GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נדיה פריגט: ב-5 השנים האחרונות היה גידול מתמיד במספר התושבים החוזרים, אני מתייחסת עכשיו רק לתושבים חוזרים.
נדיה פריגט: הגענו לכמעט הכפלה של המספרים בין 2002 ל-2006.
נדיה פריגט: אמנם השר אמר שאנחנו לא עושים שום דבר, אנחנו עדיין עושים, אפשר לעשות הרבה יותר ובאמת ברמה המערכתית של חקיקה וכל מיני התייחסויות מעבר לעשייה של המשרד, בהחלט זה נדרש.
נדיה פריגט: לגבי הפרויקטים המיוחדים.
נדיה פריגט: יצרנו תשתית של קשר עם הישראלים, כפי שנאמר, יש לנו 13 מוקדי קשר שזה הבית הישראלי ליד קונסוליות שמתייחסים לאוכלוסייה מאוד גדולה של אנשים שהם בקשר.
נדיה פריגט: הם גם הכלי המרכזי שלנו לביצוע פרויקטים שיזומים על-ידינו לעידוד חזרה בדרכים קונקרטיות כמו להביא מעסיקים, לתת מידע על הגליל והנגב, על שכונות הרחבה בקיבוצים.
נדיה פריגט: מדי שנה יש לנו כנסים בארה"ב ובקנדה, ששם מרוכזים מירב התושבים החוזרים.
נדיה פריגט: הכנסים האלה הפכו למעין מסורת ונדרשים היום ואנשים מצפים לזה, ואני חושבת שזה בהחלט גורם שיצר איזושהי דינמיקה ואיזושהי מודעות לעניין שיש למדינת ישראל באוכלוסייה הזו.
נדיה פריגט: בנוגע להגדלת התקציבים, אני חושבת שאנחנו לפחות במספר נושאים ובנושא המרכזי, זה של הנוער, הגדלנו אחת לאחת את התוצאות ביחס לתקציב שהוסיפו לנו.
נדיה פריגט: אחד הפרויקטים החשובים והיפים שאנחנו עושים זה פרויקט בשיתוף עם תנועת הצופים, "גרעיני צבר".
נדיה פריגט: בכלל בתנועות הצופים יש לנו היום 2,500 ילדים של ישראלים בתנועת נוער דוברת עברית, שהיא היחידה שהיא כזאת.
ראובן ריבלין: המשרד תומך בהם?
נדיה פריגט: כן, בהחלט מאוד.
נדיה פריגט: אני חושבת שבלי תמיכת המשרד, הם לא היו מסוגלים להגיע לתוצאות האלה.
נדיה פריגט: יש בצופים פרויקט הגשמה, זאת תנועה שמחנכת לציונות ולחזרה לישראל.
נדיה פריגט: פרויקט הגשמה של בוגרי הצופים, היום לא רק בוגרים, שיזמנו יחד עם התנועה הזאת ב-1991.
נדיה פריגט: בין 1991 ל-2006 חזרו 22 גרעינים.
נדיה פריגט: עד 2003 גרעין בשנה, ברגע שהמשרד הוסיף לנו תקציבים, אנחנו בין 2003 ל-2006 כבר עם 4 גרעינים וב-2007 יהיו חמישה גרעינים.
נדיה פריגט: כאשר הגידול הוא ב-500 אחוז במספר המשתתפים בגרעינים.
נדיה פריגט: 70 אחוזים מהם נשארים בארץ ו-20 אחוזים מהמשפחות חוזרות בעקבות הילדים.
זאב בוים: תודה, נדיה.
זאב בוים: יש לנו פה עוד הרבה דברים להציג, אבל מטבע הדברים חברי-הכנסת רוצים להעיר ולשאול ואולי עוד אורחים.
זאב בוים: לסיכום עניין היורדים.
זאב בוים: אני יצאתי לפני כשלושה חודשים לסיור השנתי למפגש עם קהילות של ישראלים בצפון אמריקה.
זאב בוים: לא יאומן כמה ישראלים מאוד שמחו על עצם זה שבאנו וממש במישרין, אמרתי להם, אנחנו רוצים לראות אתכם בארץ, תבואו.
זאב בוים: דיברת על הדור השני, יש בעיה גדולה עם הדור השני של הישראלים.
זאב בוים: מסתבר שישראליות לא עוברת בגנים, זאת אומרת, ההורים אמנם ישראלים אך הם לא מסוגלים להעביר להם את העניין הישראלי, את החוויה, את הרגש הישראלי.
זאב בוים: הילד הולך לפאבליק סקול בדרך כלל, הוא לא הולך לקהילה היהודית ברוב המקרים, וזה לא כל-כך פשוט להם שם.
זאב בוים: אם נפעל פה למען הסרת מכשולים שהם ביסודם מכשולים בירוקרטיים, ושינוי מדיניות לא גדול, אפשר להביא הרבה יותר.
זאב בוים: עדיין העיקרון צריך להיות שיישמר איזשהו פער, מבחינה ערכית ומוסרית, בין מה שמדינה נותנת לעולה חדש, לבין מה שהיא נותנת לתושב חוזר.
זאב בוים: אבל תוך שמירת הפער הזה, אפשר לסייע יותר לתושבים חוזרים לקבל החלטה לחזור.
זאב בוים: למשל, קצת יותר הקלות למרות מה שהצבא עושה, בעניין של מדיניות הגיוס של צעירים; למשל בעניין של כל מדיניות המיסוי, זו שאלה גדולה.
זאב בוים: בעקרון היום המדיניות היא ones, תושב חוזר בא לכאן, אז מיד נשלפת היד הארוכה שלנו לכיס שלו.
זאב בוים: לדוגמה אם יש לו נכסים ועסקים שהוא צבר אותם משך הזמן, מרגע שהוא ברח, פה מדינת ישראל שותפה.
זאב בוים: השאלה אם זה נכון לעשות.
זאב בוים: אנחנו היום במגעים עם האוצר, צריך לבחון מחדש את כל סוגיית המיסוי בכלל.
זאב בוים: ובתוך זה בפרט הביטוח הרפואי שזה פשוט שערוריה, סעיף 58, אנחנו נחזור אל הכנסת, אני אצטרך לשנות שם את הדברים.
זאב בוים: בגלל כמה שניצלו לרעה את השירות הרפואי הטוב בארץ, עושים חוקים דרקוניים שהם בלתי מתקבלים על הדעת.
סופה לנדבר: אנחנו העלינו את זה לא פעם אחת.
זאב בוים: אז אנחנו נחזור ונעלה והפעם המשרד יוביל את העניין הזה.
זאב בוים: צריך להגיע למצב שיבוטל סעיף 58 ועוד דברים כאלה שהם לא בשמים ואפשר להכפיל את המספרים.
זאב בוים: דרך אגב, אתם לא ראיתם, אבל נדיה דיברה על זה, המספרים שמופיעים במצגת הם סדר גודל של בסביבות ה-4,000 אם תשימו לב, ואני אמרתי שחוזרים 6,000.
זאב בוים: ראיתי את זה במרשם האוכלוסין, בערך כ-2,000 נוספים לא עוברים בכלל דרך המשרד.
זאב בוים: יש תושבים חוזרים שהיו כמה שנים בחוץ ולא משנה מאיזה סיבות הם חוזרים, הם לא צריכים שום דבר, לא מבקשים שום דבר כתושבים חוזרים ונכנסים פנימה כאילו ולא נודע כי בא אל קרבו, גם זה קיים.
זאב בוים: עד כאן, אדוני היו"ר, יש לנו עוד דברים, אולי כדאי שנשמע את חברי-הכנסת.
מיכאל נודלמן: תודה רבה על הסקירה.
מיכאל נודלמן: בבקשה, חברת-הכנסת מרינה סולודקין:
מרינה סולודקין: תודה רבה ליו"ר, אני רוצה לברך את השר ואת המנכ"ל, אני מאוד תומכת בסדר העדיפויות במשרד; הדבר הראשון הוא לימודי השפה וזה סדר העדיפויות.
מרינה סולודקין: אני רוצה לתמוך בהצעה של חה"כ רובי ריבלין, שאת מחלקת או אגף חינוך מבוגרים, צריכים להעביר למשרד הקליטה, כיוון שהכישלון של משרד החינוך בלימודי השפה העברית כל-כך בולט, שאני חושבת שצריכים להעביר למשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: דבר שני, יש ניסיון מאוד רע עם תכנית הבש"ן.
מרינה סולודקין: תכנית בש"ן יצאה ממשרד הקליטה קודם כל למשרד התמ"ת, ממשרד התמ"ת ללשכת רה"מ, מלשכת רה"מ למשרד המדע.
מרינה סולודקין: אין תכנית בש"ן.
יוסי ביילין: מה זה תכנית "בש"ן?
מרינה סולודקין: זה תכנית לעידוד מדענים ומהנדסים עולים.
יוסי ביילין: זה מה שהיה "גלע"ד"?
מרינה סולודקין: זה "גלע"ד" לישראלים.
מרינה סולודקין: רק משרד הקליטה עם ניסיון וגם עם לחץ פוליטי של אלה שתומכים בתכניות של משרד הקליטה, מסוגל לשמור את המגמות החיוביות והמודרניות במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אני שמעתי על ועדה משותפת, זה גם טוב שיש שיתוף פעולה בין משרד החינוך למשרד הקליטה, אבל מה שאני חושבת, התשובה האמיתית זה חינוך מבוגרים במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: דבר שני, מה שלא הצליחו במשרד הקליטה, זה להיכנס לכל העניין של תכנית ויסקונסין.
מרינה סולודקין: התכנית הזאת היתה טעות חמורה מאוד ובמיוחד לעולים.
מרינה סולודקין: ואחרי כל הלחץ של חברי-הכנסת ושל ועדות הכנסת, עדיין בוויסקונסין עולים עד חמש שנים בארץ, וזו טעות, במשרד הקליטה יש תכניות של תעסוקה יותר טובות ממה שמציע ויסקונסין.
מרינה סולודקין: ואנחנו בכנסת, זאב אלקין, אני ומיכאל נודלמן, אתמול חתמנו את החוק שלנו להוציא את כל העולים של כל השנים בארץ מתכנית ויסקונסין.
מיכאל נודלמן: בארה"ב, מהגרים לא משתתפים בוויסקונסין.
מרינה סולודקין: נכון, לא משתתפים.
ראובן ריבלין: כל מי שהיגר אי פעם?
מרינה סולודקין: מהגר וזהו, הוא לא בוויסקונסין.
ליאון אמיר: באותה ועדה לפני כשנה, אני מתחתי ביקורת קשה על המשרד לקליטת עלייה על אי שיתוף הפעולה.
ליאון אמיר: מלפני כשנה עד היום אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם כב' השר ובאופן אישי יותר כמעט בכל הסניפים של ההתאחדות בצפון וחלק במרכז, גם עם עובדי המשרד עדיין נלחמים קצת עם הבירוקרטיה, קשה מאוד לבקש תקציבים עם כל כך הרבה ניירת.
ליאון אמיר: ואנחנו רואים את התוצאות, קיבלנו פי כמעט שלוש מהתקציב שקיבלנו אז, ואם אנחנו קיימים היום, זה לא רק אודות הסוכנות היהודית.
ראובן ריבלין: אבל התוצאות של הקליטה הן לא טובות.
ליאון אמיר: התוצאות של הקליטה הן טובות, צריך לחזק את נושא התעסוקה בשיתוף עם התאחדויות.
ליאון אמיר: אבל כשצריך להודות – צריך להודות, לכן אני באתי היום באופן אישי כדי להודות לעובדי המשרד ולכב' השר.
ליאון אמיר: תודה רבה לכם.
זאב בוים: תודה רבה לליאון, הוא יודע אבל אני צריך להגיד שאני לא הזמנתי אותו לכאן כדי שהוא ידבר כך.
ראובן ריבלין: לא, אין ויכוח קודם כל.
זאב בוים: בסדר, התאחדות עולי אמריקה הלטינית היא באמת ותיקה והאנשים שם מתנדבים, אבל גם כל ההתאחדויות האחרות הן כאלה ובאמת אני חושב ששיתוף פעולה הדוק עם ההתאחדויות רק מסייע לכל תהליך הקליטה.
זאב בוים: אגב, לגבי העניין של קליטה מאמריקה הלטינית ובדגש על ארגנטינה, במשבר שהיה, הייתה תכנית מיוחדת ובאמת הצליחו להעלות יחסית הרבה מאוד אנשים מדרום אמריקה, בדגש על ארגנטינה.
זאב בוים: אבל אני צריך לומר, זו גם בעיה בכלל שכאשר המצב הכלכלי משתפר בארצות המוצא, אז יש בעיה, אז אנשים לא עולים.
יוסי ביילין: זה תמיד יהיה כך.
זאב בוים: זה תמיד יהיה כך, זה נכון, וזה עניין שקשה מאוד להתמודד אתו, ברמה הפשוטה, הכלכלית, המיידית, היומיומית, זה מטבע האדם.
זאב בוים: הדרך היחידה להתמודד עם התמודדות עומק, זה עניין של חינוך ציוני.
זאב בוים: אני נדהמתי לשמוע ששרת החינוך קיצצה כ-14 מיליון ₪ סיוע המשרד לחינוך יהודי במדינות חבר העמים.
זאב בוים: אני דיברתי אתה, היא אמרה לי, "מה אני יכולה לעשות, מקצצים לי במשרד", וזה נכון מקצצים לכולם.
זאב בוים: אבל סכום כזה שמסייע להחזיק חינוך יהודי בקהילות יהודים, במיוחד בחבר העמים, זו בעיה מאוד גדולה, כי כשאין חינוך יהודי, במיוחד בקהילה במדינות חבר העמים ששם כבר שלושה או ארבעה דורות היו תחת משטר קומוניסטי בולשיוויקי, וליהודים היה קשה מאוד להחזיק ביהדותם ולקיים את מורשתם, אם אנחנו לא עושים שם פעולה כזאת – התוצאות המיידיות זה או שפחות מגיעים ואם כבר מגיעים – אז קשה להם להחזיק פה כשיש פיתוי חדש כזה כמו שקיים היום ברוסיה.
מיכאל נודלמן: חברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה:
קולט אביטל: אדוני השר ואדוני המנכ"ל, קודם כל תודה אדוני היו"ר, אני רוצה להעלות ארבע נקודות.
קולט אביטל: מכיוון שאנחנו כבר לא עוסקים בעלייה המונית ומכיוון שלא מדובר בכמויות כה גדולות של עולים, אני מבינה ומעריכה שעיקר המאמץ צריך להיות על עצם הקליטה, תהליכי הקליטה בארץ.
קולט אביטל: ובהקשר הזה, אני מבקשת להעלות קודם כל את הנושא של עולי אתיופיה, שבמבחן התוצאה במו ידינו, בגלל מדיניות הדיור והמדיניות של המשכנתאות, אנחנו בעצם דוחפים אותם לשכונות עוני.
קולט אביטל: אני מעלה את זה הרבה זמן בוועדה הזאת, ודאי בארבע השנים האחרונות, ואני חושבת שאדוני השר כעס עליי כשדיברתי על כשלים, אני מדברת על כשלים לא כעל משהו שהוא כישלון אלא כדבר שמונע קליטה.
קולט אביטל: ברגע שזה הפתרון שאנחנו נותנים ולא מנסים לשנות את המדיניות הזאת, אנחנו נתקלים בתופעה כמו שיש לנו היום ואני אעלה את זה היום למליאה, מה שקורה בעיר פתח-תקוה, שראש עיר שהוא לא גזען לכל הדעות, אומר, "אני לא יכול לקלוט", או שאנחנו נתקלים בשכונות מהסוג של קרית משה ברחובות.
קולט אביטל: אני פונה אליכם כבר כמה זמן בבקשה לשקול מחדש עקרונית את כל המדיניות הזאת, שבסופו של דבר מביאה אנשים לשכונות עוני, לדירות קטנות של שני חדרים עם חוסר תקווה לדור הבא ובחוסר תעסוקה.
קולט אביטל: ואני חושבת שלפחות כלפי האנשים שאנחנו מביאים מאתיופיה, זה קריטי, לחשוב על מדיניות דיור אחרת.
קולט אביטל: ושנית, פיזור האוכלוסייה בקרב מקומות יותר חזקים שבהם הם יכולים למצוא עבודה.
קולט אביטל: דבר נוסף, כשעולי אתיופיה נמצאים במרכזי קליטה, מלמדים אותם איך לכתוב את קורות החיים שלהם.
קולט אביטל: הם זקוקים להרבה יותר שעות של הכשרה מקצועית, כי אם אחרי שהם שהו במרכז קליטה אין להם יכולת להשתלב בשוק העבודה או להשתלב רק במקצועות מהסוג של גנן או עוזרת בית, אז לא עשינו כלום ואנחנו מנציחים את העוני ואת כל המכשול הזה.
קולט אביטל: ועוד משהו, אני מצטרפת לדבריו של חה"כ ריבלין בכל הנושא של חינוך, אבל נראה לי שהבעיה היא קצת יותר עמוקה, היא לא רק עברית.
קולט אביטל: הבעיה כפי שאנחנו אבחנו אותה בוועדה זה חוסר היכולת של המורים לקלוט את הילדים כמו שצריך בבתי-הספר, יש פה פער תרבותי.
קולט אביטל: על השולחן שלי כרגע, הוציאו לי מהאינטרנט סיפור של שישה ילדים עולים ששרפו את דגל ישראל כי הם לא מרגישים ישראליים, כי הם לא מרגישים יהודים.
קולט אביטל: ואני חושבת שזה בעיקר לא אשמתם של הילדים, אנחנו לא נותנים להם את התחושה ובגלל זה יש גם נשירה די גדולה, לא מנחילים להם את התחושה של הישראליות.
קולט אביטל: זה דבר שלדעתי הוא קריטי.
ראובן ריבלין: תנאי הכרחי אולי לא מספיק, זה השפה.
קולט אביטל: אני הולכת צעד קדימה, אחרי הנושא של השפה הם מרגישים פה זרים.
קולט אביטל: ולכן צריך לדבר גם על קליטה תרבותית שלהם או ציונית או מה שתרצו לקרוא לזה.
קולט אביטל: ונושא נוסף ואחרון, הנושא של הישראלים.
קולט אביטל: אדוני השר, אני מאוד שמחה על זה שאתם מתכוונים לתת לזה היום עדיפות הרבה יותר גבוהה.
קולט אביטל: אנחנו עשינו על זה מלחמות במשך שנים.
קולט אביטל: יושבת אתנו פה אישה צדקת, נדיה פריגט, שעשתה עבודת קודש ממש כמעט בלי שום תקציבים ולכן הרשיתי לעצמי לשאול את השאלה הזאת.
קולט אביטל: המאגר הרציני ביותר לעולים זה אותם הישראלים.
קולט אביטל: ומה שמעניין את הישראלים זה לא כל-כך הקלות מס ולא כל-כך להביא עוד מקרר, אני יודעת זאת משום ששנים עסקתי בזה, ביום שני הם כולם רצים לקונסוליה ושואלים, "יש לכם משרות פנויות בארץ?
קולט אביטל: תתארו לנו עבודה ודיור", אלה דברים שבהם צריך להתרכז.
קולט אביטל: ואחרון אחרון חביב, השר דיבר על מה שנקרא "חינוך ציוני", אנחנו במשך שנים ניסינו לראות אם מערכת החינוך הישראלית יכולה לעשות יותר בחוץ-לארץ, והדבר המוצלח ביותר שהיה לנו, במקום אחד, בית-ספר ישראלי שבאמת החזיר ילדים לארץ, גם אותו סגרנו.
קולט אביטל: עכשיו אתם רוצים קשר עם ילדי יורדים.
קולט אביטל: אין מתכון יותר טוב מאשר לעשות את הפעולה הזאת לפחות פעם אחת ניסיונית בארה"ב, בית-ספר ישראלי שפועל לפי שיטות החינוך בארץ.
קולט אביטל: זאת היתה הצלחה כבירה במשך שנים בצרפת.
קולט אביטל: כיוון שהיה כל-כך מוצלח סגרנו את זה.
מיכאל נודלמן: מר שיקנולסקי, בבקשה:
אברהם שיקנולסקי: אני מייצג פה רשת בתי-טכנולוגיה וגם ארגוני מדענים ומהנדסים עולים.
אברהם שיקנולסקי: הארגונים המתנדבים ששילמו בשנת 2006 פרויקטים המתמחים מטעם קרן הזדמנות, עדיין לא קיבלו את התשלומים והשאלה היא מתי נקבל.
אברהם שיקנולסקי: שאלה שניה, מה הדינמיקה של ירידת תקציבי תמיכה לארגונים ציבוריים.
אברהם שיקנולסקי: ודבר שלישי, במפגש האחרון עם נציגי הארגונים הציבוריים, אמרת לנו, כב' השר, שעולים שעלו ארצה בגילאי 45 פלוס, נמצאים בסדר עדיפויות של המשרד.
אברהם שיקנולסקי: אמרת לנו שהסוגייה עכשיו בטיפול, אז היינו רוצים לדעת מה ההתפתחות של הסוגייה הזאת.
אברהם שיקנולסקי: ודבר אחרון, בשמונה ערים שבהם נמצאים בתי טכנולוגיה, יש כיתות ממוחשבות וכו', וגם פרויקט אינטראקטיבי מיוחד של הוראת עברית באמצעות אינטרנט.
אברהם שיקנולסקי: ואנחנו מוכנים לעזור למשרד הקליטה בהתפתחות בהוראת עברית בקרב העולים.
אברהם שיקנולסקי: תודה.
מיכאל נודלמן: חה"כ יוסי ביילין, בבקשה:
יוסי ביילין: קודם כל תודה לשר ולמנכ"ל על הסקירות שלכם.
יוסי ביילין: ברצוני להעלות שלוש נקודות.
יוסי ביילין: נקודה אחת היא לגבי העולים מבריה"מ לשעבר שאינם יהודים.
יוסי ביילין: האם זה עדיין אתגר מיוחד או שזה כבר חלק מהקליטה הכללית ולכן זה לא מצוין כי זה אחד מסדרי העדיפויות שאתם מציגים.
זאב בוים: שמתי את זה במסגרת הגיור.
יוסי ביילין: אני ראיתי אבל גיור זאת לא הבעיה העיקרית כי חלק מהם גם לא רוצים להתגייר.
יוסי ביילין: ולכן השאלה האם הקבוצה הזאת זה עדיין קבוצה שמבחינתם זה אתגר נפרד לטיפול?
ראובן ריבלין: זכאי חוק השבות שאינם יהודים.
יוסי ביילין: כן.
יוסי ביילין: הנושא השני קשור בעניין העלאת יהודים ממקומות שונים.
יוסי ביילין: למשל, העלייה של יהודים מהודו לאחרונה, הדיון של הפלשמורה.
יוסי ביילין: עד כמה משרד הקליטה רואה את עצמו או מצליח להשפיע על המדיניות של הבאת יהודים בקבוצות, בנפרד מהעלייה הרגילה שמתבצעת באמצעות שליחי עלייה וכיו"ב.
יוסי ביילין: האם למשל המוסד המשותף באמת פעיל או כפי שכל השנים נפגשים לעתים רחוקות, פעמיים בשנה לפי החוק, נדמה לי, ולמעשה זה רק איזשהו טקס שאין לו באמת השפעה על הנושא של קליטה.
יוסי ביילין: ושוב, השאלה כמה אתם יכולים להשפיע כקולטים על הקבוצות האלה שהן הכי קשות לקליטה עפ"י ההגדרה.
יוסי ביילין: והשאלה האחרונה, האם אתם מעורבים בפרויקטים כמו "מסע" ו"תגלית" לגבי ניסיון להביא לצעירים שמגיעים לכאן, איזשהו דבר שיהפוך את ישראל בעיניהם ליותר אטרקטיבית ולנסות לקלוט אותם בישראל?
אבי מספן: קודם כל, אני מודה לך אדוני השר שאתה מגיע לוועדת העלייה והקליטה.
אבי מספן: אני פונה לעזרה בנושא של תעסוקת אקדמאים בשירות המדינה.
אבי מספן: ישנו חוק מפורט שמדבר על תעסוקה של אקדמאים בשירות המדינה והבעיה שזה לא תמיד מיושם.
אבי מספן: וכדי שיהיה יישום מלא, צריך החלטת ממשלה בנושא.
אבי מספן: החוק הוא חוק מינויים סעיף 15א' שמדבר על תעסוקה.
אבי מספן: גם בקרב הקהילה האתיופית ישנה עלייה מאוד גבוהה של אקדמאים, כרגע יש 15 אחוז אקדמאים מקרב יוצאי אתיופיה ואנחנו רצינו מאוד שהם ישתלבו בשירות המדינה ויש באפשרותך לעזור בכך.
אבי מספן: אנחנו זקוקים לעזרתך לצורך קידום העניין בממשלה.
אבי מספן: אני מודה לך מאוד.
מיכאל נודלמן: חה"כ סופה לנדבר, בבקשה:
סופה לנדבר: אדוני היו"ר, אדוני השר, חבריי חברי-הכנסת.
סופה לנדבר: אדוני השר, אני רוצה להגדיר כמה דברים שאני חושבת שהם צריכים להיות בסדר העדיפות של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: אני מבינה שעניין של דיור שהזכירה חה"כ קולט אביטל, מעסיק כבר שנים רבות את כולנו, קשיי הקליטה זה דבר קשה לכולנו ואנחנו מבינים מה עובר על המשפחה של עולה שמגיעה ארצה.
סופה לנדבר: כנראה גם שיש משפחות של אנשים מבוגרים שמדינת ישראל עודדה אותם לקחת משכנתאות, ובכך בעצם הורידה מעצמה את האחריות והאנשים נכנסו למעגל של קשיים אדירים.
סופה לנדבר: אני קיבלתי לא מזמן אנשים שיצאו לפנסיה והיום חיים מקצבת הביטוח הלאומי, והקושי בתשלום כל ההוצאות שיש על משפחה יחד עם החזר הלוואה, זה דבר שהוא פשוט הורס את המשפחה.
סופה לנדבר: ואני חושבת שמדינת ישראל צריכה לקחת בחשבון את נושא הדיור.
סופה לנדבר: זה שנים שמדינת ישראל לא עסקה בזה.
סופה לנדבר: לפני 20 שנים מדינת ישראל הורידה מעצמה אחריות, ואני יודעת שאתה רגיש לעניין כי אתה מבין אותו, וטוב תעשה אם תשים בסדר העדיפויות של ממשלת ישראל, לחזור לבנייה ציבורית.
סופה לנדבר: זה יקל על קליטת העלייה, זה יגרום לכך שאנשים ירצו להגיע למדינת ישראל, בכל זאת דיור ותעסוקה, כמו שהגדירה קולט אביטל, זה דבר שבעצם חשוב מאוד לאנשים האלה.
סופה לנדבר: נאמר כאן שצריכים לחזק את ארגוני העולים.
סופה לנדבר: אין לי היום ביקורת על משרד הקליטה, אבל יש לי עצה חברית, הקריטריונים השתנו במשך שנים רבות.
סופה לנדבר: כל שנה, כל שר החליף את הקריטריונים.
סופה לנדבר: אני מבינה שאתה תומך בארגוני עולים ודוגמה לכך זה הארגון שדיבר כאן ושנתמך על-ידי המשרד.
סופה לנדבר: אני חושבת שטוב תעשה אם אתה תזרז את ועדת התמיכות של משרדך כדי שפשוט יעזרו לארגוני עולים להתחזק ולעבוד למען קליטת עלייה.
סופה לנדבר: דבר נוסף, לפני שנים רבות בחוברת של משרד הקליטה היה עניין של פנסיות של עולים חדשים, אני מברכת את שר האוצר על הרפורמה שהוא יצא אתה, למרות שיש שם ליקויים רבים, שהגדול שבהם הוא זה שיש בתוך הרפורמה הזו אוכלוסייה של עולים חדשים שאף אחד לא חשב עליה ברפורמה הזאת.
סופה לנדבר: מה יקרה עם אנשים שיקבלו את החוק של ביטוח פנסיה חובה שאחרי 20 שנה יהיה להם פנסיה.
סופה לנדבר: זאת אומרת, מי שיוצא מעכשיו למעגל של פנסיה, אין להם פנסיה ממדינת ישראל.
סופה לנדבר: ואני מבינה שזו לא בעיה שלך, אבל אני מבינה שאתה תהיה אחד מהאנשים שלדעתי יכול ומסוגל לשים את זה על סדר היום.
מרינה סולודקין: דיברנו על זה בסיעת "קדימה" עם שר האוצר הירנשזון, שלא ראינו ברפורמה שלו את כל העניין.
מרינה סולודקין: אבל יש ועדה נפרדת בראשות מנכ"ל משרד רה"מ, רענן דינור, בנושא של פנסיות לעולים.
סופה לנדבר: אני כיו"ר ועדה לפניות הציבור, לקחתי 6.5 אלף מורים עולים לדוגמה, מתוך 120 אלף מורים שעובדים במשרד החינוך.
סופה לנדבר: עולה חדש שעבד מחצית חייו ומדינת ישראל קיבלה אותו על מגש של כסף, מגיע לכאן עד שהוא יוצא לפנסיה ואנחנו לוקחים בחשבון שמורים יוצאים לפנסיה מוקדמת כיוון שקשה לעמוד מול כיתה שלמה יותר מדי זמן.
סופה לנדבר: וגם צריכים לקחת בחשבון שאנשים בגיל 50 פלוס מקבלים חצי משרה או רבע משרה.
סופה לנדבר: זאת אומרת, כאשר הם יוצאים לפנסיה מקבלים קצבת ביטוח זקנה ומקבלים עוד 900 ₪ שזה המקסימום שהם יכולים להרוויח, לאחר כל השנים שהם עמדו מול הכיתה והתמודדו עם כל הבעיות שיש במערכת החינוך תוך כדי העברת הידע ואת המקצועיות למדינת ישראל.
סופה לנדבר: בזה שמדינת ישראל עברה מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, האוכלוסייה השלמה נמצאת במצוקה רבה ורוב האנשים כאשר הם מגיעים לגיל זקנה או גיל גמלה או גיל הזהב, או כל שם שתקראו לזה, אבל הם מדרדרים לעוני וזה דבר אבסורדי.
סופה לנדבר: מדינת ישראל היא מדינה שקולטת עלייה והמשרד שלך צריך להיכנס למאבק יחד אתנו על זה שהאנשים יחיו בכבוד כאשר הם מגיעים לגיל הזה.
מיכאל נודלמן: כב' השר, אתה יכול לענות לשאלות?
זאב בוים: אני אתייחס לכמה דברים.
זאב בוים: יש עניין שהעלתה חה"כ מרינה סולודקין.
זאב בוים: אנחנו כבר דיברנו על עניין העברית, ואני מציע שנחכה לעבודת הוועדה ובהחלט יכול להיות שבעקבות המסקנות, אנחנו נראה שיתחוללו שינויים.
זאב בוים: קודם כל, השאלה היא אם מבחינה מבנית האגף לחינוך מבוגרים יעבור אלינו למשרד או לא, אני לא יודע להגיד עכשיו ונחכה בעניין הזה.
זאב בוים: צריך לזכור שהאגף לחינוך מבוגרים עוסק גם בדברים אחרים ולא רק בהוראת עברית לעולים חדשים.
זאב בוים: אבל אני לא שולל את האפשרות לעשות איזשהו פיילוט מחוץ למערכת המוסדית הממשלתית.
זאב בוים: יש מספיק גורמים פרטיים שהם מומחים בהוראת שפה זרה שניה.
זאב בוים: ואחת הבעיות הכי גדולות שאנחנו מלמדים עברית לא עפ"י הנדרש לפי הוראת שפה זרה שניה.
זאב בוים: אנחנו רגילים ללמד את העברית כעברית שהיא שפת אם, שפה ראשונה, וזה מקצוע אחר לגמרי.
זאב בוים: אגב, נדמה לי שבאף מוסד אקדמי בארץ עד עכשיו אין מקצוע כזה, של הוראת עברית כשפה זרה שניה שגם על זה צריך לחשוב.
זאב בוים: אבל לעומת זאת, יש גורמים פרטיים והם שומעים על כך והם כבר פונים.
זאב בוים: אני לא רוצה עדיין להחליט, אני רוצה לחכות להחלטת הוועדה המשותפת, אבל לא מן הנמנע שאנחנו כחלק מהמסקנות, שנראה מהן, יתכן שנצא אם לא בהיקף רחב, אז כהתחלה לעשות ניסוי כזה לפתוח החוצה למי שיש להם ניסיון מוכח בהוראת שפה זרה שניה.
ראובן ריבלין: אתה יודע מי המורים לעניין זה בארץ?
זאב בוים: בטח לא הישראלים.
ראובן ריבלין: ישראלים, אבל לא היהודים, הערבים.
זאב בוים: הערבים, כן, יכול להיות.
ראובן ריבלין: ודאי, כי הם מלמדים בבית-הספר את השפה העברית כשפה זרה שניה.
זאב בוים: זה מעניין, יכול להיות.
זאב בוים: אז זה לעניין אחד.
זאב בוים: אני מכיר את המאבק הנחוש של חברי-הכנסת לגבי ויסקונסין ומרינה מובילה בעניין הזה יחד עם חברי-הכנסת האחרים.
זאב בוים: בעקבות המאבק הזה כבר חלו שינויים לטובה בעניין, אני חושב ששר התמ"ת ממשיך בכיוון הזה.
מרינה סולודקין: עד חמש שנים, אתה יודע, שאנחנו נתנו.
זאב בוים: אני בעניין הזה תומך.
זאב בוים: אני דרך אגב, נגד ביטול תכנית ויסקונסין, אני חושב שיש בה דברים חיוביים עבור כלל האוכלוסייה, ומה שקשור לאוכלוסיית עולים, במיוחד בגילאים המסוימים האלה, אני גם בדעה שצריך להוציא, אני גם חושב שהשר הולך בכיוון הזה.
זאב בוים: חה"כ קולט אביטל, קליטת העדה האתיופית זו קליטה קשה.
זאב בוים: ב-19 בפברואר תהיה ישיבה מיוחדת של ועדת שרים לנושא עלייה, קליטה ותפוצות שבראשה עומד רה"מ וכמובן הקבינט הביטחוני, שרה"מ עומד בראשה, כך ראה את זה רה"מ אריק שרון וזה עבר ורה"מ יזמן ב-19 דיון שכל הנושא שלו יהיה קליטת העולים מאתיופיה.
זאב בוים: אז אנחנו מתחבטים ומתלבטים בנושאים כאלה, אנחנו רוצים לקבל בוועדה שורה של הצעות מחליטים בממשלה.
זאב בוים: ואחד מהם ואולי הראשון שבהם, זה הגדלת המשכנתאות.
זאב בוים: אם אנחנו לא נגדיל את המשכנתאות, אנחנו לא נוכל לפרוס את האוכלוסייה האתיופית על מפת הארץ והם ימשיכו להתכנס אל מקומות לא רצויים.
קולט אביטל: שכירות לא בא בחשבון?
זאב בוים: יכול להיות, אנחנו נעלה.
ארז חלפון: אם אפשר להוסיף על מה שאמר השר, אנחנו בודקים עוד משהו של תכנית פיילוט לשכירות, לא לאותם עולים שבאים אלא לאותם עולים שנמצאים בשכונות, בעיקר הצעירים בהם, כדי לגרום להם לעבור למקומות אחרים, אנחנו בודקים אופציה של פיילוט של שכירות.
קולט אביטל: באמת פנו אלינו אנשים עם בעיה של דור שני.
קולט אביטל: גרים ביחד במשפחות של שמונה, תשע נפשות בשני חדרים, ויש אנשים צעירים שרוצים להתחתן ואין להם לאן ללכת.
ארז חלפון: אני יכול להגיד שזאת תכנית שאנחנו עובדים עליה כרגע.
ארז חלפון: המשנה למנכ"ל שלי שאחראי על עולי אתיופיה ביחד עם חביב קצב, שאחראי על הדיור, אנחנו מכינים תכנית, הבעיה היא כספית ועל הדבר הזה אנחנו הולכים לשבת עם האוצר.
זאב בוים: אחת הבעיות הנוספות שלא עלתה פה, אבל אני רוצה לחדד אותה, נוגעת לפלשמורה שהם עולים ונמצאים במרכזי הקליטה והם עוברים את תהליך הגיור.
זאב בוים: הם נכנסים לפי חוק הכניסה מכיוון שהם לא זכאי חוק השבות עד שלא יעברו את התהליך הזה.
זאב בוים: עכשיו יש דרישה אולטימטיבית של הרבנים שבמשפחות האלה שההורים עוברים את הגיור, שהילדים ילמדו בבתי-ספר ממלכתיים/דתיים.
זאב בוים: בדרישה הזאת מנקודת ראות יהודית דתית, יש היגיון רב.
זאב בוים: הבעיה היא שזה מצופף באופן בלתי נסבל את בתי-הספר הממלכתיים/דתיים.
זאב בוים: בפתח-תקוה יותר משזה בעיה של האוכלוסייה המבוגרת, יצאה זעקתו של ראש העיר, איציק אוחיון, על העניין הזה של בתי-הספר וראינו את זה בשנים קודמות באור יהודה ובמקומות אחרים.
זאב בוים: אני דיברתי עם הראשון לציון, עם הרב הראשי הרב עמר, שעוסק הרבה בנושא הזה.
זאב בוים: הוא איש חכם ונאור, אמרתי לו, תראה מה שקורה, אני לא מדבר עכשיו על הילדים האתיופיים, אתם הורסים את החינוך הממלכתי-דתי, אתם מעמיסים במספרים כאלה.
זאב בוים: 80 אחוזים מהילדים בבית הספר הם אתיופיים.
זאב בוים: זה גורם לאוכלוסייה הוותיקה למשוך את הילדים שלה החוצה.
זאב בוים: גרתי הרבה שנים בקרית גת, יש שם תופעה שאוכלוסייה ותיקה הוציאה את הילדים מבתי-הספר הממלכתי-דתי והעבירה לחינוך הכללי ובלבד שלא יהיו בבתי ספר כאלה.
זאב בוים: אז יתכן שיש פה גם איזה סוג של גזענות חבויה אבל הפערים התרבותיים הרי קיימים וזה הרבה יותר קשה שם והם לא מוכנים לשלם את המחיר הזה על גב הילדים.
זאב בוים: הרב עמר הבטיח לי שהוא יכנס ועדה, מעין התייעצות של חכמים של רבנים, כדי לראות מה עושים עם העניין.
זאב בוים: הוא מבין את התופעה הזאת וזו אחת הסוגיות היותר כבדות בנושא.
זאב בוים: ארז חלפון: חה"כ קולט אביטל, את העלית את עניין התעסוקה של התושבים החוזרים.
זאב בוים: בביקור שעשינו בחו"ל לקחנו אתנו חברות מובילות כמו טבע, אינטל, מנפאואר, שהגיעו עם משרות להציע אותן לאותם תושבים חוזרים וזאת הכוונה.
זאב בוים: ואגב, יש הרבה משרות לחברות לתושבים חוזרים.
יוסי ביילין: והשידוך המיידי הזה עבד?
זאב בוים: במספרים קטנים.
זאב בוים: אני עקבתי אחר זה, היישום היה בממדים מאוד חלשים.
זאב בוים: אני בדקתי באינטל, מתוך עשרות של פניות שהיו, נדמה לי שנוצרו כארבע, חמש משרות ויש קשר לזה.
זאב בוים: אבל אפרופו אינטל ואפרופו העניין הזה, אני חוזר רגע לעניין קליטה קהילתית.
זאב בוים: היינו בחיפה בסיור, במרכז של מחקר ופיתוח הגדול של אינטל נמצאים 3,000 מהנדסים וטכנאים.
זאב בוים: זה אחד המרכזים היותר גדולים של אינטל בתחום המחקר והפיתוח בעולם.
זאב בוים: אינטל בשיתוף עם העירייה, הסוכנות היהודית ועם המשרד, עשו עלייה קהילתית כאשר אינטל בקשר עם הקהילות בצרפת, ארגנו שם קבוצה, איתרו לפי הצרכים שלהם מהנדסים, הנדסאים, טכנאים, במרסיי, ליאון ופריס.
זאב בוים: אותו הדבר עשו בדרום אמריקה עם קבוצה דרום אמריקאית, נדמה לי שרובם היו ארגנטינאים אבל היו גם אחרים, ארגנו אותם כקבוצה והם העלו אותם כקבוצה.
זאב בוים: אני פגשתי את הקבוצות האלה.
זאב בוים: נדמה לי שמהצרפתים היו שם קבוצה של כ-30 עובדים, ישבנו אתם.
זאב בוים: זהו תהליך הקליטה הכי טוב והכי מהיר שאני ראיתי אי פעם.
זאב בוים: זה לא רק העבודה, אלא זו מסגרת כזאת של החיבורים החברתיים האלה שכל-כך חסרים שהעבודה יוצרת.
זאב בוים: אחת הבעיות הגדולות זה שהאוכלוסייה הותיקה שלנו אינה פותחת זרועות ולב.