GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: אלי, פה נאמר לנו שילד ישראלי בבחינת בגרות יש לו את המילון אנגלית – עברית ולא אנגלית – אנגלית.
אילנה ליטבק: גם וגם.
זאב אלקין: יש לו את התרגום לעברית ואז מכאן עלתה השאלה מה קורה עם תלמיד עולה שיש לו בעיה, גם מהירות שימוש שלו במילון כזה היא מוגבלת וכו'.
אלי זרחין: הובטח שתהיה בחירה.
זאב אלקין: אז אמרו נאפשר את המילון של אנגלית שפת אם ושאלנו מה יהיה עם מי שלא רוצה להשתמש במילון או מה יהיה אם אין מילון כזה, אז אמרו זה יישאר וזה יהיה בונוס.
זאב אלקין: זה פחות או יותר מה שאנחנו קיבלנו פה.
זאב אלקין: מה שאנחנו מבקשים, זה לציין במפורש שתלמיד שבחר לא לנצל את הזכות הזאת, כמו בסעיפים הקודמים, הוא נשאר עם הבונוס.
יפה פז: זה אומר שתלמיד ישראלי, יליד ישראל, יכול להחליט לא להשתמש במילון וגם לו יגיע בונוס?
אלי זרחין: למה?
אלי זרחין: זה לא תרגום.
יפה פז: כאן מדובר על הבחירה?
יפה פז: תלמיד שיש, שהוא יכול להשתמש במילון אנגלי ושפת אם ומחליט לא להשתמש במילון,
זאב אלקין: כמו שהיה עם שאלון.
זאב אלקין: תלמיד שיש לו שאלון והוא מחליט לא להשתמש במילון.
רחלה שיפר: איך אנחנו נדע אל זה?
זאב אלקין: תעשו הרשמה מראש, כמו על שאלון.
רחלה שיפר: אי-אפשר.
עמיהוד בהט: זה בלתי אפשרי.
זאב אלקין: איך תדעו על תלמיד שאין מילון בשפת אמו?
אילנה ליטבק: הבוחן מציין – ללא מילון.
זאב אלקין: גם פה הבוחן יציין במחברת – אין לו מילון, הוא לא הביא מילון, פיסית, ואז הוא אוטומאטית יקבל בונוס.
זאב אלקין: אני רוצה לחסוך מכם סיטואציה, הנה, אני מתאר לכם מצב, מה שזה מנוסח כרגע.
זאב אלקין: אני ילד עולה שהגעתי מאוקראינה.
זאב אלקין: אני מגיע למבחן הזה ואומר – מה אתם רוצים מחיי?
זאב אלקין: אין לי פה מילון אנגלי אוקראיני, לכן אני מוגדר בקטגוריה הזאת של מי שאין לו ועכשיו תתחילו לבדוק – יש מילון אנגלי אוקראיני, או לא.
זאב אלקין: ולכן, אני מציע לכם בדיקה עובדתית מאוד פשוטה.
זאב אלקין: הגיע ילד עם מילון לשפת אמו, הבוחן סימן את זה – אין בונוס.
זאב אלקין: הגיע ילד בלי מילון כזה, הבוחן סימן את זה – יש בונוס.
זאב אלקין: זה עובדתי, זה לא מחייב אתכם בבדיקות ביבליוגרפיות באיזה שפה יש מילון ובאיזה לא.
זאב אלקין: הילד בוחר לעצמו, זה הרבה יותר פשוט למערכת.
רחלה שיפר: צריך להבין, זה מופיע תחת סעיף חומר מותר בשימוש, המילון, כמו אטלס.
רחלה שיפר: זאת אומרת, זה לא מנדטורי, זה מותר.
רחלה שיפר: אתה יכול, יש אישור להשתמש בזה.
רחלה שיפר: זה לא שכולם חייבים ובגלל זה לכולם קל ורק לתלמיד שאין לו.
זאב אלקין: זה כמו שאלון מתורגם.
זאב אלקין: גם שאלון מתורגם, ילד שביקש את זה, אז יש לו הקלה בדרך הזאת והוא לא מקבל את הבונוס.
זאב אלקין: ילד שלא ניצל את זה, אז הוא מקבל את הבונוס במקום שאלון מתורגם ושוב, עובדתית זה יהיה הרבה יותר פשוט, כי כשתתחילו עכשיו להגדיר מה זה שפת אם ואיפה יש ואיפה אין מילון לאנגלית, אתם תשתגעו מזה, אני אומר לכם.
יפה פז: אני חושבת שאנחנו גם נשתגע מזה שהבוחן יצטרך לרשום.
זאב אלקין: איך חשבתם לפתור את הסעיף הזה?
זאב אלקין: כתוב פה, אתם ניסחתם – תוספת עשר נקודות ציון לבחינה, לתלמידים עולים שאינם יכולים להשתמש באנגלית שפת אם.
זאב אלקין: איך הייתם מגדירים את התלמידים האלה, באיזה כלי?
קריאה: היא התכוונה בעצם לאמהרית.
רחלה שיפר: היא אומרת שלא.
קריאה: האם המילון הזה אינו נמצא בכלל או שאין לו בהישג יד.
רחלה שיפר: לא, היא אומרת – אין.
רחלה שיפר: כרגע מה שעלה, הבעיה היא שהוא לא יכול.
יפה פז: כרגע מה שעלה מתוך השטח ועל זה דיברה בעיקר המפמ"רית, באמת דיברה על אמהרית.
יפה פז: הטענה שלה היתה שאין כמו שצריך מילון אנגלי אמהרית, אין.
יפה פז: ואת זה היא יודעת.
זאב אלקין: ויש עוד הרבה שפות שאין.
יפה פז: אם יסתבר שיש כזאת, גם הם יזכו בבונוס.
זאב אלקין: אז איך את תבודדי תלמידים מאותן שפות?
זאב אלקין: אני אומר לך, לא כדאי לך ללכת לדרך הזאת.
זאב אלקין: כי יש, דוגמה, ברית המועצות לשעבר, יש 15 רפובליקות, כל תלמיד שעולה משם עכשיו יטען ששפת האם היא לא רוסית, אלא השפה של הרפובליקה.
זאב אלקין: את תעשי מחקר ביבליוגרפי באיזה יש ובאיזה אין ומי יעריך את איכות המילון?
יפה פז: אם זה ככה אז כן, אז אנחנו בבעיה.
זאב אלקין: ומה יהיה ההבדל בין טג'יקית לאמהרית?
אלי זרחין: למה אתם בבעיה?
אלי זרחין: למה אתם לא יכולים להגיד לתלמיד – זכותך לבחור.
אלי זרחין: או מילון או עשר נקודות.
רחלה שיפר: זה קצת, זה, תראה, זה חומר שמותר בשימוש, זה לא חלק, עשר נקודות זה המון.
זאב אלקין: אבל זה מה שאתם הצעתם.
יפה פז: יש פה באמת משהו אחר שמפריע לי, אלא אם כן אני לא תופסת פה משהו.
יפה פז: אני מדברת כרגע על מי שאינו עולה חדש, יליד ישראל, ופה עכשיו השאלה שלי היא, האם הוא זכאי גם לשבת עם מילון אנגלי – עברי.
יפה פז: אם אנחנו רוצים להשוות תנאים - - -,
אלי זרחין: הוא לא זכאי, סליחה, אני מורה לאנגלית, הוא לא זכאי.
יפה פז: בטח שכן.
אלי זרחין: הוא זכאי לאנגלי – אנגלי.
קריאה: אנגלי – עברי.
אלי זרחין: היום לא.
אלי זרחין: בבחינות הבגרות היום מותר להשתמש באנגלי – אנגלי בלבד.
יפה פז: ברשותכם, אני מציעה להעלות את זה.
עמיהוד בהט: ילד ישראלי שלא משתמש במילון אנגלי – אנגלי, יקבל בונוס?
רחלה שיפר: זה מה שאני אומרת, שזה רק מיותר.
רחלה שיפר: זה מה שאני אומרת, שזה ממש - - -,
יפה פז: ברשותך, אני מציעה, אנחנו נעלה את זה לדיון עם המפמ"רית ונראה.
זאב אלקין: בסדר גמור, ותחזרו אלינו.
זאב אלקין: ייבחנו בעל-פה, תלמידים עולים שהחלו את לימודיהם בישראל בכיתה י"א, י"ב, יוכלו להיבחן בעל-פה.
זאב אלקין: באיזו שפה כאן הכוונה, בעברית או בשפת האם?
עמיהוד בהט: בעברית.
זאב אלקין: זה חל רק על עולים, פה זה אוטומאטית, זה רק עולים חדשים.
רחלה שיפר: רק בעברית.
אלי זרחין: היום כל תלמיד עולה חדש, רשאי בחלק גדול מהמקצועות להיבחן בעברית בעל-פה.
אלי זרחין: אם אתם עושים רק י"א, י"ב, אז זה קצת הרעה.
עמיהוד בהט: גם כך אין בחינות לעולים בכיתה י'.
אלי זרחין: לא, שהתחילו ללמוד בכיתה י"א – י"ב.
עמיהוד בהט: אבל גם אם הוא התחיל ב- י', אין לו בחינות ב- י'.
זאב אלקין: עולה חדש שהתחיל ב- י', מה אומר אלי – היום המצב הוא שעולה חדש שהתחיל בגיל 15 ללמוד בכיתה י' - - -,
עמיהוד בהט: כשהוא הגיע ל- י"א, אתה אומר?
זאב אלקין: לא, כשהוא הגיע ל- י', ברגע שהוא עלה לכיתה י"א, יש לו זכות להיבחן בעל-פה.
זאב אלקין: פה, לפי ההגדרה החדשה - - -,
רחלה שיפר: אם הוא התחיל ב- י"א.
אלי זרחין: זו הרעה לעומת מה שיש היום.
אלי זרחין: כי החוזר של 2003 אומר שכל תלמיד עולה חדש, במקצועות רבי מלל,
אירית חן: הבחירה, מקצועות הבחירה רבי המלל, לא החובה.
אלי זרחין: צודקת.
אלי זרחין: אז אתם משאירים מה שיש היום, ותוספת את זה לחובה?
אירית חן: נכון.
אלי זרחין: יופי, תודה רבה.
זאב אלקין: וגם שהתוספת הזאת היא חלה על מקצועות החובה, לא על מקצועות בחירה.
אירית חן: אין פה התייחסות למקצוע.
זאב אלקין: היא חלה על כל המקצועות.
רחלה שיפר: לא, במקצועות החובה.
זאב אלקין: אבל היא לא מבטלת את מה שהיה.
אירית חן: ודאי שלא.
עמיהוד בהט: סעיף 8 זה מה שאמרתי לך, אנחנו עובדים עליו, אנחנו בסוף כבר אני אראה לכם.
זאב אלקין: זה אותו מסמך שאנחנו מצפים לו הרבה זמן.
עמיהוד בהט: לא להתחיל לפרסם עד שיהיה דיון.
זאב אלקין: זה עלה בפרוטוקול הישיבה בכנסת, הישיבה לא היתה סגורה.
זאב אלקין: זה ברור שהכללים האחרונים, כל עוד שאין מסמך, הם לא.
זאב אלקין: אבל רוח הדברים שהיה פה, אתה לא יכול לעצור.
זאב אלקין: זה היה דיון פתוח.
זאב אלקין: זה היה דיון פתוח רק הוא לא היה על חוזר אלא היה על תוכניות המשרד שאושרו בהנהלת המשרד.
זאב אלקין: לסיכום, קודם כל, משפט אחד לסיכום, אני רוצה לברך ולהודות לאנשי המשרד, לכל מי שטרח על התוצר הזה, כי אני חושב שיש פה התקדמות מאוד משמעותית מול קהל העולים.
זאב אלקין: יש פה שינוי דרמטי ואני מאוד מקווה שהוא יצדיק את עצמו ושכולנו כאן נתכנס לאחר כמה זמן ונוכל להעריך האם זה היה לטובה או לרעה.
זאב אלקין: בכל מקרה, מגיעים כאן באמת דברי תודה וברכה על שיתוף הפעולה ועל ההתחשבות בדעתנו לאנשי המשרד וזה גם ברור לי שזה דרש המון מאמצים להספיק לעמוד בלוח הזמנים וזה גם ברור לי שזה ידרוש המון מאמצים לנסות להפעיל את זה בקיץ הקרוב, אז לכן זה גם דברי תודה אחורה, גם דברי תודה קדימה ואנחנו עוד נחזור לכך.
זאב אלקין: עלו פה כמה נקודות שדרשו בדיקה נוספת במשרד, לכן אנחנו נרצה לקיים כאן מעין דיון מאסף כזה, בכל אותן הנקודות.
זאב אלקין: תגידו לי אתם מתי נראה לכם שיהיו לכם התשובות.
זאב אלקין: זה במילא יהיה מהיר, כי אתם צריכים את התשובות להוריד לשטח, לא רק בגללנו.
זאב אלקין: אז תצטרכו להכריע פה בכל אותן הנקודות שנשארו פתוחות, די מהר.
זאב אלקין: אז מה הערכתכם, כמה זמן אתם צריכים?
רחלה שיפר: זמן למה?
זאב אלקין: זמן לחזור אלינו לתשובות עם אותן כמה, יש פה כמה שאלות שנשארו פתוחות, שעברנו תוך כדי דיון, אני לא רוצה עכשיו לחזור עליהן, אתם בטח סימנתם ומן הסתם היו פה כמה הערות שידרשו ניסוח יותר נקי של המסמך שראינו.
זאב אלקין: אז השאלה כמה זמן אתם צריכים כדי לחזור אלינו.
זאב אלקין: שבועיים?
זאב אלקין: אנחנו בערך עוד שבועיים וחצי מהיום, לפני חנוכה, נקיים כאן דיון מאסף על כל הנקודות שנשארו פתוחות.
אלי זרחין: משרד החינוך, פשוט, אני יכול להגיד את זה כיועץ שרת החינוך, נותן עדיפות מאוד גבוהה למה שקורה היום והיתה מעורבת בכל התהליכים.
אלי זרחין: אתמול היתה ישיבה במשרד החינוך, הוחלט סוף-סוף על הקמת ועדה ציבורית בנציגי עולים ממגזרים שונים, שלא פוליטיים ולא עובדי מדינה, בעיקר אנשי מקצוע, כמו מרינה ניז'ניק, לנה גרוסמן, מיכאל דוביצקי, אנשים מהסוג הזה, ב- 21 לדצמבר, נקבעה ישיבה ראשונה של ועדה ציבורית.
אלי זרחין: שרת החינוך החליטה שהיא מקימה ועדה ציבורית מנציגי אנשי מקצוע כמו עולים לקליטת עולים במערכת החינוך.
אבי מספין: יש נציגים של יוצאי אתיופיה?
אלי זרחין: נגיס מטפלת בזה, אני לא יודע.
זאב אלקין: זה נרשם בפרוטוקול, אני חושב שזו התפתחות מבורכת.
אלי זרחין: לקח חצי שנה לכל התהליך.
זאב אלקין: אני מניח שיהיו לנו ממשקים.
מיכאל נודלמן: אנחנו קיבלנו דיווח מהאגודה לזכויות האזרח.
מיכאל נודלמן: המספרים קשים מאוד.
מיכאל נודלמן: הנציגים נתנו לנו נתונים מה קורה בישראל.
מיכאל נודלמן: יותר מ-50% מהעובדים במשק הישראלי מקבלים משכורת פחות משכר מינימום.
מיכאל נודלמן: זאת קטסטרופה.
מיכאל נודלמן: עולים חדשי מקבלים בממוצע 30% פחות מותיקים, וזה לא בסדר.
מיכאל נודלמן: כמות האנשים שעובדים דרך כוח אדם, היא יותר גבוהה פי 3 משאר המדינות.
מיכאל נודלמן: בגלל זה יש אצלנו הרבה בעיות.
מיכאל נודלמן: אני חושב, שזאת בעיה הכי גדולה.
מיכאל נודלמן: אם יותר מ-50% מרוויחים פחות משכר מינימום.
מיכאל נודלמן: בקרב הפועלים אפילו 90% מקבלים פחות משכר המינימום.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשמוע באופן מפורט את הדיווח שלהם.
מיכאל נודלמן: יש פה שני אנשים שהם עגרונאים במנוף.
מיכאל נודלמן: שם יש בעיות גדולות: אין ביטוח, אין ביטחון ואין משכורת.
מיכאל נודלמן: 28 אנשים נהרגו בעבודה, והכל בשקט.
מיכאל נודלמן: המוח לא מקבל את זה.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שאתם תספרו לנו מה שכתוב בדוח.
תמר פלדמן: אני רוצה להציג את הנתונים שהתפרסמו בדוח האגודה לזכויות האזרח לפני כמה ימים, לקראת שבוע זכויות האדם.
תמר פלדמן: הנתונים הם באמת קשים הם מצליחים להצביע בצורה עובדתית על דברים שכבר ידענו, אבל לא ידענו לכמת אותם.
תמר פלדמן: המספרים מצביעים על פגיעה קשה יותר כלפי אוכלוסיות מוחלשות, ביניהם עולים חדשים.
תמר פלדמן: אנחנו נתייחס בדוח לשתי אוכלוסיות מרכזיות: יוצאי חבר המדינות ויוצאי אתיופיה.
תמר פלדמן: המאפיינים של האפליה ושל ההדרה של שתי האוכלוסיות האלה דומים במובנים מסוימים, אבל גם נבדלים.
תמר פלדמן: לכן, אני ארצה להתייחס לשתי האוכלוסיות האלה בנפרד.
תמר פלדמן: דפוסי העסקה מעט שונים בחלק מהמקומות בצורה די משמעותית.
תמר פלדמן: אני אתחיל בהתייחסות לאוכלוסיית יוצאי חבר המדינות.
תמר פלדמן: שם, כתוצאה מקשיים בשפה ומחוסר הבנה של מערך הזכויות בעבודה, האוכלוסייה הזאת נתונה לאפליה ונפתחים כל הזמן פתחים לנצל אותה.
תמר פלדמן: כפי שציין יו"ר הוועדה, שכר העולים נמוך ב-30% בממוצע משכר הישראלים הותיקים במשק.
מיכאל נודלמן: אלה לא עולים.
מיכאל נודלמן: אתם מדברים על עלייה משנת 89.
מיכאל נודלמן: אנשים האלה חיים במדינה 16 שנים.
מיכאל נודלמן: אלה לא עולים כמעט.
מיכאל נודלמן: מדברים על עולה כאשר אדם נמצא פה 5 שנים.
ראובן ריבלין: זה כאשר מדובר על זכויות.
ראובן ריבלין: כאשר מדובר על חובות, זה נהייה 16 שנה.
תמר פלדמן: מדובר על גל העלייה של שנות ה-90.
תמר פלדמן: שם אנחנו רואים פער של 30% בשכר בין אותם עולים לבין ישראלים ותיקים.
תמר פלדמן: למרות זאת, שיעור ההשתתפות שלהם בשוק העבודה הוא גבוה יותר משל הישראלים הותיקים ב-15% בערך, כאשר העולים הגברים משתתפים ב-93% והעולות משתתפות ב-89%, לעומת הישראלים הותיקים שמשתתפים בשיעור ממוצע של 75%.
תמר פלדמן: הפער בין ההשכלה במדינת המוצא לבין משלח היד במדינת ישראל, הוא עצום.
תמר פלדמן: רוב העובדים משתלבים בעבודות בסטטוס נמוך, ולכן אנחנו נמצא אותם הרבה מאוד בעבודות זמניות, עונתיות כעובדי קבל.
תמר פלדמן: כל אותם חולאים שאנחנו מכירים מדפוסי העבודה הלא שגרתיים הללו, כמו אצל חברות כוח אדם וחברות קבלן שירותים, בולטים במיוחד כאשר אנחנו מסתכלים על האוכלוסייה של יוצאי חבר המדינות.
תמר פלדמן: אני אתן דוגמא מפסק דין שהתקבל רק אתמול מבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב.
תמר פלדמן: דובר שם על עולה חדשה שהגיעה בשנת 2000 מאוזבקסיטן והתחילה לעבוד דרך חברה קבלנית בבנק הפועלים כעובדת ניקיון בשנת 2001.
תמר פלדמן: במשך כמעט 3 שנים היא הועסקה ללא תלוש שכר ולא דווחה.
תמר פלדמן: היא עבדה יחד עם בעלה בסניף בנק הפועלים, תחת אותו תלוש שכר, דרך חברה קבלנית.
תמר פלדמן: כתוצאה מכך, לא שולמו לה זכויות סוציאליות, היא לא קיבלה מענק לידה מביטוח לאומי, והיא פוטרה במהלך ההריון השני שלה בניגוד לחוק, ללא קבלת היתר.
תמר פלדמן: עובדי הבנק ומנהלי הבנק ידעו על כך ולא עשו שום דבר.
תמר פלדמן: פסק הדין קיבל את רוב הטענות של התובעת.
תמר פלדמן: חשוב לציין, כי זאת תביעה שהוגשה על ידי הקליניקה לעבודה ורווחה בתל אביב, על ידי עו"ד איתי סבירסקי.
תמר פלדמן: התקבלו שם טענות מאוד משמעותיות לגבי האחריות של הבנק, והוטלו גם עליו חלק מהפיצויים.
ראובן ריבלין: האם הוגש ערעור על זה?
תמר פלדמן: עוד לא.
תמר פלדמן: פסק הדין הוגש רק אתמול.
ראובן ריבלין: זה פסק דין עקרוני.
תמר פלדמן: זה פסק דין עקרוני ותקדימי.
תמר פלדמן: יש שם התייחסויות מאוד חריפות לגבי דפוסי העסקה האלה.
ראובן ריבלין: למה בנושא כזה האגודה לזכויות האזרח לא מגישה שאילתא לבית המשפט שייתן פסק דין עקרוני לאחריות הישירה של המעסיק, גם אם יש עובד קבלן?
תמר פלדמן: העניין הזה נדון מספר פעמים בבתי הדין האזוריים ובבית הדין הארצי, והתקבלו הלכות שלא מרחיקות לכת כמו הפסיקה שניתנה אתמול.
תמר פלדמן: ניתנו הלכות שמכירות באחריות המסיקים, אבל רק כאחריות שיעורית.
תמר פלדמן: במקרה שלא ניתן להיפדות מהקבלן.
תמר פלדמן: ..
ראובן ריבלין: זה הופיע כערעור על החלטת בית הדין הארצי.
תמר פלדמן: כן.
תמר פלדמן: זאת הלכת חסין שהתקבלה בשנת ה-99.
ראובן ריבלין: עכשיו פסק הדין בערעור.
תמר פלדמן: לאחרונה היה פסק דין של הנשיא אדלר.
ראובן ריבלין: האם הוא אישר או שינה?
תמר פלדמן: הוא קיבל את הפסיקה של בית הדין האזורי.
דבי גילד-חיו: אני רציתי להוסיף משהו.
דבי גילד-חיו: האגודה לזכויות האזרח יחד עם פורום זכויות העובדים, שאנחנו עובדים איתו, מנסים לקדם הצעת חוק של אחריות מזמין שירותים.
דבי גילד-חיו: זה מאוד קשה.
מיכאל נודלמן: בכל התפקידים יש בעיות כאלה.
מיכאל נודלמן: פתאום אין חברת קבלן.
דבי גילד-חיו: אפילו מעבר לזה.
דבי גילד-חיו: האוצר והמדינה, שהיא המעסיק הכי גדול במשק באמצעות עובדי קבלן, מתנגדים לחוק הזה.
דבי גילד-חיו: זה יחייב אותם במכרזים שלהם לשלם שכר עבודה.
ראובן ריבלין: ברור.
ראובן ריבלין: זה לא ייתן יתרון לקחת עובד קבלן.
דבי גילד-חיו: זאת הצעת חוק שאנחנו מאוד רוצים לקדם, וככל שירתמו לעניין הזה כך יהיה טוב.
תמר פלדמן: אני אוסיף , כי הצעת החוק הוזכרה בפסק הדין שניתן אתמול.
ראובן ריבלין: האם באגודה שלכם יש מחלקה מיוחדת לאנשים שהם חלשים כי הם לא מכירים את השפה, כמו עולים חדשים?
ראובן ריבלין: אדם שמגיע כמהגר, הפחד שלו הוא הרבה יותר גדול ולכן הוא גם לא מתלונן.
דבי גילד-חיו: גם באגודה וגם בארגונים אחרים, מסייעים לעובדים המוחלשים האלה, לרבות מעסיקים עובדים שיוכלו לדבר איתם.
דבי גילד-חיו: בקו לעובד יש אפילו מישהי שמדברת סינית.
דבי גילד-חיו: הארגונים כן עובדים על זה.
דבי גילד-חיו: יש עובדים דוברי רוסית, יש עובדים דוברי ערבית.
תמר פלדמן: דיברנו על הפגיעה החמורה מאוד בזכויות העובדים, בעיקר כאשר יש להם קשיי שפה וחוסר הבנה לגבי מערך הזכויות שלהם.
תמר פלדמן: הזכרתי גם את הפער בין ההשכלה בארצות המוצא למשלח היד כאן בארץ.
תמר פלדמן: גם כאשר הם משתלבים בעבודות מסטטוס גבוה יותר, עדיין יש אפליה ופגיע בזכויות.
תמר פלדמן: אני אזכיר מקרה אחד שאנחנו מטפלים בו.
תמר פלדמן: הגשנו תלונה בעניין הזה למשרד התמ"ת ולמשרד לקליטת העלייה.
תמר פלדמן: מדובר במדען עולה, שהועסק במכון הטכנולוגי אקדמי בחולון, בסבסוד של המשרד לקליטת העלייה.
תמר פלדמן: במשך כמעט שנה הוא הועסק ללא תלושי שכר, לאחר שהוא הועסק שם במשך שנתיים כעובד חוקר ומורה.
תמר פלדמן: בסוף תקופת ההעסקה שלו הוא הועסק שנה ללא שכר.
תמר פלדמן: הוא המשיך ללמד ולא קיבל שכר.
תמר פלדמן: אנחנו פנינו בעניין הזה לפני 8 חודשים למשרד לקליטת העלייה, ולא קיבלנו תשובה.
תמר פלדמן: אני הייתי בקשר עם עו"ד טוב פינקלשטיין, ולא קיבלתי תשובה.
תמר פלדמן: משרד התמ"ת סיים את החקירה, העביר את התיק למחלקה המשפטית, וטרם התקבלה תשובה.
תמר פלדמן: אלה חלק מהבעיות של מחלקת האכיפה במשרד התמ"ת.
תמר פלדמן: כאן הם נתנו קדימות ועדיפות לעניין בשל חומרתו, ובכל זאת עדיין לא קיבלנו תשובה.
תמר פלדמן: חשוב מאוד לשים לב לעניין הזה.
תמר פלדמן: גם מדענים בכירים שמגיעים מחבר המדינות ומועסקים כאן בסבסוד של משרד העלייה, כדי לקדם את השילוב שלהם, מופלים.
ראובן ריבלין: במשרד העבודה והרווחה יש 20,000 תלונות היום, ויש 3 עובדים.
תמר פלדמן: יש מעט מאוד פקחים שמתמודדים עם כמות אדירות של תלונות.
מיכאל נודלמן: 19 פקחים.
תמר פלדמן: מתוכם 8 באזור תל אביב והמרכז.
ראובן ריבלין: גם המחלקה המשפטית לא עומדת במעמסה.
ראובן ריבלין: (חילופי היו"ר - מרינה סולודקין)
מרינה סולודקין: במקרה הזה חבל מאוד שאיש לא פנה אל חברי הכנסת.
מרינה סולודקין: טובה פינקלשטיין זה מקרה ידוע.
מרינה סולודקין: יש כלים אחרים במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: ראש המחלקה לקליטת מדענים עולים, הוא איש מאוד אחראי.
תמר פלדמן: אנחנו ניעזר בכם.
ראובן ריבלין: אנחנו, חה"כ יחימוביץ ואני, העלינו הצעה מיוחדת לסדר בשבוע שעבר בוועדת הכספים, וסגן ראש הממשלה אמר שהם לא יכולים להתמודד אם לא יתנו לנו תקנים.
מרינה סולודקין: העניין הוא לא רק פקחים.
מרינה סולודקין: זאת לא דרך נכונה ללכת רק על פקחים.
תמר פלדמן: בכל מקרה, הבעיות האלה נפוצות יותר בקרב יוצאי חבר המדינות.
תמר פלדמן: הבשורות הטובות, הן ככל שהם נשארים יותר זמן במקום עבודה או בתחום מסוים, הפערים בין ההשכלה למשלח היד מצטמצמים והם מצליחים להשתלב בסטטוס גבוה יותר.
מרינה סולודקין: הבאתי כאן מקרים שזה לא כך.
מרינה סולודקין: יושבות פה נשים שעובדות 16 שנים במשרד השיכון, דרך קבלן.
ראובן ריבלין: אבל אחרי 4 שנים חייב משרד השיכון להכניס אותם למשרד.
ראובן ריבלין: בכנסת החלטנו על כך.
ראובן ריבלין: בגללך כולם קיבלו קביעות.
מרינה סולודקין: במקרה הזה ניסיתי ולא יכולתי.
תמר פלדמן: למרות שהפערים מצטמצמים אחוזים גבוהים נשארים בעבודות בסטטוס נמוך.
תמר פלדמן: יש שני דפוסי אפליה שממשיכים להתקיים.
תמר פלדמן: האחד הוא בכניסה לשוק העבודה.
תמר פלדמן: גם כאשר אין פערי שפה גבוהים וגם כאשר ההשכלה ניתנה בישראל, עדיין רואים העדפה של ישראלים ותיקים על פני יוצאי חבר המדינות.
תמר פלדמן: הדבר השני, הוא אפליה בתנאי העסקה.
תמר פלדמן: כאמור, יוצאי חבר המדינות מקבלים 30% פחות בשכר לעומת ישראלים ותיקים.
מיכאל נודלמן: הכוונה היא לעובדים בעבודות זמניות.
תמר פלדמן: אני רוצה להזכיר, תביעה שאנחנו ניהלנו בעניין של עובדי קבלן דרך חברת אבטחה.
תמר פלדמן: זה דפוס העסקה מאוד נפוץ בקרב יוצאי חבר המדינות.
תמר פלדמן: גם שם ראינו לחץ אדיר שהופעל על העובדים מצד החברה הקבלנית, לוותר על הזכויות שלהם.
תמר פלדמן: אלמלא האגודה לזכויות האזרח היתה מתערבת, סביר להניח שהם לא היו יוצאים למאבק המשפטי הזה.
תמר פלדמן: בתיק הזה אנחנו הגשנו את התביעה גם נגד המעסיקה בפועל או מזמינת השירותים, שופרסל, שביקשה לדחות את התביעה נגדה על הסף.
תמר פלדמן: הטענה לא התקבלה, והשופטת האיצה ללכת לכיוון של פשרה.
תמר פלדמן: בסוף התיק הזה נסגר בפשרה נדיבה מצד הקבלן.
תמר פלדמן: זה מייצג כמות אדירה של עובדים שלא מעזים לפנות, לא מעזים לתבוע.
תמר פלדמן: חלקם הגדול בכלל לא יודע על האפשרות לפנות לאגודה לזכויות האזרח או לקו העובד לצורך קידום הזכויות שלהם.
תמר פלדמן: בקרב יוצאי אתיופיה המצב חמור יותר.
תמר פלדמן: בישראל חיים כיום כ-100,000 בני העדה האתיופית.
תמר פלדמן: תהליך הקליטה של העובדים האלה בשוק העבודה הוא איטי וממושך מאוד.
תמר פלדמן: כמו העולים מחבר המדינות, גם הם מועסקים בעבודות מסטטוס נמוך.
תמר פלדמן: לעיתים נדירות הם מצליחים לשבור את תקרת הזכוכית של שכר המינימום.
תמר פלדמן: רובם מועסקים מתחת לשכר המינימום.
תמר פלדמן: שיעור ההשתתפות שלהם בשוק העבודה, הוא נמוך מהממוצע בקרב הישראלים ב-10%.
תמר פלדמן: היה ניתן לחשוב שכתוצאה מפערי ההשכלה קשה להם להשתלב בשוק העבודה, ולא היא.
תמר פלדמן: גם כאשר הם זוכים להשכלה גבוהה, הם משתלבים בעיקר בעבודות בתוך הקהילה ולא מצליחים להשתלב בשוק העבודה הישראלי.
תמר פלדמן: כתוצאה מכך, העסקה שלהם נקטעת ונפגמת, והשכר שלהם נמוך יותר.
תמר פלדמן: לפי דוח האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, אשר הוגש לוועדת החקירה הפרלמנטרית, נמתחה ביקורת מאוד חריפה על שילוב עובדים בשוק העבודה.
תמר פלדמן: נאמר כי מתוך סך כל המשאבים המוקצים לתוכניות לאוכלוסייה ממוצא אתיופי, רק 4% מוקצים לתעסוקה.
תמר פלדמן: מעט מאוד תוכניות כוונו להכשרה מקצועית.
תמר פלדמן: מעט מאוד מאמצים נעשים כדי לקדם את השילוב של יוצאי אתיופיה בשוק העבודה הישראלי, וכדי להשוות את תנאי העסקה שלהם לתנאי העסקה של ישראלים ותיקים.
תמר פלדמן: מקרה אחד מובהק שאנו מטפלים בו מזה זמן רב, הוא המקרה של הקייסים והרבנים האתיופים, שמופלים בשכר בצורה בולטת ובוטה מזה למעלה מעשור, לעומת רבנים שאינם ממוצא אתיופי.
תמר פלדמן: האפליה היא אדירה, למעל מ-40% הפרש בשכר.
מיכאל נודלמן: מי המעסיק של הקייסים והרבנים?
מיכאל נודלמן: זה לא חברת קבלן.
תמר פלדמן: משרד הדתות.
מיכאל נודלמן: אז אתם אומרים שגם המדינה עושה אפליה.
תמר פלדמן: יש ניסיונות לתקן את העוולה הזאת בעקבות הפניות שלנו והמאבק שלנו.
דנה גורדון: זה של הוועדה.
תמר פלדמן: דנו בזה כאן אתכם פעמיים מאז שהתחילה הוועדה הזאת לפעול.
תמר פלדמן: מתקיימים כאן דיונים, נעשות פניות לשפיגלר, הרבנים והקייסים שובתים ומוחים, ושום דבר לא זז.
תמר פלדמן: אנחנו מצרים על כך, וקשה לנו מאוד להתנהל מול זה.
תמר פלדמן: מצד אחד יש הבטחות שלטוניות, ומצד שני יש מעט מאוד קיום של ההבטחות האלה.
תמר פלדמן: אנחנו מבינים שכרגע העניין תקוע במשרד המשפטים, שמערער על תוקף החלטת הממשלה שהתקבלה בזמנו בשנות ה-90, ושיש נכונות מצדו של שפיגלר להתחיל ולהזרים את הכספים.
תמר פלדמן: העניין הזה כרגע נתקע במשרד המשפטים.
תמר פלדמן: נשמח אם הוועדה וחברי הכנסת יוכלו לעשות את הבירורים המתאימים כדי לקדם את העניין הזה.
מרינה סולודקין: יש לי שאלה אליהם.
מיכאל נודלמן: הם לא אשמים.
מיכאל נודלמן: הם רק נותנים נתונים.
מרינה סולודקין: הם בעלי ברית אמיתיים.
מרינה סולודקין: איך אתם באגודה לזכויות האזרח רואים את שורש הבעיה?
מרינה סולודקין: מדינת ישראל היא מדינה מתקדמת ודמוקרטית, וכאן אנחנו רואים מקרים של אפליה של חלשים.
מרינה סולודקין: אנחנו לא יכולים לתקן את הדברים רק לעולים.
מרינה סולודקין: אותו דבר קורה אצל נשים וערבים.
מרינה סולודקין: כנראה שזה מאוד מועיל למישהו, ומוסיף לתחרות במשק.
מרינה סולודקין: אני לא חושבת שמספר הפקחים במשרד התמ"ת יכול לשפר את המצב.
תמר פלדמן: מדינת ישראל נמצאת במצב נהדר מבחינת חקיקת העבודה שלה.
תמר פלדמן: חוק המגן הם מצוינים, יש עוד ועוד הצעות חוק, ואנחנו מקווים שחלק מהן יתקבלו.
תמר פלדמן: למשל, לגבי אחריות מזמינת השירותים ודפוסי העסקה של מופלים.
תמר פלדמן: יש כמה הצעות חוק שיכולות לקדם את העניין מבחינה פורמלית, אלא שהפער בין החקיקה לבין היישום שלה בפועל הוא אדיר.
תמר פלדמן: חוקים לא נאכפים.
תמר פלדמן: לכן, יכול להיות שזאת כן בעיה של אכיפה.
תמר פלדמן: יכול להיות שמספר התקנים המחפיר באגף האכיפה של משרד התמ"ת קשור לבעיה הזאת.
תמר פלדמן: כמובן שיש גם בעיות של מנטליות של העסקה בדפוסי העסקה פוגעניים, כמו העסקה דרך חברות קבלניות, חברות כוח אדם פרי לנסרים וכו'.
תמר פלדמן: המדינה משתפת פעולה לא רק כצופה מהצד שעוצמת עיניים, אלא כמשתתפת באופן פעיל בפרקטיקה הזאת.
תמר פלדמן: חברות כוח אדם שמתקבלים לגביהן דיווחים שהן מפירות שוב ושוב את תנאי העובדים ושיש נגדן עשרות ומאות תביעות, ממשיכות לקבל היתרי עבודה, ממשיכות לזכות במכרזים של המדינה, להעסיק עובדי ניקיון במשרדים ממשלתיים, במשטרה, במשרד הביטחון, במשרד מבקר המדינה.
ראובן ריבלין: צריך לטפל בחוק ולומר, שמי שהורשע לא יוכל לפעול.
דבי גילד-חיו: יש לנו הצעת חוק כזאת.
מיכאל נודלמן: יש חוקים כאלה, אבל הם לא עובדים.
דבי גילד-חיו: הצעת חוק שלנו אומרת, שלגבי מפר שיטתי המדינה לא תוכל להתקשר איתו במכרזים.
תמר פלדמן: גם היום יש הוראות חוק, שמחייבות את המדינה לפסול מתמודדים במכרז שהפרו זכויות עובדים.
מיכאל נודלמן: מי שמרוויח, אלה חברות הקבלן.
מיכאל נודלמן: אני קראתי במקור אחר, שאחוז העובדים דרך כוח אדם יותר גבוה פי 3 ממה שיש במדינות באירופה.
מיכאל נודלמן: שם גם יש חברות כוח אדם, אבל פה מישהו מעוניין שאנשים יהיו בלי זכויות.
מיכאל נודלמן: הוא מקבל המון כסף מזה.
תמר פלדמן: כמובן שקשורים לזה גם תהליכים של גלובאליזציה והפרטה.
תמר פלדמן: העניין הוא, שאין מספיק הרתעה.
ראובן ריבלין: בוועדת הכספים בשעה 10:00 אנחנו דנים בנושא הפקחים של משרד המסחר והתעשייה.
תמר פלדמן: אנחנו רוצים להאמין, שכאשר תהיה אכיפה וינקטו יד קשה כלפי מעסיקים שהפרו זכויות של עובדים, במיוחד כאשר מדובר במעסיקה ציבורית גדולה כמו המדינה, המצב ישתפר.
מיכאל נודלמן: אני חושב, שלמדינה אין תרבות לשמור חוק.
מיכאל נודלמן: יש חוקים, אבל לא עובדים לפי חוקים ואין עונש על זה.
מיכאל נודלמן: אנחנו פה מייצרים חוקים ויש גם חוקים ישנים, אבל זה לא עוזר.
מיכאל נודלמן: כל שנה מקבלים חוקים להגנה על עובדים, אבל זה לא עובד.
מיכאל נודלמן: אין כבוד לחוקים.
דבי גילד-חיו: יש בעיה, כי המדינה היא גם המעסיק הכי גדול והיא גם זו שצריכה לאכוף את החוקים.
דבי גילד-חיו: יש פה סתירה די קשה.
דבי גילד-חיו: כל השיטה הזאת של העסקה באמצעות עובדי קבלן, נהיית יותר ויותר מסיבית בהיקף שלה, כי זאת שיטה לחמוק מיישום מלא של חוקי העבודה.
מיכאל נודלמן: בדוח אין נציגות של אגרנים, אבל התנאים שלהם מאוד קשים.
מיכאל נודלמן: יש פה זוג של אגרנים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שהם ידברו ויספרו לנו על התנאים של העבודה שלהם ועל הקושי.
מיכאל נודלמן: אחר כך אנחנו נשמע אנשים נוספים שעובדים 16 שנים במשרד ואין התקדמות.
מיכאל נודלמן: האגרנים לא התקשרו אליכם.
איגור גרוסמן: אני רוצה להגיד תודה שנותנים לנו להגיד כמה מילים פה.
איגור גרוסמן: אני רוצה גם להגיד תודה לחבר מועצת אשקלון, יולי, שעוזר לנו כבר שנה וחצי.
איגור גרוסמן: אנחנו מדברים ברדיו.
איגור גרוסמן: היתה לנו תוכנית גם בטלוויזיה.
איגור גרוסמן: אצלנו אין תלבושת מיוחדת.
איגור גרוסמן: אין כובעים לאנשים שעובדים בבנייה.
איגור גרוסמן: כאשר אנחנו שואלים את מנהל העבודה למה אין כובעים, הוא אומר שאם הוא לא אומר, אז מה אני רוצה.
מיכאל נודלמן: האם אתם עובדים דרך קבלן?
איגור גרוסמן: דרך קבלן.
איגור גרוסמן: היום אף אחד לא רוצה לקחת אישה מנופאית, בגלל שזה עולה הרבה כסף בשביל קבלן.
איגור גרוסמן: יותר טוב לקחת מכוח אדם.
איגור גרוסמן: הם שואלים את כוח האדם אם הוא נותן את כל התנאים, והוא אומר כן.
איגור גרוסמן: אחרי זה, כוח אדם מקבל את הכסף ונותן רק חצי.
איגור גרוסמן: בנוסף, אין טסט במנוף.
איגור גרוסמן: יש כמה מנופים שעובדים בלי טסט.