GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל נודלמן: התוכנית היא תוכנית פעולה שיכולה להיות גם בעברית וגם ברוסית.
אלי זרחין: לא, היא לא יכולה להיות בעברית.
מיכאל נודלמן: התוכן שפונה לילדים ולנוער צריך להיות ברוסית.
מיכאל נודלמן: אתה מבקש תוכנית או אתה מבקש חומר?
אלי זרחין: אני אומר שלנוער דובר רוסית צריך להיות תוכן אחר לגמרי מאשר התוכן שמיועד לנוער דובר עברית, וכי לנוער יוצא אתיופיה צריך להיות תוכן אחר לגמרי.
אלי זרחין: כך אנחנו עובדים שבע שנים.
מיכאל נודלמן: אבל התוכן יכול להיות בעברית.
אלי זרחין: זה תלוי בקבוצה.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין למה התוכנית צריכה להיות ברוסית.
אלי זרחין: אתה צודק במאה אחוזים.
אלי זרחין: צריך לתת אפשרות לבחור.
אלי זרחין: ב-1 בדצמבר יתקיים דיון אצל שרת החינוך וזה דיון ראשון עם נציגי קהילת העולים.
אלי זרחין: לגבי המשטרה.
אלי זרחין: כשאנחנו מדברים על מספרים, ואתה ציינת 38 אחוזים של התיקים, צריך להבין מה זה תיק.
אלי זרחין: לפי החוק היום ילד שנתפס פעם ראשונה על סמים, מותר למשטרה לפתוח לו מה שנקרא את"ק – אי תביעת קטינים.
אלי זרחין: זה תיק שלא נרשם במחשב אלא כותבים אותו בכתב יד ושורפים אותו אחרי גיל 18.
אלי זרחין: כמעט ואין את"קים לעולים.
אלי זרחין: משנת 1995, משטרת ישראל, אגף הנוער, דוקטור סוזי בן-ברוך שלא נמצאת כאן, יצאה עם דבר מאוד מדהים.
אלי זרחין: הם המציאו מושג שנקרא חשיפת הנוער.
אלי זרחין: כמה שיותר תיקים פותח חוקר נוער, יש לו יותר קידום.
אלי זרחין: יושב ילד עולה מול שוטר, שואלים אותו אם הוא השתמש לפני הפעם הזאת, והוא אומר שכן, הוא השתמש, ואם זה כך, הרי שהוא השתמש פעמיים ולא רק פעם אחת, כך שלא נפתח לו את"ק.
אלי זרחין: אני חוזר לדברים בהם התחלתי.
אלי זרחין: אני אומר לך שאני עובד בחצור הגלילית עם כסף שנותנים נוצרים נורבגים.
אלי זרחין: אף אחד לא נותן שם אגורה.
אלי זרחין: יש עמותות דוברות שפה – עמותות יוצאי אתיופיה ועמותות יוצאי ברית-המועצות – שעושות עבודה אדירה למניעה.
אלי זרחין: אנחנו מוכנים לתת שקל נוסף, ואפילו יותר, על כל שקל שנקבל ממדינת ישראל.
אלי זרחין: הרשות למלחמה בסמים לא מוכנה לעבוד עם עמותות וכך גם שפ"י שלא מוכן לעבוד עם עמותות עולים דוברי שפה רוסית.
אלי זרחין: הם לא מוכנים לעבוד עם עמותות שהוקמו ומנוהלות על-ידי עולים.
אלי זרחין: הם לא מוכנים לעבוד עם עמותת אפשר, לא עם אל-סם, ולא עם אותן עשרות עמותות שהוקמו על-ידי עולים.
מיכאל נודלמן: אתה צודק שאם יש עמותה שעוסקת במניעת סמים בקרב נוער עולה, המשרדים השונים צריכים לעבוד אתה ואנחנו נדאג לכך.
אפרת וולך: אין לנו נתונים על את"קים משום שהנתונים לא מוזנים למחשבים.
אפרת וולך: הדברים שנאמרו כאן הם לא נכונים כי אין שום מדיניות.
אלי זרחין: אני פניתי לחמישה חוקרי נוער.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מנציגי משרד הפנים לברר עוד פעם לגבי הדברים שנאמרו כאן.
אפרת וולך: חד וחלק, אין שום מדיניות.
נירה קידר: מאחר שהתייחסו כאן למספר הצעירים בתוכניות של הסוכנות, אני רוצה לומר שבכל נקודת זמן יש לנו יותר מ-1,500 צעירים עולים בודדים בתוכניות שלנו בתוך מסגרות הקליטה.
נירה קידר: מתוך המספר הזה, כשני אחוז-אחוז וחצי זו אוכלוסייה שנקראת נושרים, כאשר חלקם מתמודדים עם חיים נורמטיביים אבל התוכנית לא מתאימה להם ולכן הם יוצאים לדיור קבע.
נירה קידר: מתוך דאגה לגרעין הקשה באוכלוסייה הזאת, ולמרות שאנחנו כסוכנות יהודית לא אמורים ולא מופקדים על נושא טיפול בגמילה מסמים ומאלכוהול במדינת ישראל, יזמנו את הקמת המרכז "מישהו לרוץ אתו", שזה מרכז שמופעל על-ידי אלם, וכולו במימון שלנו.
נירה קידר: המרכז נותן שירות עליו שמעתם קודם ל-250 צעירים עולים, רובם הגדול בודדים, מה שנקרא מנותקים ומודרים.
נירה קידר: מאחר שעם הזמן התברר לנו שב"מישהו לרוץ אתו" האוכלוסייה ברובה היא אוכלוסייה שמכורה לסמים, עשינו חוזה עם העמותה בראשון-לציון שהוזכרה כאן, והיום במרכז "מישהו לרוץ אתו", כאשר יש ייתכנות לתהליך גמילה לאחד העולים החדשים, באמצעות החוזה שלנו אנחנו מפנים לגמילה של חודש ימים לאותה עמותה.
נירה קידר: כמובן שהגמילה נעשית בשפה הרוסית ובהמשך הנגמלים ממשיכים לקהילות הטיפוליות של השירותים האחרים.
נירה קידר: בהקשר של צעירים עולים בודדים, במקרים מאוד מיוחדים, במקרים האלה של שימוש באלכוהול וסמים, טיפלנו באנשים שמעוניינים לחזור בתהליך מאוד מורכב, באמצעות עובדים סוציאליים שלנו, באמצעות עובדים סוציאליים של ""מישהו לרוץ אתו", וזה כולל מימון תהליכי עבודה פרטניים, אם זו הכשרה מקצועית, אם זו רכישת בגדים וחלילה הוצאות קבורה.
נירה קידר: כמו שעלה כאן – אני לא רוצה לדבר בקלישאות – הצעירים בתוכניות שלנו מהווים קהילה נהדרת, הם משתלבים בצבא, הם משתלבים בהשכלה גבוהה ולשמחת כולנו הם הופכים להיות חלק מהחברה הישראלית.
אבי מספין: שאלה לגברת גליה שחם ממשרד החינוך.
אבי מספין: האם יש איזה שהם שיעורים מובנים במשרד החינוך שבהם מדברים על מניעת השימוש באלכוהול ובסמים?
אבי מספין: האם אלה שיעורים מובנים כמו שיש לחינוך מיני לדוגמה?
אבי מספין: דיברת על מגשרים יוצאי אתיופיה, שגם הם נמצאים בתהליך.
אבי מספין: השאלה איזו הכשרה הם קיבלו כי אני יודע שיש להם הכשרה בסיסית.
אבי מספין: אני שואל איזה ידע אקדמי יש להם ואיזו הכשרה הם קיבלו כדי שיוכלו לטפל בנערים שיש להם נטייה להידרדר.
גליה שחם: בכל הנושא של אלכוהול, סמים ומניעת עישון סיגריות ונרגילות, במערכת החינוך יש שיעורים מובנים בכיתות ז' עד י"ב לפי שכבות גיל.
גליה שחם: יש לנו אתר באינטרנט, אתר שפ"י, ושם אפשר לראות את כל התוכניות.
גליה שחם: לגבי העבודה עם יוצאי אתיופיה.
גליה שחם: אנחנו עובדים ביחד עם מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה וההכשרה שאנחנו נותנים למגשרים, בעיקר בנושא של אלכוהול, זה לא כדי שהם יטפלו אלא כדי שהם ידעו.
גליה שחם: זאת אומרת, המטרה היא להגביר את המודעות שלהם כשהם יש להם תפקיד מאוד משמעותי בתוך בית הספר בנושא ליווי של תלמידים.
אבי מספין: בדרך כלל מה שקורה בפועל הוא שכאשר יש בעיה מסוימת עם בחור או בחורה יוצאי אתיופיה, המורים, המחנכים והמנהלים מפנים ישירות למגשר ומבקשים ממנו לטפל.
גליה שחם: אנחנו לא מכשירים את המגשרים לטיפול.
גליה שחם: אנחנו עובדים אתם בחלק של המודעות.
גליה שחם: מכיוון שהבעיה של שתיית אלכוהול היא בעיה רצינית אצל ילדים עם מצוקות, אז פשוט לחלק של הידע שלהם.
גליה שחם: מעבר לזה, גם לנושא של הכשרה של מנחי הורים, גם לזה אנחנו שותפים.
גליה שחם: מעבר לזה, אצלי ביחידה יש מדריך יוצא העדה שהתפקיד שלו הוא באמת לעזור לצוותים במקומות שונים לבנות תוכניות יותר מותאמות ולעשות התערבויות מותאמות במקרים של ילדים עם בעיות של בעיקר אלכוהול.
אבי מספין: שאלה ליואב בן-ארצי מעיריית תל-אביב.
אבי מספין: קודם כל, רציתי לדעת מה אחוז יוצאי אתיופיה שאתם מטפלים בו.
אבי מספין: אתה אמרת שקשה לכם לאתר עובדים סוציאליים עולים שמכירים את השפה ורציתי לדעת איפה אתם מפרסמים את הדרישות לעבודה.
מיכאל נודלמן: השאלות כאן מופנות רק על-ידי חברי הכנסת.
מיכאל נודלמן: אם אתה רוצה לשאול, תוכל לקבוע פגישה פרטית ולשאול אותן.
אבי מספין: עלתה כאן בעיה שהיא בעיה כללית.
יואב בן-ארצי: מספר בני הנוער מאתיופיה שאנחנו מטפלים בו, הוא מאוד מאוד קטן.
יואב בן-ארצי: זה אמור גם לגבי שימוש בסמים.
יואב בן-ארצי: יש יותר שימוש באלכוהול אבל עדיין המספרים מאוד קטנים.
ליאורה שחר: אני מייצגת את עמותת אפשר שפועלת בשטח בתוכניות שממומנות על-ידי גופים כמו משרד הרווחה ומשרד הקליטה.
ליאורה שחר: אנחנו עובדים בשטח.
ליאורה שחר: בשנה שעברה עבדנו רק עם יוצאי אתיופיה והוריהם בתוכנית מניעה של שימוש באלכוהול וסמים.
ליאורה שחר: אני רוצה לומר שמה שקורה בשטח הוא זעקה נוראית של הנוער שמתבטאת בנושא של האלכוהול.
ליאורה שחר: אולי פחות משתמשים בסמים.
ליאורה שחר: קיים צורך אין סופי בשטח סביב הזעקה של הנוער וההורים שלו בנושא של אלכוהול בקרב העדה האתיופית.
ליאורה שחר: מה שנעשה זה רק טיפה בים לעומת הצורך הכול כך גדול שקיים בשטח.
מיכאל נודלמן: לא שאלתי על התקציבים, מה סכום הכסף שמוקצב לנושא ואיך הוא מחולק, כי זה דבר שעוד נדון בו.
מיכאל נודלמן: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות רואה במגמת התמכרויות לאלכוהול ולסמים בקרב עולים מגמה שלילית וקטסטרופאלית.
מיכאל נודלמן: אנחנו חושבים שאין מספיק חומר שייתן תמונה לילדים שאומרת מה יקרה כאשר האדם מכור לסמים ולאלכוהול.
מיכאל נודלמן: אני חושב שלמשטרה יש משימות נוספות מעבר לפתיחת תיקים וכי עליה לעשות תעמולה כדי למנוע את התופעות האלה.
מיכאל נודלמן: פעם ראשונה שמעתי שעמותות שמייצגות עולים חדשים רוסים או אתיופים לא מקבלות תמיכות ממשרד החינוך וממשרדים אחרים.
מיכאל נודלמן: אני מבקש לשים לזה לב.
מיכאל נודלמן: מצד אחד אנחנו אומרים שאין אצלנו מומחים ששולטים בשפה מסוימת, אבל מצד שני אנחנו לא שמים לב לזה שיש כמה עמותות שמוכנות לפעול בנושא.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שהן צריכות לעבור מבחן כדי לראות אם הן מוכנות לעבוד או רק רוצות לקבל את התקציב, זה צריך להיות, אבל לא להימנע משיתוף פעולה עם עמותות שאנשיהן דוברים את השפות.
מיכאל נודלמן: זה לא מקובל עלינו.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מהרשות למלחמה בסמים שכל המטפלים בנושא סמים ואלכוהול יכינו תוכנית אסטרטגית ואופרטיבית לפיה נוכל להגיע למגמה חיובית.
אברהם רביץ: אני מודה על רשות הדיבור.
אברהם רביץ: בתוקף תפקידי הקודם כשר הרווחה בפועל הייתי מציע שהוועדה גם תדרוש תקנים לאלה שרוצים להיגמל מסמים.
אברהם רביץ: המצב כיום הוא שיש בארץ כמה מוסדות שעוסקים בגמילה מסמים ויש אחוז גבוה מאוד של צעירים, וגם מבוגרים, שמוכנים לעשות את הגמילה ואת עוברים את הקטע הראשון שהוא הקשה, אבל אחר כך הם צריכים לשהות כחצי שנה, ואולי שנה, במוסד כדי שהם לא יחזרו לסמים.
אברהם רביץ: למשרד הרווחה יש תקציב מסוים לצורך כך, אבל התקציב לא מספיק.
אברהם רביץ: אני יודע שיש הרבה בני נוער שעברו את הקריזה אבל אם הם לא מקבלים המשך טיפול במוסד מסודר, חבל על הזמן כי הם יחזרו לסם.
אברהם רביץ: לכן אני מציע לאדוני לפנות לשר האוצר בבקשה להוסיף תקנים גם לצורך העניין הזה.
מיכאל נודלמן: אם הייתי יודע בכמה תקנים מדובר.
אברהם רביץ: אפילו אם הם יוסיפו מאה תקנים, זה לא יכסה את הכול.
מיכאל נודלמן: אני מסכם את הישיבה.
מיכאל נודלמן: 1.
מיכאל נודלמן: הוועדה קוראת לשר האוצר: א.
מיכאל נודלמן: להגדיל משמעותית את התקציבים לרשות הלאומית למלחמה בסמים מ-15 מיליון שקלים כיום.
מיכאל נודלמן: להקצות 10 מיליון שקלים נוספים לרשות לסמים במשרד הרווחה.
מיכאל נודלמן: ג.
מיכאל נודלמן: להוסיף 100 תקנים לעובדים סוציאליים ואנשי מקצוע העוסקים בגמילה מסמים במשרד הרווחה.
מיכאל נודלמן: 2.
מיכאל נודלמן: הוועדה קוראת למשרד החינוך ולמשרד לקליטת העלייה: א.
מיכאל נודלמן: לערוך קמפיין בתקשורת האלקטרונית בעברית, רוסית ואמהרית, להסברה מקיפה למניעת שימוש בסמים ואלכוהול, בשיתוף הרשות למלחמה בסמים וארגוני העולים.
מיכאל נודלמן: לערוך תכנית הסברה מקיפה במערכת החינוך, למניעת שימוש בסמים ואלכוהול בקרב תלמידים עולים, בשיתוף הרשות למלחמה בסמים וארגוני העולים, ולהציגה בפני הוועדה בעוד חודשיים.
זאב אלקין: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.
זאב אלקין: אנחנו מתחילים היום בסדרה חדשה של ישיבות ועדת המשנה, שעוסקת במצב של ילדים, נוער וצעירים עולים במערכת החינוך.
זאב אלקין: כפי שאמרנו את זה בישיבות הקודמות, אחת מהמטרות שלנו במושב הזה, במקביל להתקדמות בנושאים אחרים, היא כל הזמן לנסות לבדוק מה השתנה בנושאים שכבר דנו כאן והגענו גם למסקנות.
זאב אלקין: לצורך זה גם הקמנו כוועדת משנה של הוועדה הגדולה, כדי לנסות להקפיד שההמלצות לא מתמסמסות וששנה אחרי זה מתברר ששום דבר לא קרה.
זאב אלקין: אנחנו ננהג לקיים ישיבות מעקב כאלה על כל הנושאים שעולים כאן לדיון.
זאב אלקין: סיכמנו לקיים ישיבת מעקב ראשונה דווקא בנושא של התאמת בחינות הבגרות לעולים.
זאב אלקין: בדיון שהיה לנו בפגרה, התברר שמשרד החינוך היה עוד בהכנות לחוזר חדש בנושא הזה והתבקשנו להמתין עד לתחילת המושב.
זאב אלקין: חשבנו שנצליח לקיים את הדיון הזה כבר בשבוע שעבר, אבל בגלל שהיה דיון כללי יותר בוועדת החינוך וגם בגלל סיבות טכניות הדיון נדחה לשבוע הזה.
זאב אלקין: לאור העובדה הזאת, המשרד הרוויח ארכה של עוד שבוע והוא בא מסודר לחלוטין והכל סגור בנושא הזה של התאמות בחינות הבגרות לתלמידים עולים.
זאב אלקין: הוא נושא פחות בעל השלכות תקציביות.
זאב אלקין: יש כמה סוגיות אחרות הכרוכות באישורים תקציביים והם עדיין בדיון במשרד, ובשבועות הקרובים אנחנו נשמח גם לשמוע עדכונים לגביהם.
זאב אלקין: לפני שאני אתן את זכות הדיבור לנציגי המשרד ונשמע מהם על החידושים שמצפים לנו לקראת הקיץ הקרוב – הסיכומים עם המשרד היו שהשינויים יוכנו ויספיקו להיכנס לתוקף בבחינות הבגרות בקיץ הקרוב - אני אקריא לכולנו את הדברים שעליהם החלטנו בזמנו.
זאב אלקין: תמצית של מכתב שיצא לשרת החינוך ומנכ"ל משרד החינוך.
זאב אלקין: "בעקבות שני דיוני ועדת המשנה שהתמקדו בנושא התאמות לבחינות הבגרות לתלמידים עולים חדשים, מבקשת הוועדה כי נציגי משרד החינוך ידווחו לוועדה עד ל-15 בספטמבר 2006".
זאב אלקין: זה קצת התארך לפי בקשת המשרד.
זאב אלקין: למעשה, היה חודש מעבר למה שרצינו.
זאב אלקין: אני מזכיר לכולנו, שהבדיקה המחודשת התחילה לא רק בהצעה שלנו.
זאב אלקין: המשרד היה במקביל בתוך התהליך הזה.
זאב אלקין: "במהלך הדיונים הוצגו נתונים קשים המעידים על ירידה משמעותית בזכאות לבגרות בקרב תלמידים עולים בשנתיים האחרונות, כ-8%.
זאב אלקין: להל"ן החלטות הוועדה בעקבות בדיקה רחבה ועל סמך נתוני מחקר מקיף שנערך בשנת 2003 בהזמנת משרד החינוך".
זאב אלקין: אני לא אביא פה מחדש את כל הנתונים.
זאב אלקין: אתם זוכרים שנעזרנו רבות במחקר הזה.
זאב אלקין: "הוועדה קוראת לשרת החינוך ולמנכ"ל משרד החינוך להרחיב משמעותית את הגדרות עולה חדש ועולה ותיק.
זאב אלקין: לאפשר מסלול התאמות בבחינות הבגרות, הכולל מקסימום בחירה לתלמיד.
זאב אלקין: להחזיר את מה שהיה נהוג בין השנים 1991-1998:
זאב אלקין: לאפשר לתלמיד עולה באם ברצונו להיבחן בבחינות הבגרות בשפה העברית או בשפת אמו.
זאב אלקין: להרחיב היקף שעות העזר הניתן לתלמידים עולים בהתאם להגדרות עולה חדש ועולה ותיק שתורחבנה".
זאב אלקין: על הסעיף הזה ודאי יש השלכות תקציביות, ואני מניח שלא נשמע עליו דיווח היום.
זאב אלקין: "להעניק הזדמנות שנייה או שלישית לצעירים שסיימו את לימודיהם אך לא הצליחו בבחינות הבגרות, עם ההתאמות הנדרשות, כולל מימון תוכנית עזר".
זאב אלקין: גם לזה יש השלכות תקציביות, וגם על זה אנחנו מצפים לשמוע בישיבות הבאות.
זאב אלקין: "הוועדה קוראת לגף תלמידים עולים להנחות את חטיבות הביניים והחטיבות העליונות, לגבי התאמות לעולים גם בבחינות שאינן בחינות בגרות".
זאב אלקין: לגבי הסעיף הזה, כבר בדיון שהיה לנו במהלך הפגרה וגם בדיון בוועדת החינוך בשבוע שעבר, עודי עדכן אותנו כי יוצא מסמך מיוחד בחתימתו בנושא הזה.
זאב אלקין: אנחנו ביקשנו לקבל לידנו את המסמך.
זאב אלקין: מתי לדעתך הוא ייצא?
עודי בהט: תוך שבועיים.
זאב אלקין: אנחנו מצפים לקבל אותו בעוד שבועיים, ואז נקיים עליו דיון מיוחד או שנצרף אותו לאחד מהנושאים הקרובים.
זאב אלקין: מתוך 5 הסעיפים שהקראתי כרגע, הנקודות הרלוונטיות לדיון של היום זה סעיף 1 וסעיף 2, ההגדרות של עולה חדש ועולה ותיק והסוגייה של ההתאמות, כולל חזרה לפרקטיקה שהיתה נהוגה בשנים 1991-1998.
זאב אלקין: אלה דברי הפתיחה שלי.
זאב אלקין: אני מניח, שלא חדשתי שום דבר למי שנכח פה בדיונים.
זאב אלקין: זה תזכורת לחברים חדשים.
זאב אלקין: עכשיו זכות הדיבור למשרד החינוך.
זאב אלקין: אנחנו סקרנים לדעת מה מצפה לנו.
זאב אלקין: אני אבקש מלאה, להתייחס לסוגייה שעלתה בשבוע שעבר בדיון בוועדת החינוך, חוזר שיצא לגבי בחינות בגרות בחורף.
עודי בהט: יצא תיקון וכבר הועבר לבתי הספר.
לאה רוזנברג: כבר שלחנו את התיקון.
לאה רוזנברג: כמו שהבטחנו, יום למחרת היה התיקון.
זאב אלקין: גם הבטחתם לעדכן אותנו.
לאה רוזנברג: שלחנו את העדכון.
זאב אלקין: יכול להיות שזה בדרך אלי.
זאב אלקין: יכול להיות שאני עדיין לא קיבלתי את זה.
זאב אלקין: יכול להיות שזה עושה את דרכו מוועדת החינוך לחברי הוועדה.
זאב אלקין: אם אפשר, תעבירו את זה במקביל לוועדת המשנה.
לאה רוזנברג: אני חוזרת על מה שאמרתי בשבוע שעבר.
לאה רוזנברג: החומר מוכן.
לאה רוזנברג: ההצעות שהוגשו היו מוכנות גם בשבוע שעבר.
לאה רוזנברג: אני ביקשתי דחייה לא כי החומר לא היה מוכן, אלא כדי שנוכל להביא את זה לדיון מסודר בהנהלת משרד החינוך.
לאה רוזנברג: אני חוזרת על דברים שנאמרו בשבוע שעבר.
לאה רוזנברג: נקבע תאריך לדיון בנושא של קליטת עלייה ותלמידים עולים בהנהלת משרד החינוך.
לאה רוזנברג: ב-1 בנובמבר יתקיים הדיון הזה.
זאב אלקין: בשבוע שעבר לא היה תאריך.
לאה רוזנברג: זה החידוש.
לאה רוזנברג: כבר יש תאריך, 1 בנובמבר, יום רביעי.
עודי בהט: במחצית הראשונה של נובמבר.
לאה רוזנברג: 1 בנובמבר זה התאריך שנאמר לי.
לאה רוזנברג: ב-1 בנובמבר זה יום שאני לומדת.
לאה רוזנברג: כיוון שעודי ביקש שהדיון בהנהלה יהיה בנוכחותי, אז יכול להיות שזה יידחה בשבוע.
לאה רוזנברג: היינו מוכנים עוד קודם, אבל חשבנו שזה ראוי שקודם ככל נביא את ההמלצות לכל הנהלת משרד החינוך לפני שזה מובא לכאן, כי אולי תהיינה עוד כמה הערות.
לאה רוזנברג: כיוון שלוח הזמנים הוא אחר והיום מתקיימת פה הישיבה וישיבת ההנהלה תתקיים בתאריך שאותו נודיע לכם באופן פורמלי, כרגע הבקשה שלי היא להתייחס לזה כסיכום של הוועדה, שדורש עוד את האישור של הנהלת המשרד.
זאב אלקין: אני מקבל את הבקשה.
זאב אלקין: אני רוצה להבהיר, כי מי שקבע את לוח הזמנים זה אומנם אנחנו, אבל זה היה על פי לוח הזמנים שאתם הצגתם.
זאב אלקין: לכן, ההערכה היתה שעד 15 בספטמבר הדברים יסוכמו ברמה של הנהלת המשרד.
זאב אלקין: אני מבין שחלו דחיות, חלקן מסיבות מובנות וחלקן מהתנהלות הדברים.
לאה רוזנברג: רק בגלל הסיבות המובנות.
לאה רוזנברג: הוועדה המשיכה לעבוד באופן מסודר ועמדה בלוח הזמנים.
לאה רוזנברג: את הנסיבות המיוחדות לא אנחנו קבענו.
לאה רוזנברג: הן נקבעו בגבול הצפון.
זאב אלקין: באוגוסט גבול הצפון כבר היה מאחורינו.
זאב אלקין: לכן, דחינו את זה מ-15 בספטמבר ל-15 באוקטובר.
לאה רוזנברג: עדיין, את ההשלכות של זה לא יכולנו לדעת.
זאב אלקין: הסיבה שהחלטנו לקיים את הדיון היא, היות והבטחנו לעשות את זה מיד לאחר הפגרה.
זאב אלקין: בבית הזה אנחנו מנסים לקיים את מה שמבטיחים.
זאב אלקין: זה נדיר, אבל ננסה לעשות את זה גם בהמשך.
זאב אלקין: בנוסף, יש גם תועלת בכך שזה הפוך.
זאב אלקין: יכול להיות שבעקבות מה שנשמע כאן, נעיר וייצא מזה משהו חיובי לפני האישור הסופי.
זאב אלקין: אנחנו נשמח להתעדכן ברגע שהדברים יאושרו באופן סופי בהנהלת המשרד.
זאב אלקין: היות ומדובר בסעיפים שאין להם השלכות תקציביות, והיות ואני יודע שהתקיימו דיונים מאוד מקיפים ורציניים בשלב של גיבוש ההחלטות, אני מקווה שיש סיבות להניח שמה שנכנס לצנרת גם ייצא - למרות שלפי כל הסימנים שעושים לי נציגי משרד החינוך, אולי זאת הנחה מוטעית.
לאה רוזנברג: אני מוכרחה להגיד, כי יש לנו גם שרה וגם מנכ"ל דעתנים, במובן הטוב, והם רוצים להיות שותפים לדיונים בנושא.
זאב אלקין: הנושא הוא חשוב מספיק כדי שנקיים עליו שני דיונים - גם עכשיו בשלב שעוד אפשר להשפיע בשוליים על ההחלטות המתגבשות, וגם לאחר מכן אם מה שיתגבש יהיה לא לרוחנו.
זאב אלקין: אנחנו נדע להשמיע את קולנו גם לאחר מכן.
לאה רוזנברג: הנושא הראשון, זה הגדרת הזכאות של תלמידי עולים.
עודי בהט: אין שינוי בין המצב הקודם למצב הקיים בעניין של משך השנים שבו עולה ותיק הוא עולה ותיק ועולה חדש הוא עולה חדש.
עודי בהט: הוועדה דיברה פה בכמה וכמה עניינים, על כך שיש לעיתים מצבים שבגלל שמדובר בתחילת שנת לימודים ולא על עניין של גיל, או לפעמים על גיל ולא על שנת לימודים, אז יכול להיות שיש תלמידים שמפסידים.
זאב אלקין: זה עלה בשוליים.
זאב אלקין: זה לא היה הנושא העיקרי.
עודי בהט: זה דבר שסודר.
עודי בהט: ההגדרה של עולה ותיק תהיה על פי ההמלצה: מי שהחל את לימודיו באולפן או בבית ספר בישראל בכיתה ז' או לאחר גיל 12.
עודי בהט: זאת כדי למנוע את המצב בו יפלו ילדים בין השורות.
אלי זרחין: זה אומר שמי שהחל את לימודיו בארץ בכיתה ז' יהיה מוכר כעולה.
עודי בהט: גם אם הוא עלה לפני גיל 12.
אלי זרחין: שהכיתה הראשונה שלו בארץ תהיה כיתה ז'.
זאב אלקין: זה ילך להקלה כך או כך.
אלי זרחין: זה הגיוני.
עודי בהט: זה מה שהוועדה העלתה.
זאב אלקין: זה נושא שעלה כאן, וזה הגיוני.
זאב אלקין: אני שמח על זה.
זאב אלקין: הנושא שעלה כאן בהרחבה, מעבר למצב הגבולי הזה, היתה סוגיה הרבה יותר משמעותית.
זאב אלקין: הנתונים שהוצגו כאן, כולל אותו מחקר שמשרד החינוך הזמין בשנת 2003, מדברים על 10 שנים כפרק זמן של התאמה.
זאב אלקין: יש תקדים שקיים גם לגבי עולי אתיופיה.
זאב אלקין: האם לא ראוי להרחיב את ההגדרות האלה בצורה ניכרת?
זאב אלקין: אני מדבר על הפן של ההתאמות ולא על פן של הקצאת שעות.
זאב אלקין: אני לא מדבר על היבט שיש לו משמעות תקציבית, אלא על היבט שיש לו משמעות כללית.
זאב אלקין: השאלה היא, למה החלטתם בכל זאת לא ללכת לכיוון הזה.
עודי בהט: מי שעוסק בנושא הזה, אלה גורמים פדגוגיים שאמונים על הדברים האלה במשרד החינוך.
עודי בהט: אני פה קריין.
עודי בהט: אני פה בסך הכל מביא מסמך, שגובש על ידי גורמים מקצועיים במשרד.
עודי בהט: מנהלת האגף לחינוך העל יסודי עוסקת בדיוק כרגע בדברים שוועדת החינוך דרשה ממנה לעסוק בהם, ולכן היא לא פה עכשיו.
עודי בהט: היא עוסקת בנושא הבגרויות, שהעולים הם חלק ממוקד בתוכן.
עודי בהט: כל הדברים שאני אומר נשענים על בסיסים פדגוגיים שנדונו לעומק.
עודי בהט: אני לא מתיימר לייצג אותם כרגע כאן.
זאב אלקין: אין לי ספק, שהם נדונו לעומק.
זאב אלקין: עם זאת, מבחינתי אתה, לא ורחלה חייבים לייצג אותם.
זאב אלקין: אתם כאן מייצגים את משרד החינוך.
זאב אלקין: לנו חשוב לשמוע את הנימוקים.
זאב אלקין: זה שהם לא כאן, לא פוטרת אתכם מהחובה להשמיע לנו את הנימוקים, מה הוביל אותם לא לקבל את ההמלצות שלנו.
אלי זרחין: אני חושב, שיש כאן בלבול.
עודי בהט: לגופם של דברים, הוועדה חשבה שמשך הזמן שהיה מקובל לתת לתלמיד זכאי לבחינות מותאמות, הוא אמשך זמן ראוי.
עודי בהט: יחד עם זה, מובאים בחשבון שינויים משמעותיים בדרכי ההיבחנות, כאשר המוקד לשינויים האלה - וזה גם עלה בוועדה בישיבות שהוקדשו לנושא - הם בייחוד לגבי התלמידים שעלו לארץ מגיל 15 עד 18, שמצב העברית שלהם הוא כזה שראוי להתייחסות אחרת ממה שבא לידי ביטוי במסמך הקודם משנת 1998 וגם מזה שאחרי 2003.
זאב אלקין: לפני שאתה נכנס לשינויים של דרכי ההיבחנות, שלזה נקדיש את רוב הדיון היום, עדיין חשוב לנו לשמוע למה, מעבר לאמירה שהמומחים החליטו אחרת.
זאב אלקין: אני שוב מזכיר את המצב.
זאב אלקין: לא ישבנו כאן, התבוננו בשמים ואמרנו למה זה 6 שנים ולא 10 שנים.
זאב אלקין: אנחנו שאלנו את השאלה הזאת בעקבות הדברים שהושמעו כאן, בעקבות נתוני המחקר שאתם הזמנתם - מחקר שהוזמן על ידי משרד החינוך, הוגש למשרד החינוך והתבססנו עליו - בעקבות הדברים ששמענו בוועדה מהאנשים שעוסקים בקליטת עלייה ומהתלמידים עצמם, שהשמיעו פה את דברם.
זאב אלקין: כל הדברים האלה ביחד הובילו לאותה מסקנה, שהחתך שיש היום הוא קשה מדי, הוא לא תואם את הנתונים האמפיריים של המחקר ולא את התחושות של מי שמתעסק עם התחום של קליטת עלייה.
זאב אלקין: הקשיים ממשיכים הרבה יותר מ-6 שנים.
זאב אלקין: מן הסתם – היות ואני גם מכיר את הדמויות הפועלות - גם אתה, גם לאה וכל מי שמעורב בעיינן, הבאת לתשומת הלב של מי שקיים את הדיון העמוק את הנימוקים שלנו, מעבר למכתב הקצר ששלחנו.
זאב אלקין: גם הפרוטוקולים של הדיונים הם גלויים וניתן לראות אותם באינטרנט.
זאב אלקין: לכן, אני מניח שכאשר החליטו לא ללכת לכיוון הזה הושמעו נימוקים כבדי משקל, רציניים, שאולי לא לקחנו אותם בחשבון וחשוב לי לשמוע אותם.
לאה רוזנברג: שמעו את הנימוקים כבדי המשקל הקודמים וגם את הנימוקים האחרים.
לאה רוזנברג: אני יכולה לומר איפה זה עומד כרגע.
לאה רוזנברג: כיוון שאנחנו מדברים על נושאים שהם מחקריים, ההחלטה לגבי סגירת התיקון הקטן הזה לגבי כיתות ז', הוא תיקון אדמיניסטרטיבי.
לאה רוזנברג: הוא לא תיקון משמעותי.
זאב אלקין: לכן אמרתי שהוא שולי.
לאה רוזנברג: לשאלה האם 12 שנה צריך תלמיד להיחשב כעולה חדש.
זאב אלקין: אנחנו דיברנו על 10 שנים.
לאה רוזנברג: לגבי החיתוך הזה נשמעו באותה ועדה נימוקים לכל מיני כיוונים, עם ביסוסים.
לאה רוזנברג: אנחנו באנו היום עם התשובות שיש לנו.
לאה רוזנברג: אני כן רוצה להביא את זה ליו"ר המזכירות הפדגוגית יחד עם המדען הראשי.
לאה רוזנברג: יו"ר המזכירות הפדגוגית היא חדשה למדי.
לאה רוזנברג: ההחלטה של איפה מתחילים להגדיר תלמיד כעולה חדש, 12 שנים או 10 שנים, האם יש הבדל בארץ המודל ממנה התלמיד בה, היא צריכה לעלות בדיון עם אנשי המקצוע.
זאב אלקין: אני שמח.
זאב אלקין: מרתק אותנו לשמוע את הנימוקים, אפילו בתקציר.
זאב אלקין: היות ואת אומרת שהיו מנגד נימוקי כבדי משקל, היינו רוצים לשמוע זאת.
לאה רוזנברג: אמרתי שהיו נימוקים לכאן ולכאן.
זאב אלקין: לכאן אנחנו יודעים.
זאב אלקין: את הנימוקים הנגדיים עוד לא שמענו, וזה חשוב לשמוע.
זאב אלקין: הרי זה נכון שהסמכות הסופית לקבל את זה ברמה של חוזר מנכ"ל שייצא, היא של משרד החינוך.
זאב אלקין: אין לנו על זה השפעה, אבל גם לנו גם לנו יש השפעה.
זאב אלקין: קיימת הצעה – וזה עוד לפני שהוקמנו, והיא אחת התוצאות שייצאו מעבודת וועדת המשנה הזאת – להכין הצעת חוק לגבי זכויות תלמיד עולה.
זאב אלקין: אם לא נשתכנע –ואם לא תביאו נימוקים אז לא נשתכנע - שההגדרות הקיימות היום הן נכונות, למרות שהן סותרות את נתוני המחקרים, אז עומדת בפנינו הדרך לקבוע זאת בחקיקה שתחייב את המשרד.
זאב אלקין: האינטרס המשותף של המשרד ושלנו, הוא לשים את כל הקלפים על השולחן.
זאב אלקין: אם ישנם נימוקים כנגד מה שביקשנו, אנחנו רוצים לשמוע אותם.
זאב אלקין: לא חייבים לעשות את זה היום אם אתם מרגישים שאתם ממש לא מוכנים.
זאב אלקין: בואו נדחה את זה ונקיים על זה דיון מיוחד.
זאב אלקין: הסוגיה הזאת היא כבדה וחשובה, ואני לא ארד ממנה.
זאב אלקין: אנחנו נחכה לאותו דיון מקיף בהנהלת המשרד.
זאב אלקין: אני מקווה שכתוצאה מהדיון הזה יבואו בשורות גם בנושא הזה.
זאב אלקין: אני מבין, שאת מתייחסת אליו כנושא שעדיין ניתן לפתוח אותו.
לאה רוזנברג: למרות מה שאתה אמרת, יש לזה השלכות תקציביות.
זאב אלקין: של התאמות לבחינות ולא של שעות.
זאב אלקין: אלה שתי קביעות שונות.
לאה רוזנברג: גם לנושא של ההתאמות, אבל הנושא של ההתאמות לא מנותק מכל הקונטקסט החינוכי.
לאה רוזנברג: אם מכירים שלתלמיד מגיעות הקלות בבחינות הבגרות, אז אנחנו לא יכולים לומר כי יש לו הקלות אבל לא עשינו בדרך שום דבר כדי להביא אותו להיות מסוגל להתמודד עם זה.
לאה רוזנברג: יש לזה השלכות.
זאב אלקין: מה שאת אומרת, הוא לא חד משמעי.
זאב אלקין: יכול להיות שיבוא מישהו ויגיד שאי אפשר ללכת לכיוון הזה, כי מחר יבואו וידרשו שעות עזר.
זאב אלקין: אני מבין את הראש הזה.
זאב אלקין: אנחנו לא דרשנו זאת.
זאב אלקין: אני חושב שזה יהיה לא נכון לקבל החלטה חינוכית לאור השיקול הכלכלי הזה.
זאב אלקין: כמו שאמרתי, פתוחות לפנינו דרכים אחרות לנסות ולעמוד על דעתנו.
זאב אלקין: אני מקבל את הצעתך שנדחה את זה בשבועיים שלושה.
זאב אלקין: אני מאוד מקווה שבדיון שתקיימו עם יו"ר המזכירות הפדגוגית והמדען הראשי, הדבר הראשון שיעמוד לנגד עינם הם השיקולים החינוכיים ופחות שיקולים תקציביים.
זאב אלקין: נשמח לשמוע מהם בשורות.
זאב אלקין: כמה זמן זה ייקח?
לאה רוזנברג: אני לא יכולה להתחייב.
לאה רוזנברג: בפעם הבאה, אחרי שנקבע את המנגנון של הישיבות, אני אוכל לדווח על זה.
זאב אלקין: מה סדר הגודל?
לאה רוזנברג: אני לא יכולה לומר.
זאב אלקין: אני אסביר לך למה זה חשוב לי.
זאב אלקין: מיכאלי זרחין: שלא תהיה ברכה לבטלה.
זאב אלקין: אחרי ההשקעה, זה בסוף לא יהיה אקטואלי.
זאב אלקין: כמו שאמרתי, היות ותמיד פתוחה בפנינו דרך החקיקה, ההחלטה שלנו ללכת בדרך הזאת או לא ללכת בדרך הזאת תלויה במשרד.
זאב אלקין: אם התחושה שלנו שעמדת המשרד היא שלילית או שהמשרד הולך לקחת את זה לריצה למרחקים ארוכים, אז זה יחייב אותנו לעשות זאת.
זאב אלקין: לצערנו, הבית הזה לא יכול לסמוך על עצמו שהוא למרחקים ארוכים.
זאב אלקין: כבר היו הרבה יוזמות טובות בכנסת שנגנזו, כי לא הספיקו ליישם אותם בקדנציה.
זאב אלקין: זה יחייב אותנו לפתוח בתהליכי חקיקה כבר עכשיו.
זאב אלקין: אם מדובר בפרק זמן קצר, שווה לנו לחכות כי אולי זה מיותר.
זאב אלקין: להערכתי, דברים כאלה עדיף להם שייקבעו לא בצורת חקיקה אלא בצורת החלטות המשרד.
זאב אלקין: אם צריך לעשות חקיקה שהיא תהיה ממשלתית.
זאב אלקין: הוועדות רשאיות לזום חקיקה בעצמן.