GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: הגישה שלך יותר חריפה, והיא תחייב יותר תשובה.
זאב אלקין: בצורה שאת מציגה את הדברים, זה יחייב תשובה ברורה של משרד החינוך.
זאב אלקין: את אומרת לי, שהמשרד החליט שמתוך 30,000,000 שקלים שהוא רוצה להשקיע בקליטת תלמידים עולים, 21,686,000 שקלים ולא אגורה פחות ילכו במכוון ליוצאי אתיופיה.
תמי ויצמן: זאת המדיניות של המשרד.
זאב אלקין: זאת ההחלטה של המשרד שהתקבלה, וגם מאושרת כל שנה מחדש.
זאב אלקין: זה לא בגלל שזה היסטורי, אלא בגלל שחשוב מאוד להראות שזה לא נופל מ-21,686,000 שקלים.
זאב אלקין: אז אותה שאלה שנשאלה כאן תהיה הרבה יותר מונחת לפתחו של עודי, או מי שמעליו.
זאב אלקין: השאלה הזאת דורשת נימוק מדויק עם מספרים וטענות.
זאב אלקין: מה שאני מציע לכם, זה לטובתכם מכל הסיבות.
זאב אלקין: זה גם יותר משקף את המציאות וגם יותר טוב.
זאב אלקין: אתם תחליטו.
זאב אלקין: זה בספר הירוק ולא בספר הכחול.
זאב אלקין: אם זה היה בספר הכחול, יכולתי להגיש הסתייגות בעצמי.
זאב אלקין: היות וזה בספר הירוק, זה בידיים שלכם.
זאב אלקין: אנחנו רק נשאל פה שאלות על כל החלטה שתעשו בנושא הזה.
זאב אלקין: אנחנו עוברים לתוכנית פל"א.
מסרט וורקו: עודי, לדעתי יש לך טעות בסכום.
מסרט וורקו: זה צריך להיות 800,000 שקלים.
מסרט וורקו: זה תקציב שמועבר אלינו עבור תלמידים יוצאי קבקז.
עודי בהט: תוכנית פל"א היא תוכנית משותפת.
עודי בהט: היא מופעלת גם ידי משרד החינוך וגם על ידי משרד הקליטה.
עודי בהט: יצא לנו מכרז חדש, והשבוע זה ייקבע.
עודי בהט: משרד הקליטה עובד בחטיבות העליונות.
עודי בהט: הוא מתייחס לאוכלוסיות שונות, בייחוד יוצאי קבקז ובוכרה.
עודי בהט: אנחנו העברנו עד עכשיו סך של 800,000 שקלים לשנה.
עודי בהט: השנה העברנו רק 480,000 שקלים מתוך ה-800,000 שקלים.
עודי בהט: שאלתי את הבוס של מסרט, כמה להעביר בגין זה שסיימנו ביוני, והוא אמר 480,000 שקלים.
זאב אלקין: מסרט, תשאלי את מי שצריך לשאול במשרד.
זאב אלקין: מסרט, מייצגת כאן את כל משרד הקליטה.
עודי בהט: אני עובר לתוכנית של מגשרים יישוביים.
עודי בהט: אלה הם מגשרים חינוכיים ותרבותיים ליוצאי קבקז ובוכרה, ומופעלים על יד הרשויות המקומיות, בכל אחת מהערים עתירות העולים מקבקז ובוכרה.
זאב אלקין: האם אתם מפעילים את זה לבד בלי משרד הקליטה?
עודי בהט: מרקם זאת תוכנית משותפת עם הג'וינט, שנציגו יושב לידי.
עודי בהט: אנחנו מעבירים 50,000 שקלים לעניין הזה.
עודי בהט: זאת תוכנית משותפת להוראה מכוונת תרבות.
עודי בהט: היא פותחה על ידי מט"ח, והיא מתייחסת לעולים ולאוכלוסיות שונות בפן מכוון תרבות.
עודי בהט: זה דבר שהולך ומתפתח.
עודי בהט: אנחנו צריכים להגדיל אותו.
עודי בהט: יש עכשיו מרקם חבר העמים, מרקם אתיופיה ומרקם קבקז.
זאב אלקין: המרקם הזה הוא עבור קבקז.
עודי בהט: ה-50,000 האלה הם עבור קבקז, אבל המרקם שהג'וינט עושה הוא הרבה יותר רחב וגדול.
זאב אלקין: מה זה הוראה מותאמת תרבות?
ירון צלח: הם מתייחסים לתבניות הלשוניות של ארץ המוצא.
עודי בהט: האופן שהוא קולט את השפה.
זאב אלקין: השאלה היא מי מפעיל את זה.
זאב אלקין: האם אלה שעות מיוחדות או הדרכה לכלל המורים.
ירון צלח: הדרכה למורים שאותרו.
ירון צלח: בשלב הבא, זה יהיה לכלל המורים בישראלים.
זאב אלקין: כלומר, התוכנית מדריכה את המורים איך לעבוד עם התלמידים.
עודי בהט: למורים ספציפיים שעובדים מול אוכלוסיות עולים.
עודי בהט: עכשיו אנחנו משדרגים את זה ושמים את זה בארגז הכלים של כל המורים בישראלים.
עודי בהט: תוכנית העשרה ביהדות היא תוכנית להעשרה לעולים ובני עולים.
עודי בהט: זה עוסק בתחומי הכנס לבר מצווה באוכלוסיות של קבקז, בוכרה וחבר העמים.
עודי בהט: בזמנו היה סעיף דומה ומחלקה דומה במשרד הקליטה.
מסרט וורקו: היא כבר איננה.
זאב אלקין: פעם היא עשתה בדיוק את זה.
מסרט וורקו: המחלקה איננה, אם כי חלק מהפעילויות עדיין קיימות באמצעות הרשויות המקומיות.
זאב אלקין: האם אתם עושים הכנה לבר מצווה?
מסרט וורקו: אני יכולה לבדוק את זה.
משה באטה: בסוכנות היהודית עושים.
מסרט וורקו: אני יכולה להגיד לך בוודאות, שאנחנו מפיקים חוברות לחגים.
זאב אלקין: אני זוכר את המחלקה לזהות היהודית שהיתה קיימת.
זאב אלקין: היא במפורש עסקה בזה.
מסרט וורקו: היום היא כבר איננה.
מסרט וורקו: במקביל, אנחנו נמצאים במשא ומתן מול משרד החינוך לפתח את העניין של הזהות היהודית והישראלית.
זאב אלקין: אני מבקש שתבדקי את הנושא הזה, ותעדכני את עודי ואותנו.
זאב אלקין: אני מניח, שזה יעניין גם את עודי אם הוא יגלה שיש את זה גם במשרד הקליטה.
עודי בהט: תוכנית אופק לבגרות, זאת תוכנית שאנחנו מפעילים בשיתוף פעולה עם הג'וינט, להכנה ולסיוע לקראת בחינות הבגרות בחטיבות העליונות לאוכלוסיית יוצאי קבקז.
עודי בהט: תוכנית התמקצעות היא עבור כל המדריכים שעוסקים בהנחיה של אוכלוסיית העולים בחינוך הממלכתי בתחום קליטת העלייה.
זאב אלקין: האם זה למורים?
עודי בהט: למדריכים בלבד.
עודי בהט: אלה ימי הדרכה.
עודי בהט: תוכנית הוראת העברית זה לשדרוג האולפנים.
עודי בהט: מדובר על 1,600,000 שקלים.
זאב אלקין: בזמנו דיברת על 5,000,000 שקלים.
עודי בהט: אבל זה שליש שנה.
עודי בהט: ההמשך יהיה בשנת תשס"ח.
זאב אלקין: האם זה בבסיס התקציב?
עודי בהט: זאת תוספת.
זאב אלקין: בעמוד הזה איזו עוד תוספת לבסיס התקציב ישנה?
עודי בהט: רק הסעיף הזה.
עודי בהט: תוכנית זהות יהודית, כוללת סמינרים תלת יומיים לפיתוח זהות ישראלית ויהודית, שמופעלות באמצעות מכרז על ידי 4 עמותות: גשר, אורנים, המכונים הציונים עם הרמנט ומחוות מקום.
עודי בהט: הם מפעילים סמינרים לשלושה ימים לפיתוח זהות, כאשר הרוב המכריע הולך לכל העולים.
זאב אלקין: זה אולי אחד מהסעיפים הכי מסורתיים שיש במשרד החינוך.
זאב אלקין: אני זוכר אותו עוד משנת 1992-1993.
עודי בהט: כל הסעיפים שיש פה בתוכנית, הם סעיפים מסורתיים.
עודי בהט: התוכניות היותר חדשניות נמצאות במסגרת השעות שאנחנו מעבירים.
עודי בהט: פה אתה לא רואה את שעל ואת עוגן.
עודי בהט: אלה תוכניות שלא קשורות להעברות כספיות.
זאב אלקין: כלומר, שעל ועוגן זה מעבר לזכאות הכללית.
זאב אלקין: האם אני לא רואה את השעות האלה כאן?
עודי בהט: לא, כי זה לא כסף.
זאב אלקין: שעות זה גם כסף.
תמי ויצמן: אלה תקנות אחרות והן לא תחת הפיקוח שלו מבחינת הביצוע.
זאב אלקין: כל עוד שאמרתם לי ששעות הזכאים לא אצלו, הבנתי.
זאב אלקין: שם יש נוסחה מאוד פשוטה, כמה שיש ילדים ככה הם יהיו זכאים.
זאב אלקין: אם קרה נס והגיעו לישראל הרבה ילדים עולים, כולם יקבלו את השעות האלה.
זאב אלקין: בתוכניות שעל ועוגן זה עובד אחרת.
זאב אלקין: זאת נוסחה של שעות ידועה של מספר שעות בכל שנה.
זאב אלקין: אני מבקש לדעת, את מספר השעות ואת העלות לתקציב של שעל ועוגן.
זאב אלקין: מי מקבל את התוכנית של זהות יהודית?
עודי בהט: לכיתות י-יב', משנים 95-97.
עודי בהט: זה לא רק לאלה שהגיעו בשנתיים האחרונות.
עודי בהט: תוכנית קידום נוער עוסקת בקידום נוער לטובת כח אדם ייעודי, וגם תוכניות השלמה לנוער מנותק.
עודי בהט: תוכנית שלהב"ת, זאת תוכנית לשילוב חברתי של עולים וותיקים לחטיבות הביניים עתירות העולים.
עודי בהט: היא מבוססת על מפגש בין עולים לותיקים בתוך בית הספר לשעתיים שבועיות.
עודי בהט: ישנה תוספת תקציב כדי לאפשר את הפעולה.
זאב אלקין: מי מפעיל את זה?
עודי בהט: מורים בתוך בתי הספר.
זאב אלקין: בזמנו בתחום הזה עשו סמינרים.
עודי בהט: תוכנית קיץ של עברית, זאת תוכנית משותפת עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית, להפעלה וצמצום פערים, השלמת חומר והתרמה לקראת שנה הבאה.
עודי בהט: זאת תוכנית שיש בה 1,200,000 שקל, 400,000 שקלים מאיתנו, 400,000 שקלים ממשרד הקליטה, 400,000 שקלים מהסוכנות.
עודי בהט: השנה עברנו למתכונת של תוכנית שלמה של חינוך בלתי פורמלי, שתכלול גם את תוכנית הקיץ.
עודי בהט: בשנה הקרובה היא לא תפעל באופן עצמאי, אלא זה יהיה בתוך תוכנית פל"א.
זאב אלקין: אבל היא תישאר כמרכיב.
עודי בהט: כן, הנושא של פעולה בימי הקיץ להשלמת עברית יישאר.
זאב אלקין: מי נהנה מזה?
זאב אלקין: האם היתה הגבלה של מספר שנים בארץ?
מסרט וורקו: זה היה גם ביישובי קבע עבור אלה הנמצאים עד 10 בארץ.
זאב אלקין: איך קבעו מי משתתף?
זאב אלקין: איך בחרו אותם?
מסרט וורקו: לפי שנת עלייה.
מסרט וורקו: לגבי יוצאי אתיופיה זה היה 10 שנים ולגבי עולים אחרים פחות.
מסרט וורקו: כל עולה שרצה להשתלב בתוכנית הזאת, היה זכאי.
זאב אלקין: היה מקום פנוי.
זאב אלקין: כלומר, זה לא היה מוגבל במספר המשתתפים.
מסרט וורקו: זה לא היה מוגבל.
עודי בהט: בכסף זה היה מוגבל.
זאב אלקין: אם זה הוגבל בכסף, זה הוגבל במספר המשתתפים.
מסרט וורקו: התקצוב נעשה כל סמך מספר הילדים העולים בטווח הגילאים האלה.
זאב אלקין: כל ילד עולה שהיה מספר מתאים של שנים בארץ ורצה להשתתף בתוכנית הזאת היה יכול להשתתף?
זאב אלקין: זה נשמע לי נס חנוכה.
מסרט וורקו: לגבי יוצאי אתיופיה מכיתה א' עד ו' היתה תוכנית אחרת של קייטנות קיץ.
עודי בהט: זה לא כולל את כולם.
מסרט וורקו: לא כולם מגיעים.
זאב אלקין: מן הסתם היה תקצוב מוגדר, ואני שואל מה מנגנון המיון.
זאב אלקין: האם היה מערך מיון שהיה בנוי על תלמידים שמתקשים בעברית בבתי ספר, ואז בתי ספר המליצו עליהם?
זאב אלקין: עודי, אנחנו מדברים כבר חצי שנה על החלום הגדול שלנו, שמשרד החינוך יעשה לתלמידים עולים מבחן אחרי התקופה הראשונה של למידה אינטנסיבית ועד אשר הם לא יגיעו לסטנדרט מסוים, הוא ימשיך להשקיע בהם.
זאב אלקין: מה היה הכלי שקבע איזה ילד כן הולך ואיזה ילד לא הולך.
מסרט וורקו: אני יכולה להגיד לך שלא היה ניצול מקסימלי של התקציב הזה, כי לא כולם הגיעו.
מסרט וורקו: כל עולה שרצה, התקבל בברכה.
זאב אלקין: את אומרת לי דבר אחר לגמרי, או שהתוכנית לא היתה מספיק אטרקטיבית או שלא עשיתם מספיק פרסום.
זאב אלקין: יכול להיות שיש לי 1,000 לקוחות, אני יוצר מקומות ל-400 ומגיעים אלי רק 200.
זאב אלקין: זה קורה, כי זה לא אטרקטיבי מספיק ל-1,000 לקוחות, או שפרסמתי את זה כך שרק 200 יודעים על זה.
מסרט וורקו: יש סיבה למה לא כולם הגיעו.
מסרט וורקו: בחודשי הקיץ גילאי 16 ואילך לא צורכים את זה כי הם מעדיפים ללכת למקומות תעסוקה ולעשות כסף לקראת שנת הלימודים הבאה.
מסרט וורקו: מבחינת התכנון, היתה היערכות לקלוט כמה שיותר ילדים עולים לתוכנית הזאת.
עודי בהט: תוכנית נוספת, היא השתלמויות מורים.
עודי בהט: על תוכנית משעולים כבר דיברנו.
עודי בהט: גם משעולים וגם מצוינות, אלה שתי תוכניות שאנחנו עושים במשותף עם ג'וינט ישראל.
עודי בהט: הפעולה היא הרבה יותר רחבה, אבל החלק שלנו זה מה שמצוין פה.
עודי בהט: אנחנו עוסקים במצוינות בשניים-שלושה מעגלים.
עודי בהט: התחלנו לפתח את זה השנה באופן מאוד מסיבי.
עודי בהט: המעגל הראשון הוא פרויקט שנקרא עתידים וקדם עתידיים, שאני לא מתקצב אותו.
עודי בהט: ישנם מרכזי העשרה של האגף למחוננים ומצטיינים.
עודי בהט: במעגל השלישי שהופעל על ג'וינט ישראל ועמותת מצוינות 2000, אנחנו מפעילים ילדים.
ירון צלח: הפעולה הזאת היא תוכנית ותיקה של העמותה למצוינות בחינוך שלא הגיעה לעולים.
ירון צלח: מבדיקה שעשינו, גם ביישובים בהם יש 30% עולים בבתי הספר רק אחוז קטן מאוכלוסיית התלמידים משתתפים.
ירון צלח: קרי, המשקל של העולים בתוך קבוצת המצוינות היה קטן.
ירון צלח: העבודה ביחד עם משרד החינוך, איתנו ועם העמותה למצוינות בחינוך, היא על מנת להגדיל את מספר העולים המשתתפים בקבוצות המצוינות.
זאב אלקין: השאלה באיזו דרך.
זאב אלקין: האם אתה מממן להם שעות במקום משרד החינוך בתוכנית רגילה של מצוינות, או בדרך שאתה נותן להם הכשרה לקראת מבחני מצוינות.
ירון צלח: השלב הראשון הוא בתחום של העשרה במדעים ומתמטיקה לאוכלוסייה של תלמידים עולים.
ירון צלח: זאת תוכנית תוספתית בהמשך ליום הלימודים.
זאב אלקין: זאת תוכנית כללית של משרד החינוך למצוינות.
ירון צלח: זאת תוכנית נוספת בהמשך ליום הלימודים, בלי קשר למה שהם לומדים.
עודי בהט: לנו היה רצון לעשות סנכרון.
עודי בהט: מי שהולך לקדם עתידים, יהיה בטופ.
עודי בהט: במעגל השני אלה מרכזי העשרה והכשרה שקיימים במערכת, אבל כעת זה יהיה עם דגש על יוצאי אתיופיה.
עודי בהט: אלה שלא יהיו בשתי המסגרות האלה, יהיו במסגרת יותר רחבה שאנחנו מפעילים ביחד עם הגו'ינט.
עודי בהט: התוכנית הבאה, היא עברית ידידותית.
עודי בהט: זאת תוכנית שלנו עם עמותת ידידים.
עודי בהט: זאת חונכות של ילדים בתיכון לילדים עולים בבית ספר העל יסודי.
עודי בהט: הרשות הארצית הארצית של מדידה והערכה, מעריכה תוכניות של כל היחידות במשרד.
קולט אביטל: העילה לדיון היא אותו המאמר שמדבר על אי סדרים.
קולט אביטל: אין לי כוונה לדבר עכשיו על אי סדרים.
קולט אביטל: לא זה מה שמעסיק אותי כרגע.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על ארגון שקם לצורך רווחתם של ניצולי השואה.
קולט אביטל: צריך לשאול, האם הכספים מגיעים לציבור ניצולי השואה בארץ ובחו"ל.
קולט אביטל: למען הסדר הטוב, אני רוצה לציין כי קיבלתי פנייה לקראת הדיון הזה גם מארגון ניצולי השואה בארצות הברית.
קולט אביטל: גם הם מעלים טענות על כך ש-87,000 ניצולי שואה שחיים בארצות הברית חיים מתחת לקו העוני.
קולט אביטל: אנחנו יודעים על לפחות 137,000 ניצולי שואה שחיים מתחת לקו העוני בארץ.
קולט אביטל: לכן, אני מבקשת להעלות לדיון כסוגיה ראשונה את הנושא של הקצאת המשאבים.
קולט אביטל: האם אנחנו מספיק שמים לב לחלוקה בין ניצולי שואה נצרכים לבין מוסדות?
קולט אביטל: האם קיימים קריטריונים אמיתיים לגבי הקצאת המשאבים למוסדות, החל מבתי חולים שמשרתים את כל האוכלוסייה וכלה במוסדות פסיכיאטריים.
קולט אביטל: הנושא השני, הוא האם הקצאת המשאבים האלה תמיד ובכל מקום מוקצים לניצולי שואה, או האם נכונה הטענה – ואין לי שום מידע שלא הופיע בעיתונות ואין לי שום הוכחות – שחלק מהכסף הזה לא מגיע גם לאנשים שלא מוגדרים כניצולי שואה.
קולט אביטל: השאלה השנייה, היא שאלת השותפות שלנו בארגון בתהליך קבלת ההחלטות, שלא תמיד נראה כתהליך קבלת החלטות שקוף וברור.
קולט אביטל: אני חושבת, שגם לנו יש אחריות.
קולט אביטל: מה מקומם של ניצולי שואה סביב השולחן, מה ייצוגם בארגון הזה?
קולט אביטל: יש לי שאלה שלישית, שאינני יכולה להימנע מלהעלות אותה כאן היום.
קולט אביטל: למען הסדר הציבורי, אנחנו חייבים לעשות את זה.
קולט אביטל: אנחנו קיבלנו חוברת לקראת הדיון הזה, הדוח הכספי האחרון של ועידת התביעות.
קולט אביטל: בחוברת הזאת יש רשימה מאוד ארוכה של נושאי תפקידים ופקידים שעובדים בארגון הזה, לפחות 40-50.
קולט אביטל: אנחנו לא יודעים שום דבר על מדיניות הארגון, כי שום דבר לא מפורסם.
קולט אביטל: אנחנו לא יודעים לגבי המדיניות של המשכורות, לגבי כל מה שאנחנו קוראים בעיתון כבזבזנות.
קולט אביטל: כיוון שמדובר בכספים של ניצולי שואה, כיוון שאנחנו מדברים כל יום על אנשים נזקקים, אני חושבת שתפקידנו כאן לשאול את השאלות האלה ולקבל תשובות.
קולט אביטל: אני מקווה, שהתשובות תהיינה תשובות נכונות ומספקות.
קולט אביטל: צריך לדעת, איך מחולק הכסף הזה, האם הארגון נוהג בכספי ניצולי השואה לפי קריטריונים מתאימים.
קולט אביטל: לא הייתי מעלה את זה אם היה מדובר בגוף פרטי.
קולט אביטל: אני מרשה לעצמי להעלות את זה כיוון שאנחנו מדברים על כספים שבמשך שנים רבות הגיעו לארגון הזה.
קולט אביטל: בסופו של דבר, אני חושבת שכדאי לציין כאן שזה ארגון בעל הישגים בלתי רגילים.
קולט אביטל: לא היה ארגון שהצליח כמוהו בניהול משא ומתן עם הגרמנים במשך השנים.
קולט אביטל: במשך השנים הארגון הזה חילק לניצולי שואה כמיליארד דולר, ואני מבינה שהרכוש שלו נאמד היום במיליארד ו-700,000,000 שקלים.
קולט אביטל: אלה השאלות הניצבות היום על סדר יומנו, ואני רוצה לקוות שהדיון הזה יוביל אותנו גם למסקנות הנכונות.
מיכאל נודלמן: תודה רבה לחה"כ, סגנית יו"ר הכנסת, קולט אביטל.
מיכאל נודלמן: אני חושב, שעכשיו הארגון צריך להסביר כמה דברים.
ראובן מרחב: אני הישראלי הנבחר, שנושא בתפקיד הבכיר ביותר בועידת התביעות.
ראובן מרחב: לפני מספר חודשים אני החלפתי את משה זנבר, לשעבר נגיד בנק ישראל, שמילא את התפקיד הזה במשך 10 שנים.
ראובן מרחב: ועידת התביעות היא מלכ"ר, היא גוף שרשום בארצות הברית ומתנהל לפי חוקי ארצות הברית.
ראובן מרחב: אתם תכף תשמעו על ההתפתחות ההיסטורית שלו ועל ההישגים שלו.
ראובן מרחב: ב-54 שנות קיומו הוא הצליח לקבל 64 מיליארד דולר, כדי להשיג מידה זעומה של צדק היסטורי לנפגעי השואה ולניצוליה.
ראובן מרחב: זה הישג שאין לו אח ודוגמא, כאשר בעקבות מלחמת העולם השנייה נקבע תקדים שממשלה יורשת משלמת על העוולות שהממשלה הקודמת עשתה כלפי קבוצת אנשים, כלפי אומה או כלפי נפגעים.
ראובן מרחב: כפי שאתם יודעים, אני הגעתי לתפקיד הזה בצורה קצת מוזרה.
ראובן מרחב: אני בן של פליטים מגרמניה.
ראובן מרחב: המרחק ביני ובין הגורל של הנספים בשואה היה 1,000 לירות סטרלינג, שאבי הצליח לגייס בשביל לקנות ויזה לארץ ישראל.
ראובן מרחב: חלק גדול ממשפחתי נספו.
ראובן מרחב: כמובן שהעניין הזה יקר ללבי, בדיוק כמו שהוא יקר ללבו של כל יהודי.
ראובן מרחב: יש לי בו מעורבות רגשית מאוד עמוקה.
ראובן מרחב: כמי שעסק שנים בבעיות מסובכות, אזוריות, גיאו- פוליטיות ועולמיות, אני יכול לומר לכם שכל מה שקשור לועידת התביעות ולעניין משא ומתן עם הגרמנים ועם האוסטריים, זה אחד הנושאים המורכבים ביותר שנתקלתי בו בכל שנות הניסיון שלי.
ראובן מרחב: אני עכשיו אחרי 4 חודשים של לימוד אינטנסיבי מאוד של הנושא.
ראובן מרחב: אני רוצה להגיד לכם, שאם אני יודע עכשיו את אפס קצהו אז זה הישג לא מבוטל.
ראובן מרחב: מדובר במאות הסכמים.
ראובן מרחב: מדובר על חקיקה שמשתרעת על 7-8 כרכים עבים מאוד של החוק הגרמני.
ראובן מרחב: יש חקיקות נפרדות באוסטריה, יש הסכמים בינלאומיים מאוד מורכבים.
ראובן מרחב: זה דבר מורכב ביותר, כאשר לכל סעיף מתלווה אלמנט אנושי, הומניטרי, אוניברסלי מהרמה הגבוהה ביותר.
ראובן מרחב: בהכירי ארגונים בינלאומיים, גם ארגונים יהודים בינלאומיים, זה אחד הארגונים שמתנהל ביעילות הגדולה ביותר, ברמת החיסכון הגדולה ביותר.
ראובן מרחב: עם בארצות הברית לפי חוקי המס האמריקני של מלכ"רים ארגון שיורד מ-8% בעלויות אדמיניסטרטיביות נחשב לארגון מצטיין, ועידת התביעות מעולם לא הגיעה ל-4%.
ראובן מרחב: רוב העבודה של האנשים, שהגברת אביטל דיברה עליהם, נעשית בהתנדבות.
ראובן מרחב: הארגון מקיף מאות אנשים שעובדים בהתנדבות, כולל זה שמדבר אליכם עכשיו.
ראובן מרחב: האנשים שעומדים בראשו מבחינה אדמיניסטרטיבית, רמת השכר שלהם אפילו יותר נמוכה מרמת השכר של מנהלי פדרציות בינוניות או גדולות בארצות הברית.
ראובן מרחב: במובן הזה, אני שקט ואני חושב שגם אתם יכולים להיות שקטים.
ראובן מרחב: זה דבר שעומד למבחן יומיום, שעה-שעה.
ראובן מרחב: ישראל היא זו שיזמה לפני מספר שנים את הקמת המוסד המבקר, שבראשו עמד אברהם מלמד, ז"ל, והיום מקיים אותו יגאל מולד, מבקר ישראלי שיש לו גישה לכל גוף בארגון ולכל נייר בארגון.
ראובן מרחב: בעניין הזה, אין לי ספקות.
ראובן מרחב: כל ספרי הארגון פתוחים.
ראובן מרחב: כל פעולותיו וכל הקריטריונים שלפיו הוא עובד פתוחים לכל דכפין, נמצאים באתר האינטרנט ומופיעים בכל מקום.
ראובן מרחב: כל הדיונים פתוחים, הפרוטוקולים פתוחים, אבל הבעיה היא שהם מאוד מסובכים והגישה אליהם מחייבת עיון ולימוד מאוד רציניים.
ראובן מרחב: כל הדברים האלה נעשים.
ראובן מרחב: אני רוצה לסיים בהבעת תודה עמוקה לגברת אביטל.
ראובן מרחב: חלקה של הגברת אביטל בפיצוי חלקי למשפחות נספי השואה בישראל, הוא עצום.
ראובן מרחב: המעורבות שלה בנושא הזה היא מאוד עמוקה.
ראובן מרחב: אני חושב, שההזדמנות שניתנה לנו פה לדון ביחד ולשמוע את הדברים האלה, היא מאוד חשובה.
ראובן מרחב: אני מבקש לעבור למצגת.
ראובן ריבלין: ועידת התביעות פועלת בפיקוח של בית המשפט האמריקני.
ראובן מרחב: היא פועלת לפי החוק האמריקני, ואני כמתנדב פועל כאן.
ראובן ריבלין: אבל יש אנשים מקבילים לך בארצות הברית.
ראובן מרחב: לא.
ראובן מרחב: אני אסביר את המבנה כאשר נגיע למצגת.
ראובן ריבלין: כי לנו היה ויכוח נוקב ב-3 השנים האחרונות לגבי המטרות ולגבי הגורמים שלהם צריך לעזור יותר מכל, ונתקלנו בבעיות לא פשוטות עם ועדת התביעות.
ראובן ריבלין: לא רק שהם לא רצו להעביר כספים אלינו, הם ביקשו גם שאנחנו נעביר כספים שהיו אצלנו אליהם.
ראובן ריבלין: 90% מניצולי השואה נמצאים בישראל, ואנחנו נמצאים פה במצב של מאבק, כאשר כל המיליארדים האלה נמצאים והם מכוונים קודם כל לאותם ניצולי שואה שנמצאים איתנו ומצויים במצבים של קושי לקיים את עצמם.
ראובן מרחב: כ-40% מניצולי נמצאים בארץ ולא 90%.
קולט אביטל: 60%.
ראובן מרחב: יש ויכוח גדול על העניין הזה.
ראובן מרחב: אני מציע שנעבור למצגת, והדברים יובהרו.
ראובן ריבלין: גם 40% זה הריכוז הכי גדול שיש בעולם.
ראובן מרחב: הנתונים הכספיים יותאמו לנתונים המספריים.
ראובן מרחב: אם יהיו שאלות אחרי זה, אני אשמח לענות כמידת יכולתי.
ראובן מרחב: אני מבקש לומר מראש ש-85% מהכספים שועידת התביעות משלמת מגיעים ישירות לניצולי שואה ונפגעיה ולא עוברים בכלל את ועידת התביעות, עוברים מחשבון לחשבון.
ראובן מרחב: ועידת התביעות היא הבנק של ניצולי השואה הנזקקים ושל זיכרון השואה.
ראובן מרחב: יש לנו 10-20 שנה כדי לטפל בניצולי השואה עד זקנה ושיבה בתנאים הכי סבירים.
ראובן מרחב: אם אנחנו לא נפעל בשנים הקרובות כדי שמורשת השואה תהפוך למורשת אוניברסלית של עוולה איומה ותיכנס לתוכניות הלימודים בעולם, כמו שנכנס הנושא של הרנסנס האיטלקי ותרבות יוון.
ראובן ריבלין: בתנאי שניצולי השואה יטופלו בידנו בצורה הברורה ביותר, כדבר שהוא קודם לכל דבר אחר.
ראובן מרחב: אין שום פער בין הדברים.
ראובן מרחב: ניצולי השואה עצמם יאמרו, שהם רוצים להזכיר, אבל כאשר לא יהיה מי שיזכיר בגופו יצטרכו להיות אנשים שיזכירו ברוחם.
ראובן מרחב: זה מתחיל ביד ושם ומשואה, בתוכניות חינוכיות בגרמניה, אנגליה ובכל מקום אחר בעולם.
ראובן מרחב: אני מבקש עכשיו לעבור למצגת.
ראובן מרחב: אני דיברתי על 60 מיליארד דולר שהושגו מגרמניה וקצת פחות מאוסטריה.
ראובן מרחב: הכסף היחידי החופשי שיש היום לועידת התביעות, שלא מרותק לתוכניות שמוסכם עליהן מראש לתשלומים, הוא כסף של הרכוש היהודי במזרח גרמניה.
ראובן מרחב: ועידת התביעות הוכרה בשנת 1992 כיורש של הריכוז הזה.
ראובן מרחב: הכסף הזה משמש ברובו בשביל לעזור לניצולי שואה ולנפגעיה או בברית המועצות לשעבר או בישראל, לאנשים שברחו מחמת השואה וחיים שם.
ראובן מרחב: בנוסף, לשדרוג בתי חולים ולהקמת תשתיות פיזיות לרווחתם של אותם אנשים בארץ ובחו"ל.
ראובן מרחב: זה הכסף החופשי היחידי שעומד לרשות ועידת התביעות, והוא מחולק בהתאם.
ראובן מרחב: לועידת התביעות, שהוקמה על ידי נחום גולדמן ו-24 ארגונים יהודיים, יש מועצת מנהלים שמונה 48 איש, 2 מכל ארגון.
ראובן מרחב: במשך השנים נוספו לה 4 נציגי ניצולי שואה, 4 נציגי ממשלת ישראל ועוד 2 שממונים על ידי היו"ר.
ראובן מרחב: תחתיה יש ועד מנהל של 21 איש, שבראשותו עומד אני.
ראובן מרחב: בראש המועצה עומד עו"ד ג'וליוס ברמן מארצות הברית.
ראובן מרחב: על ידו מכהן נשיא לקשרי חוץ, ישראל זינגר, וגזבר שהוא נציג ניצולי שואה בארצות הברית, רומן קן.
ראובן מרחב: ישנו גם את מבקר הפנים, שהיה אברהם מלמד, ז"ל.
ראובן מרחב: את מקומו ממלא מספר שנים יגאל מולד, שהוא ישראלי.
ראובן מרחב: זה גוף שהוקם ביוזמה ישראלית.
ראובן מרחב: תחת הגופים האלה פועלות מספר ועדות.
ראובן מרחב: אני מציין את העיקריות ביותר: ועדת ההקצבות שבראשה עומד אדון ברמן.
ראובן מרחב: ועדת המשא ומתן שבראשה עומד אדון זינגר.
ראובן מרחב: ועדת ראיית החשבון וארגון שאחראי על מכירת הרכוש של יהודי מזרח גרמניה, שבראשה עומד נשיא הקונגרס היהודי העולמי.
ראובן מרחב: יש עוד מספר ועדות, שלא ראיתי טעם לפרטן.
ראובן מרחב: בכל הוועדות האלה יש ייצוג לישראל.
ראובן מרחב: הייצוג לישראל עומד על 30% מתוך ההרכבים השונים, כאשר בכל הנוגע להקצאות לישראל יש לישראל דעה שהיא די מכריעה.
סופה לנדבר: אתה לא עונה לנו על השאלות.
סופה לנדבר: אנחנו רואים את החוברת, בשביל מה אנחנו צריכים את זה.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים להבין כמה אנשים אתם מעסיקים, למה המצב של ניצולי שואה כל כך קשה היום וכו.
מרינה סולודקין: ולמה אנחנו בבית משפט נגד ועידת התביעות.
סופה לנדבר: אנחנו יודעים לקרוא את החוברת.
סופה לנדבר: אנחנו מבינים את החוברת.
סופה לנדבר: יש לנו כמה שאלות, ובשביל זה אנחנו הגענו לכאן.
סופה לנדבר: אלה שצופים בנו בבית, גם רוצים לדעת את השקיפות של העניינים, האדמיניסטרציה שאתם מחזיקים, למה אם המצב כל כך טוב המצב של ניצולי השואה הוא כל כך קשה.
ראובן מרחב: אני לא אמרתי שהמצב כל כך טוב.
ראובן מרחב: נשאלה פה שאלה, ואני השבתי תשובה.
ראובן מרחב: כל אחד זכותו לשאול מה שהוא רוצה, וזכותי לענות.
ראובן מרחב: אם אתם רוצים שאני לא אשיב, אני לא אשיב.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים לדעת מה מגיע לאנשים, מה הם יקבלו השנה ומה הם יקבלו בשנה הבאה.
מרינה סולודקין: איפה הנציגים שלנו בועדת התביעות.
ראובן מרחב: אני רוצה לעבור ישר לשנת 2006.
ראובן מרחב: בשנת 2006 ועידת התביעות השקיעה בישראל 239,000,000 דולר, כאשר 160,000,000 דולר הגיעו ישר לחשבונות של ניצולי שואה.
ראובן מרחב: 43,000,000 דולר נמסרו לקרנות לרווחת ניצולי שואה, קרן נפגעי השואה בראשותו של אדון פקטור, ולשתי קרנות אחרות.
ראובן מרחב: זה מביא אותנו לכך ש-208.000.000 דולר נמסרו כסיוע ישיר לניצולי שואה, מתוך 239,000,000 דולר.
ראובן מרחב: 17,000,000 דולר הושקעו בפרוייקטים, כולל שדרוג חדרי מיון ומיגון מתקנים בבתי חולים.
ראובן מרחב: 14,000,000 דולר הוצאו לצורכי הנצחה.
סופה לנדבר: אני לא הבנתי.
סופה לנדבר: 167,000,000 הלכו ישירות.
סופה לנדבר: לאן הלכו יתר הכספים?
ראובן מרחב: אני מדבר איתך על 239,000,000 דולר, שמהם 208,000,000 דולר הלכו ישירות לנפגעי שואה.
ראובן מרחב: זה מאזן לא מבוקר, מפני שבינואר 2007 אין עוד מאזן מבוקר ל-2006.
ראובן מרחב: 17,000,000 דולר הלכו לפרויקטים שניצולי שואה נהנים מהם, משתמשים בהם.
ראובן מרחב: 14,000,000 דולר הלכו לצורכי הנצחה וחינוך, כולל מערכת מאוד גדולה של הכשרת מורים, סמינרים וסיוע למפעלי הנצחה וחינוך, כמו יש ושם, משואה ולוחמי הגטאות.
מיכאל נודלמן: אתה אמרת 200,000,000 דולר הלכו לניצולי שואה, ו-17,000,000 דולר הלכו ישירות.
ראובן מרחב: אני מבקש לחזור על המספר.
ראובן מרחב: המספר הוא 239,000,000 דולר בשנת 2006.
ראובן מרחב: 165,000,000 דולר לפי תוכניות שונות, עובדי כפייה, סבל ומחנות.
ראובן מרחב: 43,000,000 דולר הוקצו לקרנות, כולל הקרן של רווחת נפגעי השואה, בערך 40,000,000 דולר ועוד 3,000,000 דולר לעוד קרנות אחרות.
ראובן מרחב: זה מביא אותנו ל-208,000,000 דולר.
ראובן מרחב: 17,000,000 דולר הושקעו בפרוייקטים לרווחת ניצולי שואה.
ראובן מרחב: 14,000,000 דולר שזה פחות מ-5% מכל ההקצאה ניתנו לצורכי הנצחה וחינוך ומחקר, כולל הקצאות ליד ושם, משואה ולוחמי הגטאות.
שמואל הלפרט: מה מספר חברי ההנהלה שלכם, וכמה מתוכם הם ניצולי שואה.
קולט אביטל: אתה אמרת כי פלוס/מינוס 200,000,000 הגיעו לארץ, חלקם במישרין, חלקם דרך קרנות, חלקם לסיוע לבתי חולים.
קולט אביטל: כמה הסכום הזה הוא אחוז ממה שהוציאה ועדת התביעות בשנת 2006ליתר הדברים.
קולט אביטל: כמה הוציאה ועדת התביעות, וכמה מזה הגיע לארץ.
ראובן מרחב: ההקצאה לישראל עומדת בדרך כלל על בין 55%-60% מכלל ההקצאה העולמית.
ראובן מרחב: כל הפרויקטים של הבינוי שמתקיימים היום בעולם, נמצאים רק בישראל.
ראובן מרחב: בשום מקום אחר אין בינוי בבתי חולים או במרכזי סיעוד גריאטריים.
ראובן מרחב: יש ויכוח גדול על מספר ניצולי השואה ומי מוגדר כניצול שואה, והויכוח הזה אומר כי בסופו של דבר יש בישראל כ-40% מכלל ניצולי השואה בעולם.
ראובן מרחב: ההקצאות הן בן 55%-60%, כאשר יש סוג של דברים שנעשים רק בישראל.
ראובן מרחב: הייתי מבקש מנוח פלוג, שמכיר את כל האנשים האלה אישית, יגיד כמה מחברי ההנהלה של ועידת התביעות הם ניצולי שואה.
ראובן מרחב: יש כאלה שנמצאים באנגליה, יש כאלה שנמצאים בארצות הברית ואני לא רוצה לטעות.
שמואל הלפרט: מה מספר חברי ההנהלה שלכם, וכמה מתוכם הם ניצולי שואה וכמה מתוכם הם ישראלים.
ראובן מרחב: אחרי שאנחנו דרשנו שינוי בהנהלת ועידת התביעות לפני כ-10 שנים - אמרנו שלא יכול להיות שמישראל יש רק שני ארגונים שמייצגים בעוד שיותר מ-50% מהניצולים נמצאים בארץ ויש רק שני נציגים - החליטו להוסיף 4 ישראלים ו-4 ניצולים להנהלה.
קולט אביטל: זאת אומרת, שיש 6 ניצולים.
ראובן מרחב: יש היום 23 ארגונים מכל העולם.
ראובן מרחב: יש 2 ארגוני ניצולים, ארגון מארצות הברית וארגון מהארץ ועוד 8 חברי הנהלה, 4 ישראלים ו-4 ניצולים.
ראובן מרחב: אותם הפרסונל מוגשים על ידי ממשלת ישראל ועל ידי ארגוני הניצולים, אבל מי שצריך לאשר אותם זה יושב ראש ההנהלה.
קולט אביטל: זאת אומרת שהוא יכול גם לא לאשר אותם.