GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב בוים: עלינו להחליט כאן כיצד לגבש את התהליך הזה ומהן באמת הפעולות העיקריות על בסיס היעדים המרכזיים.
זאב בוים: אני שמתי בראש ובראשונה דווקא את עניין השפה העברית.
זאב בוים: זה לכאורה עניין טכני, וזה בוודאי לא הדבר הראשון שמעניין את העולים החדשים, את המהגרים שבאים לכאן, אבל כולנו יודעים שזה מפתח.
זאב בוים: ככל שהשפה תהיה שגורה בפיהם יותר מהר, כך כל תהליך הקליטה בארץ והיכולת שלהם להשתלב בחברה הישראלית, יהיה יותר מהיר.
זאב בוים: כולנו מכירים את התופעה שעולים חדשים יכולים להיות כמה שנים טובות בארץ ולא לדבר עברית, לא להבין או לדבר בעברית משובשת.
זאב בוים: מתוקף תפקידי עברתי במרכזי קליטה והתרשמתי שכמה שאנחנו משקיעים במשאב הזה, עדיין לא ממצים אותו כפי שצריך.
זאב בוים: זאת היתה התרשמות כאורח לרגע, אולי מהמקום ממנו אני בא, אני הייתי מורה.
זאב בוים: לאחרונה הקמנו, בתיאום עם משרד החינוך, שהוא זה שמספק את הוראת העברית לאולפנים, באמצעות האגף לחינוך מבוגרים, ועדה משותפת לנו.
זאב בוים: יושבים בוועדה אנשי אקדמיה, נציג הסוכנות, נציג משרד החינוך, נציג שלנו, ועדה מכובדת שבראשה עומד פרופ' תדמור.
זאב בוים: עד חודש אוגוסט יש לה מנדט לעשות בדיקה מעמיקה של הוראת העברית באולפנים ולהביא לנו את הממצאים שלה ואת המסקנות, וההמלצות.
זאב בוים: מעבר לכך אנחנו עושים כל מיני פעולות נוספות להעצמת העברית.
זאב בוים: קודמתי בתפקיד, השרה ציפי לבני והמנכ"לית מירה גל יזמו הקמה של הוראת עברית באמצעות ערוצי טלוויזיה בצורה אינטראקטיבית ואנחנו השקנו את זה לפני כשלושה שבועות.
זאב בוים: זה בתחילת הדרך, כבר ברור לנו שצריכים קצת לשפר את זה וקצת לפשט שם.
זאב בוים: זה קצת כבד, אבל אנחנו מקווים שגם בדרך הזאת נוכל להעצים את העברית.
זאב בוים: זה עניין אחד.
זאב בוים: הכשרה והשמת עולים בתעסוקה – כל נושא התעסוקה הוא נתח נכבד מהתקציב של המשרד, מה שמלמד על הדגש שאנחנו שמים על כך, אין צורך להכביר במלים.
זאב בוים: עבור עולה חדש שמגיע לאחר שהוא נעקר ממולדתו ועזב אחריו הכל, האפשרות להיקלט פה מותנית בראש ובראשונה ביכולת למצוא ככל האפשר מהר תעסוקה ותעסוקה הולמת.
זאב בוים: כשהדגש צריך להיות כמה שאפשר על תעסוקה הולמת ולא תמיד יש תעסוקה ולא תמיד יש תעסוקה הולמת.
זאב בוים: ואנחנו עושים מאמצים בשני התחומים האלה.
זאב בוים: עידוד עלייה ותושבים חוזרים – מילה על תושבים חוזרים.
זאב בוים: עם כניסתי לתפקיד התבוננתי במספרים.
זאב בוים: כידוע, יותר מדי ישראלים שוהים בחוץ, כ-650 אלף, 700 אלף איש, ויש כאלה שמפליגים למספרים יותר גדולים.
זאב בוים: בכל מקרה, אני חשבתי שנכון שמדינת ישראל תהיה בקשר עם הישראלים האלה שגרים בחו"ל, ששומרים על הישראליות שלהם.
זאב בוים: מהגר רגיל שמגיע למקום חדש מנסה מה שיותר מהר להשתלב בו, ישראלים לא כל-כך והם מאוד בקשר עם כל מה שקשור לישראל.
זאב בוים: וזה איזשהו בסיס לפי דעתי, לחזור ולקרוא להם ולפעול כדי שישקלו חזרה לארץ.
זאב בוים: מערכת היחסים בין מדינת ישראל והיורדים ידעה עליות וירידות ואנחנו זוכרים את שנות ה-70, את גלי העזיבה הגדולים, את נפולת הנמושות, אבל מאז עברו הרבה שינויים ונראה לי שאנחנו צריכים כמדינה ליצור קשר עם האנשים, לשדר להם שהם ראויים ורצויים ושאנחנו רוצים לראות אותם כאן חזרה ולא רק להגיד את זה, אלא צריך לפעול פעולות.
זאב בוים: ויש לא מעט פעולות שאם להערכתי נעשה אותם, אנחנו נוכל להגדיל את המספר.
זאב בוים: דרך אגב, לידיעת כולם, בלי שאנחנו עושים שום דבר, כששת אלפים ישראלים חוזרים כל שנה.
זאב בוים: אמנם מספר גדול יותר עוזב את הארץ, אבל כששת אלפים חוזרים מבלי שעשינו דבר.
זאב בוים: ואם אנחנו ננקוט בפעולות ונקל ונסייע קצת, אני חושב שאפשר להכפיל את המספר הזה בלי מאמץ גדול.
זאב בוים: בעיית פתרונות דיור לזכאים היא בעיה כאובה, אין מספיק פתרונות, זה פונקציה של כסף.
זאב בוים: בתוך העניין הזה של הדיור יש סוגייה מיוחדת של דיור לעולי העדה האתיופית, הם משיגים דיור באמצעות משכנתאות של המדינה, אבל המשכנתאות מספיקות להם רק כדי להשיג דירות במקומות שאולי מבחינת האינטרס הציבורי, החברתי, היה ראוי שלא יבואו לשם.
זאב בוים: כדי לפזר אותם בצורה יותר נכונה וכדי להעניק להם דיור יותר ראוי, צריך להגדיל את המשכנתאות, בינתיים זה בשלבים של דיונים עם האוצר וזה לא פשוט, זה הרבה כסף.
זאב בוים: טיפול בנוער עולה – כתוב פה "נוער עולה בסיכון ומניעת אלימות במשפחה", הייתי מקדים ואומר, בכלל טיפול בעניין נוער עולה.
זאב בוים: לאחרונה קיימנו ישיבה עם משרד החינוך, התחושות שלנו וגם הנתונים שקיימים, הם כאלה שאנחנו לא מספיק מקדישים במערכת החינוך לתלמידים העולים.
זאב בוים: פחות מכפי שהקדישו בעבר בכל התחומים.
זאב בוים: החל מהקניית השפה העברית בצורה שיטתית ועד לטיפול במניעת נשירה כשהתלמידים עדיין בתוך בתי-הספר.
זאב בוים: אז קיימנו ישיבה עם משרד החינוך, היו לנו כמה תובנות וגם הבנות, אני מקווה שנוכל לשפר את הדברים.
זאב בוים: עניין הגיור, סוגייה בפני עצמה, לא פשוטה, אפילו כבדה.
זאב בוים: בצד העובדה שיש עכשיו תהליך מסודר של גיור, יש גם קשיים לא מעטים.
זאב בוים: אם יהיה לנו זמן בהמשך, נוכל גם להיכנס לזה והאמת היא, אדוני היו"ר, כל נושא פה הוא נושא לישיבה בפני עצמה ואם תמצא לנכון – אני חושב שנוכל לעשות את זה.
ראובן ריבלין: כבוד היו"ר, אני הייתי מבקש, לפני שייכנסו המקצוענים של המשרד, לומר כמה מלים לסקירת השר, אם אפשר?
מיכאל נודלמן: לאחר הסקירה.
ראובן ריבלין: אחר כך נכנסים לפרטים, אני רוצה לדבר במאקרו על איזה עניין מאוד מיוחד, אני בטוח, אם אדוני יסכים?
מיכאל נודלמן: בבקשה, חה"כ ריבלין:
ראובן ריבלין: אני מודה מאוד לאדוני היו"ר, קודם כל צריך לברך את השר על כך שבשנה האחרונה הוא כבר מופיע פעם שלישית בפני הוועדה ואין הרבה שרים שעושים זאת.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת, בשנה האחרונה אנחנו הפקנו כמה לקחים שהייתי מבקש להביא אותם בפני השר.
ראובן ריבלין: אני בטוח שהוא מודע להם אבל כדאי להראות מה העמדה וההתייחסות שלנו לאחת הרעות הקשות שקיימות בקליטת העלייה.
ראובן ריבלין: אני הצטרפתי לוועדת המשנה בראשות זאב אלקין, שעושה פה לילות כימים בנושא, כמעט כל שבוע מקיים גם ישיבה, ולצערי כאשר מערכת החינוך מחויבת כלפי כל ילדי ישראל, היא עסוקה במערכת החינוך הישראלית, הנושא הזה אינו מטופל ישירות ונקודתית על-ידי המשרד לקליטת עלייה והוא באיזשהו מקום מאבד את הכיוון שלו.
ראובן ריבלין: יש היום ויכוח גדול בתוך כל המערכת מה טוב יותר.
ראובן ריבלין: האם טוב יותר לקיים את אותו מאמץ לתגבור השפה העברית אצל ילדים עולים, במסגרת ביה"ס עצמו, או במסגרת נפרדת היוצאת מביה"ס.
ראובן ריבלין: מהי הדרך היותר טובה לאינטגרציה של אותם העולים, בעיקר הילדים, אשר אם הם נקלטים בארץ, גם הוריהם מטבע הדברים נקלטים בארץ.
ראובן ריבלין: כמובן שיש גם נושאים אחרים שזה בעיית התעסוקה.
ראובן ריבלין: כל אותם נושאים שמשרד העלייה מטפל בהם בהגדרה, בסופו של דבר, הביצוע עפ"י התקציב, נעשה על-ידי משרדים אחרים.
ראובן ריבלין: ואני חושב שהממשלה צריכה לעשות חושבים מחדש, משום שיש לנו היום בהחלט סימנים מדאיגים ביותר לירידה כתוצאה מכשלים שלנו בקליטת עלייה.
ראובן ריבלין: אי אפשר להתעלם מהעובדות הסטטיסטיות שאנחנו מודעים להן או מקבלים מידע מכל האנשים הנכבדים שיושבים כאן מסביב לשולחן.
ראובן ריבלין: הדבר הזה הוא לא גזירה, אלא הוא כנראה איזשהו דבר שהטיפול בו, למרות שהרצון או הניסיון הקודם ביקש להביא ולתעל אותו בדרך אחת, מוכיח את עצמו ככזה שאינו משיג את המטרות והיעדים.
ראובן ריבלין: לדעתי עד תקופה מסוימת ועד האינטגרציה המוחלטת של תלמידים בתוך בתי-הספר, צריך להיות המשרד המוביל, המשרד לקליטת עלייה ולא משרד החינוך.
ראובן ריבלין: אני אומר זאת במפורש למרות שאני מבין שלא יכול להיות מצב שבו אנחנו נגלוש מסמכות של משרד אחד למשרד אחר, כיוון שהרי זה דרך הטבע וההיגיון, עד אשר לא ראיתי את הדברים בשטח עצמו.
ראובן ריבלין: בדרך ההיגיון אנחנו נאמר שחינוך ישראל הוא בידי משרד החינוך.
ראובן ריבלין: חינוך עולים הוא לא המסגרת המקובלת של החינוך לילדי ישראל כולם, והצורך שלנו לקלוט עלייה הוא צורך שלנו לטפל קודם כל ביכולת לתגבר את השפה העברית ולהפוך אותה לשפה שהיא תביא לידי אפשרות של תלמידים להשתלב בבתי-הספר.
ראובן ריבלין: אנחנו שומעים מספרים מדאיגים ביותר על נשירה מבתי-ספר של תלמידים מעולים שבאו מארצות אחרות, שהם בעלי יכולת ופוטנציאל מעולה, אם במתמטיקה הם משיגים תוצאות שלא שגרתיות בארץ.
ראובן ריבלין: הם בסופו של דבר מביאים את משפחתם לכדי ירידה חלילה רק משום שהם לא מסוגלים להשתלב בכל המערכת האחרת.
ראובן ריבלין: אני גם ער לכך שיש היום גם עליות שהן לא עליות שבאו מתוך חינוך ציוני מלא, אלא מפני שאנחנו מהווים מקלט בטוח לכל יהודי העולם, מקבצים ומביאים לכאן כל יהודי אשר נמצא בסכנה וזה תפקידנו וזה ייעודנו.
ראובן ריבלין: אבל גם בעניין זה הדברים מתפזרים לכיוונים שונים.
ראובן ריבלין: משרד הפנים עוסק גם בעולים, הוא מבקש מהם בקשות תמהוניות והמשרד לקליטת עליה נאלץ להנחות אותם ולהסביר להם שהדברים האלה הם הרי אסון לגבי האנשים המיוחדים, כפי שציין השר, נעקרו מבתיהם, כלומר, הם עזבו, הם מהגרים לכל דבר ופתאום הם נתקלים במצב שבו הם צריכים לשלם 15 אלף ₪ ערבות.
ראובן ריבלין: אנחנו טיפלנו בערבות של בתו של קושורובסקי, שגם השר מכיר אותו מעברו הפוליטי, אני לא מדבר על ההווה הפוליטי, אני מתאר לעצמי שהשר יכיר אותו גם בעתידו הפוליטי, אבל אסיר ציון כמו קושורובסקי כדי להביא את בתו כדי לביקור בארץ, צריך לשלם 15 אלף ₪.
ראובן ריבלין: לי אין טענה משום שכאשר משרד הפנים הבין את הבעיה, הוא מיד ניסה לתקן אותה.
ראובן ריבלין: אבל אם המשרד לקליטת עלייה לא ילווה את העניינים האלה כגורם מוביל, אנחנו נמצאים פה באיזשהו כשל וזה מה שביקשתי להביא במאקרו ולכן אני מתנצל בפני המנכ"ל.
זאב בוים: יש לי מה לומר על הדברים של חה"כ ריבלין, אבל נשאיר את זה ונמשיך בסקירה.
זאב בוים: הצגנו את היעדים המרכזיים.
זאב בוים: אני מבקש עכשיו להעביר את רשות הדיבור, אדוני היו"ר, למנכ"ל המשרד, לארז חלפון.
זאב בוים: זו הזדמנות להקדיש כמה מלים על פעילות המשרד בתקופת המלחמה באזור הצפון.
זאב בוים: בבקשה:
ארז חלפון: כמו שהשר אמר, לפני שנתחיל בסיכום על פעילות ב-2006 ולגבי תקציב 2007, אז אנחנו הכנו בעקבות המלחמה בצפון, הוראת שעה 277, 278, על-סך 12.8 מיליון ₪ שהיא מיועדת אך ורק לעולים בצפון הארץ ולעולים בשדרות ועוטף עזה.
ארז חלפון: אנחנו נעבור רק על החלוקה של הסיוע של ה-12.8 מיליון ₪: 7.2 מיליון לנושא התעסוקה, שהגדרנו כיעד המרכזי של המשרד גם לשנה הבאה, שמתוכם 5.1 מיליון הולכים לקידומי העסקה.
ארז חלפון: קידומי העסקה אנחנו נותנים חצי שנה משכר המינימום לאותו, מעסיק שמעסיק עולים כאשר הוא מתחייב להמשיך ולהעסיק אותו לאותה תקופה.
ארז חלפון: בנושא של הצפון אנחנו הוספנו מספר דברים קטנים.
ארז חלפון: קידום העסקה יכול להגיע ל-75 אחוזים משכר המינימום; קידום העסקה יכול להגיע מחצי שנה ועד שנה, כדי באמת לעזור לאותם עולים שפוטרו ממקום עבודתם, להשתלב שוב במקום עבודה.
ארז חלפון: מעבר לזה לאותם עולים בצפון שקיבלו בעבר קידום העסקה, השלימו את הזכאות, יש להם אפשרות לקבל את הזכאות בפעם נוספת בקידום העסקה.
ארז חלפון: הנושא השני בתעסוקה, זה סיוע בשכר לימוד והכשרה מקצועית.
ארז חלפון: גם לאותם עולים שלא קיבלו או אותם עולים שכבר קיבלו, יכולים לקבל מאתנו שוב הכשרה נוספת.
ארז חלפון: כל התקציב הזה נועד להחזיר את אותם עולים מהצפון ומהדרום חזרה למעגל העבודה בגלל המלחמה.
ארז חלפון: הנושא השלישי זה סיוע למדענים עולים בהעסקה שלהם.
ארז חלפון: סה"כ אתם רואים את הפירוט, יש לנו מדענים ברחבי הארץ ולנושא של הצפון נתנו עדיפות מיוחדת.
ראובן ריבלין: כמה מדעים יש על 320 אלף ₪.
ארז חלפון: ל-8 מדענים.
ארז חלפון: לצפון בלבד, כתוספת סיוע.
יוסי ביילין: זה גם בקמ"ע או בדברים האלו, או שזה כבר לא קיים בכלל.
זאב בוים: קיים.
יוסי ביילין: אז זה כן קשור לקמ"ע?
זאב בוים: זה תוספת.
זאב בוים: זה מעל המסגרת של קמ"ע.
ארז חלפון: התקציב הנוסף קרן מחקרים עולים שאנחנו נעשה את זה בשיתוף פעולה עם מכללות ואוניברסיטאות בצפון, כדי שיעשו מחקרים עבור אותם מוסדות ואנחנו נתמוך בהם בסכום שמופיע, של שבעה מחקרים של 700 אלף ₪.
ארז חלפון: הדבר הנוסף זה סיוע לתושבים חוזרים.
ארז חלפון: אנחנו מכינים כרגע תכנית חדשה לכל נושא התושבים החוזרים ונפרט אותה בהמשך.
ארז חלפון: אנחנו כרגע במשא ומתן מול רשויות המס, מול ביטוח לאומי לגבי חוק 58 שמפרט בהמשך, ואנחנו רוצים לעשות איזה פיילוט בצפון כדי לבדוק ולתת סיוע נוסף למה שמקבלים התושבים החוזרים, זו תכנית שעומדת על 600 אלף ₪.
ארז חלפון: הדבר הנוסף הוא סיוע ליזמים עולים.
ארז חלפון: אותם בעלי עסקים שנפגעו מהמלחמה גם בצפון וגם בדרום, אני אדבר אחרי זה על שינויים שאנחנו נעשה ב-2007 בנושא יזמות עסקית, אבל הדבר הראשון שנעשה מעבר ל-35 אלף ₪ שהם קיבלו כהלוואה ראשונית, אנחנו נוסיף 35 אלף ₪ לאותם בעלי עסקים שנקלעו לקשיים, ואילו לאותם בעלי עסקים חדשים שירצו לפתוח עסק, אני אתייחס לזה ל-2007, אנחנו כבר על סף סיום ההוראה החדשה אצלנו במשרד כדי לתת להם הלוואה שמכילה גם את א' וגם ב', סה"כ 70 אלף ₪.
ארז חלפון: הנושא הנוסף זה לגבי טיפול באוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ונפגעי חרדה.
ראובן ריבלין: 1,000 ₪ חד-פעמי?
ארז חלפון: על מה?
ראובן ריבלין: על טיפול באוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים, נפגעי חרדה, אם יש לך 300 עובדים, יש לך 300 אלף ₪, זאת אומרת יש לך 1,000 לבן-אדם?
ארז חלפון: כן.
ראובן ריבלין: מה זה, לקנות אספירין?
ארז חלפון: לצערי הרב, כב' חה"כ, יש תקציב.
ראובן ריבלין: אני מבין, אני לא בא אליך בטענות, אתה לא יכול לתת יותר ממה שיש לך.
ראובן ריבלין: השאלה אם דבר כזה בכלל מקובל על המשרד שלכם, מה נותן ה-1,000 ₪ הזה?
ראובן ריבלין: מה זה?
ראובן ריבלין: מס שפתיים?
ראובן ריבלין: זה דבר שאתה בא ואומר, תשמע, אני עם 1,000 ₪ לא יכול לטפל בבעיה.
ארז חלפון: אני רק רוצה לחדד.
ארז חלפון: הנושא הראשון הוא השתתפות לאותם עובדים של המשרד לקליטת עלייה, אותם עובדים שהיו צריכים לקבל סיוע והכשרה בעקבות מה שקרה במלחמה.
ארז חלפון: שני הסעיפים האחרונים של הסל פיצוי (סל פיצוי זה למשפחות שמנהלת מחלקה רווחה יכולה להרחיב על כך) זה 1,000 ₪ לאותה משפחה של חד-הוריות, נכים, קשישים, שקיבלו 1,000 ₪ מענק חד-פעמי בגלל המלחמה.
ארז חלפון: כמו שאמרתי קודם, אם היה יותר תקציב, היינו נותנים יותר.
ראובן ריבלין: אני בטוח.
ראובן ריבלין: אבל אל תבואו ותאמרו שטיפלתם בבעיה כשנתתם 1,000 כי הבעיה לא נפתרת.
ארז חלפון: הבעיה לא נפתרת לחלוטין.
ראובן ריבלין: בפיצויי המלחמה היית יכול פשוט לדרוש מהממשלה יותר, אנחנו מוכנים לעמוד לשירותך לדרוש יותר.
זאב בוים: נתנו מה שהיה לנו, חשבנו ש-1,000 ₪ למשפחה נזקקת לאזור פגוע מלחמה, זה איזשהו סוג של סיוע מיידי, הוא לא גדול אבל יש פה גם איזשהו סוג של עידוד כתוצאה מזה שהוא אולי מעבר לכסף.
ראובן ריבלין: גם אם היו נותנים לך פי 10, זה לא היה מוגזם.
ראובן ריבלין: אני יושב בוועדת כספים ואני יודע, זה כאילו רוצים להסיר איזושהי מועקה מהלב לשלם איזה מס למצפון, אבל לפעמים צריך לפעול כך, אם מטילים עלינו את הרצון לטפל באוכלוסייה, אז צריך לקבל את האמצעים המינימליים לעשות את העניין הזה.
זאב בוים: חה"כ ריבלין, האוכלוסייה הזאת מטופלת מכיוונים שונים, לא רק ממשרד העלייה והקליטה.
זאב בוים: יש עוד מסגרות, לאוכלוסייה שנמצאת במצוקה זה רווחה, עם כל מה שכרוך בזה; הביטוח הלאומי, כל הדברים האלה.
זאב בוים: אנחנו נתנו עוד משהו שהוא אמנם קטן במושגים של רציו המשרד, אבל בסה"כ זה שזקוק לכסף, יש לו מקורות נוספים, לא רק המקור הזה.
מיכאל נודלמן: הרבה נזקקים קיבלו מקרנות זרות הרבה כסף.
מיכאל נודלמן: אני עסקתי עם קרן שיקגו, הרבה אנשים קיבלו.
ארז חלפון: בנושא התקציב הזה, הכסף המיידי הזה ניתן כבר לעולים מתוך תקציב המשרד לפני שקיבלנו את ההעברה ממשרד האוצר שהיתה רק בשבועיים האחרונים ולקחנו את זה מתוך התקציב שלנו ב-2006 וזה ניתן לעולים.
ארז חלפון: הנושא האחרון במצגת הזאת, אנחנו הרחבנו את הזכאות לתושבי שדרות, היות ושם המצב נמשך עד היום וזה לא היה מלחמה לפרק זמן כמו המלחמה בצפון.
ארז חלפון: אנחנו הרחבנו את כל הזכאויות של העולים שנמצאים בשדרות מ-1999.
ארז חלפון: זאת אומרת, 16 שנים מקבלים את כל הדברים שמשרד הקליטה נותן, פרט לתעסוקה ויזמות, כאשר אנחנו כרגע מנסחים הצעה שהשר יביא לישיבת ממשלה, לתת את ההטבות האלה גם ליזמות, היות וצריך לשם החלטת ממשלה.
ארז חלפון: לפני שנתחיל את הסקירה של כל אגף ואגף, את הטבלאות בשלוש השנים האחרונות של העלייה לישראל, כאשר אנחנו רואים שבשנת 2006, למרות המלחמה בצפון ולמרות הקיצוץ התקציבי שהמשרד ספג, מספר העולים עומד על 21, פחות או יותר כמו שעלו גם ב-2004, גם ב-2005, מפורטים לכם אותן ארצות מהן העולים הגיעו בשנת 2006.
זאב בוים: לעניין העלייה רק, בזמן האחרון יש התארגנות של עמותות בקהילות ישראל, הבולטת שבהן בארה"ב, "נפש בנפש", וגם בצרפת, לפחות שתי עמותות "עמי" ו"לאבי", שאנחנו מעודדים אותן ומסייעים להן.
זאב בוים: והן נוחלות הצלחה לא מעטה ביכולת להביא עולים לארץ.
זאב בוים: דווקא על הארצות שאנחנו אומרים שבהן העלייה היא מתוך בחירה, אולי צרפת קצת, אבל בדרך-כלל בעיקר ארה"ב, שמשם הרי אף אחד לא דוחף את היהודים החוצה, אין שם גורמים כאלה שליליים שפועלים.
זאב בוים: יש גידול במספרים בארצות המערב, משהו שהוא מעודד והוא בין השאר, כתוצאה מהפעילות של העמותות האלה.
זאב בוים: לעניין השפה, אני רוצה להרחיב לדברי חה"כ ריבלין ולהסביר איפה המשרד שלנו מתערב ומעורב, למשל בעניין הזה של חינוך הילדים ובעיקר בהקשר לעברית וכדומה.
זאב בוים: הרי אנחנו לא באים להחליף את משרד החינוך וזה גם לא ניתן, אנחנו לא משרד מקצועי לצורך העניין הזה, גם כשאנחנו צריכים ללמד עברית, אנחנו קונים שירותים ממשרד החינוך.
זאב בוים: יושב פה אודי בהט שהוא נציג משרד החינוך ועומד אתנו בקשר, הוא מטפל בנושאים האלה.
זאב בוים: בהקשר למה שאמר חה"כ ריבלין, אתמול סיירתי בקרית אתא וראש העיר יעקב פרץ הציג לי כמה פרויקטים שהם עושים בהקשר לקליטת העולים.
זאב בוים: ביקרנו בבית-ספר יסודי ממלכתי-דתי, שכולו בלי יוצא מן הכלל, על טהרת תלמידים עולים, רובם מחבר העמים וקצתם מאתיופיה.
זאב בוים: אני ראיתי בית-ספר כזה בפעם הראשונה.
זאב בוים: האמת היא שבהתחלה אנחנו אמונים על בית-ספר שהוא בית-ספר אינטגרטיבי, אני בא מקרית גת, וידוע שבחברה הישראלית בבתי-ספר יש זרמים.
זאב בוים: ומה שראיתי פה זה דבר שהממלכתי-הדתי הספציפי הזה קולט אך ורק, לא במקרה, במכוון, עולים חדשים.
זאב בוים: אז בהתחלה זה נראה בעיניי תמוה אבל לאחר סיור של כשעה והתבוננות על הנעשה שם, אני מוכרח לומר שהתרשמתי עמוקות ממה שנעשה בבית-הספר.
זאב בוים: מבחינת התוצאות של השכלה יהודית וחינוך, כל הדברים ביחד, זה מה שבעצם היינו רוצים בכל בית-ספר, יש להם תוצאות שעפ"י התרשמותי הן יוצאות מן הכלל.
זאב בוים: וזה דרך אחרת, שונה לגמרי, סוג של ניסוי שאנחנו לא מכירים.
זאב בוים: במקומות אחרים עולים חדשים נכנסים לתוך הכיתות ונבלעים בתוכן, ואחת הטענות הגדולות שלנו שכבר אמרנו, אין טיפול ראוי בתוך הדבר הזה.
זאב בוים: פה יש בית-ספר שלם שכל כולו עוסק בעצם בתלמידים עולים ומכין אותם להשתלבות בחברה הישראלית תוך הקניית השכלה יהודית רחבה, דבר שאי אפשר להגיד שקיים במקומות אחרים, ודאי לא בבתי-הספר הכלליים.
זאב בוים: אז זה אולי מאיר את מה חה"כ ריבלין דיבר על הסוגייה הזאת, איך בכלל אפשר לטפל על רקע בעיות שישנן במערכת החינוך שאנחנו מכירים אותן, בקליטת התלמידים העולים.
זאב בוים: עוד נצטרך לראות מה פירוש הדבר ומה אפשר לעשות והאם מפיילוט כזה מקומי אפשר להקיש ולעשות משהו יותר רחב, אני לא יודע, אבל זה היה מאוד מעניין.
מיכאל נודלמן: ועדיין משרד החינוך נתנו גם הצעות ולא רק בית-ספר דתי.
ארז חלפון: לסיכום, אולפני עברית.
ארז חלפון: מספר הלומדים בשנת 2006 עמד על כ-8,400 עולים שנכנסו לאולפנים שבהם הם מקבלים 500 שעות למשך חצי שנה, פחות או יותר, את אולפני א' מסיימים.
ארז חלפון: במסגרות ההמשך, אולפני ב', עברו כ-3,000 עולים; עשינו הוראת שעה במשרד שמאפשרת לעולים משנת 1997 שלא עברו אולפן, להצטרף לכיתות הקיימות של האולפנים כדי לחזק את השפה העברית.
ארז חלפון: לגבי הוועדה, השר כבר דיבר על זה, הוקמה ועדה בלתי תלויה לבחינה והתוצאות שלה אמורות להיות לקראת סוף השנה הזאת, כדי לאמץ ולאחר מכן לבצע פעולות.
זאב בוים: לא עד דצמבר, אלא עד אוגוסט, זה המנדט שלה, חצי שנה.
ארז חלפון: תעסוקה.
ארז חלפון: אנחנו רואים בתעסוקה את אחד המרכיבים החשובים, לאחר כמובן שפת העברית לקליטה נכונה של עולים כאן במדינת ישראל.
ארז חלפון: לצערנו הרב, אנחנו עדיין רואים עולים שעובדים ולא במקצועות שהולמים את כישוריהם ואנחנו כבר התחלנו פעולה שאני אפרט אותה בהמשך.
ארז חלפון: לרקע כללי, בשנת 2006 הושמו בעבודה 17,220 עולים, לעומת 13 אלף בשנת 2005; סה"כ יש לכם את הפירוט כמה עולים עברו בקידומי העסקה.
ארז חלפון: מרכזי הכוון - יש לנו חמש חברות פרטיות שמפעילות לנו מרכזי הכוון לעולים שתפקידם הסופי הוא לשלב עולים בעבודה, מעבר לזה הם מקבלים שם ייעוץ כיצד לכתוב קורות חיים, מאבחנים לאיזו עבודה הכי טובה כדאי שיציע את עצמו, ופשוט נותנים לעולה ליווי מרגע שהוא מגיע לשם עד הרגע שהוא מושם בעבודה.
ארז חלפון: רכזי תעסוקה – בלשכות שלנו ברחבי הארץ יש רכזי תעסוקה, שסה"כ עשו 844 השמות בעבודה בשנת 2006.
ארז חלפון: המטרה שלנו להעביר הכל למרכזי ההכוון כי שם יש את האנשים המוסמכים, פסיכולוגים, יועצים תעסוקתיים, שמומחים בתחום הזה ובהכוונה להרים את נושא ההשמות.
ארז חלפון: הכשרות ועדכונים מקצועיים – סה"כ כמעט 8,000 עולים; עברית תעסוקתית, 2602 ורכזים במוקדים של עולי אתיופיה.
ארז חלפון: יש לנו 20 מוקדים לעולי אתיופיה, דרך המוקדים עצמם בוצעו 1,924 השמות.
ארז חלפון: דברים נוספים שאנחנו עושים כדי למנוע אבטלה זה קורסי רישוי לעובדים והשתלמויות ערב לאחר שעות העבודה, כדי לגרום להם להשתלב במקצוע טוב יותר.
יוסי ביילין: מה זה קורסי רישוי לעובדים?
זאב בוים: רישוי לבעלי מקצוע שונים.
זאב בוים: למשל רופאים ועורכי-דין ורואי-חשבון, דברים כאלה.
ארז חלפון: בנוסף, אנחנו נותנים סיוע לאומנים וספורטאים.
ארז חלפון: סה"כ 2,227 אומנים ו- 170 ספורטאים קיבלו סיוע מהמשרד.
ארז חלפון: הפרויקט המוצלח הנוסף שיש לנו זה פרויקט ואוצ'רים שבו עולה שמבקש לעבור הכשרה למקצוע מסוים, מקבל מאתנו תלוש שנקרא ואוצ'ר שהוא מוסר למכללה או לאוניברסיטה שמכשירה אותו לאותו מקצוע, והוא עושה הסבה.
ארז חלפון: הדבר היחידי שאנחנו בודקים הוא שהמקצוע הזה באמת נדרש, זאת אומרת, אי אפשר להתחייב שאחר-כך תהיה לו עבודה אבל אנחנו בודקים שהוא לא מבזבז את הוואוצ'ר על מקצוע שאחר-כך לא תהיה לו דרישה.
זאב בוים: אני רוצה להכיר לכם את גב' קלאודיה כץ שיושבת פה והיא ראש האגף לתעסוקה במשרד, אם את רוצה להעיר עוד כמה דברים לפניי שאנחנו עוברים, אז בבקשה:
קלאודיה כץ: לא כרגע.
זאב בוים: טוב.
ארז חלפון: הדבר הנוסף שאנחנו התחלנו לעשות בשנת 2007, אני נפגש באופן אישי עם מנהלת אגף התעסוקה, עם כל המנכ"לים של החברות המובילות במשק, שמצוינים כאן בעמוד, במטרה להבהיר להם את העניין הזה של קידום העסקה שגם מבחינה כספית אם הוא קולט עולה לעבודה, בפועל הוא משלם יותר.
ארז חלפון: מעבר לזה, נותנים לו הסבר גם על ציונות ומבקשים ממנו, אם הוא יכול, לתת תקנים מסוימים שהוא ייעד אותם רק לעולים.
ארז חלפון: אנחנו נותנים לו את כל הסיוע בלימוד השפה העברית, בהכשרות שהוא צריך לאותם עולים, אבל שיצבע לנו תקן מסוים שמיועד אך ורק לעולים כדי שישתלבו אצלו בעסק.
ראובן ריבלין: החברות המובילות עושות את זה מתוך תרומה לחברה?
ארז חלפון: הסיבות שהן עושות את זה: אחת, תרומה לחברה, שתיים, ציונות ושלוש, קידומי העסקה.
ארז חלפון: אם הוא קולט למשל אותי לעבודה, הוא משלם עליי בשנתי הרבה יותר, ברגע שהוא מקבל ממני את קידום ההעסקה, יוצא לו שהוא גם משלם פחות.
ארז חלפון: חלק מהן לא ידעו, אנחנו הרחבנו את המעגל הזה, שלחו להן מכתבים כדי שינחו את מנהלי משאבי אנוש בנושא הזה.
ארז חלפון: מעבר לזה, באמת כמו שאתה אומר, תרומה לקהילה.
ארז חלפון: למשל, רק עכשיו בתקופה האחרונה, מנכ"ל מוטורולה החליט לפנות עשרות משרות לבני העדה האתיופית.
ארז חלפון: נפגשנו אתו וכבר העברנו לו לאחר מיון שלנו, קורות חיים כדי לשים את בני העדה האתיופית ספציפית בחברת מוטורולה.
ארז חלפון: עידוד עלייה – המשרד מפעיל תכנית של עידוד עלייה שנקראת "עלייה קהילתית", בשיתוף כמובן עם הסוכנות היהודית והרשויות המקומיות, שנותנת תוספת סיוע לאותם עולים שמגיעים לארץ בצורה קבוצתית, מגיעים ליישוב אחד, למקום אחד, יש לכם את הפירוט מאיזה ארצות הם מגיעים.
ארז חלפון: ומעבר לסל הקליטה הרגיל, הם מקבלים דברים נוספים כמו: חינוך, דיור, חברה וקהילה, סה"כ זה מגיע לתוספת בערך של בין 18 ל-20 אלף ₪, זה גם משווק את העיר בפני העולים וגם גורם להם לבוא בקבוצה אחת ואז הקליטה שלהם תהיה יותר טובה.
ארז חלפון: בשנת 2006, 25 רשויות קיבלו את הסיוע הזה של עלייה קהילתית, ואילו בשנת 2007, השר ואני אישרנו תכנית בימים האחרונים, אנחנו יוצאים לדרך עם 30 רשויות חדשות.
ארז חלפון: כאן המקום לציין שנתנו עדיפות לערים הן מהדרום, הן מהצפון, בעקבות המלחמה, כדי לעודד עולים להגיע אליהן.
ראובן ריבלין: קליטה ישרה בזמנו?
זאב בוים: לא, קליטה ישירה זה קליטה שבאמת העולה בא.
יוסי ביילין: זה סל הקליטה.
זאב בוים: זה במסגרת סל הקליטה.
זאב בוים: בקליטה הקהילתית יש סל קהילה, ובנוסף התוספת, כיוון שהיא מאורגנת והמערכת המוניציפאלית פה היא מאוד מעורבות בהבאת העולים, בקשר אתם עוד בקהילות בגולה, הם באים לכאן כקבוצה ליישוב ואנחנו מוסיפים למערכת המוניציפאלית תוספת תקציבית כדי לטפל בתהליך הקליטה מבחינה יישובית.
יוסי ביילין: "נפש בנפש" זה באופן אוטומטי כקהילות או לאו דווקא?
זאב בוים: לא, "נפש בנפש"זו עמותה, זו קליטה ישירה.
קולט אביטל: אדוני היו"ר, סליחה, יש לנו גם שאלות, אולי אפשר להשאיר את השאלות לסוף אלא אם כן אתם רוצים לקיים פה דו-שיח.
מיכאל נודלמן: אני מבקש את השאלות בסוף, כי פה יש קבוצה של חברי-כנסת שהם רוצים להגיד כמה מלים.
זאב בוים: אני רק אשלים.
זאב בוים: בפרויקט "נפש בנפש" ממשלת ישראל משתתפת פר עולה והעמותה עושה את כל הפעולה, אבל זה בעצם קליטה ישירה בליווי של העמותה.
ארז חלפון: הנושא של תושבים חוזרים – כמו שאמרנו קודם זה אחד היעדים המרכזיים של המשרד, יש לנו פה את הטבלה כמה הגיעו ב-2006.
ארז חלפון: לרקע כללי, יש למשרד 13 שלוחות בחוץ-לארץ, השלוחות הן מנהלי בית ישראלי שיושבות בתוך הקונסוליות, הן יוצרות קשר עם כ- 100 אלף ישראלים.
ארז חלפון: אנחנו כרגע עובדים על תכנית חדשה כדי להגדיל הן את המעגל והן את הפניה אליהם.
ארז חלפון: הכוונה של הפרויקט הוא ייזום פרויקטים ולגרום להם חזרה לישראל, אנחנו עושים את זה עם חברות מובילות ויש פה פרוט הפעולות שאנחנו עושים שם.
ארז חלפון: נדיה היא מנהלת אגף עידוד עלייה במשרד וזה יומה האחרון במשרד, אז נדיה, אני אתן לך לסכם על האגף במספר מלים.
קולט אביטל: ארז לא אמר מה האחוז, כיוון שאתם נותנים לזה קדימות, מה אחוז התקציב מתוך התקציב הכולל שאתם נותנים, כי עד עכשיו אני הבנתי שתמיד היו כוונות מאוד טובות אבל זה לווה בתקציבים.
ארז חלפון: נכון, וכמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו כרגע עובדים על תכנית לתושבים חוזרים.
קולט אביטל: אבל מה התקציב מתוך סה"כ, מה האחוזים?
ארז חלפון: יש תקציב לתושבים חוזרים שהבסיס שלו הוא על-סך כ-3 מיליון ₪ לתושבים חוזרים.
ארז חלפון: מעבר לכך, התושבים החוזרים מקבלים סיוע מהאגפים השונים במשרד, עולה חדש מקבל סיוע הרבה יותר גדול ותושב חוזר המגיע למחלקת תעסוקה, מקבל סיוע בתעסוקה.
ארז חלפון: זאת אומרת, התקציב מתחלק גם בתוך האגפים הרגילים של המשרד.
נדיה פריגט: קודם כל אני רוצה לומר שאני מאוד מעריכה שהמשרד לא רק רואה חשיבות בנושא הזה, אלא באמת גם הגדיל תקציבים ובהתאם לזה אני גם אתייחס לתוצאות.
נדיה פריגט: אני מאוד מקווה שהתכנית של המשרד ושל השר תצא אל הפועל בשנה הבאה, בשנתיים הבאות, למרות שאני כבר לא אהיה בתפקיד אבל זה קרוב ללבי ואני בוודאי אשתדל ללוות את זה.
נדיה פריגט: ב-10 השנים האחרונות חזרו כ-60 אלף ישראלים, תושבים חוזרים, שטופלו במשרד הקליטה.
נדיה פריגט: צריך לקחת בחשבון שישנה עוד אוכלוסייה של אזרחי ישראל שהם בנים של הישראלים בחוץ-לארץ, שיש להם זכויות עולים והם לא בסטטיסטיקה של התושבים החוזרים אבל מדובר בעוד כ-26 אלף נפש, זאת אומרת, אנחנו כבר מדברים על למעלה מ-80 אלף נפש ב-10 השנים האחרונות וזה לא כל-כך מובטל.