GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל נודלמן: הגיע לפה גם חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאני צריך לתת לו זכות דיבור, ואחר כך נמשיך.
סטס מיסז'ניקוב: כבוד היושב ראש, תודה רבה על קיום הדיון החשוב הזה במסגרת יום העסקים בכנסת.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יזמנו את היום יחד עם הרשות לעסקים הקטנים, על מנת להעלות את נושא העסקים הקטנים והבינוניים בכלל, על סדר יומה של הממשלה ושל המימסד, כפי שמגיע לו.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חילקנו את הנושאים השונים שקשורים לעסקים הקטנים בין הוועדות השונות, כאשר לוועדת העלייה הקליטה יש תפקיד חשוב בכל נושא יזמות של עולים.
סטס מיסז'ניקוב: ברשותכם, אני אתייחס לכמה נקודות שהן משותפות גם לבעלי עסקים ותיקים וגם לעולים.
סטס מיסז'ניקוב: אבל, החסמים של יזמים עולים הם יותר קשים משל ותיקים מעצם זה שהעולים הגיעו לפה כשחלק מהמטען של חייהם נשאר מאחור.
סטס מיסז'ניקוב: קראתי פה מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהוגש לוועדה.
סטס מיסז'ניקוב: מצוין פה שלרשות היזמים עומדת קרן בערבות המדינה, וזה מעשה מצוין שהיה עוד בקדנציה הקודמת.
סטס מיסז'ניקוב: באתי לפה מוועדת הכספים ושם נשאלה השאלה, כמה מבעלי העסקים ומהיזמים, יכולים בכלל לנצל את ההלוואות שניתנות על-ידי קרן תבור?
סטס מיסז'ניקוב: אלה שמבוססים, אלה שמושרשים חזק, אלה שיש להם השקעות בבנק והם מוכרים על-ידי הבנקים, הם מקבלים את הסכומים האלה ביתר קלות.
סטס מיסז'ניקוב: אפילו שהמדינה נותנת ערבות של 70%, והבנקים - 30%, הם מחפשים בטחונות.
סטס מיסז'ניקוב: ברגע שהם מבקשים ביטחונות מבעלי עסקים, במיוחד מעולים חדשים שרק הקימו את העסק ואין להם עדיין הון לשעבד אותו לבנק, הם לא מקבלים.
סטס מיסז'ניקוב: ניתנו לנו מספרים לגבי השאלה כמה עסקים בצפון קיבלו הלוואות.
סטס מיסז'ניקוב: מתוך 80,000 עסקים בצפון שכמעט וקרסו בעקבות המלחמה, 1,200 עסקים קיבלו הלוואות.
סטס מיסז'ניקוב: השאלה שצריך לשאול היא, כמה ביקשו?
סטס מיסז'ניקוב: אין לנו נתונים לגבי השאלה כמה ביקשו, או שמסתירים את הנתונים האלה או שלא אומרים אותם.
סטס מיסז'ניקוב: מכל מקום, גם אם מעט עסקים ביקשו זה בדיוק מהסיבה שהם יודעים שהם לא יקבלו אותה.
סטס מיסז'ניקוב: זה החסם שאנחנו צריכים לשבור.
סטס מיסז'ניקוב: יש קרן הטבות לעולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: יש שם בעיה כי ישנה מגבלה של עשר שנים ותק בארץ.
ענת אברג'ל: זו הקרן לעולה העצמאי.
סטס מיסז'ניקוב: הקרן הזאת היא ליזמים עולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: מבצע משה היה לפני מעשר שנים, והעולים שהגיעו במסגרתו מוגדרים עדיין כעולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: אבל, הם לא זכאים לקבל את ההלוואה הזאת.
סטס מיסז'ניקוב: לדעתי, צריך לבחון גם את הסוגיה הזאת, כי רוב העלייה, גם מברית המועצות וגם מאתיופיה, הגיעה לפני עשר שנים, ויכול להיות שאנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מרחיבים את הגבולות.
ענת אברג'ל: אתה לא היית כאן כשאמרנו שלעולי אתיופיה זה עד 15 שנה.
סטס מיסז'ניקוב: בסדר, אבל גם 15 שנה עדיין לא כוללים את רוב העולים.
סטס מיסז'ניקוב: נושא אחר הוא נושא החונכות.
סטס מיסז'ניקוב: יושב פה גבי רובז ממשרד התמ"ת, ואני יודע שמשרד התמ"ת מטפל בזה שהפרויקט הזה ייכלל תקציבית במשרד.
סטס מיסז'ניקוב: אבל, כל פעם הפרויקט הזה עולה ויורד בגלל אילוצים תקציביים.
סטס מיסז'ניקוב: פרויקט חונכות לעסקים קטנים וליוזמות של עולים חדשים הוא הכרחי, כי יש צורך בליווי לפחות בשלבים הראשונים שהם בארץ.
סטס מיסז'ניקוב: מר רובז, אנחנו צריכים לשמור על כך שתקצוב נושא החונכות, עם דגשים מסוימים לאוכלוסיית יזמים עולים חדשים, צריך להתקיים במסגרת המשרד.
סטס מיסז'ניקוב: נושא אחר הוא דמי אבטלה לעצמאיים.
סטס מיסז'ניקוב: בוועדת העבודה והרווחה דנו עכשיו בהצעת חוק של חבר הכנסת יורי שטרן, שהצטרפתי אליה, לתת סוף סוף דמי אבטלה לעצמאים.
סטס מיסז'ניקוב: תארו לעצמכם עולה חדש בן ארבעים שהוא מהנדס.
סטס מיסז'ניקוב: הוא יודע בוודאות שהוא לא יכול לעבוד במקצועו, והוא מחליף את המקצוע שלו ביזמות ומקים עסק.
סטס מיסז'ניקוב: כשהוא מקים עסק הוא יודע בוודאות שאסור לו לטעות, כי ברגע שהוא פושט את הרגל הוא לא יקבל דמי אבטלה.
סטס מיסז'ניקוב: יש לו שתי ברירות: או להשקיע את כל סל הקליטה ואת כל הכסף שהוא אגר בארץ ובכל זאת להסתכן ביזמות, ואולי ליפול, או בכל זאת לנסות במשך עשרות שנים לחפש עבודה לפי המקצוע, ואולי בסופו של דבר להגיע לתכנית ויסקונסין, ולהיות שם עבד.
סטס מיסז'ניקוב: אבל, זו הברירה שיש לו.
סטס מיסז'ניקוב: את זה אנחנו צריכים לתקן, לא רק בגלל עולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: יזמים עולים נופלים בקטגוריה הזאת.
סטס מיסז'ניקוב: בוועדה אחרת עלה הנושא המוניציפאלי.
סטס מיסז'ניקוב: העולים החדשים מקימים עסק וצריך לחשוב מקרו, ולפטור אותם מארנונה בשנתיים הראשונות עד שהם יוכלו להתרומם.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע האם צריך לעשות את זה באמצעות חוק עזר עירוני, או בחקיקה ראשית שאנחנו צריכים ליזום, האם זוהי החלטה של משרד הפנים בתקנות משנה, כדי לעזור לעסקים.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא רואה פה את אירנה נציגת התאחדות יזמים בישראל.
דנה גורדון: היא הודיעה שהיא תגיע.
גבי רובז: מעכבים אותה בחוץ.
סטס מיסז'ניקוב: זו כבר הפעם השנייה שסיעת "ישראל ביתנו" הסיעה שאני מייצג אותה, עוזרת ומזרימה תקציבים להתאחדות יזמים שנועדה לעזור לעולים חדשים לפתח כלים עבור עולים חדשים, ואפילו לתת הלוואות שלא נכללות במסגרת ההלוואות הפילנתרופיות.
סטס מיסז'ניקוב: זה עוד כלי שעומד לרשות עולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה שבעזרת גם הסבסוד שלנו זה יתאפשר.
סטס מיסז'ניקוב: נושא אחרון הוא נושא המט"ים.
סטס מיסז'ניקוב: המט"ים הם הכלי הכי חזק שיש בכל העיסוק בעסקים קטנים, כי אלו הלשכות שיש להן נגיעה יום יומית עם בעלי העסקים עצמם שפונים למט"י אם יש קושי מסוים להקים את העסק, ואם יש צורך בליווי העסק.
סטס מיסז'ניקוב: מר רובז, אנחנו מנהלים איזשהו דיאלוג.
סטס מיסז'ניקוב: אבל, תאמין לי שכולנו באותו כובע.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים למצוא דרך להעצים את המט"ים גם מבחינה תקציבית, גם מבחינת האצלת סמכויות, כדי שיהיו להם הרבה יותר כלים לעזור ליזמים בכלל, וגם לאוכלוסיות חלשות בפריפריה, למגזרים שונים, למגזרים של עולים חדשים.
סטס מיסז'ניקוב: זוהי חובתנו.
סטס מיסז'ניקוב: שוב, תודה רבה על קיום הדיון החשוב הזה בוועדה.
מוטי מורל: משרד התמ"ת עומד מאחורי הקרן לעסקים בערבות מדינה, ונמצא פה נציג משרד התמ"ת.
מוטי מורל: בקרן לערבות המדינה, המדינה נותנת 70% ערבות, והיזם צריך להביא 30% בטחונות כספיים.
מוטי מורל: אפשר לעשות כאן איזשהו מסלול ירוק לעולים שפונים לקרן, כדי להקל עליהם.
מוטי מורל: אפשר להקל כך שהמדינה תסתפק ב-15%, ולא ב-30%, כי מדובר בעולה.
מוטי מורל: לחלופין, אפשר לעשות מטש'ינג בין הקרן הזאת לקרן של משרד הקליטה שזה גם תקציב המדינה, על מנת לסייע לעולה גם בנושא הביטחונות וגם בקטע של הגשת המסמכים, הטופסולוגיה, והכנת התכניות העסקיות לקרן, באמצעות הקרן שכבר קיימת.
מוטי מורל: כך נוכל להגדיל הרבה יותר את כמות הפונים ואת מספרם של אלה שמצליחים לממש את ההלוואות.
סטס מיסז'ניקוב: אני מתנצל, אני צריך לרוץ לוועדות אחרות.
מרינה סולודקין: אני מתנצלת על כך שאני צריכה לעזוב באמצע הדיון.
מרינה סולודקין: אני מוזמנת לדיון בוועדת החינוך בחוק שהוא מאוד חשוב ליושב ראש הוועדה.
מרינה סולודקין: קודם כל, לא אהבתי את זה שנציגי התמ"ת הגיעו לדיון באיחור של ארבעים דקות, אנחנו הרי לא יושבים כאן סתם.
מרינה סולודקין: שנית, אני חשה שישנו שינוי במדיניות משרד התמ"ת.
מרינה סולודקין: לפני שנה התחלנו בתהליכים שנתנו טיפול מיוחד לעסקים של עולים חדשים שהם יותר מעשר שנים בארץ.
מרינה סולודקין: אבנר ורד היה אחראי להרבה דברים, ועכשיו אנחנו מבינים שמתחילים עוד הפעם מאפס, וכל העניינים.
מרינה סולודקין: קרן תבור לא עוזרת לעסקים של עולים.
מרינה סולודקין: כולנו היינו צריכים להיות במלחמה אחרת, במלחמה נגד תכנית ויסקונסין שהיא גם במשרד התמ"ת, ולכן לא יכולנו להתעסק בנושא הזה באינטנסיביות.
מרינה סולודקין: עניין ויסקונסין נמצא כעת בבג"ץ, ויש לנו זמן עכשיו לחזור ולטפל בנושאים אלו.
מרינה סולודקין: בזמנו, רענן דינור החליט על קרן פרטית להלוואות לעסקים של עולים, וכל הטיפול המיוחד בעולים חדשי, כמו הטיפול שנותן המשרד לערבים ולחרדים.
מרינה סולודקין: אנחנו מאוד מבקשים מהשר ומהמנכ"ל לחזור ולטפל בנושא.
מרינה סולודקין: יש לי עכשיו קצת זמן לחשוב ולעסוק בנושא עסקים קטנים של עולים, ואני מבטיחה לכם שאני אחזור לטפל בזה.
מרינה סולודקין: אתם יודעים שאנחנו בכנסת מאוד מאוד ביקורתיים כלפי זה שאין במשרד המשך למדיניות שהיתה.
מרינה סולודקין: אי אפשר להתחיל מאפס כל קדנציה.
מאיר לב: אני מצטרף לברכות, שמעתי רק דברים טובים על העבודה שאתם עושים.
מאיר לב: מועצת ארגוני עולים בנתה תכנית לגיוס עולים ותיקים מצליחים שיש להם עסקים בכל התחומים.
מאיר לב: מדובר בעורכי דין, רואי חשבון, שמתנדבים ונותנים ליווי.
מאיר לב: הליווי שלהם שונה מהליווי שעושים מט"י, וארגונים אחרים.
מאיר לב: למשל, אנחנו לוקחים עולה שרוצה לפתוח מסעדה, למסעדה של מישהו שמדבר בשפה שלו.
מאיר לב: הוא מראה לו את המטבח, את המקומות שבהם קונים ציוד חדש או משומש, ולמעשה נותנים לו טיפים שארגונים במימסד לא יכולים לתת.
מאיר לב: בכמה מקומות כתוב שישנו חוסר אמון במערכת המימסדית, אבל הם כן נותנים בנו אמון.
מאיר לב: לפעמים העולים עושים טעויות.
מאיר לב: למשל, עולים מארגנטינה שפתחו מסעדות עם אוכל דרום אמריקני שמיועד רק לארגנטינאים, וכך קרה שקהל היעד היה מאוד מצומצם.
מאיר לב: צריך לעבוד יותר פתוח.
מאיר לב: במקומות האלה אנחנו יכולים לעזור בעזרת טיפים שונים שאנחנו נותנים.
מאיר לב: אנחנו גומרים עכשיו את הפרויקט, עושים קצת ליטוש.
מאיר לב: הסוכנות היהודית ביקשה שאנחנו נעביר את זה בוועד הפועל הבא.
מאיר לב: אנחנו נקבל את הפניות מלשכות השליחים בחוץ לארץ.
מאיר לב: אני חושב שאפשר לעבוד עם ישראלים שנמצאים בחוץ לארץ בנושא זה.
מאיר לב: כאשר העולים באים לביקורי גישוש בארץ אנחנו לוקחים לאנשי עסקים שמדברים אותה שפה, ועוסקים באותו עסק.
מאיר לב: זה תוספת מאוד חשובה לכל המערכת, ולכל מה שקיים היום.
מאיר לב: אם תרצו אנחנו נעמוד לרשותכם, לרשות כל הארגונים והמוסדות, כדי לעזור לכם.
ענת אברג'ל: יש לנו מינהלת מתנדבים שהוקמה ברשות לעסקים קטנים, ששותפים לה משרד הקליטה והג'וינט, ומשרד הרווחה.
ענת אברג'ל: המט"ים אמורים לגייס את המתנדבים, ולסייע.
ענת אברג'ל: זה אמור לענות על נושא החונכות שמשרד התמ"ת מידי פעם מפסיק.
מאיר לב: אנחנו מנסים לגייס מתנדבים מכל הקהילות.
ענת אברג'ל: אנחנו הקמנו, ומט"י ראשון לציון אחראי לזה, אתר אינטרנט.
ענת אברג'ל: יש לנו אתר אינטרנט מוכר וידוע שנקרא: To Be in Israel.
ענת אברג'ל: הוא פועל בחמש שפות, הוא אינטראקטיבי, הוא און-ליין.
ענת אברג'ל: פה בארץ יושבים עולים שמדברים בשפתם של אלו שנמצאים בחוץ לארץ.
ענת אברג'ל: בדיקות היתכנות ותכניות עסקיות מתבצעות אינטרנטי.
ענת אברג'ל: זה עובד יפה ונהדר.
פאינה קלרין: אני בחרתי להשתתף בדיון בוועדת העלייה ולא בוועדת הכספים משום שזהו נושא שהוא יותר קרוב אליי.
פאינה קלרין: אנחנו לא מדברים על מימון ממשלתי משום שזו קרן פרטית שמגייסת כסף מחוץ לארץ.
פאינה קלרין: אנחנו עובדים היום עם ארבעה בנקים, ואנחנו מעמידים את הערבויות מול ההלוואות.
פאינה קלרין: הקרן נועדה לא רק לעולים חדשים, וכמובן שיש לנו עדיפות לאזורי פריפריה ואנחנו מנסים לעזור גם לעסקים של עולים חדשים.
פאינה קלרין: המטרה היא לעזור לאזור פריפריה, ולאפשר מקומות עבודה חדשים.
פאינה קלרין: שמעתי פה ביקורת על קרנות ממשלתיות.
פאינה קלרין: אנחנו קרן פרטית, ולכן יותר נוח לנו לקבל החלטות ולשנות את המדיניות שלנו.
פאינה קלרין: הקרן קיימת משנת 1994, ובמהלך השנים נתנו פתרון לעסקים קטנטנים כמו עסק ביתי, והיום אנחנו מעמידים הלוואות מ-5,000 שקל ועד 600,000 שקל.
פאינה קלרין: כלומר, ישנו פתרון גם לעסקים בינוניים.
פאינה קלרין: אנחנו מכינים סטטיסטיקות גם לתורמים שלנו, ומשנת 1994 עד עכשיו אנחנו עמדנו בין 18% ל-20% עסקים של עולים חדשים.
פאינה קלרין: זה בהתאם למגזר העולים החדשים בארץ.
פאינה קלרין: אנחנו נתנו פתרון גם לעסקים בצפון שנפגעו במהלך המלחמה, אנחנו היינו הראשונים שנתנו מסלול מהיר לעסקים בצפון.
פאינה קלרין: מ-12 ליולי 2006 ועד סוף שנת 2006 קיבלנו יותר מאלף פניות מעסקים קטנים ובינוניים בצפון, ונתנו 400 הלוואות.
פאינה קלרין: זה די סביר מבחינת אחוזים.
פאינה קלרין: כשאני הכנתי את הסטטיסטיקה לגבי עסקים שפנו אלינו, ופתרונות שאנחנו נתנו להם, התברר שאחוז העסקים של עולים חדשים הוא נמוך מאוד, הוא 8%.
פאינה קלרין: כלומר, אלו שקיבלו הלוואות בעקבות המלחמה.
פאינה קלרין: זה במסלול מהיר, ויתרנו על תוכניות עסקיות וניסינו לתת פתרון תוך חודש ימים.
פאינה קלרין: ההלוואות שם היו עד 60,000 שקל, וגם מעל 60,000 שקל.
פאינה קלרין: אנחנו לא מדברים שם על בטחונות, בטחונות זה מקסימום ערב אחד.
פאינה קלרין: ניסיתי לנתח את המצב, והגעתי למסקנה שאפילו כאשר נותנים את הפתרון לכלל העסקים בארץ, העסקים של עולים חדשים הם האחרונים לקבל את האינפורמציה.
פאינה קלרין: אנחנו לא פרסמנו את זה לאוכלוסייה מסוימת, אלא נתנו את האינפורמציה לארגונים כמו מט"ים ויחידות כלכליות, ואת רוב הפניות בצפון קיבלנו באמצעות מט"ים וחברות כלכליות.
פאינה קלרין: למרות שלמט"ים יש קשר עם עסקים של עולים חדשים, העובדות הן שעולים חדשים קיבלו את המידע באיחור או שלא קיבלו כלל, ורק 8% עסקים בצפון קיבלו במסלול מהיר, לעומת 18% עסקים בדרום ובמרכז.
ענת אברג'יל: אני לא יודעת ממי קיבלת את הנתונים, אבל לנו יש נתונים אחרים כי אנחנו מממנים את זה.
ענת אברג'יל: המט"ים בגליל, בכרמיאל, בנצרת עילית ובעכו, עבדו מאוד חזק כך שהמעקב היה אינטנסיבי.
ענת אברג'יל: הסוכנות היהודית העמידה סכום של כ-4,000 שקל העמידה לכל עסק קטן, והוא היה צריך למלא רק כמה טפסים.
ענת אברג'יל: את מדברת על אחוז מסוים של עסקים של עולים, ולדעתנו מדובר ביותר.
ענת אברג'יל: הם לא הגיעו אלייך כיוון שהם הגיעו אלינו לקרן לעולה העצמאי.
פאינה קלרין: הקרן לעולה עצמאי פעילה בכל האזורים, ולאו דווקא בצפון.
ענת אברג'יל: אנחנו הכפלנו את ההלוואה לתושבי הצפון בעקבות המלחמה.
ענת אברג'יל: עשינו מסלול מהיר של 24 שעות.
ענת אברג'יל: הסוכנות נותנת 4,000 שקל, ואנחנו נותנים עד 70,000 שקל.
ענת אברג'יל: לא מדובר בסכומים קטנים.
פאינה קלרין: אנחנו לא מתחרים עם קרנות אחרות, אנחנו תמיד ניסינו להשלים את המוצרים בשוק.
פאינה קלרין: מדובר ב-8% מקבלי הלוואה, וכשאחוז הפונים הוא פחות או יותר אותו אחוז.
פאינה קלרין: זה לא שאנחנו דחינו יותר בקשות של עולים חדשים.
פאינה קלרין: אצלנו האחוז זהה גם בפניות וגם באישורים.
מוטי מורל: האם אתם שוקלים לתת מסלול ירוק לעולים בקרנות שלכם?
מוטי מורל: התנאים שאתם מציעים לכלל האוכלוסייה ולעולים הם אותם תנאים.
פאינה קלרין: יש לנו פתרון לכלל האוכלוסייה כשאנחנו מאשרים את ההלוואות עד 40 – 60 אלף שקל לפעמים בלי ערב, וזה כבר פתרון.
פאינה קלרין: אני לא חושבת שזה נכון להוריד את הריבית לעולים חדשים.
פאינה קלרין: בהלוואות יותר גדולות מדובר בערב אחד או שניים.
פאינה קלרין: אבל, אם זה 40% בלי ערב אז אין שום סיבה שהלקוח לא יקבל את האשראי, ואנחנו מאשרים את ההלוואה.
פאינה קלרין: יכול להיות שהיעדר המודעות של עולים חדשים למה שקיים בשוק היא זו שיצרה את האחוז הנמוך בקרב עולים חדשים.
מיכאל נודלמן: התרגלנו למשרד הקליטה, אתם לא כל כך מפרסמים.
מיכאל נודלמן: אולי משרד הקליטה צריך לפרסם שיש עוד קרנות.
זאב אלקין: במסמך שהכין לנו מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אתם מוצגים כקרן שנותנת העדפה לעסקים בבעלות נשים או מגזר ערבי.
פאינה קלרין: זה לא נכון.
פאינה קלרין: נכון שיש לנו מסלולים לנשים, ויש לנו קרן מיוחדת לערביי ישראל.
פאינה קלרין: אבל, יש לנו את המסלול שקיים משנת 1994 לכלל האוכלוסייה של הלוואות יחסית גדולות מ-80,000 שקל ומעלה.
יהודה עירוני: עולה חדש מעדיף מסלול פחות מימסדי, ומסלול שמוביל אותו פחות בנבכי הבירוקרטיה.
יהודה עירוני: קרן קורת מצטיירת יותר מסובכת מבחינת הטפסים, הבירוקרטיה והפרוצדורה, מהקרן לעולה החדש.
פאינה קלרין: אנחנו לא מתחרים עם אף אחד.
פאינה קלרין: אנחנו בקרן קורת מדברים על טיפול של חודש, חודש וחצי מקסימום.
פאינה קלרין: עד כמה שידוע לי, בקרנות אחרות זה יכול לקחת חודשיים-שלושה-ארבעה.
פאינה קלרין: לדעתנו, לוקח מקסימום חודש וחצי למלא שלושה דפים, לשלוח אלינו, ואחר כך להגיש תכנית עסקית באמצעות מט"י או יועץ מורשה.
ענת אברג'יל: חבל שקרן קורת לא מכירה בתכנית העסקית שמט"י מכין.
ענת אברג'יל: אולי נשב ונעשה התאמות בתכנית העסקית, זה יכול מאוד לסייע לעולים.
ענת אברג'יל: קרנות אחרות כן מכירות בתכנית העסקית שלנו.
מיכאל נודלמן: האם אתם מסכימים?
פאינה קלרין: אנחנו לא רק מסכימים, אבל אני רוצה שתבינו שאנחנו קרן שמגייסת כסף לפעילות בארץ.
פאינה קלרין: אם התורמים שלנו רוצים שתהיה עדיפות להלוואות, לערבויות, אז אנחנו נותנים את זה לערבויות.
פאינה קלרין: ב-2006 אנחנו הצלחנו לגייס כסף לחונכות וליווי, ובגלל שאנחנו קרן פרטית ואנחנו לא צריכים אישור של אף אחד, הכסף מייד עובר לליווי וחונכות וגם לעזרה בהכנת תוכניות עסקיות והלוואות קטנות מ-5,000 שקל עד 60,000 שקל.
פאינה קלרין: אנחנו לא ממנים תוכניות עסקיות להלוואות גדולות.
פאינה קלרין: זו היתה יוזמה שלנו, כאשר שנים ניסינו להביא כסף גם לפעילות בליווי וחונכויות, הכנת תוכניות עסקיות.
נעמי סעדה: חבל שיש כפילות.
פאינה קלרין: זה לא כפילות, אלא השלמה.
פאינה קלרין: תאמינו לי שאני אשמח לאשר כמה שיותר.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לשבת יחד ולדון בנושא.
מיכאל נודלמן: מר רובז, בבקשה.
גבי רובז: קודם כל, אני מתנצל על האיחור.
גבי רובז: הוא לא היה מכוון חלילה, אנחנו לא מתכוונים לזלזל בוועדה.
גבי רובז: היה צריך להיות כאן מישהו אחר, ואנחנו נבדוק אחר כך למה הוא לא הגיע.
גבי רובז: אני רצתי לכאן מדיון עם שגרירות ארצות-הברית.
גבי רובז: לגבי דבריה של חברת הכנסת סולודקין בהקשר של קרן מיוחדת שנסגרה עם רענן דינור - אני אברר את זה.
גבי רובז: אם ישנה קרן כזאת אנחנו נשמח להמשיך אותה, אני לא יודע עליה.
אירנה וולדברג: הוגשה בקשה והנושא לא נסגר.
גבי רובז: בתחילת הקדנציה הגענו למסקנה שהקרנות שהמדינה מעמידה לטובת עסקים קטנים, קרן תבור ודומיהם, לא טובה רק לעולים, אלא היא לא טובה גם לישראלים, והניצול בה הוא מאוד נמוך.
גבי רובז: אתם צריכים להבין שיש לנו שותף לכל הקרנות וזה משרד האוצר שמטיל מגבלות שמקשות עלינו.
גבי רובז: אנחנו מנסים לשנות כי גם אנחנו רואים בעסקים הקטנים מקור מאוד חשוב של תעסוקה, והם תורמים לצמיחת המשק.
גבי רובז: אנחנו עובדים מול האוצר בנושא שינוי התנאים כדי שיהיה קל יותר לגשת לקרנות האלה.
גבי רובז: אני לא אהבתי את האמירה של הגברת סולודקין שאנחנו עושים פעילויות לחרדים ולערבים.
גבי רובז: אנחנו עושים פעילויות לכל מי שהוא חלש ואפשר לצרף אותו לכוח העבודה בישראל כדי שהתרומה למשק תהיה גדולה יותר.
גבי רובז: אני לא צריך לדבר על הפעילות שלנו ביחס לעולים, בטח אירנה תיתן מחמאות אחר כך.
גבי רובז: אנחנו עושים פעולות לכולם, אנחנו משתדלים שכסף יגיע לכל המגזרים.
גבי רובז: חבר הכנסת סטס מיסז''
גבי רובז: ניקוב שאל לגבי החונכויות – המכרז של החונכויות רץ עכשיו.
גבי רובז: בקריטריונים לבחירת הזוכים יש עדיפות למי שיודע לטפל באוכלוסיית עולים חדשים.
גבי רובז: אנחנו כן מתייחסים לנושא הזה גם בנושא של חונכויות.
גבי רובז: בשנה שעברה המשרד הוציא 15 מיליון שקל על חונכויות, התקציב השנה קוצץ.
גבי רובז: אנחנו נקווה שלפחות נוציא את הסכום הזה גם מעודפים של שנה שעברה, וגם מהתקציב של השנה.
גבי רובז: אין לנו כל כוונה להחזיק את הכסף, אנחנו רוצים לממש את הכסף הזה.
גבי רובז: המט"ים יכולים כאן להעיד, הם מגישים בקשות, הם רצים בשטח.
גבי רובז: כל בקשה שמאושרת, אנחנו רצים עליה.
גבי רובז: אין לנו בעיה עם זה.
גבי רובז: לגבי הכסף שמגיע למט"ים – המנכ"ל החליט השנה שהמרכיב של תקציב הרשות לעסקים קטנים ישונה, ושהרוב הגדול ילך לטובת המט"ים.
גבי רובז: זה כבר בא לידי ביטוי בתקציב 2007 כאשר רוב הכסף מחולק למט"ים, ולא לתקורות של הרשות לעסקים קטנים.
אירנה וולדברג: על סמך ניסיון שלי אני רוצה לציין שיחס משרד התמ"ת השתנה מקצה לקצה.
אירנה וולדברג: ההנהלה החדשה של משרד התמ"ת מייחסת חשיבות רבה לנושא עסקים קטנים.
אירנה וולדברג: כל פנייה שלי למשרד התמ"ת קיבלה תגובה.
אירנה וולדברג: קיבלנו תשובות לכל השאלות.
אירנה וולדברג: אני מאוד מקווה שכך נמשיך, ונשתף פעולה עם המשרד.
אירנה וולדברג: השינוי הוא לטובה.
זמיר ג'גנאו: אני רוצה להדגיש שצריך להיות מסלול ירוק לעולים בהלוואות.
זמיר ג'גנאו: כאמור, לעולים אין הון עצמי.
זמיר ג'גנאו: יש לנו יזמים בעלי פוטנציאל, אבל נקודת התורפה שלהם היא ההון העצמי.
זמיר ג'גנאו: צריך למצוא פתרון לנקודה הזאת.
זמיר ג'גנאו: כמו כן, חשוב מאוד להרחיב את שירותי הליווי, הייעוץ והחונכויות, כי מה שקיים הוא לא תמיד מספק.
זמיר ג'גנאו: ישנם יועצים ברמה הארצית שמגיעים לבעלי עסקים, ולהם אנחנו עושים סדנא לקראת המפגש שלהם עם בעלי העסקים כדי ליצור אימון בין הצדדים.
זמיר ג'גנאו: צריך להפנות תקציבים לפרויקטים ארציים שיש להם אחיזה כלכלית.
זמיר ג'גנאו: אנחנו רוצים לאחד ברמה הארצית מספר עסקים שעוסקים באותו תחום.
זמיר ג'גנאו: כמו כן, אנחנו רוצים לפרוץ את מעגל העיסוקים שלהם.
זמיר ג'גנאו: כלומר, שלא יפתחו רק חנויות תבלינים, קמח.
זמיר ג'גנאו: גם את אזורי הפעילות שלהם אנחנו רוצים להרחיב כך שהם יופנו לכלל הציבור ולא רק בקהילה.
זמיר ג'גנאו: צריך לבצע פה עבודה אינטנסיבית בשילוב משאבים כדי להניע את הגלגל, ולהרחיב את מעגל החלוצים בתחום זה.
מיכאל נודלמן: אני מכיר ויודע שהמצב הוא לא כל כך פשוט, ולכן אני פונה לכולם לעזור אחד לשני בנושאים השונים.
מיכאל נודלמן: אנחנו עסוקים פה כל הזמן בכיבוי שריפות, וכולם צריכים כאן להתגייס.
שיר טל: אני מייצגת את עמותת "קול האישה", ובעצמי יוזמת.
שיר טל: בעבר עבדנו עם מט"י.
שיר טל: העמותה שלנו כרגע היא לנשים, אבל אנחנו פתוחים ורוצים מאוד לעזור לעולים.
שיר טל: אנחנו עושים סדנאות כמו "סדנא - נשים מבשלות עסק" לנשים שטובות בבישול ורוצות להקים קייטרינג ומסעדה.
שיר טל: קיבלנו כסף מקרן ירושלים בסך 200,000 דולר ועשינו קורס שבו השתתפו 30 נשים.
שיר טל: 1,000 נשים בירושלים פנו, אבל לא היה לנו תקציב לעשות עוד קורסים.
שיר טל: כל 30 הנשים שהשתתפו בקורס פתחו עסקים קטנים בירושלים גם בבית.
שיר טל: אבל, זו בעיה לפתוח עסק כזה בבית כי אין לנו אישור משרד הבריאות.
מוטי מורל: איך פתרתם את הבעיה של רישוי עסק?
שיר טל: עובדים עם אנשים פרטיים, וסומכים על האנשים.
שיר טל: יש לנו גם מטבח קהילתי שנמצא בקריית יובל בתחום כפר השבדי-אלווין.
שיר טל: נמצאות שם 8 נשים, וגם אני בינהן, שמבשלות 300 ארוחות ביום לחוסים שנמצאים במקום, ואחר הצהריים מוציאים ארוחות לקייטרינגים, למסעדות, לבתי ספר.
שיר טל: אנחנו פותרים גם את בעיית התלמידים שלא מקבלים ארוחות בבתי הספר, ונותנים להם ארוחות.
מוטי מורל: לא הבנתי איך פותרים את בעיית הקמת העסק לבישול כשהעסק נמצא בבית?
שיר טל: המטבח הזה קיים כדי שנשים יבואו לשם בזמן הפנוי, ויבשלו במטבח הזה.
מוטי מורל: הבעיה של רישוי עסקים היא חסם מאוד בעייתי.
שיר טל: זהו, אף אחד לא מרים את הכפפה הזאת.
ליאוניד קבשילובסקי: אני רוצה להתמקד באזור הדרום כי אני מכיר את הבעיות שיש לעסקים שם.
ליאוניד קבשילובסקי: הבעיה המרכזית היא חוסר חיבור בין העסקים וחוסר מידע.
ליאוניד קבשילובסקי: אלו דברים חשובים.
ליאוניד קבשילובסקי: בתקופה האחרונה שמתי לב שכאשר ישנו אירוע מסוים בנגב כמו הנשף השנתי שהיה לפני שבוע, משתתפים בו הרבה עסקים, אבל לא עסקים של עולים.
ליאוניד קבשילובסקי: הם כאילו לא קיימים.
ליאוניד קבשילובסקי: זה אומר שאו שלא מזמינים, או שישנו חוסר מידע.
ליאוניד קבשילובסקי: העסקים חייבים להיות מחוברים בינהם.
ליאוניד קבשילובסקי: בתקופה האחרונה העסקים החדשים והוותיקים מחפשים את עצמם במרכז הארץ או בצפון הארץ, או שהם נסגרים לגמרי.
ליאוניד קבשילובסקי: לפעמים הם הולכים לחפש את עצמם באוקראינה, ברוסיה, בחוץ לארץ, וזאת במקום שהם יישארו פה.
ליאוניד קבשילובסקי: צריך לחשוב איך לחבר בין העסקים השונים.
ליאוניד קבשילובסקי: אולי אפשר לעשות כנסים, תערוכות וירידים, כדי לתת להם יותר אפשרויות לדעת מה קורה.
ליאוניד קבשילובסקי: העסקים בדרום צריכים לדעת מה קורה בצפון הארץ, וכן עסקים בצפון ובמרכז צריכים לדעת מה קורה בדרום.
ליאוניד קבשילובסקי: בדרום יש חקלאות, היי-טק, ותעשיות שונות.
ליאוניד קבשילובסקי: האופציות שם הן ללא סוף.
ליאוניד קבשילובסקי: ישנה עזרה לאמנים עולים שנמצאים עד עשר שנים במשרד הקליטה, ולאמנים עולים מגיע סיוע כשהם משתתפים בפרויקטים שונים.
ליאוניד קבשילובסקי: הם מקבלים 1,700 - 1,800 כסיוע בהשתתפות בפרויקט מסוים.
ליאוניד קבשילובסקי: בשנה שעברה הבנקים סגרו את כל הברזים, והם לא נותנים מסגרת ולא כלום.
ליאוניד קבשילובסקי: אם הם נותנים אז מדובר במסגרת של תשלום פעם אחת ארנונה, ובזה זה נגמר.
ליאוניד קבשילובסקי: כדי שאדם יתקדם בעסק שלו הוא צריך לקבל לפחות מומחה אחד שמתחיל לעבוד יחד איתו, הוא גם צריך לדעת איך לשווק את העסק שלו כדי להתקדם.
ליאוניד קבשילובסקי: העסקת מומחה ואיש שיווק היא עניין לא זול, מאיפה בעל העסק ייקח את הכסף למימון הדברים האלה?
ליאוניד קבשילובסקי: האם אפשר לעזור לעסקים חדשים בזה?
ליאוניד קבשילובסקי: האם אדם שמבקש עזרה יכול לקבל אותה, או לא?
גבי רובז: במסגרת חונכות, כן.
גבי רובז: אבל, אתה מדבר כאן על השתתפות בשכר, וזו סוגיה.
ליאוניד קבשילובסקי: לא מדובר על טווח ארוך, אלא לפחות על שלב ההקמה, לשלושה-ארבעה חודשים.
גבי רובז: זו סוגיה שאני לא מוצא בה הרבה שותפים למימון הזה.
יהודה עירוני: אני אראה לך מאיפה, זה כסף קטן.
נעמי סעדה: אני יועצת עסקית במט"י ירושלים, ואני עובדת הרבה עם עולים חדשים דוברי אנגלית, צרפתית, ספרדית.
נעמי סעדה: העולים החדשים מקבלים הרבה סיוע ממשרד הקליטה, ומשרד התמ"ת, אבל כמעט כולם נתקלים בבעיה של גיוס ערבים.
נעמי סעדה: לאתיופים יש קהילה שתומכת, ולהם יותר קל למצוא ערבים.
נעמי סעדה: אבל, שאר העולים, בעיקר אמריקאים, צרפתים, והרבה מאוד רוסים, לא מוצאים ערבים.
נעמי סעדה: אנחנו מביאים אותם לוועדה עם תכנית עסקית, והם מקבלים אישור ותמיכה, ואז הם נתקעים כי הם לא מוצאים ערבים.
נעמי סעדה: בחשבות הם עוברים סיפור שאותו נעזוב לפעם אחרת.
נעמי סעדה: יש עולים שמלכתחילה לא ניגשים להלוואה משום שהם אומרים שהם לא יוכלו למצוא ערבים בשביל 30,000 שקל.
נעמי סעדה: משרד הקליטה הולך להכפיל את הסכום, ואני מאוד מקווה שהוא לא הולך להכפיל את מספר הערבים.
נעמי סעדה: אחת הבעיות שלנו היא שיש לנו קרן של 35,000 שקל תמורת 3 ערבים, ויש קרנות אחרות שבהן צריכים רק 2 ערבים והן מוכנות לתת 100,000 שקל.
נעמי סעדה: הבאה ערבים מהווה בעיה גם לישראלים, על אחת כמה וכמה שהיא מהווה בעיה עברו עולה חדש שנמצא שלוש שנים בארץ.
יהודה עירוני: אני יועץ עסקי, אני מלווה את המוקד האתיופי.
יהודה עירוני: 14 שנים אני עובד בפרויקט חונכות בנושאים אחרים שקשורים לכל המט"י.
יהודה עירוני: אני רוצה להיות קצת לא נחמד, והאי נחמדות באה לידי ביטוי בדבר פשוט.
יהודה עירוני: אנחנו מדברים הרבה, זו לא הוועדה הראשונה שמתמודד עם נושא העסקים הקטנים במדינת ישראל.
יהודה עירוני: בשנה שעברה התקיימו דיונים שהתנהלו בהרבה ועדות.
יהודה עירוני: צריך להבין דבר אחד, היכולת לסייע לעסקים קטנים בכל הפעולות שאנחנו מדברים עליהן פה, נוגעת בטיפה ובחלק מאוד קטן של העסקים במדינה.
יהודה עירוני: היא נוגעת בכ-5,000 עסקים בשנה, בשעה שאנחנו מדברים על קרוב ל-400,000 עסקים במדינת ישראל שיש בהם פחות מ-15 עובדים, או שהמחזור השנתי שלהם קטן מ-2 מיליון שקל בשנה.
יהודה עירוני: הטיפה בים הזאת היא הבעיה.
יהודה עירוני: קצב סגירת העסקים במדינת ישראל הוא סדר גודל של 35,000 עסקים בשנה.
יהודה עירוני: לא נצליח להתמודד עם בעיית העסקים הקטנים אם לא נעשה פעולות דראסטיות, מהותיות, גורפות.
יהודה עירוני: אני רוצה להצביע בהמשך על שלושה כיוונים אפשריים.
יהודה עירוני: אתמול ראיתי נתונים של קרן בערבות מדינה, ובדרך אגב היתה סקירה על כמה מקומות עבודה נוצרו כתוצאה מהמימון שבכלל לא נועד ליצור מקומות עבודה.
יהודה עירוני: הם יצרו 4,770 מקומות עבודה חדשים.
יהודה עירוני: העלות ליצירת מקום עבודה אחד היא 4,500 שקל לעובד.
יהודה עירוני: מדינת ישראל מוציאה לפחות מיליארד שקל בשנה, ואני לא מדייק במספר, על הכשרות, הסבות מקצועיות שאחוז ההשמות בעבודה שלהם הוא בערך 5%.