GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: במסווה, האם מותר לדפוק את הציונים?
ראובן ריבלין: אפשר עוד לבקר, האנטישמיות היא הרבה יותר עמוקה.
משה זילקה: אין ספק.
ראובן ריבלין: היום בכל מקום לא אוהבים את האמריקנים.
ראובן ריבלין: אלה הן בעיות פוליטיות שמדינת ישראל צריכה להתמודד איתן.
ראובן ריבלין: האמירה שלך כאילו הנושא הציוני הוא הנושא שבו הם משתמשים כתירוץ או הנושא האנטישמי הוא תירוץ כדי לדפוק את הציונים, זה דבר חמור ביותר.
משה זילקה: על זה אין ספק, אני רק מציין את זה כנקודה שבעצם היום זה תפס תאוצה ואני רק מסביר זאת מנקודת ההשקפה שלנו, מבחינת הפעילות שלנו.
משה זילקה: מדאיג אותי גם מה שקורה היום בנושא האנטישמי הן באירופה והן בארה"ב, לדוגמה, מה שלא היה בשנים עברו, אני מופיע ומרצה הרבה מאוד במקומות הללו, כאשר הרציתי בקליבלנד לפני סטודנטים בהלל, הם הסירו את הכיפות שלהם כאשר הגיעו לפגישה, דבר שלא היה בעבר, לא בקליבלנד ולא בדטרויט ולא במקומות הללו.
משה זילקה: היום לצערי הרב, אנחנו לא עושים די כדי לתקוף את הנושא האנטישמי.
משה זילקה: הדבר הזה הוא באמת חשוב וכדאי שאנחנו נעשה פעולה כמו לגייס גם את הקהילות היהודיות כיוון שהנושא הזה מאוד מדאיג אותנו, כולל בכתובים בכל מה שמשתמע.
שלמה מולה: אני חבר הנהלה בהסתדרות הציונית וראש מחלקה למפעלים ציוניים וזה קשור גם לנושא האנטישמי.
שלמה מולה: אני דווקא רוצה לברך את חברת הכנסת קולט אביטל על מאמציה במשך שנים רבות דווקא בנושא הזה, כולל גם אתמול כשהיה דיון בראשותה של שרת החוץ בנושא הגלובלי האנטישמי.
שלמה מולה: ומבחינתנו לא הצלחנו דווקא למצוא מאמרים אקדמיים שסותרים או נוגדים את התפיסה והגישה הזאת של האוניברסיטה הזאת.
שלמה מולה: להיפך, מצאנו מרצים שמקבלים לגיטימציה להמשיך לתת שיעורים בתוך האוניברסיטה.
שלמה מולה: זה דבר מזעזע.
שלמה מולה: אני חושב שאפשר להתווכח, אפשר לבקר את מדינת ישראל על התפיסות הפוליטיות שלה, אבל לא יכול להיות שדווקא במוסד אקדמי, שצריך להיות מוסד נאור שהוא באמת מביא את כל התפיסות, ישרישו נתונים של אנטישמיות, בעיניי זה היה דבר מזעזע.
שלמה מולה: אני מאמין בדרך של שיתוף פעולה כדי לתקוף את הבעיה כי הבעיה היא שלנו ושל כל מי שבאמת הנושא של זכויות האדם עומד לנגד עיניו.
רוברט רוזט: אנחנו ביד ושם מקיימים לא מעט סמינרים לאנשי חינוך מחוץ-לארץ, הם באים אלינו כדי ללמוד על השואה ועל האנטישמיות.
רוברט רוזט: כשעלתה הבעיה ברומניה לפני שנים על החלק של הרומנים בביצוע השואה, אחת מהפעולות שלנו הייתה להביא פוליטיקאים צעירים מרומניה לסמינר ביד ושם.
ישראל מי-עמי: כבוד יושב-ראש הוועדה, השגריר הנכבד, חברי הכנסת הנכבדים, משרד החוץ הוא גוף ער מאוד ומודע מאוד לבעיית האנטישמיות.
ישראל מי-עמי: כל דיפלומט ישראלי שיוצא לאחת מהשגרירויות בנציגויות שלנו ב-90 מקומות בעולם, מקבל מודעות לרגישות של תופעת האנטישמיות.
ישראל מי-עמי: אשר למקרה הקונקרטי של אוקראינה, השגרירות שלנו בראשותה של השגרירה נעמי בן עמי, מעלה את הנושא של האנטישמיות בכל שיחה שהיא מנהלת עם אנשי ציבור ופקידות השלטון של אוקראינה, החל מהנשיא וכלה בסגן שר החוץ או סגן אחר בממשל האוקראיני.
ישראל מי-עמי: קשה לומר שיש תוצאות טובות והחלטיות, והעובדה היא שאנחנו מתכנסים פה, אבל נעשה מאמץ מרוכז.
ישראל מי-עמי: לכן אני מברך אתכם על שהתכנסתם, שזימנתם את השגריר האוקראיני.
ישראל מי-עמי: לפרלמנט יש תפקיד נכבד למאבק באנטישמיות, אנחנו מקווים שיושב-ראש הכנסת תבקר באוקראינה וגם כן תעלה את הנושא הזה בבוא העת.
ישראל מי-עמי: תודה רבה.
השגריר איהור טימופייב: (תרגום).
השגריר איהור טימופייב: אני רוצה להודות לחבר-הכנסת שנתן לי את האפשרות להשתתף כאן ולהגיד דברים.
השגריר איהור טימופייב: נעים לי לראות את האנשים שאני יכול להכריז כחבריי.
השגריר איהור טימופייב: ראשית כל, אני בתור שגריר ובתור אזרח אוקראיני רוצה להגיד שאני שמח שהנושא האמור שהיום נידון לא הנושא העיקרי של יחסינו ההדדיים.
השגריר איהור טימופייב: מי שעוקב אחרי התופעה, רואה שהן הנשיא, הן רה"מ, הן אנשי הפרלמנט, באמת עושים את כל המאמצים כדי למנוע את העניין.
השגריר איהור טימופייב: אני רוצה לציין במסר שלישי שאני מאוד מודה לקולט אביטל, לחבר-הכנסת נודלמן שהיו כל-כך ערים ופעלו ומנעו בצורה יעילה מאוד את התופעה בצורה מהירה ביותר.
השגריר איהור טימופייב: הנושא טופל ממש תוך יומיים והוא עלה במליאת הפרלמנט האוקראיני.
השגריר איהור טימופייב: דבר אחרון אני רוצה לציין שאני מאוד גאה בפורום שנעשה בספטמבר ע"י אוקראינה שנועד לציין את כל הטרגדיה של קייב.
השגריר איהור טימופייב: תודה רבה, אני מודה לכם מאוד.
מיכאל נודלמן: כב' השגריר, יש לי פה נייר על בדיקות שעשו במכון בינלאומי סוציולוגי בקייב, קומיס שמו.
מיכאל נודלמן: הסוציולוגיים דואגים מאוד על הדינמיקה בנושא אנטישמיות באוקראינה.
מיכאל נודלמן: הרמה של אנטישמיות בתקופה הזו מ-1994 עד 2006 אומרת שהאנטישמיות גדלה מאוד באוקראינה.
מיכאל נודלמן: חלק מהאנשים נשאלו אם הם מוכנים שהיהודים יהיו חברים שלהם, זה פחת מ-1994 עד 2006 מ-38 אחוז עד 21 אחוזים.
מיכאל נודלמן: אני מאמין למה שאמר פה השגריר, יש עוד דבר ביום 15.11.06 בתגובה לידיעה על מה שקרה בפרלמנט ובקשר כולל יותר של תופעה אנטישמית באוקראינה, הודיע נשיא המדינה, ויקטור יושנקו כי המדינה תגיב באופן חריף לכל גילוי של גזענות ודברים דומים.
מיכאל נודלמן: במסגרת זאת, הנשיא יושנקו הטיל על שירות הביטחון האוקראיני, על הפרקליטות הראשית ועל משרד החינוך לבחון את הפעילויות האקדמיות ובמידה ויהיה צורך - לבטל רישיון פעילותה.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שהוא מבין שתופעות כאלו הן לא לטובת היחסים בין המדינות.
מיכאל נודלמן: אבל זה פוגע באוקראינה, צודק חבר-הכנסת ריבלין, זה חיידק שאוכל את כל הדמוקרטיות ואנחנו מדינות דמוקרטיות.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מאדון השגריר להבין גם שאם יש פה ביקורת, זה לא ביקורת נגד, זה ביקורת בעד שבאוקראינה לא תהיה אנטישמיות, בעד שבאוקראינה תהיה דמוקרטיה אמיתית.
מיכאל נודלמן: ואני חושב שמשרד החוץ צריך לעבוד יותר חזק נגד האנטישמיות ולא לקיים ישיבות של פעם בחצי שנה.
מיכאל נודלמן: צריך לקיים אינסוף ישיבות וצריכות להיות תוצאות.
מיכאל נודלמן: כשהיה שלטון קומוניסטי, היתה אנטישמיות שלטונית, אבל ספרים כאלה לא יכולתי לקנות באף חנות.
מיכאל נודלמן: עכשיו המצב הפוך, אין אנטישמיות בשלטון האוקראיני, אבל יש אנטישמיות ויש ספרים שאי אפשר היה לקנות קודם.
מיכאל נודלמן: זאת בעיה קשה, שאי אפשר לפתור אותה מיד, אבל אנחנו צריכים לעבוד וגם השלטון האוקראיני.
ראובן ריבלין: כמובן טוב שהשגריר נמצא פה והדברים שלי לא מופנים לשגריר, אלא רק לפורום הישראלי שנמצא פה בכל מגווני העיסוקים שלהם, ליד ושם, למועצה הציונית ולנתי"ב.
ראובן ריבלין: אני ערכתי ביקור ממלכתי, ביקור של פרלמנט מול פרלמנט, אבל ניתנה לי הזדמנות לנאום לפני הפרלמנט של ליטא בלטביה, גם בוילנה וגם בריגה.
ראובן ריבלין: משום שהתחושה היום, של הדור השלישי לאחר השואה, היא שלמעשה אשמים או הגרמנים או הרוסים, מעולם העמים שלהם לא היו חלק מהשואה הנוראית שנפלה על עמנו.
ראובן ריבלין: ואני רציתי להסביר להם מה עשו ההורים שלהם והסבים שלהם ועל כך שהטנקים הגרמנים עברו, והאס.
ראובן ריבלין: אס.
ראובן ריבלין: חזרו לארצותיהם ושלושה חודשים השאירו אותם לבד, כבר לא היה צריך לעשות הרבה.
ראובן ריבלין: רוב העבודה נעשתה על-ידי העמים.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, במקום שלא ימכרו את הספרים, במקום שלא יהיה מי שיקנה את הספרים, לא יציגו אותם למכירה.
ראובן ריבלין: וצריך להסביר בכל מקום ומקום בלי כחל וסרק, בלי להסתיר בשום אופן איזושהי עובדה שהיא לפעמים מקשה על היחסים היום.
ראובן ריבלין: אבל בלי לנקות את האבק ובלי שהעמים האלה יודו באשמה שלהם לאנטישמיות הנוראית שהיתה, לא נוכל אף פעם לרפא את האנטישמיות.
ישראל מי-עמי: חבר-הכנסת ריבלין, להזכיר לך את האפיזודה מהביקור שלך, כשאתה נאמת בפרלמנט והמתורגמנית קראה את דבריך, היא התחילה לבכות.
ישראל מי-עמי: שזה דבר נדיר שאני לא שמעתי עליו.
ראובן ריבלין: אני לא רציתי שהיא תבכה, אני רציתי שהיא תבין שאנחנו בכינו, שאנחנו לא נבכה יותר, זה הכל ולא נוותר כהוא זה.
ראובן ריבלין: אז התחילה חדירה יפה ביותר של האינטרנט לארצות האלו, הוויכוח בהתחלה היה קשה מאוד.
ראובן ריבלין: התגובות נגד נציג מדינת ישראל היו קשות מאוד, הוא אומר דברים כאלו, הוא מטיח נגד העם.
ראובן ריבלין: אבל נפתח הוויכוח ויושב-ראש הפרלמנט של לטביה אמרה לי לאחר שלושה ארבעה חודשים, כאשר הגל הראשון של ההתקפות האנטישמיות הבלתי מרוסנות כתוצאה מהנאום שלך התחיל להירגע, התחיל הניסיון לחפש ולראות מהי האמת ההיסטורית.
ראובן ריבלין: ואני חושב שגם זו דרך להילחם באנטישמיות.
מיכאל נודלמן: נשיא אוקראינה נתן למוסדות שלו כמו מאופ, אני צריך להגיד שמאופ זה מקום פרטי, אבל יש שם כמעט 50 אלף סטודנטים מכל רחבי הארץ.
מיכאל נודלמן: הם רצו לסגור, אבל בימ"ש לא אישר.
מיכאל נודלמן: אנחנו בקביעה שלנו צריכים לבקש לסגור את המכון האנטישמי לאלתר.
מר כגנוביץ': (מתרגם) אני איש תקשורת, אני רוצה להגיד שלתופעה הזאת יש גם צד שני, האנטישמיות היא דבר מאוד לא נעים, אבל יש לו גם צד נוסף שאני רוצה להאיר.
מר כגנוביץ': לפעמים היהודים בעצמם קצת מעוררים את הדברים.
מר כגנוביץ': למשל יהודים שבאים ל"אומן", מתנהגים בצורה מאוד פרובוקטיבית.
ישראל מי-עמי: הוא קרא את זה בעיתון?
מרינה סולודקין: הוא קרא את זה בעיתון.
ישראל מי-עמי: זהו, הוא רק צריך להדגיש.
ראובן ריבלין: יש ישראלים שלא מתנהגים יפה ברומא ובלונדון, נו אז מה.
מר כגנוביץ': (מתרגם) אני עצמי גם ראיתי את זה ב"אומן" וגם אני רואה אותם בארץ, אני יכול להביא אותם כדוגמאות.
מר כגנוביץ': היהודים גם מודעים לעניין וגם השתנו בעצמם קצת.
מר כגנוביץ': בחינוך של היהודים יש מקום לשיפור רב.
מר כגנוביץ': אנחנו יודעים שאנחנו העם הנבחר אבל צריך להסביר מה זה אומר.
מר כגנוביץ': העם הנבחר אמור להיות טוב יותר ולהוות דוגמה.
מיכאל נודלמן: תודה רבה לכולם על ההשתתפות, הישיבה נעולה.
זאב אלקין: אני פותח את הישיבה.
זאב אלקין: אתחיל באיזושהי תזכורת הסטורית, ואז נראה מה אנחנו עושים.
זאב אלקין: בישיבה האחרונה שהתקיימה כאן בשבועות האחרונים לאחר הפגרה, אנו דנו בשינויים הצפויים בכל הנושא של התאמות בבחינות הבגרות לתלמידים עולים, קיבלנו כאן כחומר לדיון את הטבלה הזאת שבזמנו הוגשה לנו בתאריך 27 בנובמבר.
זאב אלקין: הטבלה הזאת כללה את השינויים העיקריים שמשרד החינוך הולך לבצע.
זאב אלקין: במסגרת הדיון על הטבלה עלו אצלנו מספר שאלות שאני מקווה שמשרד החינוך הגיע ערוך עם כל התשובות על השאלות שהועלו כאן בעקבות הפרוטוקול.
זאב אלקין: ונאמר לנו לקראת תום אותו הדיון שכסיכום לטבלה וכתוצאה מההוראות שניתנו כאן, משרד החינוך לוקח על עצמו עד חנוכה לגבש נוסח חוזר מנכ"ל בעניין הזה ולהגיש אותו לעיוננו.
זאב אלקין: קיווינו לקיים ישיבה לפני חג החנוכה מסיבות פרוצדוראליות שונות דחינו את קיום הישיבה מייד לאחר חג החנוכה.
זאב אלקין: רק לצערנו כשקבענו את מועד הישיבה קיבלנו תשובה ממשרד החינוך שהנוסח תרם מוכן ולא יכולים להעביר אותו אלינו וביטלנו את הישיבה שתוכננה לשבוע אחרי חנוכה.
זאב אלקין: בעקבות הביטול קיבלנו מכתב ממשרד החינוך שאני מקריא אותו ככתבו וכלשונו, הוא חתום על ידי לאה רוזנברג הסמנכ"לית שהיא המלווה אותנו בעבודתנו:
זאב אלקין: סעיף ראשון: הנוסח החדש לחוזר מנכ"ל היה מוכן לפני חג החנוכה אז כנראה שחלה איזה שהיא אי הבנה ויכולנו לקיים את הישיבה המקורית, פשוט לא הועבר אלינו בזמן נוסח החוזר.
זאב אלקין: סעיף שני: מועד הוצאת חוזר מנכ"ל אינו מתואם עם מועד חג החנוכה.
זאב אלקין: סעיף שלישי: הנוסח החדש יפורסם בחוזר מנכ"ל היוצא בחודש פברואר.
זאב אלקין: סעיף רביעי: הנוסח העומד להתפרסם בחוזר מנכ"ל יועבר לידיעת בתי הספר עם שובם מחופשת החנוכה.
זאב אלקין: בהתבסס על המכתב הזה קבענו את הישיבה של היום כי הבנו על סמך המכתב הוא אומר דברים מאוד פשוטים וברורים, שאל"ף, יש נוסח מוכן של חוזר מנכ"ל והוא היה מוכן עוד לפני החנוכה כפי שהסתבר ורק בטעות לא הגיע לידינו.
זאב אלקין: ודבר שני שזה הנוסח אותו הנוסח שהיה מוכן לפני החנוכה, מיד עם שובם של מנהלי בתי הספר מחופשת החנוכה היה צריך לצאת לשטח.
זאב אלקין: שוב, המכתב נושא תאריך 21 בדצמבר.
זאב אלקין: לא יכולנו לקבוע את הישיבה באופן מידי בגלל הדיונים על התקציב ולכן זה נדחה עד היום לתאריך הראשון בינואר.
זאב אלקין: כשקבענו את הישיבה, תכננו כמובן שבמוקד הישיבה יונח נוסח של אותו חוזר מנכ"ל שבסופו של דבר לפי הסיכום שלנו עם משרד החינוך, על זה הייתה צריכה להיות ישיבה מסכמת, כי על הכוונות ועל הכיוונים הראשיים שמענו.
זאב אלקין: היו כל מיני שאלות שדרשו הבהרות, אנשי משרד החינוך בעצמם אמרו שברגע שיתיישבו לנסח את נוסח החוזר אז הם יצטרכו להכריע בכל מיני דקויות שעלו כאן בדיון ושלא הייתה עליהם תשובה בטבלה שקיבלנו.
זאב אלקין: אני מאוד קיוויתי שנוכל לקבל את נוסח חוזר המנכ"ל עוד תרם הדיון כדי שנוכל לקבל חוות דעת ולהתייעץ עם כל מיני גומרים בתחום החינוך לקראת הדיון, לצערי נכשלתי בניסיונותיי כנראה שוב בגלל אי הבנות לקבל את הנוסח לפני הדיון, אבל אני סמוך ובטוח שנציג משרד החינוך הגיע לכאן עם הנוסח מוכן של חוזר מנכ"ל שתכף יונח על שולחננו וישמש לנו בסיס לדיון, כי בינתיים כל מה שקיבלתי זה מכתב למורים שהוא כולל מידע כללי מאוד שהוא פחות או יותר אפילו קצר יותר ממה שאנחנו קיבלנו בדיון הקודם.
זאב אלקין: אז על המכתב הזה, הוא שונה קצת, יש לי שאלות על המכתב הזה, לדעתי הוא לא בדיוק תואם מה שהוצג לנו, לצערי לרעה ולא לטובה, אני קיוויתי שהשינויים יהיו לטובה, אבל אני לא בטוח שאני מעוניין לקיים דיון על הנוסח המכתב, אני מעוניין לקיים דיון על אותו נוסח שהוא בסופו של דבר יהפוך למחייב ואותו נוסח טיוטת המנכ"ל.
זאב אלקין: אז השאלה אליך, האם המסמך איתך והאם הוא יכול להיות מונח על שולחננו?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: נוסח החוזר, לא יהיה שונה מהעקרונות שהונחו פה.
זאב אלקין: זאב אלקין: אני שואל לגבי המסמך.
זאב אלקין: יש מסמך שמשרד החינוך טוען שהנוסח שהחדש של חוזר מנכ"ל כבר מזמן מוכן במשרד החינוך עוד לפני חג החנוכה, האם הנוסח הזה הוא איתך והוא יכול להיות מונח על שולחננו בישיבה הזאת?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: אני אומר שוב, הנוסח אינו שונה.
זאב אלקין: זאב אלקין: הוא יהיה כזה?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: הוא יהיה כזה.
זאב אלקין: לא מילה במילה, אולי רק ישתפר אפילו.
זאב אלקין: זאב אלקין: מצוין, אני שואל על המסמך, נוסח חוזר מנכ"ל.
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: כשאנחנו נותנים מכתב לבית ספר, אנחנו עושים אותו שונה מהקשר כשהוא בחוזר מנכ"ל.
זאב אלקין: זאב אלקין: היות ואני מודע לעובדה הזאת, רצינו לדון כאן על הנוסח של חוזר מנכ"ל, הובטח לנו על ידי משרד החינוך שהנוסח הזה יונח על שולחננו גם אם הוא עוד לא יפורסם לבתי הספר כדי שנוכל להגיב עליו, זה דווקא מצוין אם הוא יונח על שולחננו לפני שהוא יוצא לבתי הספר ולא אחרי.
זאב אלקין: עכשיו, הנוסח הזה, שוב כאמור במסמך שלאה שלחה לנו, מוכן כבר מזמן במשרד החינוך, ככתבו וכלשונו, היא לא מדברת על מכתב, היא מפרידה כאן, היא אומרת, יש מכתב למנהלים ויש נוסח חדש לחוזר מנכ"ל שהוא הספיקו להכין אותו עוד לפני חג החנוכה.
זאב אלקין: אז האם המסמך הזה הוא איתך והאם הוא יכול להיות מונח על שולחננו?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: מה שמונח לפני זה המכתב הזה שעקרונית הוא לא יהיה שונה מהחוזר.
זאב אלקין: זאב אלקין: אמרתי שחוזר מנכ"ל מנוסח בצורה שונה מהמכתבים שיוצאים למנהלים.
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: זה טכנית, אבל לא בעקרונות שלו.
זאב אלקין: זאב אלקין: בעקרונות אנחנו דנו לפני חודש וחצי ולא התכוונו כאן לקיים דיון נוסף בעקרונות, אלא אם כן משרד החינוך חוזר בו מהעקרונות שדווחו לנו ויכול להיות שזה מה שקורה אבל אני גם לא בטוח שאנחנו בפורום המתאים לכך.
זאב אלקין: ושוב, אני לא רוצה לקיים דיון סתם, כי כל עוד שאין נוסח של חוזר מנכ"ל אין באפשרותנו לדעת בסופו של דבר מה הולך להיות מיושם עד לפרט האחרון.
זאב אלקין: ואנחנו מסתובבים במעגל הזה בערך כבר חצי שנה, עם הבהרות על הכיוונים העקרוניים שעל רובם אגב אנחנו מאוד מברכים ומאוד מחזקים ומודים מאוד למשרד החינוך על כך שהוא הולך ליישם את ההתאמות האלה.
זאב אלקין: אבל היכולת שלנו לשפוט את מה שמונח לפנינו היא תלויה בסופו של דבר במסמך שקוראים לו חוזר מנכ"ל, לא מכתב למנהלים.
זאב אלקין: אני מאוד שמח שקיבלתי מכתב למנהלים, בעקבות המכתב הזה התעוררו אצלי שאלות שונות לעומת מה שהונח בפנינו, אני גם מתכוון להעביר את השאלות האלה למשרד החינוך, אבל אני לא בטוח שהמכתב הזה עם כל הכבוד למכתב שווה קיום ישיבה של ועדת משנה.
זאב אלקין: הוועדה הייתה אמורה לדון בנוסח חוזר מנכ"ל, כך סיכמנו, זה מה שהובטח לנו על ידי משרד החינוך, כך הודענו, אם תסתכל בכותרת הישיבה, כתוב, חוזר מנכ"ל.
זאב אלקין: ביקשנו את המסמך ממשרד החינוך לפני מספר ימים.
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: יש לי כאן מסמך של גברת לאה רוזנברג, ואני לא ידעתי שלמסמך שלאה חתומה עליו, קוראים חוזר מנכ"ל.
זאב אלקין: זאב אלקין: אני לא יודע, מן הסתם לאה, אני מאוד אשמח שלאה תהיה מנכ"לית משרד החינוך, אני תומך בזה ואולי זה יבוא פעם, אבל כרגע היא לא מנכ"לית משרד החינוך אז אני לא מאמין שהיא יכולה להיות חתומה על חוזר מנכ"ל כשהיא לא מנכ"לית.
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: לא, זו טיוטה, אנחנו מדברים על טיוטה.
זאב אלקין: זאב אלקין: יש טיוטה מוכנה של נוסח חוזר מנכ"ל?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: אני אראה לך מה יש לי, והוא לא שונה מהמכתב, הוא לא שונה הרבה מהמכתב.
זאב אלקין: אלי זרחין: אדוני היושב ראש, כאיש שטח, איש בית ספר, אני אומר לך שלמכתב זה יש תוקף מחייב, מכתב זה כמו שהוא הוא מחייב בית ספר מ- 27 לדצמבר לשנות את ההערכות, כפי שהוא כתוב.
זאב אלקין: בגלל שכתובים כאן
זאב אלקין: דברים קצת שונים ממה שהמשרד מתחייב כאן לעשות, זה מבלבל, אז שוב יש לו תוקף.
זאב אלקין: זאב אלקין: מה שמופיע פה זה לא נוסח של חוזר מנכ"ל, אתה מציג בפניי מכתב שמופנה על ידי לאה לרחלה שיפר.
זאב אלקין: לאה רוזנברג, כותבת במכתב רשמי לכנסת, אני מניח שאתה לא מעלה על דעתך שמשרד החינוך הוציא מידע לא נכון לכנסת בצורה רשמית.
זאב אלקין: כתוב, סעיף ראשון, אני שוב מקריא אותו, "..
זאב אלקין: הנוסח החדש לחוזר מנכ"ל היה מוכן לפני חג החנוכה..", זאת אומרת שהמסמך הזה קיים לפי הטענה של משרד החינוך, כבר חודש כמעט אם אני לא טועה בתאריכים של חג החנוכה.
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: היא התכוונה בהגדרות שלה, למה שאני מציג לפניך.
זאב אלקין: זאב אלקין: איך יכול להיות?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: המכתב הזה שלנו, או את המכתב שלה?
זאב אלקין: שוב, מסמך רשמי, היא לא כותבת העקרונות של הנוסח לחוזר מנכ"ל, ההנחיות שהעברתי לרחלה שיפר לקראת ההכנה של חוזר מנכ"ל.
זאב אלקין: היא כותבת שחור על גבי לבן, הנוסח החדש לחוזר המנכ"ל היה מוכן לפני חג החנוכה, הנוסח, לא עקרונות, לא שום דבר אחר, שחור על גבי לבן בחתימה שלה, מאוד שימח אותי שקיבלתי את המכתב, כמעט עמדתי להתנצל על אי ההבנה שהייתה בביטול הישיבה כי הבנתי מהמכתב שאנחנו יכולנו לקיים את הישיבה במועד סביב אותו מסמך והיום אתה אומר לי שהנוסח החדש ינוסח לקראת חודש פברואר ובינתיים יש את העקרונות שנמצאים במכתב שיצא לי שם או במכתב שיצא שם, תסכים איתי שזה שני דברים שונים.
זאב אלקין: אז הנוסח החדש של חוזר מנכ"ל לא בידך?
זאב אלקין: ידידיה בן- שמחון: אם היה לי הייתי נותן לך.
זאב אלקין: זאב אלקין: אז לצערי אני מחויב לסגור את הישיבה, לפזר אותה, עם בקשת הבהרות ממשרד החינוך.
זאב אלקין: בוריס חנוכייב: לפני כן כבוד היושב ראש, רציתי להגיד שקיימת החלטת ממשלה ממאי 1999 שמתייחסת לאוכלוסיות עולי בוכרה וקווקאז ושם הושם דגש על נושא החינוך שתינתן עדיפות.
זאב אלקין: זאב אלקין: בסדר, אבל היא לא קשורה לבגרויות באופן פרטני.
זאב אלקין: באותה החלטת ממשלה, יש סעיף על הבגרויות?
זאב אלקין: בוריס חנוכייב: כפי שזכור לי, יש דגש מאוד חזק על נושא החינוך.
זאב אלקין: זאב אלקין: לא, דגש על נושא החינוך זה מצוין, אני מאוד שמח.
זאב אלקין: בוריס חנוכייב: בגרות זה חלק מאוד חשוב בתוך החינוך.
זאב אלקין: זאב אלקין: אני מאוד שמח שאתה כאן, ועדת המשנה הזאת עובדת כבר חצי שנה ואנחנו מאוד נשמח ביוזמתך, אם משרד הקליטה יזום את זה מצוין, אנחנו נקבל את זה בברכה ונקיים פה ישיבה מיוחדת על כל הנושא הזה של קליטת תלמידים עולים יוצאי בוכרה וקווקאז.
זאב אלקין: כמו שאנחנו גם מתכוונים לקיים ישיבה בזמן הקרוב על קליטת תלמידים עולים של יוצאי אתיופיה.
זאב אלקין: הסיבה היחידה שעוד לא הגענו לדיון המיוחד על הנושא הזה, מעבר לעובדה שהיה פה דיון כללי של ועדה של עלייה וקליטה שנגעה בזה, היא מאוד פשוטה, אנחנו מנסים קודם לסגור את החובות מול משרד החינוך, שאותם תהליכים שפתחנו מול משרד החינוך והובטחו לנו דברים עם לוח זמנים מאוד ברור, אנחנו מנסים להקפיד שהם אכן מקויימים.
זאב אלקין: וברגע שנסגור את הקצוות, אני מאוד אשמח לפתוח ולא בישיבה אחת, אולי אפילו בסדרת ישיבות שבין השאר תתייחס לנושא הזה.
זאב אלקין: אלי זרחין: אני מבקש אדוני היושב ראש כן להעיר על המסמך הזה כמה הערות, מפני שקודם כל, ידידיה אמר שזה בסיס לחוזר והדבר השני, שוב כאיש בית ספר אני אומר, המסמך הזה מחייב, גם חוזר 2003 מדובר עליו כאן, החתום על ידי רחלה שיפר, המסמך הזה מחייב.
זאב אלקין: זאב אלקין: אני רואה את הרכב הישיבה, לכן אני מציע לך, ואני חושב שזה גם יהיה לטובה, שתעביר אלינו בכתב את הערותיך בעקבות המכתב הזה, אנחנו גם אם נקבל זה מתייחס לכל האנשים שנוכחים כאן, אם יש להם הערות למכתב הזה ולחוסר ההתאמה בין המכתב הזה לבין מה שהוצג בפנינו, אנחנו נעביר מכתב רשמי שלנו בבקשת הבהרות למשרד החינוך, אבל אני לא רואה לנכון לקיים את הישיבה כי אין אותו מסמך בסיסי שהיה אמור להיות בבסיס הישיבה.
זאב אלקין: אני מאוד מצטער על כך שהטרחנו לפה את האנשים, כי אם היינו מקבלים הבהרה ממשרד החינוך שלמרות מה שסוכם החוזר עוד לא מוכן, אז כמובן לא היינו קובעים את הישיבה, אלא הינו קובעים ישיבה בנושא אחר.
זאב אלקין: והיתר כבר יהיה בהתכתבות ביני לבין מנכ"ל המשרד בעקבות הפרשה הזאת, אבל אני לא רואה משמעות לקיום של הישיבה.
זאב אלקין: אני שוב מצטער מהנוכחים, אבל לצערי אני חייב לנעול את הישיבה.
מיכאל נודלמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: זו ישיבה שלישית בנושא קבלת אשרת כניסה לישראל.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים שהיו פה דיונים חריפים, ביקשנו ממשרד הפנים שינויים בפרוצדורות ודיברתי גם בוועדת הכספים, בעת שנערך דיון על תקציב ומדיניות, ושם הצגתי את הבקשות בשם הוועדה שלנו ובשם אלה שהשתתפו בדיונים השונים, ועכשיו יש תוצאות.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מכבוד מנכ"ל משרד הפנים לדווח לנו איזה שינויים יש ומה אנחנו צריכים לצפות בקרוב.
רם בלינקוב: בוקר טוב לכם, אני אתייחס ברשותכם בתחילה לפי סדר הדברים שהוועדה כתבה לי.
רם בלינקוב: לגבי מתן ויזה רב פעמית לחמש שנים, ביקשתם שנשקול במקום שלוש שנים, אנחנו החלטנו לא לקבל את בקשתכם והעלינו את זה לעשר שנים במקום חמש.
רם בלינקוב: זכאי שבות שמותר להם באופן מצטבר להיות עשרים ושבעה חודשים יקבלו ויזה רב פעמית למשך עשר שנים.
רם בלינקוב: זה דבר אחד.
רם בלינקוב: אחר כך לאפשר מילוי טפסים לקבלת האשרה באמצעות האינטרנט כדי לחסוך נסיעות ארוכות לקונסוליות מכל רחבי ברית המועצות לשעבר.
רם בלינקוב: קודם כל היום אנחנו לא מונעים את הדבר הזה, הוא לא מספיק מפותח, כבר דיברנו עם משרד החוץ ואנחנו מתכוונים לדבר עם משרד התיירות על מנת להרחיב את השימוש באינטרנט מתוך מגמה שהוא ייהפך לשימוש המוני.
רם בלינקוב: תחילה יש צורך להתאים את הפלטפורמות ואחר כך גם נצטרך לפרסם את זה.
רם בלינקוב: כי זה דבר שאנשים די נרתעים מלעשות אותו וגם האינטרנט הוא לא כל כך חדר שם, אבל בעקרון אין לנו התנגדות לעניין הזה, ואנחנו נעשה פעולות להרחיב את השימוש בזה.
רם בלינקוב: אנחנו גם בודקים את האפשרות, שלפחות חלק מהאנשים שבאים לכאן, על פי קריטריונים שאנחנו עוד לא יודעים בדיוק מה הם יהיו, לא יצטרכו לבוא פיזית לקבל את האשרה.
רם בלינקוב: אלא האם הוא בנאדם שבא כל שנה לבקר כאן, והמערכת כבר יודעת ומכירה אותו היא תנפק לו את האשרה למשל באמצעות הדואר, או בעתיד באמצעות האינטרנט, ואז הוא יקבל את הויזה כשהוא מגיע לארץ, יעשו לו את החותמת.
ראובן ריבלין: איך הוא יידע?
רם בלינקוב: יגידו לו כשהוא יפנה או יגיש בקשה, זה לא יקרה מחר בבוקר, אלו תהליכים שלוקחים זמן.
ראובן ריבלין: שלא יהיה מצב, שבו אני נמצא באורל ואני לא יכול להגיע למוסקבה, אני מקבל הודעה בדואר שהכל בסדר וכשאני מגיע לנתב"ג, פתאום אומרים לי לך הביתה.
רם בלינקוב: עד שלא נסדר שהמערכת תעבוד בצורה הטובה ביותר, זה לא יקרה.
רם בלינקוב: כיום בינתיים, אתה חייב להגיע, או סוכן בשמך.
רם בלינקוב: זה עולה הרבה כסף, מאה יורו, ואנחנו נפעל לזה שבעתיד בכלל לא יהיו חייבים להגיע, גם לא באמצעות סוכנים, אבל לא כולם.
רם בלינקוב: זה דבר שייקח לנו זמן, כי צריך להקים מערכות ולקבוע קריטריונים מי לא.
רם בלינקוב: לגבי הדרישה להנפקת שלושה עשר מסמכים, הבאתי לכם את הנוהל, אני אלך קודם כל לבקשה הרביעית ואז אני אחזור לשלישית.
רם בלינקוב: אתם ביקשתם לבטל לאלתר את הדרישה לערבות כספית על סך חמישה עשר אלף שקל.
רם בלינקוב: קודם כל בדקנו את זה והיום שלושה אחוז בלבד נדרשים להפקיד ערבות.
רם בלינקוב: שלושה אחוז מתוך התיירים מברית המועצות נדרשים.
רם בלינקוב: אבל היום לנו יש כעשרים ושבע לשכות למינהל אוכלוסין, היום כל מנהל לשכה רשאי לבקש ערבות, לפי שיקול דעתו.
רם בלינקוב: אנחנו מבטלים את שיקול הדעת הזה ממנהלי הלשכות, ורק מנהל מינהל האוכלוסין או המנכ"ל יהיה רשאי לבקש ערבות, במקרים שנקרא להם מקרים שזה ייראה להם.
רם בלינקוב: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו לבטל לגמרי את הדבר הזה, כי יש מקרים שאתה כן רוצה.
רם בלינקוב: אבל זה יהיה דבר שהוא הרבה פחות שכיח, מאחר וזה עולה בכלל דרג וזה לא ברמת השטח, ויישמר למקרים שבהם יש חשד מאוד סביר שעלולה להיות כאן בעיה.
ראובן ריבלין: האם חובת ההוכחה היא על המבקש?
ראובן ריבלין: כלומר, האם הכלל שצריך לשלם ערבות, אלא אם כן פותרים אותך, או האם הכלל יהיה שאתה לא צריך לשלם ערבות אלא אם כן מחייבים אותך.
רם בלינקוב: גם היום זה ככה.
רם בלינקוב: גם היום, ברירת המחדל היא שלא מבקשים ערבות, והראיה היא שתשעים ושבעה אחוז לא מבקשים היום.
ראובן ריבלין: אני אספר לך פעם על סיפור על המשחק כשנסענו לרוסיה, כשחודורוב היה השוער, ואחד כל הזמן צעק "ארבעים אלף", נסענו איתו ברכבת מירושלים לרמת גן, ובחזרה, והוא שיגע אותנו.
ראובן ריבלין: בסוף, בבית שמש זה כבר נמאס, נתנו לו סטירה ושאלנו 'מה ארבעים אלף'?
ראובן ריבלין: והוא אמר: "ארבעים אלף איש ישבו באיצטדיון והציפור עשתה פיפי דווקא על הראש שלי".
ראובן ריבלין: שלושה אחוז, זה דבר שלגבי כל בנאדם שזה פגע בו זו זעקה.
ראובן ריבלין: השאלה היא, כאשר אתה בא ואומר יש שיקול דעת למינהל האוכלוסין לבוא ולחייב, שור מועד או מישהו שיש חשש כבד מאוד שאיזה שהוא דבר של כניסה לא רצינית, כניסה מניפולטיבית, אז אתה בא ואומר אני נותן לו חמש עשרה אלף.
ראובן ריבלין: אבל שלושה אחוז, מי זה השלושה אחוז, מי שזה פגע בו הוא מאה אחוז לגבי עצמו.
רם בלינקוב: זה נכון, לגבי עצמו הוא מאה אחוז, אבל אני עניתי לך על השאלה שלך לגבי ברירת המחדל.
רם בלינקוב: ברירת המחדל היא לא עכשיו כשאני בא אליכם פעם ראשונה, זה שאין ערבות.
רם בלינקוב: היא היתה גם קודם.
רם בלינקוב: עכשיו אני אומר לך, עשינו הקלה משמעותית ביותר.
רם בלינקוב: מדוע, מכיוון שהיום יש לעשרים ושבעה איש סמכות לעשות את זה.
רם בלינקוב: מחר יהיה רק לבנאדם אחד.
רם בלינקוב: אז אלף טכנית ברור לך זה אחרת.
ראובן ריבלין: השאלה היא אם הוא יצטרך לחכות עד ההחלטה שלו או הוא יצטרך להחליט.
ראובן ריבלין: הרי יש בנאדם אחד שמחליט על החמש עשרה אלף.
ראובן ריבלין: אני באופן תמים לחלוטין הגשתי בקשה לאשרה.
ראובן ריבלין: האם הוא יסתכל על הבקשה שלי?
רם בלינקוב: אתה מגיש בקשה בלשכה, אין לי שום בעיה, אני רוצה שתבין את התהליך, מגיע אליו רק המקרים החריגים.
רם בלינקוב: זה בהגדרה.
רם בלינקוב: המקרים החריגים מגיעים אליו.
רם בלינקוב: ואת הסמכות הזאת אני חייב להשאיר לי ביד.
רם בלינקוב: למשל יש בנאדם שבעבר היה שוהה בלתי חוקי, רוצה לבוא לישראל, אני רוצה ערבות.
רם בלינקוב: אני חוזר לסעיף 3, תוך כדי ביטול הדרישה להנפקת שלושה עשר מסמכים.
רם בלינקוב: זה אפרופו מר קושורובסקי.