים לטלפון.
יאיר דורי: כרגע זה מאוד קשה, גם לענות לוקח יותר זמן וגם לקבל את השירות הוא קצת יותר בעייתי, זה ייקח כחודש, זה אנחנו מתייצבים בו.
יאיר דורי: דוברות האמהרית הן נבחרו באופן מכוון כדי לתת את השירות הזב בטלפון.
יאיר דורי: אנחנו נמצאים בנקודה אחת שאנחנו בתהליך פיתוח שלו שזאת אחת הבעיות, זה שעונים בטלפון במענה הראשוני, שאומרים הלו שלום, מדבר המוסד לביטוח לאומי, שזה יהיה גם בשפה שתתאים למי שמרים את הטלפון, כי עד שמסבירים איפה ללחוץ זה הכול בעברית וזה קצת בעייתי.
יאיר דורי: אז זה תהליך הפיתוח שקורה עכשיו, אני מניח שזה ייקח עוד פרק זמן קצר אבל גם זה יגיע, שיוכלו לבחור באמת בשפה, זה עוד טכנולוגיה שדיי בעייתית כי מי יודע מי מרים את הטלפון בצד השני, צריך לוודא שזה אפשרי.
יאיר דורי: כל הנושא של המסה התרגומית הזאת שגם החוברת וגם התרגומים של הפוליסות השונות וכו' זה פעילות שבאמת אנחנו ראינו לנכון כדי להביא לידי המבוטחים בשפות השונות, אבל בהחלט, אנשים שלא זמינים לשפה וקשה להם לקרוא זה לא פתרון.
יאיר דורי: אבל למכלול האוכלוסייה כדי להראות אולי את הרגישות של, הכול ניסינו הכול באמת לחשוב איך מנגישים את המידע לכלל האוכלוסייה וכל אחד עם המאפיינים שלו.
יאיר דורי: אני חושב באמת שהאמירה הכי משמעותית כאן זה הנושא של גיוס סטודנטים למשרות שהתפנו וזה משרות שקיימות היום ואנחנו רוצים באמת להניע אותם.
דני אדמסו: עדיף שתיקחו מאשר שלא יהיה בכלל, זה קודם כל.
דני אדמסו: דבר אחד אני רוצה להדגיש, כל הזמן מדברים על אפליה מתקנת, אנחנו מדברים על משרות ייעול וכולי, תחשבו על זה.
דני אדמסו: לעזאזל העדפה מתקנת, האם המוסד לביטוח לאומי שיושב בעיר גדולה שיש בה עתירת עולים, הוא לא חושב שמבחינת השירות שלשמו שהוא קיים, הציבור שהוא צריך לתת לו שירות, שרוב לקוחותיו לא דוברים את השפה שהוא מנגיש לה.
דני אדמסו: עזוב אותי מהעדפה מתקנת, בהעדפה מתקנת אני יכול לעבוד במקומות אחרים.
דני אדמסו: אבל אתה אומר, יש פה רוב האוכלוסייה שהיא דוברת רוסית ואמהרית, איך אני אמור לתת לה שירות, בוא נחשוב על זה, כמה זמן זה יכול לקחת?
דני אדמסו: חצי שנה, שנה?
דני אדמסו: אופס, שכחתי.
דני אדמסו: אני חושב שזה משהו, באמת חשיבה עמוקה גם במקומות שלא יהיה תקציבים, שלא נצטרך לעשות חשיבה, אני חושב שצריך לקחת אנשים פרטיים ולנסות לראות איך אנחנו מכניסים לשם אנשים.
דני אדמסו: באמת זה לא קשור להעדפה מתקנת, אני חושב שאם אני אגיד גם באשדוד עכשיו, אני לא צריך העדפה מתקנת, אני מחפש עבודה.
מיכאל נודלמן: אתה מדבר יותר מכולם, אני גם היושב ראש רוצה להגיד כמה מילים.
מיכאל נודלמן: שפה הדיון לא על מתורגמנים, פה הדיון על עובדים.
מיכאל נודלמן: אני הבנתי שכול הזמן מדברים מי מתרגם, אנחנו מדברים על העובדים ובנושא זה אני רציתי לשאול, אתם אומרים שיש יותר מ-200 עובדים, אני רוצה לשמוע איזה תפקידים, בתפקיד בכיר, מי בתפקיד נמוך, מי בבינוני, כמות.
מיכאל נודלמן: כי אפשר 200 וכולם בתפקידים מתורגמנים, יש את זה?
יאיר דורי: הפילוח העקרוני, לא במספרים בודדים, כדי רק לקבל את הרושם, אבל זה לא חשוב אם זה אפס נקודה כמה אחוז וכו'.
יאיר דורי: אני אחלק את זה בין הסניפים במשרד הראשי מכיוון שתהליך ההתפתחות קצת שונה.
יאיר דורי: במשרד הראשי יש 61 דוברי רוסית או יוצאי מזרח אירופה נקרא במכלול הרחב, כאשר 30 כלומר 50% מהם הם בתפקידים ניהוליים.
יאיר דורי: עכשיו מזה תפקיד ניהולי?
יאיר דורי: מנהל מחלקה בכיר שזה רמת משרה בכירה פחות או יותר, הסתכלתי ברמת התפקיד הזה, יש שלושה פילוחים, מנהל מחלק בכיר, מנהל תחום, מנהל אגף, אלה שלושת התפקידים הבכירים.
יאיר דורי: ובפילוח הזה 50%, כשלושים מהם הם בתפקידים בכירים.
יאיר דורי: עכשיו, ראוי גם לציין שרובם ככולם הם בתחום המחשוב, שזה באמת ההיי טק של המוסד לביטוח לאומי וממש רובם ככולם שם.
יאיר דורי: חלק קטן מאוד הם בתפקידים ניהולים אחרים וזה בהחלט אני חושב שמלמד על הרקע האקדמי ועל היכולת.
סופה לנדבר: היי טק לא מלמד שום דבר, הם למדו, הם קיבלו, הם נכנסו, הם שווים בשווים.
סופה לנדבר: אתה מבין זה לא שאנחנו, אני למשל לא קרציה, אבל אתה זוכר שאני הצגתי לך בדיוק את אותה בעיה.
סופה לנדבר: אבל אני אומרת, איך זה קורה שבתוך כל העובדים שאתם מייצגים לנו עכשיו, אנחנו מכירים רק אחד.
יאיר דורי: מכירים רק אחת?
סופה לנדבר: מכירים רק אחת, קוראים לה אלה.
סופה לנדבר: איך זה קורה דבר כזה?
סילבן שלום: כי היא עובדת ביחסי ציבור, אחרים הם לא עובדים ביחסי ציבור.
סופה לנדבר: אבל בסדר, כאשר אנחנו מחפשים אותם כדי שיציגו לנו את הדברים שאנחנו צריכים לקבל תשובות, ברדיו, בתקשורת, בעיתונות, אנחנו לא יכולים למצוא, לא אנחנו, לא אנשי טלוויזיה, לא תקשורת ברוסית, אף אחד חוץ מאלה לא יכולים למצוא---
סילבן שלום: אלה היא גם יפה גם חכמה וגם ייצוגית, אז אנחנו שולחים אותה, את רוצה לשלוח אחרים, נשלח אחרים.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים מקצועיים, זה לא משנה, אתה יודע, כאשר אנחנו דורשים את ההרצאות, אנחנו לא יכולים למצוא אף אחד.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שאתה תמשיך, כי אתה אמרת שפה במרכז, בירושלים, מה בפריפריה?
יאיר דורי: אני מסתכל עכשיו על דוברי רוסית או יוצאי מזרח אירופה נקרא להם, אני לא יודע באמת מתי זה נגמר, מתי אימא שלי תהיה אזרחית מן המניין, או שתמיד היא תישאר עולה חדשה.
מיכאל נודלמן: מה מתי נגמר?
יאיר דורי: מה שאני מנסה, בהיבט הזה, הרי איפה אנחנו מסתכלים על הנתון, הנתון הוא באמת כאשר כתוב ארץ מוצא, מזה אנחנו מתחילים לראות האם זה בסטאטוס של עולה חדש או דובר רוסית.
מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים על אלה שהגיעו אחרי שנת 89'.
סופה לנדבר: שהם בקיאים בחומר של ביטוח לאומי אבל גם בקיאים בשפה, הם מכירים את השפה, הם יכולים לתת הסבר לאנשים לקבל את האנשים ולתת להם את הפתרונות שביטוח לאומי חייב לתת.
סילבן שלום: אגב, יש פה מחלקת המחקר שלכם מציינת, שהמוסד לביטוח לאומי, ייצוגם של יצואי חבר העמים בדרגות הבכירות, גדול ביחס לשיעורם בכלל עובדי המשרד.
סילבן שלום: זה יפה מאוד---
סופה לנדבר: צריך לומר ולהדגיש, מה שיש יש.
סילבן שלום: וזה מחקר אובייקטיבי אגב, שסך הכול יוצאי חבר העמים בדרגות הבכירות, היחס שלהם גבוה יותר מאשר כלל העובדים.
סופה לנדבר: תסבירו לנו בבקשה, נניח מחר אנחנו בוחרים כמה ערים, אשדוד נניח, ירושלים, חדרה, עפולה, בוחרים כמה ערים ואנחנו כמה ועדות, ועדת העלייה וקליטה והוועדה לפניות ציבור, שאנחנו מקבלים ואתה יודע שאנחנו בהתכתבות יום יומית אתך ואנחנו מקבלים ממך תשובות וזה מספק אותנו לעיתים קרובות.
סופה לנדבר: אבל אני שואלת, ואנחנו חברנו, אנחנו נסענו לשם, אנחנו ראינו את האנשים, נפגשנו עם אנשים.
סופה לנדבר: מי נותן להם פתרונות, מי מקבל אותם ברוסית ואמהרית, מי נותן להם פתרונות, מי מסביר להם יש שם חומר ברוסית ואמהרית, אנשים יכולים שיקבלו אותם דוברי רוסית, שיתנו להם פתרון מיידית, מה שאתם בעצם נותנים בשפה העברית, שתתנו את זה בשני השפות האלו, כן או לא?
סופה לנדבר: אנחנו נמצא שם עובדים, אנחנו נראה שאנשים לא חסרי אונים?
סופה לנדבר: אנחנו נראה שהאנשים האלה שצריכים לקבל את התשובות יקבלו את אותם תשובות ולא יעמדו שם בתור כמו שרק אנשים שחסרי שפה צריכים לעשות את זה?
סילבן שלום: בואי ניקח את אשדוד ואת חדרה כאתגר.
סופה לנדבר: ונבקר שם.
סילבן שלום: בסדר גמור, אני מקבל את זה, יאיר ואני נלך לשם ונדאג שיהיה פתרון ואת ביחד איתנו, ונדאג שיהיה פתרון.
סילבן שלום: אני לא יודע מה, אבל נדאג שיהיה פתרון.
סילבן שלום: אני חושב שעולי אתיופיה שנמצאים זכאים ומשלמים ביטוח לאומי, יהיה מי שידבר איתם בשפה שלהם, כנ"ל לגבי אשדוד.
סילבן שלום: שוב, עדיין אין לי פתרון אבל ביחד נמצא אותו.
מרינה סולודקין: אני רוצה קודם כל להודות למוסד לביטוח לאומי, זה המקום היחיד במדינה שקודם כל מתייחסים לפניות של חברי כנסת, אני פונה רק בתיקים מאוד מסובכים וכל הזמן אני מקבל פתרונות משם ועל זה אני מאוד מודה ליגאל בן-שלום אישית ולכל העובדים.
מרינה סולודקין: לעיתים רחוקות שומעים דברים כאלה.
סילבן שלום: זה נרשם בפרוטוקול?
סילבן שלום: תודה רבה.
מרינה סולודקין: צריכים לתת שבחים כאשר מגיע.
מרינה סולודקין: אנחנו הרבה שנים הלשכות שלנו בכנסת ויש לנו לשכות, ופריפריה שלי דווקא באשדוד, נהפכנו ללשכות של ביטוח לאומי לשפה רוסית.
מרינה סולודקין: ואני חושבת שזה הרבה שנים וזה לא טוב, המצב בשפה האמהרית אני לא מדברת, בכל מקום שאני נמצאת אני גם אומרת שחייבים לתת שירות באמהרית בגלל האנלפבתיות בשתי השפות, גם באמהרית וגם ברוסית.
מרינה סולודקין: הודות ליוזמתי, עכשיו ערוץ הכנסת משדר באמהרית, אני ביחד עם חבר הכנסת ברשניקוב ויושבת ראש הכנסת דליה איציק, עשינו דבר קטן בכל מקום שאפשר.
מרינה סולודקין: קודם כל לחשוב שקשיים וסבל של אנשים, מה שאני אומרת התמונה במספרים, לפחות 10%, ביטוח לאומי כמו שאתה אמרת זה יחס יומיומי, זה כמו לנהל משפחה, עובדי ביטוח לאומי זה במקום משפחה של קשישים ושל מובטלים.
מרינה סולודקין: אני חושבת בטח שאני אבקש מיושב ראש הוועדה לפנות לנציג שירות המדינה ולמשרד האוצר כמו שאמרנו, שקודם כל לא צריכים לקצץ את העובדים דוברי שפה ושוב אני אומר, כי יש לך רשימה 300 איש שאתה צריך, אז קודם כל אנחנו מבקשים לא לקצץ באלה שמדברים אמהרית ורוסית בגלל שזה מאסט.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לפחות להקפיד, או אפילו פי שלוש, לעשות עובדים, איך לעשות את זה?
מרינה סולודקין: אתם כל הזמן אומרים שזה במכרזים האנשים האלה לא עומדים, קודם כל יש אפליה מתקנת, זה דבר אחד.
מרינה סולודקין: דבר שני שירות נורמאלי אתם לא יכולים לתת במקומות שיש עשרות אלפי אנשים שפונים, אני אגיד לך שהנושא של חדרה ונתניה, מה קורה עם אתיופים, אני שמעתי שהייתי סגנית השרה, סגני ראשי ערים לא יכולים לעבוד בגלל שזה כל הזמן בעיות של אוכלוסיות בביטוח לאומי.
מרינה סולודקין: צריכים לחשוב, אז אולי גם לעשות, בגלל ששירות צריך להיות בשפה לקשישים אין פתרון, עוד 25 שנים לא יהיה פתרון אחר, הם לא ילמדו, אנחנו רואים אותם, אנחנו מבינים את הבעיות שלהם, זה לדור שלם.
מרינה סולודקין: אז לחשוב איך לעשות מספרים יותר מרשימים.
מרינה סולודקין: אני חושבת רוסית פי שניים זה לפחות, אמהרית פי שלוש.
מרינה סולודקין: הוועדה צריכה לייצג לפני נציג שירות המדינה את הבעיה הזאת, משרד הקליטה מזמן, עשר שנים מדברת בחמש שפות, אני לא אומרת בחמש שפות, אבל לפחות לשניים שלושה, כמו שאתם עשיתם, מספר הטלפונים שאתם אמרתם, זה מצוין.
מרינה סולודקין: ואינטרנט זה לא פתרון לכל הזמן, גם במשרד הקליטה, זה היה כל כך מצחיק, אז אמרו לי שאנחנו נאבקים במשרד הקליטה נגד האלימות נגד נשים.
מרינה סולודקין: איך נאבקים, עשו קלטת וידאו, אני אמרתי, אתם יודעים שאתם לא יכולים לעשות את זה, אין בבית וידאו.
מרינה סולודקין: אז בגלל זה הפתרון דרך האינטרנט, זה פתרון מודרני, זה פתרון לישראלים, זה פתרון לדור השני או לדור השלישי, אבל אנחנו מדברים על דור המדבר שאנחנו צריכים לעזור.
אבהרם שרנפולסקי: אני מייצג תנועה ציבורית "חזית הכבוד" שמתעסק בהגנת זכויות של גמלאים עולים.
אבהרם שרנפולסקי: ואנחנו מייצגים 160 אלף גמלאים שנמצאים תחת קו העוני והייתי רוצה בהזדמנות לשאול כמה שאלות.
אבהרם שרנפולסקי: שאלה ראשונה, למה בקווים של מוסד לביטוח לאומי לא יודעים על ההחלטות של הכנסת?
אבהרם שרנפולסקי: למשל עדיין הם לא יודעים על ההחלטה להרחיב תוקף שהייה בחו"ל למקבלי קצבת זקנה והשלמת הכנסה.
אבהרם שרנפולסקי: שאלה שנייה, למה קצבת זקנה לא צמודה לשכר הממוצע בארץ?
אבהרם שרנפולסקי: שאלה שלישית היא, מס הכנסה לוקחים מיסים קבועים בממוצע, במשך השנה, והביטוח הלאומי לוקח מיסים ביחס לחודש, בלי יחס עם ההכנסות נוספות וגמלאים מקבלים קצבת זקנה והשלמת הכנסה במשך כל השנה.
אבהרם שרנפולסקי: ושאלה אחרונה, איך אתם מגדירים את קו העוני?
אבהרם שרנפולסקי: איזה אחוז למשל מהכנסות ממוצעות בארץ?
סילבן שלום: לגבי שאלה ראשונה שנשאל, חוק ההסדרים התקבל רק לפני שבועיים ואנחנו נוציא בהחלט חוזר לכל הסניפים בימים הקרובים, נדאג לזה, שידעו שיש הקלה בנסיעות לחוץ לארץ לקשישים, זה בהחלט הישג גדול.
סופה לנדבר: של ישראל ביתנו.
מרינה סולודקין: זה מאבק של כולם אבל מכרו אותו.
סופה לנדבר: לא מכרו את זה לישראל ביתנו, זה הישג של ישראל ביתנו.
סילבן שלום: אני חושב אגב שאפשר להרחיב את זה גם בכלל למקבלי הבטחת הכנסה בכלל, לאו דווקא לקשישים, אני נותן אתגר לכולנו.
סילבן שלום: אני לא יודע למה האפליה, למה קשיש מקבל השלמת הכנסה יכול לנסוע שלוש פעמים, ואלמנה חד הורית שמקבלת השלמת הכנסה לא יכולה לנסוע שלוש פעמים, אני חושב שצריך להרחיב את זה, זו דעתי וזו אפליה.
סילבן שלום: אני חושב שזו אפליה לא נכונה, אני חושב שאם היא מקבלת אבטחת הכנסה אז מגיע לה, ואם מגיע לה ובאמת היא חיה מזה, ונתקלתי במקרים, אני כבר אומר לכם, נתקלתי במקרים שאישה שמקבלת אבטחת הכנסה או מזונות, גם מזונות, מקום העבודה נניח של האלמן שלה, מימן לה נסיעה לחוץ לארץ, לא עלה לה כלום, והפסקנו לה את הקצבה, לא יכולנו לאפשר, היא לא שילמה שום דבר.
סילבן שלום: כי ועד העובדים שולחים אותה לטיול עם כל העובדים כי בעלה היה ונפטר, אני מבחינה חוקית לא יכולתי לאפשר, אז הפסקנו לה את הקצבה באותו חודש.
סילבן שלום: זאת אומרת אותי זה כובל, ידי כבולות במסגרת החוק, לכן לדעתי צריך להרחיב את זה גם לאוכלוסייה הזאת.
סילבן שלום: בעניין השכר הממוצע, אתה צודק לגמרי.
סילבן שלום: אני איתך ואני חושב שחייבים להצמיד את הקצבאות לשכר הממוצע, זה גורם לשחיקה, קצבאות זקנה היום הם 16.2% מהשכר הממוצע במשק.
סילבן שלום: אם לא יחזירו את ההצמדה לשכר הממוצע, בתוך כמה שנים קצבת זקנה תהיה 11% מהשכר הממוצע, זה שחיקה שהכנסת לא החליטה עליה, אני רוצה להדגיש שבלי שהכנסת מדגישה, אי ההצמדה לשכר הממוצע שוחק את הקצבאות ואני חושב שהכנסת, אני אומר את זה בכל פורום, בכל מקום, הכנסת חייבת להחזיר את ההצמדה לשכר הממוצע, זו פגיעה קשה בזקנים בלי שהכנסת החליטה, אמרו דבר אחד, לא מצמידים יותר שכר ממוצע, זה שוחק את הקצבאות.
מרינה סולודקין: גם הצגת את זה ברפורמה.
סילבן שלום: נכון, הצגתי את זה.
סילבן שלום: חייבים להצמיד, תראה, זה בסך הכול, אני גם מציע לעשות בשני שלבים, יש לי הצעה קונקרטית, אני הצעתי הצעה להצמיד את זה למדד ולמחצית העלייה בשכר, זה בינתיים מיליון שקל בשנה, ולהצמיד את זה בעוד שנתיים לשכר הממוצע, זה 400 מיליון שקל בשנה, זה כל הסיפור.
סילבן שלום: אני מציע את זה, אני חושב שזה נכון, זה צודק, אני נאבק באוצר בנושא הזה ואני אומר את זה בכל פורום.
סילבן שלום: ואתה יודע, אני ההיבט שלי הוא מקצועי לגמרי, אני חושב שזה לא נכון שביטלו את ההצמדה לשכר הממוצע, זה מפלה, עכשיו בינואר כל השכירים במשק מקבלים תוספות של 2.4%, כולנו, גם חברי הכנסת, גם מנכ"לים, עוד 2.3% מהשכר, גמלאים לא מקבלים שום דבר, לא בסדר.
מרינה סולודקין: אני אגיד לך, המאבק בכנסת היה רצו להקפיא בכלל את הקצבאות ואני נאבקתי בדרך הזו, אני הצגתי את החוק עם מקפיאים את הקצבאות אז מקפיאים גם את השכר הבכירים, מאוד לא אהבו את זה באוצר, והסבירו אלף פעמים אבל אנחנו יודעים שזה, קודם כל שקר---
סילבן שלום: אבל את יודעת שלא הקפיאו בגלל שהמדד היה אפס, אחרת היו מקפיאים.
סילבן שלום: הרי מה שקרה, בכנס שדרות אני אמרתי שלא בסדר שמקפיאים את הקצבאות ואז דיברתי עם הירשזון, שר האוצר, אמרתי, תשמע, יש לך הישג, לפי החישובים של ביטוח לאומי, באוקטובר כבר ידעתי שהמדד יהיה אפס, זאת אומרת גם ההצמדה למדד לא תעלה לך כלום כי זה אפס, אז ביטלו את ההקפאה.
סילבן שלום: את זוכרת?
מרינה סולודקין: כן, אבל אנחנו לחצנו.
סילבן שלום: כל הכבוד, כי זה היה עקרוני.