GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביבה רז שכטר: הספרים האלה מופצים גם על-ידי המצרים, על-ידי מדינות הגולף.
אביבה רז שכטר: אתה לא יכול באמת לסלק אותם, אבל אם יש חוק הוא צריך להיות מיושם.
פרופ' גרת' וייסקירשן: את צודקת לחלוטין.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אני כתבתי במכתב שעליו לנסות לגרום לכך שלאותם מוציאים לאור לא תהיה עוד ההזדמנות לחזור ליריד, כך שהוא יראה את זה.
אביבה רז שכטר: המבוא לגרסאות החדשות כולל את המציאות של ישראל היום, את שלילת תוקף הקיום של מדינת ישראל, הכינוי של צה"ל כצבא נאצי.
אביבה רז שכטר: אנחנו שלחנו כמה אבל אני אוכל לקבל עוד.
אביבה רז שכטר: אנחנו שלחנו כמה מהן למוזיאון השואה בוושינגטון.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אני הייתי רוצה להוסיף נקודה אחרת - לא התקשורת היא הבעיה האמיתית היום אלא האינטרנט הוא הסכנה האמיתית.
פרופ' גרת' וייסקירשן: עד עתה אין כל אפשרות אמיתית בדרך חוקית לעצור אותו.
פרופ' גרת' וייסקירשן: היתה לנו ועידה שדנה רק בשאלות אלה בפריס.
פרופ' גרת' וייסקירשן: עלו יותר שאלות מתשובות אבל עלינו להלחם בתופעה הזאת יותר קשה מבעבר כי הדור הצעיר מכור לאינטרנט.
פרופ' גרת' וייסקירשן: עלינו להבהיר באיזו דרך, מנקודת המבט של המחוקקים, ניתן לתת לפרלמנטים תמריץ לעצור את זה.
קולט אביטל: אני מסכימה אתך לחלוטין, יותר קל לעשות את זה באירופה מאשר בארצות הברית למשל בגלל התיקון הראשון אבל היתה הצלחה אחת בשנה שעברה שהיתה לא עם האינטרנט אלא עם הטלוויזיה, עם השידורים של "אלמנאר" באמצעות לוויינים, וצרפת הפסיקה אותם דרך האיחוד האירופי כיוון שיש שם הנחיה.
קולט אביטל: ב-7 בדצמבר אנחנו עומדים להיפגש בבריסל לדיון ראשון עם האיחוד האירופי במאבק באנטישמיות והם עומדים להעלות נושאים של טלוויזיה ללא גבולות מונחים, הנחיה כזו צריכה להתחיל.
פרופ' גרת' וייסקירשן: כדי לגרום לכך שחברי האיחוד האירופי גם יעשו זאת, עלינו ללחוץ ולהשתדל על מנת לקבל תוצאות טובות יותר.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אתה ציינת את בוקרשט, רומניה.
פרופ' גרת' וייסקירשן: נכון, יש נכונות של רומניה לארח את הוועידה הזאת.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אל תשכחו, הם עשו עבודה טובה במישור המדעי אבל זהו מודל שאני רוצה שוב להסביר לכם.
פרופ' גרת' וייסקירשן: יש רמה של מחויבות, החלטה ויישום.
פרופ' גרת' וייסקירשן: יש פער אדיר ביניהם והעבודה שלי היא לנסות למצוא איך לעזור לאנשים בפרלמנטים ובממשלות, לומר להם: זאת ההתחייבות שלכם, מה אתם עושים איתה.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אבל OSCE מוכוון להסכמה הדדית, אני לא יכול להצביע על כך, לשים את האצבע ולומר אתם החברים הרעים.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אני חייב לבצע זאת תוך הכוונה בהסכמה הדדית, וזאת הבעיה.
פרופ' גרת' וייסקירשן: אני משאיר זאת כך, לא כל כך טוב אבל אתם רואים שאנחנו עובדים ומקווים לטוב, צעד אחר צעד, בהדרגתיות.
קולט אביטל: אם יורשה לי, אני אנסה לסכם.
קולט אביטל: ראשית, אני רוצה להודות לך פעמיים - פעם אחת על היותך אתנו היום וששיתפת אותנו במידע על שאירע לאחרונה והמחשבות על מה שצריך להיעשות, אבל יותר חשוב מכך על מה שעשית כל אותן שנים.
קולט אביטל: העובדה שאנחנו היום אחרי החלטה כזאת ודיונים איך ליישם אותה, זה לא כל כך פשוט כפי שזה נראה כי אני יודעת כמה משוכות היה צריך לעבור, כמה התנגדויות וכמה שלבים היית צריך לעבור כדי להגיע להחלטה שהתקבלה ב-OSCE.
קולט אביטל: האנטישמיות קיימת כל עוד היהדות קיימת, בין אם זה חמשת אלפים שנים או יותר, וייקח כנראה יותר זמן לעקור אותה.
קולט אביטל: אני לא בטוחה שזה ייעשה, אבל לפחות אנחנו בדרך הנכונה לנסות לעשות זאת, זה לוקח זמן.
קולט אביטל: אנחנו נמשיך להיפגש כנראה ב-OSCE במהלך החודשים הקרובים.
קולט אביטל: אנחנו נוסעים למלטה עוד כעשרה ימים, האם אתה מגיע למלטה?
קולט אביטל: יש ועדה ים-תיכונית.
קולט אביטל: אחר כך נהיה במפגש בבריסל וכן הלאה.
קולט אביטל: אנחנו ממשיכים עד הסוף, אנחנו לא חברים ואנחנו לא מנסים ללחוץ, אנחנו פשוט רוצים להיות לעזר ולראות כיצד אנחנו יכולים להציב את זה בצד הפריסה שלכם, מצד אחד, ומצד שני חשבתי שקרוב לוודאי לעניין הבעת הדעה של הוועידה בטהרן אני אבקש מיושבת- ראש הכנסת לכתוב מכתב לנשיאי הפרלמנטים להניח זאת על סדר היום של הפרלמנטים.
קולט אביטל: אלה הדברים שאנחנו כפרלמנט יכולים לנסות לעשות אל מול הפרלמנטים האחרים ואנחנו יכולים לגרום גם לכך שהקבוצות הידידותיות תעבודנה פנים אל פנים עם קבוצות ידידותיות אחרות, כך שנוכל להקיש ממשאבים אלה של אנשים מי הם השליחים.
קולט אביטל: היודעים כבר על כך.
קולט אביטל: הקבוצות הידידות העובדות ביחד עם פרלמנטים שונים בחיפוש אחר חקיקה, אחר יישום.
קולט אביטל: אנחנו משתמשים ב-NGO וכדומה.
קולט אביטל: כך שאנחנו רוצים להיות מסוגלים להיות אמצעי שיעזור לך ככל שנוכל באמצעים שלנו מבלי לפגוע במאמצים שלך ומבלי להראות כאילו אנחנו מגזימים בלחץ, אבל אנחנו רוצים לעזור ככל שאתה סבור שאנחנו יכולים לעשות זאת.
קולט אביטל: אחד הרעיונות שהוצג - אני חושבת בשנה שעברה בוושינגטון - היה להביא קבוצה של אנשים מבוגרים שכבר מחויבים לעבודה כמו WASA ואחרים ליום או שניים לישראל כדי לבדוק כיצד אנחנו יכולים לעבוד ביחד, כי אתה רק צריך להסתכל סביבך.
קולט אביטל: אם נוכל לעשות זאת, הכנסת מתחייבת לארח אותם ולראות אם נוכל לערוך כאן מספר מפגשים או סמינר לפני פברואר.
קולט אביטל: בפברואר אנחנו בדרך כלל נפגשים בוינה- אולי ניתן לעשות זאת לפני בריסל ולפני וינה.
קולט אביטל: אולי אנחנו יכולים לעשות זאת, אנחנו מוכנים לכך, אתה צריך לתת לנו רעיון אחרי שתדבר עם העמיתים שלך אם הם מעונינים, ואם כן - כיצד ואיך אנחנו שולחים להם את ההזמנות.
פרופ' גרת' וייסקירשן: תודה רבה לך.
מיכאל נודלמן: אני מבקש סליחה על האיחור.
מיכאל נודלמן: נציג האוצר יגיע לפה מיד, עכשיו הוא נמצא בוועדת כלכלה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו יכולים להתחיל את הישיבה בנושא: פיטורין ברדיו רק"ע נוכח הקיצוצים בתקציב.
מיכאל נודלמן: אני הייתי חבר ועדת הכספים ונלחמתי על 2 מיליון תוספת לרדיו רק"ע וזה נכנס לתקציב ב-2004.
מיכאל נודלמן: נדמה לי, שאתם קיבלתם את הכסף ב-2005.
מיכאל נודלמן: זה כסף כדי לשפר את הטכניקה וגם לכוח אדם.
מיכאל נודלמן: ופתאום עכשיו יש פיטורין של 8 אנשים - -
יוסי ביילין: זה היה בסיס או חד פעמי ב-2004?
מיכאל נודלמן: זה חד פעמי אבל לפי מה שרדיו רק"ע צריך זה מספיק ל-5 שנים.
זאב אלקין: זה סכום אחד לכמה שנים.
מיכאל נודלמן: אתם מבינים שרדיו רק"ע זה לא רק רוסים, זה כל העולים החדשים שיש בארץ ורדיו רק"ע נותן להם את כל המידע האופרטיבי וכל מידע שיש בארץ שהם לא יכולים לקבל בטלוויזיה ובערוצים אחרים.
מיכאל נודלמן: אני חושב שהקיצוץ הזה לא תקין ואני מבקש מחברי הכנסת או מאחד הדוברים, הכי בכיר מביניכם, מנהל "קול ישראל".
מיכאל נודלמן: אחר כך אני רוצה לשמוע את נציג האוצר.
זאב אלקין: אולי נשמע אותם קודם ואחר כך נגיב.
מיכאל נודלמן: מה משרד האוצר חושב על זה?
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שהיינו אצל שר האוצר ואחר כך, שלחתי מכתב עם תוצאת הדיון עם שר האוצר לראש אגף תקציבים ואתה צריך להיות מעודכן.
מרינה סולודקין: אני שלחתי לשר האוצר.
ערן ניצן: אני מרכז את תחום התקשורת באגף התקציבים.
ערן ניצן: במסגרת העבודה הזאת, אנחנו ממונים על עבודה מול רשות השידור, שבמקרה הזה קצת מורכבת משום שלא מדובר על אורגן בתוך הממשלה עצמה אלא מדובר על רשות עצמאית, סטטוטורית.
ערן ניצן: אנחנו רוצים שהיא תישאר עצמאית.
ערן ניצן: היא בנויה בעיקרון של הפרדת רשויות והיא גובה לעצמה את כספים ומנהלת את עצמה, כשהיום דרכי מינוי של ראשי הרשות מתקיימים על ידי הממשלה ואני יכול להגיד לכם שגם זה דבר שבממשלה רוצים לשנות ולתקן את החוק כך שזה ימשיך להתרחק מהממשלה.
ערן ניצן: חשוב לי להקדים ולומר את זה כי במסגרת הבקרה שלנו על רשות השידור אנחנו בדרך כלל מסתפקים בקבלת הצעת התקציב שלהם לשנת הפעילות, בחינת הצעת התקציב באופן משותף יחד אתם, אישור התקציב על ידי שר האוצר והעברתו בסוף לוועדת הכספים כאן, בבית.
ערן ניצן: הניהול השותף שלה, אנחנו לא מצויים בו ואני גם לא חושב שכדאי שנהיה.
ערן ניצן: לגבי ההסכם הקואליציוני שנחתם: בבירור שעשיתי, הכספים עבור ההסכם הועברו.
ערן ניצן: הסיוע התקציבי, ההעברה התקציבית נסתיימה.
זאב אלקין: של 2006 או 2004?
ערן ניצן: גם 2005 וגם 2006 למיטב הבנתי.
מיכאל נודלמן: זה היה הסכם קואליציוני ב-2004 והם שלמו ב-2005.
ערן ניצן: ההסכם האחרון מומש.
זאב אלקין: ההסכם האחרון לא קשור לפניה הזאת אלא קשור למשדרים.
זאב אלקין: ההסכם הקודם קשור למשכורות.
ערן ניצן: הכספים הועברו לרדיו רק"ע במסגרת ההסכמים הללו.
ערן ניצן: אני אומר את זה מבדיקה שעשינו.
ערן ניצן: אני חייב לומר שמהרגע שהכספים הללו הועברו בהעברה תקציבית אנחנו מנתקים מגע.
ערן ניצן: אנחנו לא יושבים עם מנהל רשות השידור כדי לראות שהוא אכן מייעד את הכספים הללו לפעולות הללו.
ערן ניצן: אין לנו סמכות לעשות את זה ואני לא חושב שזה כדאי.
ערן ניצן: אנחנו בוודאי לא מתכוונים מכוח ההסכמים שמתוארים פה, להפריע למנהל רשות השידור באתגר הלא פשוט של ניהול רשות כושלת ובעייתית מזה הרבה שנים.
ערן ניצן: ומה לעשות, העובדה שיש שם עודף כוח אדם היא עובדה שידועה לרוב הגופים וחלק מרכזי בהבראה שלה הוא גם הבראה בנושא של כוח אדם.
מרינה סולודקין: אתה יודע איפה יש כוח אדם ואיפה אין כוח אדם?
מרינה סולודקין: אז למה מקצצים מאלה שאין?
ערן ניצן: אנחנו לא רוצים לזמן את מנכ"ל רשות השידור אלינו ואנחנו לא רוצים שהוא יזמן אותנו אליו, ודאי לא על רשימות העובדים ולא על החלטות.
ערן ניצן: אנחנו, במשרד האוצר, עם העברת הכספים כחלק מההסכמים הקואליציוניים מרגישים שההסכם הוא מה שמותר ומעבר לזה, כל פעילות שוטפת, ואני רואה בזה חלק מהפעילות השוטפת שקורה ויש לנו קושי אמיתי לבקר אותה ואני לא חושב שזה נכון שנעשה את זה.
זאב אלקין: אתם לא מופקדים על הפיקוח שהכסף שהועבר למטרת רדיו רק"ע יגיע לתקציבי רדיו רק"ע?
ערן ניצן: הכסף שהועבר הועבר לרשות השידור ספציפית - -
זאב אלקין: למטרה מסוימת.
זאב אלקין: אז למה זה לא עניינכם?
ערן ניצן: הכסף של רדיו רק"ע עבר לפעילות של רדיו רק"ע, זאת לפי דיווח של המנכ"ל.
ערן ניצן: להגיד לך שאני רואה מה קורה עם זה בתוך תקציב רשות השידור?
ערן ניצן: אין לי שום יכולת.
ערן ניצן: אני מזכיר לכם שזה לא משרד ממשלתי, זו רשות וטוב שזו רשות.
אברהם מיכאלי: מי מבקר על התקציבים האלה?
ערן ניצן: לרשות יש אורגנים שהם מטעם הציבור, יש להם מליאה מטעם הציבור שמאשרת את התקציב.
ערן ניצן: שר האוצר מקבל את התקציב לאישור מדי שנה.
ערן ניצן: אני יכול לשתף אתכם שב-2006 הוא לא קיבל, אין תקציב מאושר, אין אורגנים ברשות, אין שם גופים שיבנו תקציב והוא מעביר את זה לוועדת הכספים.
מיכאל נודלמן: אבל אתם מעבירים את הכסף.
מיכאל נודלמן: זה גוף נפרד וכולי, אבל אתם מעבירים את הכסף.
ערן ניצן: לא, המקורות הכפיים של הרשות עם עצמאיים.
ערן ניצן: זה גם אגרת רשות שידור וגם פרסומות ברדיו, זה לא העברות תקציביות.
מיכאל נודלמן: כחבר ועדת הכספים, אני זוכר שאת התקציב שלהם מאשרים בוועדת הכספים.
ערן ניצן: נכון.
ערן ניצן: את המסגרת התקציבית שר האוצר מעביר, כמו כל תאגיד אחר שיש לו בעלים של ממשלה - -
מיכאל נודלמן: הכל מובן.
מיכאל נודלמן: יש שאלות?
שמואל בן צבי: עצם העובדה שהכסף הועבר זה הכל.
מיכאל נודלמן: אנחנו נפנה לרשות השידור.
מיכאל נודלמן: אתם יודעים מי יכול לעשות סדר?
מיכאל נודלמן: ועדת הכספים.
מיכאל נודלמן: כשהיה תקציב חדש, היא לא תאשר את התקציב.
מיכאל נודלמן: כל שנה יש תקציב לרשות השידור והם לא מעבירים את הכסף וזה הולך לתקציב של רשות השידור.
מיכאל נודלמן: ועדת הכספים מאשרת את התקציב, היא יכולה לאשר ויכולה לא לאשר.
זאב אלקין: יש פה נציגים של רשות השידור.
מיכאל נודלמן: מר בן מנחם, בבקשה.
יוני בן מנחם: אני מנהל "קול ישראל".
יוני בן מנחם: נשלחתי לפה מטעם מנכ"ל רשות השידור שמתנצל שלא בא לכאן כי הוא נמצא בדיון הסמוך בוועדת הכלכלה, שדנה ברפורמה ברשות השידור.
יוני בן מנחם: אתי נמצא גם צביקה צימרמן, שהוא סמנכ"ל כוח אדם ברשות השידור.
יוני בן מנחם: נתבקשתי להקריא את ההודעה על ידי מנכ"ל רשות השידור: בנוסף להתנצלות שהוא לא יכול להיות פה, מבקש מר שקלאר למסור כי במסגרת העברת הרשות נדרשים פיטורי התייעלות.
יוני בן מנחם: רשימת הפיטורין מתייחסת לכל העובדים המועסקים פחות מ-3 שנים ברשות השידור ואין פירושו של דבר שכולם יפוטרו.
יוני בן מנחם: כל מקרה יבחן לגופו, לרבות הייחודיות של כל עובד.
יוני בן מנחם: זאת ההודעה של מנכ"ל רשות השידור ואני לרשותכם בשאלות.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד לחברי הכנסת שמנכ"ל משרד הקליטה פנה לרשות השידור לגבי הפיטורים ברדיו רק"ע.
סטס מיסז'ניקוב: שאלה פשוטה: יש איזה שהוא פירוט מה נעשה עם אותה דלתא של 5 מיליון שקל, שהעברנו לרדיו רק"ע?
סטס מיסז'ניקוב: הם כל ה-5 מיליון נכנסו לרדיו רק"ע?
יוני בן מנחם: כל 5 מיליון השקלים שהעברתם לאחרונה לרדיו רק"ע הגיעו לקופת רשות השידור והם בתהליך של ביצוע של רכישת המשדרים.
יוני בן מנחם: הכסף הזה היה "צבוע" רק למשדרים, בגלל בעיית הקליטה האדירה של רדיו רק"ע, שבאה לידי ביטוי במלחמה והוא מוקדש למשדרים.
סטס מיסז'ניקוב: 5 מיליון למשדרים?
יוני בן מנחם: כן.
יוני בן מנחם: אני רוצה לסבר את אוזניכם שמשדר זה בערך חצי מיליון שקל.
יוני בן מנחם: אנחנו הולכים לקנות 10 משדרים שיותקנו בכל רחבי הארץ.
יוני בן מנחם: אנחנו מקווים שזה יהיה בתוך חצי שנה ואז, רשת רק"ע תיקלט בצורה מצוינת בכל רחבי מדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: אתם קיבלתם מתנה בגלל חברים כאלה ואנחנו חושבים שאתם צריכים להעריך את זה.
מיכאל נודלמן: 5 מיליון זה כסף.
מיכאל נודלמן: אתם לא צריכים לעשות מה שאתם רוצים לעשות.
סטס מיסז'ניקוב: כדי למנוע את הפיטורין של עובדים, האם אפשר לוותר על משדר אחד או שניים?
יוני בן מנחם: אני לא הייתי מציע לוותר על המשדרים, כי זה דבר שאנחנו מחכים לו והמאזינים מחכים לו.
יוני בן מנחם: אני מתנגד לפטר אדם אחד ברדיו רק"ע.
יוני בן מנחם: כתבתי לו מכתב רשמי ב-17 לחודש ולטעמי, אפשר לעשות את הקיצוצים במקום אחר.
יוני בן מנחם: הודעתי את זה למנכ"ל.
יוני בן מנחם: לא הייתי מציע לגרוע במשדרים כי זה נושא בסיסי.
יוני בן מנחם: ראינו במלחמה שלא יכולנו להעביר התראת על קטיושות לאזרחים כי לא קולטים.
יוני בן מנחם: מחר יכול להיות סיבוב שני מול החיזבאללה ואנחנו לא נוכל להודיע.
יוני בן מנחם: מדובר בחיי אדם.
סטס מיסז'ניקוב: כשאנחנו דנים על חיי בני אדם, אנחנו יכולים לוותר על משדר אחר.
סטס מיסז'ניקוב: היו 0 משדרים ועכשיו יש 10.
סטס מיסז'ניקוב: אז יהיו 9 משדרים.
יוני בן מנחם: מהיכרותי את רשות השידור, הכסף שיחסך בפיטורין של רק"ע בטל ב-60 לעומת מקומות אחרים שאפשר לחסוך בהם.
יוני בן מנחם: זאת דעתי האישית ואני אומר אותה בקול רם בדיונים ברשות השידור.
סטס מיסז'ניקוב: כמה ייחסך בפיטורין האלה?
יוני בן מנחם: השכר הממוצע הוא 5000 שקל, תכפיל ב-8 והנה הסכום.
מרינה סולודקין: הבנתי שמדובר ב-50,000 שקל.
דורית גולנדר: כשאנחנו מתייחסים לאותם 7 או 8, רק 3 מהם במשרה מלאה.
דורית גולנדר: כל היתר זה רבעי וחצאי משרות.
אברהם מיכאלי: מדובר בדוברי התכניות הרוסיות או שיש עוד כמה תכניות?
דורית גולנדר: אני מייצגת את השפה הרוסית ויש פה נציגים של שפות אחרות.
דורית גולנדר: גם שם קיימת בעיה ועליה ידברו אנשים אחרים.
דורית גולנדר: לפי חישוב שלי, ויתקנו אותי אם אני טועה, זה 25,000 שקל לחודש רק המשכורות.
דורית גולנדר: מה שרשות השידור מוסיפה לזה זה משהו אחר וזה כסף קטן מאוד ובלעדיהם השידור הולך ליפול.
2572: זה לא עלות...
דורית גולנדר: העלות מינימאלית ולא גבוהה.
זאב אלקין: אני רוצה להבין: סטס ויוני, אתם התייחסתם לסיכום התקציבי האחרון של 2006, שגם אני זוכר שבזמנו נעשה סיכום על משדרים.
זאב אלקין: כשלא ישבתי בבית הזה היה סיכום קודם ושמעתי עליו ואני מכיר אותו, מלפני שנתיים להערכתי, שהתייחס ל-2 מיליון שהועברו לרדיו רק"ע.
זאב אלקין: 2 מיליון הולידו הוספות בסדר גודל של הפיטורין שאנחנו מדברים עליהם.
זאב אלקין: הניצול לא היה יותר מ-500,000 שקל בשנה ועוד לא עברנו 4 שנים.
זאב אלקין: לכאורה, יש 3 אפשרויות: או שהכסף הזה תוכנן רב שנתי, ואז צריכה להישאר יתרה, או שאם הוא תוכנן חד שנתי, היה שם חוסר ניצול שהועבר או בנושא הזה של רדיו רק"ע.
זאב אלקין: משהו לא ברור לי על אותם 2 מיליון ומה קרה אתם.
זאב אלקין: שאלה שניה, נפגשתי לפני הדיון הזה עם מנכ"ל רשות השידור.
זאב אלקין: למדתי ממנו שהבעיה פחות תקציבית אלא הבעיה היא ניהולית של מעמד האנשים שעובדים עד 3 שנים ברשות והצורך להפוך אותם לעובדים קבועים.
זאב אלקין: הוא אמר לי שהוא לא מכיר את הסיפור התקציבי הקודם והוא הולך לבדוק את זה.
זאב אלקין: אגב, במשרד האוצר, כשהעלינו שלושתנו את הבעיה האוצר זכר את העניין התקציבי הזה ולכן אנשי האוצר הופתעו מזה שחסר כסף למשכורות.
זאב אלקין: אני שמעתי ממנכ"ל רשות השידור שבהנחה שהסיכום התקציבי הזה נכון, ומהזיכרון הקולקטיבי של הרבה גופים זה נכון, הוא יעמוד בו והמסגרת התקציבית הכללית לא תשתנה.
זאב אלקין: יש בעיה פרטנית של אנשים והוא אמר לי שהוא הולך לבדוק איך מתמודדים עם הבעיה הזאת.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשאול: יש אצלכם פנסיונרים שצריכים לצאת לפנסיה?
מיכאל נודלמן: אם לא יהיו חברים כאלה, הפנסיונרים ילכו והכל ייגמר.
יוסף שגל: ככה זה עובד.
מיכאל נודלמן: צריך לקחת בחשבון שבקרוב יהיו פנסיונרים.
מרינה סולודקין: אני רוצה להודות ולהדגיש שרדיו רק"ע בגרסה הרוסית, אמהארית, אנגלית, צרפתית, קווקזית, גרוזינית וכל שאר השפות, זו ציפור הנפש של מדינת ישראל ושל העליות ואנחנו מודים לכם.
מרינה סולודקין: אני מקבלת תגובות, תלונות ובקשות ואני רואה שזה חלון פתוח לחברה הישראלית, דרך השפות שאנשים מבינים.
מרינה סולודקין: בגלל זה אנחנו היינו בהלם ובתדהמה כשקיבלנו בשורות רעות, שברדיו רק"ע צריכים לעשות פיטורים וקיצוצים, כי אנחנו חושבים שמדברים על חצי מיליון שקל והבנו שעכשיו זה משחק.
מרינה סולודקין: רשות השידור, שצריכה וחייבת לקצץ, לא מקצצת במקומות הנכונים אלא מקצצת דווקא כאן וחושבת שכאן החלשים, כאן האנשים שלא מספיק ישראלים ואין להם מספיק זכויות.
מרינה סולודקין: 10 שנים אנחנו בכנסת ובגלל זה אני וחבר הכנסת נודלמן וחבר הכנסת אלקין, בפגישה שלנו עם שר האוצר בשבוע שעבר אמרנו שיש דבר אחד שלא יכולים לעשות: להצביע על התקציב אם יהיו קיצוצים כרגע וגם הם היו מופתעים.
מרינה סולודקין: זאת אומרת, שזה לא ממשרד האוצר אלא זה מוך הבית, מתוך רשות השידור וצר לנו וחבל לנו מאוד.
מרינה סולודקין: אנחנו אומרים שאולי אנחנו צריכים לכתוב את המסקנות של הוועדה, שחברי הכסת, חברי וועדת העליה והקליטה בראשות מיכאל נודלמן, שיש לו סיפור של מאבק ארוך ברדיו רק"ע וכל עניין התשדירים זה גם אנחנו.
מרינה סולודקין: אתה יודע שבסיפור של רדיו רקע באמהארית גם הייתי בעניין.
מרינה סולודקין: דרך משרד התקשורת לא יכולנו להרחיב את השידורים באמהארית.
מרינה סולודקין: הלכתי לבלשניקוב בכנסת, שיתנו שידורים באמהארית דרך ערוץ הכנסת.
מרינה סולודקין: אנחנו לא ניתן שהציבור יישב בלי להבין מה קורה במדינה.
מרינה סולודקין: יוני, בגלל שאתה חבר במשך הרבה שנים, תגיד תכלס, שלא ניתן למשחק הזה לעבור - -
אברהם מיכאלי: את רוצה שיפטרו אותו?
יוני בן מנחם: הרדיו עובד בצורה מאוד יעילה תוך מצוקת כוח אדם אדירה.
יוני בן מנחם: אנחנו מחזיקים את השידורים וההתייעלות לא צריכה להיות ברדיו ובטח לא ברדיו רק"ע.
יוני בן מנחם: אני אומר את הדברים האלה גם בפורומים ברשות השידור.
יוני בן מנחם: רדיו רק"ע, החשיבות שלו עלתה במהלך המלחמה האחרונה בלבנון והחשש הגדול שלי שכשנהיה בפני סיבוב שני, מי יודע כמה זמן זה ייקח אבל כולם אומרים את זה, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שום קיצוץ ברדיו רק"ע נוכח מה שקרה ומה שעומד לקרות.
מרינה סולודקין: אנחנו נגיד מיד לשר האוצר ולראש הממשלה, שההחלטה לצמצם ברדיו רק"ע זו החלטה פוליטית לפגוע בעליות ולא ניתן לפגוע בעליות.
שמואל בן צבי: זה רשת רק"ע ברדיו קול ישראל.
יוסי ביילין: אם אני מבין נכון, יש 3 רמות של דיון, שונות האחת מהשניה: הרמה האחת זה שאלה של המשך השידורים כפי שהם משודרים יום.
יוסי ביילין: האם מדובר כאן בפגיעה בשידורים או פגיעה באנשים?
יוני בן מנחם: אם האנשים האלה יקוצצו, תהיה פגיעה קשה וחדה.
יוני בן מנחם: זה אומר שלא נשדר בשפה הבוכרית, יפגע השידור בשפה הרוסית בצורה קשה.
יוני בן מנחם: מי יחזיק את השידור?
יוני בן מנחם: יש שידורים שיפלו לגמרי.
יוסי ביילין: אמרתי שאם זה שיקול פנימי, שגם אם אתה לא אוהב אותו ובתוך המערכת מחליטים ויש מישהו מפוטר והשעות מסודרות.
דורית גולנדר: ברשותך, יש שידור מ-10 עד 12 בלילה.
דורית גולנדר: בשידור הזה יושב עורך אחד שמגיש שעתיים של שידור וישנה עוזרת הפקה, שתי עוזרות הפקה שבמשך השבוע מתחלפות יום זו יום זו.
דורית גולנדר: כל אחת משתכרת 1000 שקלים.
דורית גולנדר: אם מפטרים אותן, בלי עוזרת הפקה אין שידור.
יוסי ביילין: אמרתי ברמה השניה, שזה מקום עבודה שבו מפוטרים אנשים שהם עולים חדשים וזו בעיה כשלעצמה.
יוסי ביילין: הבעיה הראשונה היא הבעיה המרכזית, היא בעיה של מקרו.
יוסי ביילין: המישור השלישי זה העניין של השימוש בכסף.
יוסי ביילין: אני מבין שחבר הכנסת נודלמן - -
מיכאל נודלמן: אני לא צריך תדרים כאלה כשאין שידור.
מיכאל נודלמן: בשביל מה אני צריך תדרים אם אין שידור?
יוסי ביילין: אני אומר לכם שהניסיון הצנוע שלי באוצר ובמשרדים אחרים, זה נראה לי משונה ש-5 מליון שקל הולכים כולם לפרוייקט של 10 משדרים באותה שנה.
יוני בן מנחם: זה כסף צבוע שהגיע לעניין המשדרים.
זאב אלקין: אבל לאן נעלמו 2 מיליון, זאת השאלה.
יוסי ביילין: המטרה החשובה ביותר שלנו זה להמשיך את השידורים כמות שהם ולא לפגוע בשידורים.
יוסי ביילין: ואם יש מחיר מסוים, גם בכוח אדם וגם בהסבה של יעד של משדרים, עדיף לעשות את הדברים האלה כדי להבטיח את השידור.
יוסי ביילין: יכול להיות שזה יושג על ידי מאמץ פוליטי, שחברים יצטרפו למתנגדים לתקציב.
יוסי ביילין: אני זה לא חוכמה, אבל אנשים מתוך הקואליציה יצביעו נגד התקציב ועל ידי זה ימנעו אות זה.
יוסי ביילין: אם זה לא יעזור, אני חושב שמה שאמר חבר הכנסת נודלמן זה הכי נכון, כי מה חשוב לו השידור אם אין לו משדר?
סטס מיסז'ניקוב: לדעתי, מפטרים 8 איש כדי שמישהו מהקואליציה ירשום בהרכב קואליציוני שיש 8 איש.
סטס מיסז'ניקוב: מכניסים עז ואז מוציאים אותה.
יוסי ביילין: כי זאת הנעל הלוחצת.
זאב אלקין: אבל לפני כן צריכים להבין מה רשות השידור עשתה עם 2 מיליון.
2572: הייתי רוצה להוסיף כי נדמה לי שיש פה אי הבנה וכדאי לדבר בעובדות אמיתיות:
2572: הרשימות דנו בעובדים שעובדים פחות מ-3 שנים כי מבחינה איגודית קל יותר להפסיק את שירותם.
2572: אבל נאמר חד משמעית, שאם יתברר שיש בין האנשים עובדים חיוניים, ברור שהנושא יישקל ולא יפסיקו את שירותם.
2572: אני חוזר ואומר שהאנשים עדין לא פוטרו.
2572: בהונגרית יש לנו אדם וחצי או שני אנשים.
2572: אם נפסיק את החצי והאדם יצא לחופשה – אין שידורים בהונגרית.
2572: ברור שהמנכ"ל במקרה הזה יהיה חייב, בייחוד שבבוכרית שני אנשים פרשו לפנסיה וקיבלנו 2 במקומם כי אי אפשר להפסיק את השידורים בבוכרית.
2572: אני לא חושב שזו החלטה פוליטית אלא החלטה כללית וזו דעתי האישית, אבל עדין היא לא נסתיימה...
מרינה סולודקין: אני לא מקבלת את זה.
מרינה סולודקין: בכל שנה זה אותו דבר.
2572: את צודקת, היו שנים - -
מרינה סולודקין: אתה יודע, התעייפנו.
מרינה סולודקין: היו צריכים לעשות את הדברים תכלס, כמה כסף ולאן.
2572: הכל בתחילתה של בדיקה.
2572: אני רוצה להזכיר לכם שכל עובדי רק"ע נקלטו על ידי רשות השידור ועל חשבונה, כאשר הם מומנו בשנות ה-90 ואחר כך, קלטנו את רמת החשיבות של העליה ושל השפות וכולי.
2572: אין מגמה להשתמש באותם 8 איש מהרוסית ועוד 4 איש מהשפות.
2572: כל דבר יידון לגופו ומנהל הרדיו הביא רשימה שתידון.
יוסי ביילין: אבל מה הנחת העבודה שלך, שהשידורים לא יקוצצו?
2572: לא, הנחת העבודה היא שאם יש אנשים מבין - -
מרינה סולודקין: לא מקבלת.
מרינה סולודקין: לא כאן.
יוסי ביילין: אתה אומר שהשעות יישארו.
2572: ודאי.
2572: אם לא תהיה החלטה אחרת של המליאה או של הוועד המנהל לצמצם את השידורים, היום במתכונת לא דיבור על הורדת חצי דקה אפילו.
יוסי ביילין: יוני אומר שעם כוח אדם שאתה מקצץ לו הוא אינו יכול לעמוד בשעות האלה.
יוני בן מנחם: אני רוצה להסביר: אני מכבד מאוד את צביקה,א בל בענייני תוכן, אנחנו, העיתונאים, מבינים יותר מאנשי המינהל ומכל אחד אחר.
יוני בן מנחם: אי אפשר לקיים שידור בלי אנשים.
יוני בן מנחם: אי אפשר לקיים שידור בלי עוזרת הפקה, עם כל הכבוד.
יוני בן מנחם: הם מתעסקים בתחום שלהם, הם רואים את המספרים.
2572: סמנכ"ל כספים צריך לתת דיווח - -
אלכס טנצר: אני רוצה לספר לכולם בדיחה שמסופרת בכל השפות: יש תמורה בעד האגרה.
אלכס טנצר: מה זאת אומרת?
אלכס טנצר: כולנו משלמים אגרה, אנחנו אזרחים טובים.
אלכס טנצר: כמה היום האגרה, 530 שקל לשנה?
יוני בן מנחם: 435 שקלים.
אלכס טנצר: בבדיקה שאני עשיתי מתברר, שעולים חדשים משלמים אגרת טלוויזיה הרבה יותר טוב מאוכלוסייה אחרת.
אלכס טנצר: אנחנו משלמים אגרת טלוויזיה יותר טוב.
אלכס טנצר: כל אזרח או חמישי הוא עולה חדש.
אלכס טנצר: השאלה היא כזאת: משלמי אגרת הטלוויזיה והרדיו, אנחנו משלמים בערך 33%, שליש.
אלכס טנצר: מה אנחנו רואים?
אלכס טנצר: מסתכלים על ערוץ אחד?
אלכס טנצר: לא.
אלכס טנצר: שומעים רשת בי"ת?
אלכס טנצר: אנחנו משלמים עבור רדיו רק"ע, רדיו לקליטת עליה.
אלכס טנצר: 70%.
אלכס טנצר: ואז אני אומר:
אלכס טנצר: אנחנו שילמנו כל כך הרבה מיליונים ומזה קיבלנו "קדחת", כי גם מקצצים מזה.
מיכאל נודלמן: אבל טכניקה חדשה תהיה.
אלכס טנצר: אז צריך לעשות בדיקה כמה עולים חדשים שילמו עבור אגרת טלוויזיה ואת הכסף הזה - -
מיכאל נודלמן: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אתה הולך עכשיו.
מיכאל נודלמן: אתה מצביע על כל החלטה שתתקבל?
סטס מיסז'ניקוב: בוודאי.
סטס מיסז'ניקוב: אני במקום חבר הכנסת אילטוב.
אלכס טנצר: צריך לבדוק כמה עולים חדשים תורמים לאגרת הטלוויזיה.
אלכס טנצר: ההצעה שלי היא כזאת ויש שני דברים: או שרדיו רק"ע מקבל בשביל לשדר מה שמגיע, כי זה כסף שאנחנו משלמים או שחברי הוועדה לקליטת עליה ידרשו לקצץ באגרת הטלוויזיה.
אלכס טנצר: שרשות השידור תרגיש שאנחנו לא מקבלים ואז רשות השידור תרוץ אחרי רדיו רק"ע.
אלכס טנצר: אני מציע לקצץ ב-33% בתשלום אגרת הטלוויזיה.
אלכס טנצר: זאת עמדת מפלגת הגמלאים, כי רוב האנשים לא מבינים עברית וזה הכלי היחידי לשמוע ולא ניתן לפגוע בו.
סטס מיסז'ניקוב: מפלגת "גיל" התנגדה למינוי שר דובר רוסית בממשלה.
אברהם מיכאלי: ראשית, אני מבין שבדיוק בשעה הזאת מתקיימת ישיבה נוספת בוועדת הכלכלה וזה מראה על מצב רשות השידור, לצערנו ויש גם שר ממונה על רשות השידור וזה מחמיר את מצב רשות השידור עוד יותר.
אברהם מיכאלי: חשבתי, שמגדירים לפעמים דברים חיוניים לטפל בהם.
אברהם מיכאלי: אחד הדברים החיוניים ויוני הזכיר את זה, החשיבות של רקע במלחמה.
אברהם מיכאלי: דנו בזה בשידור הטלוויזיוני שעשו אחרי המלחמה, הלקחים של המלחמה, ואחד הדברים שהוזכר שם על ידי משרד הביטחון, שרק"ע היה אחד האמצעים היחידים שדרכו יכולנו לתקשר ובאותו יום טענתי שבזמן המלחמה קיבלנו תלונות שלא הגיעו אליהם לא רק בגלל המשדרים אלא בגלל בעיות של דקות שידור.
אברהם מיכאלי: אני, מלכתחילה, איך שנכנסתי לקדנציה חשבתי לעשות רביזיה ולהגדיל את דקות השידור.
אברהם מיכאלי: אמר לי יוני בן מנחם:
אברהם מיכאלי: תעזור לי בכסף ואני אתן לך דקות שידור.
אברהם מיכאלי: אני יודע איפה הדברים עומדים.
אברהם מיכאלי: אני יודע שיש בעיה קשה ברשות השידור.
אברהם מיכאלי: ישבתי עם השר הממונה איתן כבל לפני כחודש ואמרתי לו: מה הולכים לעשות עם רשות השידור?
אברהם מיכאלי: הוא אמר לי: אני אתכם בכל, אבל תנו לי לעשות שם מהפכה.
אברהם מיכאלי: את המהפכה הזאת עושים על חשבון החלשים.
אברהם מיכאלי: אני אומר לכל מי שחושב לקצץ בנקודות האלה, לא צריך להיות עולה חדש בשביל לתמוך ברק"ע.
אברהם מיכאלי: לא רק ועדת העליה והקליטה נתמוך ונתנגד לזה בכל מקום ונפעיל את כל מה שאנחנו יכולים כחברי כנסת, אנחנו רוצים להגדיל את דקות השידור.
אברהם מיכאלי: לא שמעתי את הנציגים של השפות האחרות, אבל יש דרישה לדקות השידור האלה בשפות הזרות, מעבר לשפה הרוסית שהיא השפה המובילה שם, כי לאנשים אין תקשורת אחרת.
אברהם מיכאלי: האנשים המבוגרים והעליות החדשות לא מתקשרות בעברית.
אברהם מיכאלי: לכן, אני מציע שאנחנו, כוועדה, לא נלחץ את מי שמקבל הנחתות של השר.
אברהם מיכאלי: אם זה היום בוועדת כלכלה, נכנס ישיבה יחד עם ועדת הכלכלה - -
זאב אלקין: הם קובעים הפוך.
זאב אלקין: הם יושבים שם על הדרישה לקצץ, כי זה חלק מההסדר.
מרינה סולודקין: נפנה לביקורת המדינה כי זה פגיעה בציבורים גדולים.