GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיטה קופמן: אני חושבת שזה לא נכון, וחוץ מזה עשיתי חישוב, שאם נכפיל אפילו עשרים אלף, לא 15 אלף ולא עשר אלף וכל שנה וכל יום הם נעשים פחות ופחות, זה גם חייבים להודות פה, אז יוצא עשרים מיליון שקל רק המענק חד פעמי.
גיטה קופמן: ואם אנחנו ניקח שבשכירות חיים גם כל עשרים אלף האנשים, חיים בשכירות, שהם מקבלים אולי 80 שקל יקבלו לחודש, אנחנו בקושי מגיעים עוד פעם לעשרים מיליון.
גיטה קופמן: אגרת טלוויזיה, אני רק אומרת מה שאני פה עשיתי את זה באמת על רגל אחת.
גיטה קופמן: ועל אגרת הטלוויזיה אין בכלל מה לדבר כי אנחנו כל פעם מכניסים את זה לחוק אחר, ומצד אחד האוצר אומר, חמישה מיליון זה בכלל כסף קטן, מצד שני הם תוקעים לנו את זה בתוך החוק הזה.
גיטה קופמן: ואז יוצא שהבריאות שזה הדבר הכי חשוב לאנשים שנמצאים במצב שקודם גם מר פלוג וגם אחרים הגדירו את המצב שלהם, אז אם אנחנו לא מעבירים את הסעיף הזה, זה לעג לרש החוק הזה.
גיטה קופמן: אנחנו גם לא מגדירים מיהו ניצול שואה אמיתי, אנחנו גם לא נותנים להם הטבות, אז אני בכלל לא מבינה למה אנחנו כל כך הרבה מדברים ולמה יורי שטרן כל קשה עבד ופעל ועמל ועשה את המקסימום כדי להביא את החוק הזה לסיום ועדיין לא יהיה לנו.
זאב אלקין: שאלה לאנשי משרד האוצר, היות ויש ויכוח על מספר הזכאים, שהוא משליך על העלות של החוק, האם לא ניתן להכניס לחוק סעיף התרופות על תנאי, דהיינו שהוא לא יחול מייד עם הפעלת החוק ושהפעלתו תהיה מותנית בכך שאחרי חצי שנה ראשונה של הפעלת החוק יתברר שמספר הזכאים לא עולה על סך מסוים?
משה בר- סימן טוב: סעיף התרופות הוא לא סעיף זניח, הוא סעיף שעלותו שקולה כמעט כנגד כל עלות החוק הזה, נמצאים כאן נציגי הקופות שיכולים להסביר למה אנחנו מדברים על עלות של כארבעים מיליון ₪.
משה בר- סימן טוב: ולכן אני לא רואה איזה שהוא מצב שבו העלות של החוק תהיה כל כך נמוכה שיישאר לנו ארבעים מיליון ₪ לתרופות.
זאב אלקין: זה לא ארבעים, הרי גם העלות של ארבעים מיליון קשורה למספר האנשים, בהנחה שמספר האנשים הוא חצי ממה שאתם מדברים עליו, לא רק שבמקום קופה של חמישים מיליון יש לנו 25 בעלות החוק.
משה בר- סימן טוב: לדעתי אלה לא סדרי הגודל.
זאב אלקין: אם לדעתך אלה לא סדרי הגודל אז אין לך בעיה להכניס את הסעיף הזה.
משה בר- סימן טוב: יש לי בעיה, אבל מעבר לכל הדברים האלה, ההתנגדות שלנו להכניס פה הנחות בתרופות היא גם התנגדות עקרונית שהיא לא רק משיקולי - - -,
משה בר- סימן טוב: אנחנו לא אוהבים הטבות פרטניות בקבוצות אוכלוסייה בסל התרופות, סל התרופות הוא סל אוניברסאלי, כמו שאבטחת הכנסה, אין שיעורים שונים לקבוצות אוכלוסייה שונות, אתה רוצה לתת משהו, תיתן את זה בהטבה ישירה ולא באמצעות כל מיני הנחות בסל התרופות שאל"ף הן מעוותות את השיקולים של החולה ובי"ת הן יוצרות---
זאב אלקין: אז הצעה אחרת לאור מה שאתה אומר, האם ניתן ליצור כאן נוסחה שהיא תהיה אחרת מהנוסחה שכרגע הבאת?
זאב אלקין: הרי יש פה הטבה כספית ישירה, אני הולך איתך, זורם איתך, האם לא ניתן לקחת את הסכום שמתוקצב לעלות של הסעיף הזה מבחינת
זאב אלקין: כם וליצור נוסחה שהיא לא תהיה סגורה של סכום אלא היא תהיה פונקציה של מספר הזכאים, שכל שנה עלות ההטבה הישירה תקבע לפי מספר הזכאים בשנה הקודמת.
משה בר- סימן טוב: עד שבסוף יהיה עשרה אנשים שיקבלו חמישה מיליון ₪.
זאב אלקין: אז יכניסו תיקון, באמת.
משה בר- סימן טוב: אני לא מכיר מנגנון שיטתי כזה, חוקי, אני לא מכיר כזה מנגנון.
מיכאל נודלמן: זה היה בחוק צ'רנוביל.
מיכאל נודלמן: נציג קופות החולים, תגיד לנו איזה משמעות כספית יש לעשר אלף, עשרים אלף אנשים מבוגרים בשנה.
יהודה עליאש: בישיבות שלנו עם חבר הכנסת יורי שטרן התחילו על הסעיף הזה בערך לפני שנתיים וחצי, והנתונים שנתנו והעברנו אליו זה על פי נתונים שהיו נדמה לי לסוף 2004 או תחילת 2005 ואז לפי הנתונים של חבר הכנסת שטרן היה מדובר על שלושים אלף איש שהם זכאים לפי.
יהודה עליאש: בהתחלה, הוא לא ידע לומר בוודאות אבל ההערכה הייתה שמדובר על שלושים אלף איש---
זאב אלקין: כי הוא הגדיר זכאות אחרת, אצלו זה היה מקום מסתור שפה נעלם.
יהודה עליאש: האוכלוסייה שדובר או שחבר הכנסת יורי שטרן ביקש ליצור עליה מודל זה היה על שלושים אלף איש, בהתחלה היה 32 והוא אמר בוא ניקח בזהירות 30, הוא עוד לקח את זה יחסית פחות ממה שהוא בעצמו העריך.
יהודה עליאש: לקחנו וחישבנו וכל קופה בנפרד העבירה אליו מסמך מה פרופיל הצריכה של התרופות בגילאים האלה עליהם מדובר.
יהודה עליאש: ואז הגענו למודוס שנע בין 1000-1200 שקל בהנחה שצריכים להינתן לכל נפש.
יהודה עליאש: ובחשבון הזה הגענו ל- 34 – 35 מיליון שקל אז ב-2005.
זאב אלקין: אבל זה לשלושים אלף איש.
יהודה עליאש: חברים, אני אומר לכם לפי איזה חשבון, שאלה חברת הכנסת, אמרתי איך יצרנו את המודל הזה.
יהודה עליאש: עכשיו, זה מאוד מעניין, התהליך היה שכל קופה הייתה צריכה להגיש בנפרד את החשבון ואת הפרופיל של עלות התרופות וזה נע בין 1000-1200 לנפש מבחינת קבוצת הגילאים וזה היה מאוד מקורב בין קופות החולים ולכן איפה שהוא, הוא לקח בחשבון את ה-1100 שקל כפול 32 אלף ואז הוא הגיע בערך ל-35 מיליון שקל.
יהודה עליאש: לימים כמובן, עברו שנתיים וחצי, סל התרופות עלה ומצד שני אנחנו לא יודעים את האוכלוסייה כמה היא פחתה ומהי נכון להיום.
יהודה עליאש: אבל בכל אופן, העלות היא 1100 שקל במונחי 2005 לנפש.
סופה לנדבר: לשנה?
משה בר- סימן טוב: יש לך אפשרות מ-1100 להעריך כמה זה במונחי 2007?
יהודה עליאש: אם היינו מעלים בחמישה עד שבעה אחוז, לא היינו עושים חטא לנתונים.
מיכאל נודלמן: זה אומר 20 מיליון?
זאב אלקין: 20 מיליון, בהנחה שזה 20 אלף איש.
גיטה קופמן: אפילו אם זה 20 מיליון, אנחנו בדיוק נכנסים לתקציב של 60 מיליון.
יהודה עליאש: חברים, נשאלתי על פי איזה בסיס אז בזמנו יצרנו את החישוב, אני אומר לכם, היה 1100 שקל לנפש במחירי 2005.
מיכאל נודלמן: אני מרגיש מצב רוח, לא לדבר הרבה, להתמקד על ניסוח שיש אצלנו, ולהצביע אחר כך ולהגיע לאיזה שינויים.
מיכאל נודלמן: כי זה דיבורים, אין תועלת מדיבורים כאלה.
מיכאל נודלמן: או אנחנו מקבלים את מה שיש פה או לא יקבלו שום דבר.
רונן כהן: אני נציג משרד הבינוי והשיכון.
רונן כהן: אני שומע פה מספרים אחרים ממה שאנחנו נותנים, זה מפתיע אותי.
רונן כהן: אני מבין שעל בסיס החוק והתקנות יש את כל ההטבות, בפועל רק 5000 משקי בית מבחינתנו מקבלים את התוספות, את ההטבות האלה.
רונן כהן: אנחנו חושבים, הרי איך זה עובד במשרד השיכון, משרד השיכון בסך הכול צינור להעביר את התשלומים האלה, אני חושב, ואנחנו פונים למשרד האוצר הרבה פעמים ומבקשים מהם לתת לנו רשימות מעודכנות.
רונן כהן: ומשנת 2002 לא קיבלנו רשימות מעודכנות ואני מבקש שיהיה בפרוטוקול, אולי באמצעות הוועדה, אולי מישהו יוכל לדאוג שהם יעבירו לנו אחת ולתמיד את הרשימה העדכנית האחרונה של כל האנשים שזכאים לנכות 49% ונזק 1, 2, 3.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא מדברים על זה.
מיכאל נודלמן: זה מקרה של מלחמת נזקקים, אלה מקבלים ממשרד האוצר, אלה שאנחנו מדברים עליהם עכשיו, מי שמקבל תוספת מביטוח לאומי, אנחנו לא מדברים, גם בחוק כתוב, אלה שמקבלים מביטוח לאומי.
אבי כץ: אנחנו מבקשים להוציא את הסעיף הזה של פטור מאגרת טלוויזיה מהחוק הזה מאחר ויש הסכם קואליציוני עם ישראל ביתנו וזה הולך להיכנס לשם, זה חופף, או לחילופין יוחזר הסעיף הזה של המימון החוק הזה, גם אז אם יהיה חופף יהיה הסכם ונקבל משם, לא נקבל קצבה עם כסף, נקבל או מפה או משם.
אבי כץ: וכפי שזה נראה לנו ההסכם הזה לא הולך להיחתם היום, אנחנו עומדים בשנה חדשה ואנחנו עומדים לשלוח את אגרות הטלוויזיה לאוכלוסייה הזו.
אבי כץ: ואם אין הסדר ואין הסכם אנחנו שולחים אגרות.
משה בר- סימן טוב: אמרנו שזה לא כל כך משנה אם נספור את זה או לא נספור את זה.
משה בר- סימן טוב: בכל מקרה לעניין הטענה של רשות השידור, אנחנו הצענו לרשות השידור שיהיה הסכם בין הלשכה לשיקום נכים לבניהם שמשפה אותם על אובדן ההכנסות בגין הסעיף הזה בחוק.
אבי כץ: לכן הוא לא צריך להיות פה.
משה בר- סימן טוב: פה בחוק תהיה ההנחה, כמו שיש בחוק נכי רדיפות הנאצים.
אבי כץ: אני רוצה לתקן אותך, יש לנו הסכם למימון עם משרד הביטחון וזה לא מופיע פה בחוק, ונכי משרד לא כתובים על פי חוק בגלל ההסכם שיש לי איתם.
אבי כץ: לכן אותו הסכם שיהיה עם נפגעי שואה, אותו הסכם יכלול את המימון ולכן הוא מיותר פה.
משה בר- סימן טוב: יש צוות אצלנו שאחראי על זה.
סופה לנדבר: אבל בינתיים אנשים צריכים לשלם אגרה.
סופה לנדבר: למי לפנות?
משה בר- סימן טוב: ערן ניצן מאגף תקציבים, אני אתן לכם אחרי זה את הטלפון שלו ותשאלו אותו.
משה בר- סימן טוב: אנחנו מכבדים הסכמים כמו בעבר, גם בהווה וגם בעתיד.
אבי כץ: חבר הכנסת מיכאל נודלמן מכיר את ההסכמים שהיה לנו פה בוועדה הזו עם ותיקי מלחמת העולם השנייה, עד היום לא קיבלנו אגורה, יש לנו אבדן הכנסות.
מיכאל נודלמן: אני יודע את זה.
חנה מצקביץ: אני היועצת המשפטית של רשות השידור ואני מחזק את הדברים של אבי כץ, היה לנו בנוסח הקודם פטור ומימון וכאן ירד המימון, אנחנו למודי ניסיון רע בעניין הזה, הסכמים הם בינתיים זה רק הבטחות על הקרח, וההסכמים אני לא יודעת מתי הם יתממשו, אם יתממשו.
חנה מצקביץ: אז אם רוצים להכניס את זה בחוק, שיהיה סעיף מימון, ואם אתם סומכים על הסכמים אז ממילא לא צריך להכניס את זה בחוק.
מיכאל נודלמן: אני חושב שזה צריך להיות בחוק.
חנה מצקביץ: אנחנו לא נוכל לעשות זאת, לא נוכל לממן את זה.
משה בר- סימן טוב: עיגון הזכות תהיה בחקיקה, המימון מול רשויות השידור יהיה בהסכם.
חנה מצקביץ: שמענו את הדברים האלה.
מיכאל נודלמן: אם זה בחוק טוב ואם זה לא בחוק, יהיו הסכמים.
אבי כץ: אז נחזיר את המימון לתוך החוק?
חנה מצקביץ: אם אתם אומרים שנקבל את הכסף, אז מה הבעיה שלכם שזה יהיה כתוב בחוק?
חנה מצקביץ: אין כיסוי להבטחות האלה, אנחנו מקבלים אותם כל השנים, מה הבעיה?
משה בר- סימן טוב: אל"ף, הדברים שאני אומר נרשמים כאן---
חנה מצקביץ: הם גם בעבר נרשמו, אז מה עשינו איתם?
מיכאל נודלמן: אני מבקש שקט, זה לא בעיה שלנו, של ועדה, אני מבקש, מהתחלה, והיום תהיה הצבעה, אתם צריכים לדעת, תהיה הצבעה בניסוח שאנחנו---
סופה לנדבר: במליאה אתה מתכוון?
מיכאל נודלמן: לא, פה צריכה להיות הצבעה.
הלית מגידו: אני אקריא את הנוסח כפי שהובא לנו על ידי הממשלה, אני אסב את תשומת ליבם של חברי הכנסת לשינוים שלא התייחסתי אליהם קודם.
הלית מגידו: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים, זה שינוי בשם, במקור זה היה הצעת חוק הטבות לניצולי שואה.
הלית מגידו: בחוק זה ניצול שואה נזקק, אדם הזכאי לגמלה על פי חוק הבטחת הכנסה התשמ"ה- 1980 והרשות המוסמכת קבעה כי מתקיימים בו כל אלה.
הלית מגידו: אזרח ישראל שהוא תושב ישראל.
הלית מגידו: הוא קיבל תשלום לפי ההסכם יום 9 באוקטובר 1992 שנחתם בידי שר האוצר הפדראלי של גרמניה עם עובדי ועדת התביעות החומריות של יהודים נגד גרמניה או קיבל תגמול מהקרן הגרמנית, זיכרון, אחריות ועתיד, למעט מי שקיבל תגמול מהקרן כאמור מתוקף היותו יורש של ניצול שואה.
הלית מגידו: אינו זכאי לגמלה חודשית מממשלת גרמניה בשל רדיפות הנאצים למעט תשלום כאמור בפסקה 2.
הלית מגידו: אינו זכאי לתגמולים או להטבות לפי כל אחד מהחוקים הבאים.
הלית מגידו: חוק נכה רדיפות הנאצים.
הלית מגידו: חוק נכי המלחמה בנאצים התש"ל- 1954 חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה התש"ס- 2000 חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם התשנ"ב- 1992 כאמור, ההגדרה של ניצול שואה כאן שונה מההגדרה הקודמת.
הלית מגידו: הטבה, לרבות פטור מלא או חלקי מתשלום או מאגרה, או אגרה מופחתת, ההגדרה הזו זהה להגדרה הקודמת.
הלית מגידו: השכרה ציבורית, כהגדרתה בחוק הדיור הציבורי, זכויות רכישה, התשנ"ט- 1998, גם ההגדרה הזאת זהה.
הלית מגידו: חוק נכי רדיפות הנאצים התש"ז- 1957, גם זו הגדרה זהה.
הלית מגידו: מחוסר דיור, מי שאין ולא הייתה בבעלותו או בבעלות בן זוגו דירה או חלק בדירה והוא אינו מתגורר בדיור ציבורי, גם ההגדרה הזו זהה.
הלית מגידו: הרשות המוסמכת, כמשמעותה בסעיף 2 לחוק נכי רדיפות הנאצים, זו הגדרה חדשה, מדובר ברשות ששר האוצר ממנה, היום זה הלשכה לשיקום נכים במשרד האוצר, זה שונה מהנוסח הקודם, בנוסח הקודם הייתה ועדת הכרה שהיו בה נציגים שונים לרבות נציג של יד ושם וכאן בעצם נותנים את הסמכות התפעולית של החוק הזה ללשכה לשיקום נכים.
הלית מגידו: השר, שר האוצר, גם זה כבר היה בנוסח הקודם.
הלית מגידו: דיור ציבורי.
הלית מגידו: ניצול שואה נזקק הזכאי ממשרד הבינוי והשיכון לסיוע בתשלום שכר דירה, זכאי לתוספת בשיעור של 10% מסכום הסיוע שהוא זכאי לו.
הלית מגידו: שר הבינוי והשיכון בהסכמת השר, דהיינו שר האוצר, יקבעו הוראות בדבר מתן עדיפות לדיור בהשכרה ציבורית לניצולי שואה נזקקים מחוסרי דיור.
הלית מגידו: הסעיף הזה זהה.
אגרת מקלט טלוויזיה: ניצול שואה נזקק לפי חוק זה, יהיה פטור מתשלומי האגרה בעד החזקת מקלטת טלוויזיה לפי חוק רשות השידור התשק"ה- 1965.
אגרת מקלט טלוויזיה: הפטור לפי סעיף זה יינתן גם כאשר רק אחד מבני הזוג המתגוררים באותה יחידת דיור שבה נמצא מקלט הטלוויזיה הוא ניצול שואה נזקק לפי חוק זה.
אגרת מקלט טלוויזיה: הסעיף הזה זהה, יחד עם זאת כאמור אין כאן יותר את סעיף המימון, סעיף השיפוי שמשרד האוצר חזרה אל רשות השידור.
מענק הטבות: ניצול שואה נזקק לפי חוק זה יהיה זכאי אחת לשנה למענק הטבות בסכום השווה ל-15% מהסכום הבסיסי כהגדרתו בסעיף 1(3)ב(3) לחוק הביטוח הלאומי, נוסח משולב, התשנ"ה- 1195.
מענק הטבות: חשוב להגיד, בנוסח הקודם, ההצמדה הייתה על השכר הממוצע במשק.
משה בר- סימן טוב: אפשר, אבל הסכום הזה שיהיה צמוד לשכר, ההתקדמות שלו תהיה על השכר הממוצע במשק.
משה בר- סימן טוב: סכום הבסיס הזה מעתה יתקדם---
שי סומך: אז צריך לכתוב סכומים.
משה בר- סימן טוב: בסדר שי, נפתור את זה אחרי זה.
מיכאל נודלמן: אבל צריך לדעת.
משה בר- סימן טוב: אנחנו נעשה את אותו סכום שיש לוותרנים באותו התקדמות.
הלית מגידו: אוקיי, מאה אחוז, ככה ההצמדה תהיה לשכר הממוצע כפי שהיה בנוסח הקודם.
הלית מגידו: משרד האוצר ישלם את המענק לניצול שואה נזקק הזכאי למענק הטבות לפי סעיף זה בחודש אוגוסט של כל שנה.
הלית מגידו: גם הסעיף הזה זהה לנוסח הקודם.
ערר וערעור: הרואה את עצמו נפגע מהחלטת הרשות המוסמכת כי לא מתקיימים בו תנאים כאמור בפסקאות 1-4 בהגדרה ניצול שואה נזקק שבסעיף 1, רשאי לערור עליה בפני ועדת העררים כמשמעותה בסעיף 16 לחוק נכי רדיפות הנאצים תוך 45 ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה.
ערר וערעור: על החלטתה של ועדת העררים ניתן לערר לבית המשפט המחוזי תוך 45 ימים מיום מתן ההחלטה, בית המשפט המחוזי ידון בערעור בדן יחיד.
ערר וערעור: סעיף זה זהה, כמובן למעט השוני הרלוונטי בנוסח.
הלית מגידו: האם הוא פטור מאגרה?
אבי כץ: בסוגריים תכתבי, שיהיה פטור מאגרה.
הלית מגידו: הפטור יחול עליו אם הוא נכנס לגדר הפטור בכללי.
הלית מגידו: אני לא רוצה להגיד סתם, אבל דין זהה לנכה רדיפות הנאצים יחול גם לגביו.
אבי כץ: אז תוסיפו את זה.
הלית מגידו: אין מה להוסיף, אם זה חל זה חל.
הלית מגידו: על פסק דינו של בית המשפט המחוזי ניתן לערר לבית המשפט העליון אם נתקבלה רשות לכך מאת שופט של בית משפט עליון.
הלית מגידו: סדרי הדין לערר ולערעור שנקבעו לפי סעיף 17 לחוק נכי רדיפות הנאצים יחולו בשינויים המחויבים של ערר וערעור כאמור בסעיף זה.
6. מניעת כפל הטבות: א.
6. מניעת כפל הטבות: ניצול שואה נזקק הזכאי להטבה לפי חוק זה ובאותו עניין שבתחומי ההטבה זכאי להטבה גם לפי כל דין או הסכם אחר, יהיה זכאי להטבה אחת בלבד לפי בחירתו.
6. מניעת כפל הטבות: בנוסח הקודם היה בשיעור הגבוה מבניהם ועכשיו באמת חוזרים לנוסח הקודם, זה לא יהיה לפי בחירתו אלא בשיעור הגבוה מבניהם.
6. מניעת כפל הטבות: ובאשר לשאלה אם זה יהיה רק לפי דין או גם לפי דין או הסכם, אני מבקשת את רשות הוועדה לקבל הסמכה לנקודה הזאת.
6. מניעת כפל הטבות: דין כעיקרון, מדובר בחוק ראשי או בחקיקת משנה, דהיינו תקנות, צווים, כללים, דברים מהסוג הזה.
6. מניעת כפל הטבות: התוספת של או הסכם, זה אומר שאם ישנם הסדרים שאינם בחקיקה ראשית או משנית, גם אז יובחנו האם הוא זכאי להטבה מכוח אותו הסכם אל מול ההטבות בחוק הזה, נכון לרגע זה אני הבנתי שאין איזה שהוא הסכם שהוא רלוונטי.
6. מניעת כפל הטבות: למשל הזכאים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.
6. מניעת כפל הטבות: הסעיף הזה מונע כפל הטבות שזה דבר הגיוני, לדוגמה נאמר כאן, גליה אמרה כאן שיש הסכם היום לגבי נכי רדיפות הנאצים שמקבלים את הפטור מהאגרה של רשות השידור.
6. מניעת כפל הטבות: הסעיף הזה, ברגע שאנחנו מוסיפים את המילים או הסכם אחר ולא מסתפקים רק בתיבה דין, זה אומר שהוא לא יוכל לקבל פטור מאגרת טלוויזיה גם מכוח ההסכם וגם מכוח החוק הזה, זו המשמעות.
7. חיסיון מענק הטבות: א.
7. חיסיון מענק הטבות: זכות למענק הטבות שניתנה לפי סעיף 4, בסעיף זה מענק ההטבות אינה ניתנת להעברה לערבות או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות לפי פסק דין של בית משפט או בית דין מוסמך.
7. חיסיון מענק הטבות: ב.
7. חיסיון מענק הטבות: הוראות סעיף קטן א' יחולו גם על מענק הטבות ששולם באמצעות תאגיד בנקאי כמשמעותו בחוק הבנקאות רישוי התשמ"ה – 1981 או באמצעות החברה כהגדרתה בחוק הדואר התשמ"ו- 1986 בנותנה שירותים לפי סעיף 88(א) רבה לאותו חוק בסעיף זה, החברה, במשך 30 ימים מיום ששולם, אמנם רשאי התאגיד הבנקאי או החברה לפי העניין לנקות ממענק ההטבות כל סכום שנתנו לניצול השואה הנזקק על חשבון מענק ההטבות.
7. חיסיון מענק הטבות: הסעיף הזה זהה לנוסח הקודם.
8. הגבלת שכר טרחה: א.
8. הגבלת שכר טרחה: שר המשפטים רשאי לאחר התייעצות עם המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין לקבוע בצו שיעורים מירבים לשכר הטרחה שמותר לקבל בעד טיפול בהגשת בקשה לרשות המוסמכת לפי חוק זה.
8. הגבלת שכר טרחה: ב.
8. הגבלת שכר טרחה: לא ידרש אדם, על אף האמור בכל הסכם לשלם שכר טרחה בעד טיפול כאמור בסעיף קטן א' בסכום העולה על השיעורים שנקבעו לפי סעיף זה.
8. הגבלת שכר טרחה: שילם אדם בעד טיפול שכר טרחה בסכום העולה על השיעורים שנקבעו לפי סעיף זה, רשאי הוא לתבוע את החזרת הסכום העודף.
8. הגבלת שכר טרחה: הנוסח זהה לנוסח הקודם למעט העובדה שהגבלת שכר הטרחה חלה רק לגבי הבקשה להכרה והיא אינה חלה גם על הגבלת שכר הטרחה בערר.
9. ביצוע ותקנות: הסעיף הזה זהה.
10. תחילה ותחולה: א.
10. תחילה ותחולה: תחילתו של חוק זה ביום ט"ו בתמוז התשס"ו, 1 ביולי 2007.
10. תחילה ותחולה: הנוסח הקודם דיבר על תחילה ב- 1 בינואר 2007, בהתאם לסיכום הקואליציוני הבנתי התחילה נדחית ל-1 ביולי.
10. תחילה ותחולה: אגב, יש ל זה השלכה למשל לעניין החובה בתשלום אגרה עד האחד ביולי, אלא אם כן יגיעו קודם להסכם.
10. תחילה ותחולה: לא תשולם ולא תינתן הטבה לפי חוק זה בעד תקופה שקדמה ליום התחילה.
10. תחילה ותחולה: גם זה סעיף זהה.
10. תחילה ותחולה: הוראת מעבר, כל הסעיף של הוראת המעבר או הוראת השעה, אנחנו עדיין לא יודעים איך נקרא לזה, הוא סעיף חדש והוא מתייחס לשנת 2007.
10. תחילה ותחולה: כל עוד אין הסכם שאני מבינה שעתיד להיות בין רשות השידור לבין האוצר, כל ניצולי השואה, אלא אם כן הם פטורים מסיבה אחרת, יאלצו לשלם אגרת טלוויזיה שהם חייבים בה עד הראשון ביולי, כלומר אין להם פטור בהתאם לחוק הזה מאגרת טלוויזיה מהראשון בינואר 2007 ועד סוף יולי.
10. תחילה ותחולה: הם ההסכם שיחתם יהיה תוקפו מהראשון בינואר 2007 בוודאי שאז, אני פשוט מבהירה שמבחינת החוק הפטור מאגרת הטלוויזיה מתחיל לרוץ רק באחד ביולי 2007, שיהיה ברור.
10. תחילה ותחולה: 11.
10. תחילה ותחולה: בתקופה שמיום התחילה, דהיינו מיום ה-1 ביולי 2007 ועד ליום כ"ב בטבת התשס"פ, 31 בדצמבר 2007.
10. תחילה ותחולה: בסעיף 2(א) לחוק זה במקום 10% יכירו 5% מדובר כאן על הדיור הציבורי, על התוספת בשכר דירה.
10. תחילה ותחולה: ב.
10. תחילה ותחולה: בסעיף 4(א) לחוק זה במקום 15% יקראו 7.5% כאן מדובר על מענק ההטבות.
10. תחילה ותחולה: ומשרד האוצר מבקש לרדת מסעיף 3 שהתייחס לאגרת הטלוויזיה.
10. תחילה ותחולה: אז כל סעיף 11 בעצם מצמצם את שיעור ההטבות לגבי חצי השנה של 2007.
10. תחילה ותחולה: ככל שהאוצר יסכים לוותר על הסעיף הזה, מדובר בהטבה, בהרחבת ההטבה לניצולי השואה הנזקקים.
10. תחילה ותחולה: אדוני היושב ראש, אני מציעה אם יורשה לי שחברי הוועדה יצביעו על הנוסח כפי שהקראתי אותו ויסמיכו אותי לעמוד בקשר מול משרד האוצר באשר לסעיף הוראת המעבר---
מיכאל נודלמן: שאולי יש יותר הטבות.
הלית מגידו: שככל שהממשלה תסכים להקל בצמצום הזה, ככה הנוסח יבוא לידי ביטוי, אני כמובן אעדכן על הוועדה אבל חבל להתעכב.
מיכאל נודלמן: בבקשה תסביר, מה מתכוונים כי אנחנו צריכים להצביע, אנחנו לא יודעים על מה אנחנו הולכים להצביע.
משה בר- סימן טוב: קבענו פה בהוראת מעבר שהסיוע בשכר דירה יהיה במקום תוספת 10%, יהיה תוספת 5%.
משה בר- סימן טוב: אני אבדוק עם צוות שיכון אצלנו אם זה אפשרי להתחיל כבר במחצית השנייה של 2007 שזה יהיה עשרה אחוזים.
יהודה עליאש: תתקן, שזה יהיה עשרה אחוזים ואחר כך תדווח שהורדת, יותר נוח.
משה בר- סימן טוב: לא, זו לא שאלה של "לזרוק" משהו, אני רוצה לבדוק את זה עם צוות שיקום, אני אומר, הנטייה שלי תהיה כן לעשות את זה.
מיכאל נודלמן: אין הבדל בין אם אנשים ובין נכי מלחמה.
הלית מגידו: סליחה, אדוני היושב ראש, אני מתנצלת שאני קוטעת אותך, פשוט ישנה תוספת שמשרדי הממשלה רוצים להוסיף שקיימת בחוק הוותרני, מדובר על מועד תחילתה זכאות, בהתאם לחוק הוותרנים, הזכאות קמה ביום הגשת הבקשה לוועדת הציון, או במקרה שלנו יום הבקשה לרשות המוסמכת ולכן הם מבקשים.
הלית מגידו: בנוסח הקודם כתבנו שאדם שיוכר כניצול שואה נרדף זה כאלה הטבות לפי הוראות חוק זה בעד התקופה שבה ניצול שואה החל באחד בחודש, שבו הגיש את הבקשה להכרה בו כניצול שואה נרדף.
הלית מגידו: ובאמת בחוק נכי רדיפות הנאצים כתוב שהאדם שיגיש את הבקשה זכאי להטבה החל ביום שבו הוא הגיש את הבקשה לוועדת הציון או לאחריו בהתאם למועד הזכאות שלו.
הלית מגידו: ואנחנו מבקשים להוסיף את הסעיף הזה גם הוא.
מיכאל נודלמן: לקראת ההצבעה, אני צריך להגיד לפרוטוקול - שינויים בהרכב חברי הוועדה, במקום רוברט אלטוב, ישראל ביתנו מצביע לאה שמטוב, במקום חבר כנסת שגאל, מצביעה חברת הכנסת סופה לנדבר, במקום חבר כנסת פורוש מיהדות התורה, מצביע הרב אלפרט.
מיכאל נודלמן: אני עכשיו עולה להצבעה חוק במתכונת שקראה היועצת המשפטית של הוועדה.
מיכאל נודלמן: הצבעה מי בעד ?
מיכאל נודלמן: אין מתנגדים אין נמנעים החוק התקבל פה אחד החוק התקבל פה אחד בוועדה ואני מקווה שמחר או מחרתיים זה יהיה במליאה.
מרינה סולודקין: אני פותחת את הישיבה של ועדת עליה וקליטה.
מרינה סולודקין: פרופ' נודלמן יושב ראש הוועדה עכשיו בחוץ לארץ במשלחת בפינלנד והנושא שלנו, נושא מאוד מעניין ומאוד חשוב וזה הצעה לסדר היום, הצעה לדיון מהיר, פריצת עימות צבאי בין אתיופיה וסומליה וההשלכה על מצב הפלשמורה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להתחיל לא מדיון על הנושא העימות הצבאי, אני רוצה לומר שהופתעתי מאוד כשראיתי את המשפטים ומילים ואת העמדה של פרופ' רות גביזון, שבנייר עמדה שאני לא יודעת לאן היא שלחה את נייר העמדה הזה היא אמרה שבכוונות שלה היא חושבת לנכון לשנות חוק השבות.
מרינה סולודקין: ואני מצטטת: "אין מקום להעניק זכאות לחוק השבות למי שאין לו עניין בחיים ייחודיים", אני מרגישה שהיא מחליטה למי אין עניין, "והוא אף לעתים חבר מאמין בקהילה דתית אחרת".
מרינה סולודקין: זה לא התבטאות ראשונה של פרופ' גביזון.
מרינה סולודקין: לפני כמה שנים אני הייתי בסמינרים באיזה מקום של יהדות, ששם גם שמעתי שהיא לא רוצה חוק השבות, שזה אחד היסודיים של מדינת ישראל והציונות, מכל ההסברים היא לא רואה בכל תפוצות של עם ישראל מועמדים ראויים להעלות למדינת ישראל.
מרינה סולודקין: ואני לא יכולה לומר לכם, אני קודם כל חושבת שזה לא חכם מצד של פרופסורית מלומדת, ודבר שני אני חושבת שהיא פוגעת גם במדיניות עלייה וקליטה ויחסים שלנו עם התפוצות, ודבר שני עד כמה שאני יודעת אנחנו עושים שינויים בחוקים כאן, בכנסת ישראל, ואנחנו ריבונים.
אורי אריאל: גבירתי היושבת ראש אני שמח שהעלית את זה, אני מציע שהוועדה תקרא לפרופ' גביזון לחזור בה מדבריה באופן פומבי, לפרסם את זה.
אורי אריאל: אני לא אעמוד על זה אבל זה היה נכון אם היא תתנצל בפני הקהילה המיוחדת הזאת, היוצאת מן הכלל הזאת.
אורי אריאל: התבטאות כל כך בוטה, כל כך חריפה והייתי אומר אפילו גובלת בגזענות היא לא יכולה להישאר בלי שהוועדה תיתן את דעתה ותדרוש שהגברת תחזור בה, ויפה שעה אחת קודם.
מרינה סולודקין: אני מסכימה איתך ואנחנו נכניס למסקנות והחלטות של הישיבה הזו.
מרינה סולודקין: עכשיו בבקשה קולט אביטל.
קולט אביטל: בוקר טוב ותודה רבה גבירתי גם על כך שאת מנהלת את הישיבה וגם לוועדה שהסכימה להעלות לדיון מהיר את ההצעה שלי לסדר.
קולט אביטל: האמת היא שאני העליתי את זה כשהנושא נראה לי יותר אקוטי, לפני בערך שבועיים או שלושה.
קולט אביטל: יכול להיות שבינתיים המצב, המאבק או יותר נכון העימות בין אתיופיה לסומליה שכך קצת, ונדמה לי ממה שאני קוראת שהקונפליקט עכשיו, העימות עובר יותר לדרום, לכיוון קניה.
קולט אביטל: אבל כיוון שהיה עימות, וכיוון שאנחנו כבר שנים רבות מדברים על העלאתם ובעיקר על קצב העלאתם של הפלשמורה לישראל, וכיוון שבנושא הזה המדיניות של הממשלה איננה מדיניות מאוד בהירה, כי מצד אחד היא מחליטה על הכפלת מספר העולים לפני שנתיים משלוש מאות לשש מאות, וזה ודאי אחרי משא ומתן עם ממשלת אתיופיה ומבלי לפגוע ברגשותיה ואנחנו יודעים שממשלת אתיופיה איננה מעוניינת בעלייה מאסיבית בבת אחת, אז הסיפור של קצב העלייה והמסקנה שאנחנו יכולים להעלות שש מאות במקום שלוש מאות לחודש הוא על דעת כולם, זאת מדיניות מוסכמת, זאת החלטת ממשלה, אבל היא לא מתבצעת, ואני מבינה שמי שהחליט שהיא לא יכולה להתבצע כרגע זה דווקא שר הפנים.
קולט אביטל: ולכן אני חשבתי שהקונפליקט הזה שוב פעם זורק אור על המצב העגום הזה.
קולט אביטל: יש מי שכתב או התבטא באחד העיתונים שנראה שהכנסת מנצלת את הקונפליקט כדי לדבר על הנושא.
קולט אביטל: אני לא רואה בזה שום פסול.
קולט אביטל: אם כתוצאה מקונפליקט יכול להיות מצב שבו תנועה איסלמית, במהותה, שהיא התנועה של המורדים, יכולה בהזדמנות חגיגית זאת, או עלולה בהזדמנות חגיגית זאת גם להרע את מצבם של הפלשמורה אנחנו צריכים לחשוב על זה.
קולט אביטל: אנחנו צריכים להיערך.
קולט אביטל: אם לא נגרם להם שום רע, מה טוב, אני שמחה על כך.
קולט אביטל: אבל זה עדיין לא מוריד מסדר היום את הצורך לדון בצורה רצינית בנושא הזה.
קולט אביטל: אנחנו פשוט מושכים את העניין הזה שנים רבות, ואחרי דיונים וויכוחים, שלא כאן המקום להזכיר אותם, על יהדותם כן או לא, על הצורך בהעברתם דרך כל בתי הדין הרבניים והחינוך והגיור, אנחנו כולנו מודעים.
קולט אביטל: ולכן גם מילותיה של פרופ' גביזון, שאני מאוד מכבדת אותה, אינן במקומן בכלל וודאי לא בהקשר הזה.
קולט אביטל: אבל אני מוכרחה להצטרף למה שאתם העליתם כאן, ואת העלית גבירתי בהתחלת הישיבה, וחבר הכנסת אורי אריאל.
קולט אביטל: העניין של להגביל את חוק השבות הוא עניין מאוד רציני, שאי אפשר לזרוק אותו כך לאוויר העולם, ואם הגברת פרופ' גביזון אינה מעוניינת בהעלאתם של אנשים שאינם יהודים או שאינם מעוניינים בחיים יהודיים מלאים, ואני לא רוצה לבדוק בציציותיהם של אף אחד איך ומה ובאיזו דרך מפרש מה זה חיים יהודיים מלאים, הרי שיש טעם אז להציע, בתור פרופסור למשפטים, שלצד חוק השבות יהיו חוקי הגירה יותר רציניים שמתייחסים גם לציבורים הלא יהודים שרוצים להצטרף לגורלה של מדינת ישראל.
קולט אביטל: אני חושבת שחוק השבות לפעמים יש בו משהו מפלה כלפי ציבורים אחרים.
קולט אביטל: והמחשבה להביא לידי שינוי בחוק השבות איננה יכולה להיעשות במנותק מאפשרות שצריך לתת גם לאנשים לא יהודים שמבקשים להצטרף אלינו להגיע אלינו בחוקי הגירה, כפי שקיימים בכל המדינות.
קולט אביטל: בכנסת הקודמת דובר על זה רבות, ושר הפנים אז, חבר הכנסת היום אופיר פינס חשב שיש צורך ברפורמה כזאת.
קולט אביטל: אני מוקירה ומכירה בכישוריה וכשרונותיה של פרופ' גביזון משום שהיא גם מייעצת לוועדת החוקה בכנסת בכל הנושאים של חוקה לישראל, ודאי יש לה נגיעה לנושאים, אבל לפי מיטב הבנתי המסר שאנחנו היום מעבירים או שהיא מעבירה היום, של עלייה סלקטיבית, הוא לא מסר שכנסת ישראל יכולה לקבל.
קולט אביטל: מכל מקום הסיבה או העילה לדיון הזה היתה הקונפליקט בתוך אתיופיה.
קולט אביטל: אני חושבת שאנחנו צריכים לדון בזה, ואני כן חושבת שאנחנו גבירתי חייבים לבדוק בכובד ראש מה קורה.
קולט אביטל: אנחנו שתינו חברות בקואליציה ויחד עם זאת אנחנו חברות כנסת, חברות בוועדה הזאת שמטרתה להעלות אנשים.
קולט אביטל: אם התנאים בארץ אינם מספיק טובים, משרד הקליטה צריך לדאוג לאותם התנאים, להביא לידי קליטתם של עולי אתיופיה, הפלשמורה.