GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה רוזנברג: יש פרק אחר שהוא כבד הרבה יותר, שהוא נדון גם בוועדה, שההקלות וההתאמות הן סוף תהליך,
זאב אלקין: שזה טעות.
לאה רוזנברג: כדי לעשות את כל ההליך, את כל התהליך החינוכי שמסתיים בבחינות בגרות, נדרש תקציב רב מאוד, כדי שאפשר יהיה להגיד – אנחנו עושים את הדרך הזאת.
לאה רוזנברג: אנחנו נגיש את ההמלצות על כל המרכיבים שלהם, לא רק את ההמלצות על מה יהיה בבחינה עצמה, אלא על כל המרכיבים הנדרשים, כדי שהזכאות של תלמיד עולה חדש, אפשר יהיה באמת להיענות לכל הצרכים שנובעים מהזכאות הזו.
זאב אלקין: האם החטיבה התקציבית יכולה לתקוע את כל העגלה או שהיא מודולארית?
לאה רוזנברג: היא מודולארית.
לאה רוזנברג: כמובן, נציג את זה קודם כל את כל התוכנית, מפני שמרכיביה אינם רק תקציב, הם מרכיבים חינוכיים, בתוך הדברים האלה, שהביטוי הוא תקציבי.
לאה רוזנברג: נציג את הכל.
לאה רוזנברג: אני לא מציעה כרגע לדבר בשעת הדחק מה צריך לעשות כי קודם צריך לדון בכל התוכנית ואז לראות מה תהיה המסגרת התקציבית שתאושר ועל-פי זה להתחיל את השינויים.
לאה רוזנברג: החלק הקל יותר אחרי האישור של ההתאמות בבחינות הבגרות זה החלק של הבחינות עצמן, זאת אומרת, זה חלק שהוא פחות מדאיג.
זאב אלקין: אני רוצה לראות תוצאות כבר בקיץ הקרוב ולא בעוד עשר שנים.
לאה רוזנברג: הייתי שמחה שנדבר על כל ההמלצות, עם התוצאות, זאת אומרת לא להסתפק רק בתוצאות של בחינות הבגרות.
זאב אלקין: אנחנו גם ביקשנו, אם את זוכרת את הפרוטוקול של הבקשות שלנו, ביקשנו בהרבה מאוד נושאים.
זאב אלקין: אבל בעניין הזה, האם בדיונים שאתם מקיימים נשקלת גם אפשרות שלא עולה כסף, זה חלק מההמלצות שהיו כאן, להרחיב את הזכאות להקלות או התאמות בבחינות מעבר לתקופה.
לאה רוזנברג: נשקל.
אלי זרחין: חשוב לציין שאם סמנכ"ל משרד החינוך, משרד החינוך יוכל ב- 1 לאוקטובר לתת לנו תשובות, זה יהיה מצוין.
אלי זרחין: כי מה זה הרחבה?
אלי זרחין: היום יושב ילד שהוא בן 11 וחצי בקבוצה של ותיקים,
זאב אלקין: קיימנו על זה שתי ישיבות לפחות, חייב לחזור על זה בחמש דקות, זה גם כתוב.
זאב אלקין: בדיוק הנקודה שאתה מכוון אליה ואני בדיוק שאלתי שאלה בדיוק משם, מהמקום הזה.
זאב אלקין: ההמלצות שלנו ניתנו, הפרוטוקולים קיימים, גם המלאים, לא רק ההמלצות המתוקצרות שנשלחו לשרה ולמנכ"ל, אני מניח שיש לכם.
זאב אלקין: נדמה לי שזה קיים באתר, אין בעיה להוריד את זה, אבל נשמח להעביר, כמו שלי יש תיק כזה עם כל הפרוטוקולים של הדיונים תוך חודש נדאג שהתיק יגיע למשרד החינוך עם כל הדיונים וכל מה שנאמר כאן.
זאב אלקין: נקבע בנושא הזה, מייד עם חזרת הכנסת מהפגרה, זאת אומרת שמייד בשבוע הראשון, אני מניח, ישיבה שלנו על הנושא הזה, כי אני מניח שעד אז הוועדה תסיים את עבודתה.
זאב אלקין: נשמח לשמוע אתכם בהרחבה, או שנשמח או שנבכה.
לאה רוזנברג: אין התחייבות.
אלי זרחין: האם בוועדה הזאת לוקחים חלק נציגים, נגיד, של משרדים אחרים, כמו משרד הקליטה ואולי גורמי אקדמיה או זה רק פקידי משרד?
אלי זרחין: זו הצעה שעלתה בוועדה, שאולי נציגי אקדמיה, נציגי משרד הקליטה, שגם מכירים את השטח מזווית אחרת, יהיו.
אלי זרחין: אני שואל רק אם יש שם.
אריה קורת: התשובה היא חיובית.
אריה קורת: אנחנו סיכמנו שנבחן במשותף הקמת מנגנונים משותפים, כולל לנושא הזה, שבה יהיה גם נציג של משרד הקליטה.
אריה קורת: זה בהחלט שינוי מהפכני.
זאב אלקין: אז כאן אנו מצפים בדריכות לתוצאות העבודה.
זאב אלקין: אני מניח שאם יהיו השלכות תקציביות, מן הסתם לשנת הלימודים הקרובה, זה מאוחר, נכון?
לאה רוזנברג: לשנת הלימודים הקרובה זה כבר מאוחר.
זאב אלקין: מה בנושא הנשירה?
לאה רוזנברג: יש תוכנית שלמה שהוצגה בפני הנהלת משרד החינוך לטיפול בנושא הנשירה, עם פרק שלם שעוסק שם בתלמידים העולים.
לאה רוזנברג: כשאני אומרת פרק, זה עדיין באמת ברמה של פרק במצגת, כי עדיין אין לנו את האישור התקציבי כדי לצאת מהתוכנית לביצוע של כל מה שהוצג שם כתוכנית העבודה למניעת נשירה ומי שעומד בראש הוועדה זה מוטי בנאו, אתם מכירים אותו, הוא הציג את זה.
לאה רוזנברג: אני כן מציעה שנחזור לפה כשיהיו לנו תשובות מעבר לתוכנית.
לאה רוזנברג: הוא היה פה בוועדה והוא הציג כבר מה הרעיונות וכל השאר, אין לנו תשובות עכשיו האם התוספת התקציבית שנועדה למטרה הזו במובנים, עכשיו אני אומרת של מוטי בנאו, האם היא אושרה כן או לא.
לאה רוזנברג: אני שוב מזכירה שזה לא מפני שמישהו התרשל בלחפש תשובות, אלא בינתיים של התקציבים, חלק מהתקציבים עוברים בימים אלו ממש הסבה למטרות אחרות שלא תוכננו במקור, בכל הנושא של הצפון וחיפה.
זאב אלקין: זה לא נשמע אופטימי.
לאה רוזנברג: אינני יודעת לומר.
לאה רוזנברג: מצד שני, כן יש הרבה מאוד קשרים עם הבטחות של גופים שונים, של קרנות של המגזר השלישי, שרוצים להיכנס, שאז אפשר יהיה לפנות חלק מהתקציבים כי בנשירה לא הייתי רוצה שיתוקצב על-ידי המגזר השלישי אלא זה חלק מהעבודה השוטפת של מערכת החינוך.
לאה רוזנברג: אבל אם יתפנה איזה שהוא תקציב, אינני יודעת לומר בוודאות היום האם כל התקציב שתוכנן לנושא מניעת הנשירה אכן נשאר עדיין מיועד למטרה זו.
לאה רוזנברג: אני כן מציעה שמייד אחרי שנדע יותר לגבי התקציב, כי התוכניות קיימות, הם מוכנים לצאת לדרך, כמה מהתוכניות האלה תצאנה לדרך – אינני יודעת להשיב.
זאב אלקין: בנושא הזה, אני מחזיק בפניי את הפרוטוקול של הישיבה שלנו ואני אעבור כאן סעיף-סעיף ואשאל, וזה בעיקר מופנה למשרד החינוך ולמשרד הקליטה, מה קרה בנושאים האלה.
זאב אלקין: הסעיף הראשון היה פניה שלנו למשרד החינוך והמשרד לקליטת עליה לקיים דיון ותיאום של הגדרות ונתונים בכל הקשור לנושא תלמידים עולים במערכת החינוך, על-מנת ליצור מדידה והערכה מדויקת.
זאב אלקין: אנחנו נתקלנו כאן בבעיה של אלף אלפי הגדרות ונתונים סטטיסטיים שלא פוגשים אחד את השני, השאלה אם התקיים כאן דיון בין שני המשרדים ואם יש תחילת עבודה ואם נתבשר בקרוב על איזה שהוא מנגנון משותף שאתו נוכל לעבוד בשנים הבאות.
אריה קורת: קודם כל, התחיל בהחלט תהליך של דיאלוג משותף, לפני כחודש התקיימה פגישה בין שר הקליטה לבין שרת החינוך.
אריה קורת: אתמול התקיים גם דיון של הנהלת המשרד יחד עם האגף לקליטה במשרד החינוך, אנחנו בהחלט בתהליך של הקמת מנגנונים משותפים לכל אחד מהתחומים המשותפים של שני המשרדים.
זאב אלקין: כולל הכנסת הגדרות מדויקות?
אריה קורת: בהחלט.
אריה קורת: אני חושב שיש שינוי בתפישה ואני חושב גם שינוי בדרכי העבודה, הייתי אומר כמעט מהפכה, אני נזהר מלהגיד את זה, אבל בין שני המשרדים.
זאב אלקין: שאלה בסעיף הבא – כאן הפניה היתה לא רק לשני המשרדים שלכם אלא גם לעוד שני משרדים שלא נמצאים כאן כרגע, זה רווחה ותמ"ת, זה בקשה לפתוח בתיאום פעילות, תוכנית פעילות למניעת נשירת עולים ממערכת החינוך ולהציג לנו בתחילת המושב הבא תוכנית מגובשת.
זאב אלקין: האם התחיל תיאום כזה בין ארבעת המשרדים?
זאב אלקין: יש לנו סיכוי לראות כאן תוכנית?
זאב אלקין: האם שולבו שם נציגים או התייעצו עם נציגי ארגוני עולים?
זאב אלקין: זה היה גם חלק מההמלצות.
לאה רוזנברג: אני יכולה להגיד מה נעשה עוד לפני הבקשה כאן, אבל התוספת,
זאב אלקין: אני שואל ספציפית לגבי שני הסעיפים האלה.
לאה רוזנברג: אני עונה ספציפית על זה.
לאה רוזנברג: היתה ועדה שנה שלמה שעסקה במשרד החינוך לגבי כל הנושא של ילדים ונוער בסיכון שבתוך זה, כמובן, המאפיין הבולט ביותר של הסיכון זה הנושא.
לאה רוזנברג: השתתפו נציגי משרד הרווחה, משרד הבריאות, המשרד לביטחון פנים, משרד הקליטה, היתה ועדה רחבת היקף שהגישה את המלצותיה ממש לפני חודש.
לאה רוזנברג: זה לא בדיוק ברוח שדיברו עליה פה בוועדה, זאת אומרת של איך עושים עכשיו את השילוב, והיא לא התמקדה רק בילדים עולים, כמובן שהיה שם פרק גם ילדים עולים.
זאב אלקין: שאלתי – האם הפרק על ילדים עולים, אל"ף, אני מופתע מזה שבשלושת הדיונים שקיבלנו כאן בנושא של הנשירה, שלא הובא בפנינו אותו פרק על ילדים עולים מתוך אותן המלצות יכול להיות שזה היה פותר לנו חלק מהדיון ויכול להיות שהמצאנו פה את הגלגל, או לא.
לאה רוזנברג: לא המצאנו.
לאה רוזנברג: כל ההצעה שהוגשה למנכ"ל, הוגשה בערך לפני חודש וחצי בסך-הכל.
לאה רוזנברג: כשמוטי בנאו היה פה, אני לא בטוחה שזה כבר היה, המגובש.
זאב אלקין: זה כבר עבד.
זאב אלקין: יכול להיות שזה לא היה מגובש, אבל זה לכאורה היה בפול-גז, אם זה לפני חודש וחצי הוגש כבר כהמלצות.
זאב אלקין: לכן, אני מופתע בכל-זאת שלא שמענו על זה כאן ואנחנו שומעים על זה כאן לראשונה.
זאב אלקין: כי התמונה שראינו כאן
זאב אלקין: זה דווקא היעדר תיאום רב משרדי בנושא הזה של עולים, אני מתכוון, לא בנושא הכללי של הנשירה.
לאה רוזנברג: שני דברים שונים.
לאה רוזנברג: אחד – התוכנית שמוטי בנאו הציג, יש ועדה אחרת.
לאה רוזנברג: בין שתי הוועדות האלו, עדיין נדרש הסינכרון.
לאה רוזנברג: לא רק בין משרדי אלא גם בתוך משרד החינוך.
זאב אלקין: זה לצערנו ראינו, אחת הבעיות שראינו זה היעדר סינכרון.
זאב אלקין: אנחנו מבקשים לקבל לידינו את הפרק שמטפל בעולים באותן מסקנות הוועדה, אני מניח שזאת לא בעיה, זה לא מסמך סודי, פנימי.
לאה רוזנברג: מסקנות, המלצות הוועדה הן המלצות כלליות, הן לא עוסקות רק בעולים.
זאב אלקין: יש שם פרק על נושא של עולים?
לאה רוזנברג: לא.
לאה רוזנברג: יש המלצות כלליות.
זאב אלקין: עכשיו פתרת לי את הבעיה לגמרי.
זאב אלקין: היות ואין שם את הפרק של העולים, אז מן הסתם זה לא עונה על הבעיה שאנחנו העלינו כאן ולכן שאלתי חוזרת למקומה – האם יש דיון משותף של ארבעת המשרדים בנושא הזה, ממוקד של עולים.
זאב אלקין: אני אדגיש מאיפה זה בא – אם היינו מגלים כאן שבעיה של נשירה של עולים היא בעיה כללית של המערכת, כמו שיש נשירה, אז בסדר.
זאב אלקין: אבל אחרי שגילינו שכמעט כ- 40% מבעיית נשירה זה עולים, שאלנו ובעיני בצדק את משרד החינוך, האם לא כדאי להתמקד בבעיה של נשירת עולים, כי אם נפתור אותה – נפתור 40% מבעיית נשירה במערכת החינוך בישראל והשאלה האם בתהליך הזה, התחיל דיון על-ידי נציגים של ארבעת המשרדים שעליהם דיברנו, כולל התייעצות עם ארגוני עולים.
זאב אלקין: כי אם לא התחיל דיון, הרי הסיכוי כמו שכתוב כאן, שבתחילת המושב הבא נראה תוכנית מגובשת – והתאריך הזה לא אנחנו המצאנו, אנחנו גם התייעצנו עם נציגי המשרדים – הוא אפסי כמעט, אם אנחנו היום בסוף אוגוסט.
לאה רוזנברג: יש תוכנית של משרד החינוך.
וונדה קסהון: דובר שעולי אתיופיה מתוקצבים אחרת, אין בעיה,
זאב אלקין: זה בנושא של הוראת עברית.
זאב אלקין: לא, בנושא של נשירה, עולי אתיופיה הם חלק מכל המערכת.
זאב אלקין: הייחוד שעליו התייחסנו בתחילת דברינו לגבי עולי אתיופיה, קשור לנושא הוראת העברית בשנה ראשונה לארץ.
זאב אלקין: הם באמת באים למסגרות אולפניות מוכנות, בשונה מעולים מארצות הרווחה.
זאב אלקין: בכל הנושאים האחרים, עולי אתיופיה הם חלק מאותו מערך בעיות ולצערי חלק מהמספרים הקשים שאתם אנחנו מתמודדים.
אלי זרחין: אחד הדברים שדנו כאן בוועדה זה האם משרד החינוך מוכן לתת אחריות אישית למנהלת בית-ספר, בעיקר בעל-יסודי, על נשירת התלמידים ואיך משרד החינוך מוכן לשנות פיקוח, על כך דיברנו כאן בדוגמאות רבות שתלמידים עוזבים, ממשיכים להיות רשומים במערכת בית-הספר.
זאב אלקין: דיברנו על זה, כן.
זאב אלקין: אני לא רוצה כרגע לפתוח, נקיים כאן עוד דיונים חוזרים בנושא נשירה, אני כרגע שאלתי שאלה אפילו מקדימה לשאלתך, האם אנחנו בדרך לקבלת תוכנית.
זאב אלקין: כשנקבל תוכנית, נדון כבר האם היא עונה על הצרכים.
לאה רוזנברג: התוכנית ישנה.
לאה רוזנברג: שאלת אם היה תיאום עם המשרדים האחרים,
זאב אלקין: למדנו פה כולנו שמטפלים בנושא הנשירה מהרבה זוויות, מזווית משרד החינוך, מזווית משרד הקליטה, מזווית משרד הרווחה ואפילו מזווית התמ"ת ושאלנו שאלה תמימה, זה בכל-זאת עדיין אותה ממשלה ואותו תקציב ממשלתי וכולם עובדים מול אותו משרד האוצר שבסוף מאשר או לא מאשר והוא קובע.
זאב אלקין: האם לא כדאי שאותם ארבעה משרדי ממשלה, כשהם מטפלים בנושא הנשירה ובשאלה הספציפית שבה התמקדנו, ישתפו פעולה.
אברהם מיכאלי: אגב, איפה הנציגים של שני המשרדים האחרים?
זאב אלקין: הם לא פה כי זה נושא קטן בתוך סך הנושאים אז הם לא הוזמנו בשביל זה.
זאב אלקין: הם היו בדיון ההוא.
עמיהוד בהט: לא שאני יודע איך משרד התמ"ת עוסק במניעת נשירה, אבל יכול להיות שיש דברים שאינני יודעת.
זאב אלקין: מסגרות שמטפלות בילדים שנשרו.
עמיהוד בהט: התחלנו במשרד עם מוטי בנאו וחיים להב, היתה חבירה עם אריה קורת לנושאים של פיתוח פרויקט מאוד גדול עוד השנה על נושא של פיתוח זהות של תלמידים עולים, כחלק מהתרומה התוספתית לנושא מניעת נשירה ולחיבור למערכת.
עמיהוד בהט: לא היתה הפגישה עדיין המרובעת הזאת, נבצע אותה ככל שניתן מהר והיא תהיה על בסיס הפלטפורמה שמוטי בנה ומוביל במשרד החינוך, בנושא הנשירה בכלל, כי זה רק עוד קומה.
זאב אלקין: האם יש לנו סיכוי בפתיחת מושב הכנסת הבא, זה לא יהיה בשבוע הראשון כי בשבוע הראשון נדון על התוכנית החדשה של התאמות בבגרות, אבל זה יכול להיות כבר בשבוע השני.
עמיהוד בהט: אתם מצפים מאתנו גם שנעשה פה עבודה מאוד יסודית בנושא האולפנים ונגמור את העבודה של הבגרויות והחגים בתוכנו.
זאב אלקין: דיברנו על זה לא היום.
עמיהוד בהט: גם עד עכשיו עסקנו בדברים האלה.
זאב אלקין: מתי אנו צפויים לקבל תוכנית פעולה מגובשת?
לאה רוזנברג: רק לקבוע את התיאום הזה, הם גם לא עובדים אצלנו, העובדים מהמשרדים האחרים, זה רצון טוב ונכונות, זה לא משהו שאנחנו אומרים.
לאה רוזנברג: משרד הקליטה – אין בעיה.
זאב אלקין: ועדת משנה, כוחה כמו ועדה, הם חייבים לבוא.
אברהם מיכאלי: את הכוח הזה תשאירי לנו.
זאב אלקין: הם לא עובדים אצלכם אבל הם כן עובדים אצלנו והם כפופים לכנסת והשרים האלה מתמנים על-ידי הכנסת וזכותנו להזמין אותם.
זאב אלקין: אם אתם מתקשים מול המשרדים, תודיעו לנו.
זאב אלקין: נבזבז את זמננו, נקיים ישיבה מיוחדת של ועדת משנה כדי להפגיש נציגים של המשרדים השונים ונקיים את הדיון פה, אם זה לא ילך אחרת.
לאה רוזנברג: יש קשרי עבודה טובים גם במשרד הרווחה, גם ממשרד הקליטה וגם ממשרד התמ"ת, אני מדברת קשרי עבודה ברמה פרסונאלית של אנשים, שאנחנו עובדים אתם יחד.
לאה רוזנברג: כשאמרתי את ההערה הם לא עובדים אצלנו, זה אומר שיש להם גם סדר יום של מטלות במשרדים שלהם, כמו שיש לנו, שעד שעושים את התיאום בין הדברים האלו, גם יש סדרי קדימויות בדברים האחרים.
לאה רוזנברג: אני מניחה שכן נמצא את הדרך לקבוע את הישיבה הזאת בלי לאכוף אותה, כך אני מקווה, ואפשר יהיה לעשות כי הכוונה היא לעבוד יחד ולא מתוך איזה כורח.
זאב אלקין: השתכנעתי שבאמת מה שנעשה בשבוע השני מאז חזרתנו מפגרה זה נזמן כאן את הדיון בנושא הזה, כי הרי מדובר כאן על תוכנית ותוכנית לא נולדת מישיבה אחת ואם ישיבה אחת לכנס לוקח כל-כך הרבה זמן, אז נקדיש את הישיבות שלנו כדי לזרז את התהליך, כי בכל-זאת יתרון אחד יש לנו – אלינו הם מחויבים לבוא כשהם מוזמנים.
זאב אלקין: כמה שזה יספיק להתקדם עד השבוע השני מאז חזרתנו מפגרה, סוף אוקטובר – יספיק.
זאב אלקין: מאז והלאה, ננסה ללוות את התהליך הזה בעצמנו, עד שלא נראה שהוא עלה באמת לפסים מעשיים.
זאב אלקין: כי אחרת – אני מפחד שתעבור שנה ואז אולי נקבל תוכנית שאז יתחילו לדון האם יש לה תקציב או אין לה תקציב וזה קצב, עם נתונים כל-כך קשים של הנשירה ועם כל הבעיות האחרות שדורשות טיפול שיש למשרדים, זו בעיה.
לאה רוזנברג: הסברתי את עצמי לא טוב.
לאה רוזנברג: נושא הנשירה נמצא על סדר היום.
זאב אלקין: לא, דיברנו על נשירת עולים.
זאב אלקין: בעיה קטנה, 40% מסך כלל הנשירה.
לאה רוזנברג: נושא הנשירה של תלמידים והנשירה בקרב התלמידים שהם מהווים אחוז גבוה מאוד, נמצא בסדר קדימויות ראשון במעלה במשרד החינוך.
לאה רוזנברג: לא במקרה ציינתי שהנהלת המשרד, מנכ"ל המשרד, מינה מישהו אחראי כדי לעשות את זה עם תוכנית.
לאה רוזנברג: זה לא משהו שאנחנו לא עוסקים בזה והנושא של העולים, כל ילד נושר לצורך זה הוא נשירה 100%.
לאה רוזנברג: כמובן שאם יש באחוזים כל-כך גדולים והנתונים מוכרים לנו, לכן ההגדרה של להתמקד באוכלוסיות מיוחדות, הנשירה במקום ששם יש נשירה, היא חלק ולכן אמרתי – יש פרק שעוסק בעניין הזה, זאת המטרה.
לאה רוזנברג: אני לא חושבת שנדחה את הטיפול בנושא הזה מפני שהוא בסדר הקדימויות שלנו.
זאב אלקין: דיברתי על התיאום הבין משרדי.
זאב אלקין: נשמח להעמיד את הבמה שלנו ויכולותינו כדי לעזור ולקדם את התיאום הבין-משרדי.
סוניה מיכאלי: בנושא הנשירה, מה נעשה בקיץ כי יהיה אחוז נוסף אחרי הקיץ, כמה ילדים שנשרו.
שמעון סיאני: במסקנות הוועדה הזאת, היתה החלטה שיש גם תיאום בין משרדי וגם שיתוף של ארגוני עולים ואת זה איכשהו אנחנו ממסמסים.
שמעון סיאני: לא שאני רוצה להכביד על המזכירות שצריכות לתאם עם עוד שניים-שלושה גורמים, אבל ראינו את זה ששיתוף פעולה כבר מהתכנון האסטרטגי, מונע אחר-כך הרבה מאוד בעיות ובואו נרים את זה ביחד.
שמעון סיאני: יש ניסיון שהצטבר,
אלי זרחין: אתה מדבר על ארגוני מתנדבים?
שמעון סיאני: ארגוני מתנדבים, אנשים שעסקו.
שמעון סיאני: עסקנו עם נוער עולה מסיכון לסיכוי, אנחנו עוסקים עם השפה העברית, אנחנו עוסקים בתחום של מניעת נשירה בתוך הרשויות, הצטבר כל-כך הרבה ניסיון, אפשר לחלוק אותו יחד ואני בטוח שהתמונה תיראה הרבה יותר טובה, אם נהיה שותפים כבר בשלב התכנון האסטרטגי.
שמעון סיאני: זה הוכח גם בתוכניות.
זאב אלקין: המלצנו כך באופן חד-משמעי, השאלה אם אפילו, אני לא שואל כרגע על הרמה של התיאום הבין-משרדי, כי היא לא מתבצעת.
זאב אלקין: אבל השאלה אם בדיון במשרד החינוך, אתם, ארגוני העולים, משתתפים בצורה כזו או אחרת, בנושא הספציפי של הנשירה.
לאה רוזנברג: אני לא יודעת להשיב, אינני יושבת בוועדה, אני צריכה לשאול את מוטי.
זאב אלקין: על הסעיפים האלה, נוכל לקבל מכם בכתב בלי לחכות?
לאה רוזנברג: אם יושבים שם נציגים של הארגונים או לא?
זאב אלקין: אנחנו מבקשים מכם לבדוק, היות ולמכתב עצמו לא קיבלנו תשובה בכתב, אז איננו יודעים מה עמדת השרה, היא כן בעד לשלב ארגוני עולים או נגד.
זאב אלקין: נשמח לקבל תשובה ברמה של מידע, אם זה נעשה או לא.
אלי זרחין: השרה החליטה שמייד עם פתיחת שנת הלימודים, היא מקימה פורום ציבורי של נציגי עולים, לא ארגוני עולים, נציגי עולים, ביחד עם המשרד.
אלי זרחין: יכול להיות שצריך להמליץ לה, מטעם הוועדה, שזה יהיה לא רק נציגי הציבור, אלא גם ארגוני מתנדבים.
זאב אלקין: לשם כך יש לה יועצים, לא?
אלי זרחין: השרה חוששת שארגוני מתנדבים שמקבלים כסף ממשרד החינוך, יהיו שותפים לבניית אסטרטגיה.
אלי זרחין: היועצת המשפטית מתנגדת.
אלי זרחין: כתוצאה מהדיונים בוועדה, המלצנו למשרד הקליטה פרויקט למניעת הנשירה בבתי-ספר תעשייתיים.
אלי זרחין: משרד הקליטה יזם שיתוף, רומן מרכז פרויקט שיושב עם פורום עם אתי מרון, ממונה על מניעת נשירה במשרד התמ"ת, עם שרה כהן ממשרד הקליטה, וזה פרויקט חדש שאני מקווה שימשיך גם בשנה הבאה וכרגע כפיילוט בינתיים, אבל זו דוגמה שיכולה להצליח.
זאב אלקין: ננצל את יתרת הזמן כדי לשמוע ממשרד הקליטה על הנושא הרביעי וזה כל נושא התמיכות.
אריה קורת: נשאלנו ארבע שאלות.
אריה קורת: לגבי השאלה הראשונה – אכן החלטנו להוציא לפועל את המלצת הוועדה והגדלנו את בסיס התקציב לתמיכות ל- 2006 וזאת למרות הקיצוץ האחרון שחל בתקציבי המשרד אשר כעת יגיע ל- 5.6 מיליון שקל.
זאב אלקין: הרבה מעבר למה שהיה.
זאב אלקין: יפה.
אריה קורת: ואנחנו בהחלט הגדלנו את בסיס התקציב, בהתאם לבקשתכם.
אריה קורת: ביקשתם שנחזיר את ה- 700,000 לעומת 2005 ואכן השלמנו את זה ובהחלט הגדלנו את בסיס התקציב.
אריה קורת: זו גם תשובה לשאלה השנייה, השנה בכל מקרה לא נוכל להגיע למסגרת של שבעה מיליון, אבל בהחלט התקדמנו לכך, שאני מקווה שיהיו ב- 2007.
זאב אלקין: לכמה תגיעו השנה, כתוצאה?
אריה קורת: 5.6.
זאב אלקין: זה כבר סופי, אתה יודע?
זאב אלקין: לא יגדל.
זאב אלקין: לבשורה שהגדלת את בסיס התקציב, יש גם פן שלילי.
אריה קורת: זה כבר סופי.
אריה קורת: ולמרות הקיצוץ האחרון שחל בתקציבי המשרד, כתוצאה מהמלחמה ואני גם מאוד מקווה שבתוך שבוע נוכל כבר להודיע לארגונים על חלוקת הכספים ל- 2006.
אריה קורת: בנושא שיתוף פעולה בין היועץ המשפטי של ועדת העליה ומשרד הקליטה, האם יש לכם דיווח של היועצת המשפטית שלכם, בנושא?
זאב אלקין: היועצת המשפטית שלנו לא נמצאת כאן כרגע, בינתיים עשינו מולה בדיקה ראשונית, מעניין מה קרה אצלכם.
זאב אלקין: היועצת המשפטית שלנו טוענת שיש בעיה עם ההצעה שאלי הציע.
אריה קורת: אנחנו עדיין נשארים בבעיה ובכל-זאת קבענו כצוות משותף שלנו ושל ארגוני עולים, שבוחן אופציות נוספות.
אריה קורת: כי בהחלט, יש לנו, למשרד כמשרד יש בהחלט חשיבות כן לתת מענה ייחודי לארגוני העולים.
אריה קורת: לכן יש לנו צוות משותף עם ארגוני העולים, נפגשנו כבר פעם אחת, אנו עומדים להיפגש שני ואני מקווה שאכן נצליח למצוא את הנוסחה הגואלת, אם כי כידוע לך, היא בעייתית מבחינה משפטית.
אריה קורת: בנושא תנועות הנוער, בהחלט נעשה הכל על-מנת שעוד ב- 2006 נוכל להגדיל את מסגרת התקציב שלנו למשרד החינוך, עבור הפעילויות של תנועות הנוער.
שמעון סיאני: עוד שאלה ליועצת המשפטית המשותפת, בנושא התקשרות שהיא לא בדרך של תמיכות, קניית שירותים.
שמעון סיאני: זה מופיע בפרוטוקול.
אריה קורת: אין בעיה של קניית שירותים, בתנאי שהנושא הוא לא נושא נתמך.
אריה קורת: אם הנושא הוא נושא נתמך, לא ניתן לעקוף אותו דרך ה- 50-50.
שמעון סיאני: יש נושא שלא מופיע בתמיכות, שקשור לעולים חדשים?
אריה קורת: יש, בהחלט.
אריה קורת: מי כמוך יודע.
שמעון סיאני: אני יודע שכמעט אין.
אריה קורת: לא בתחומי האגף אבל בתחומים אחרים.
מסרט וורקו: יש גם נושאים שהארגון עצמו הוא הספק היחיד, כגון המועצה הלאומית לשלום הילד.
אריה קורת: זה נושא נורא מסובך במדינת ישראל.
אלי זרחין: זה דבר מאוד חשוב, מה שאת אומרת.
אלי זרחין: את מחליטה שאת רוצה,
מסרט וורקו: לא אני מחליטה.
אלי זרחין: מישהו מהמשרד מחליט,
מסרט וורקו: זה לא המשרד, משפטית זה עומד, מבחינת הגדרה.
אלי זרחין: לא יכול להיות שיש רק ארגון אחד שמטפל בילדים.
אלי זרחין: יש עוד ארגונים, יש עוד עמותות.
אלי זרחין: מישהו מחליט שהוא רוצה לראות רק את המועצה לשלום הילד, כי זה גוף שהוקם על-ידי הג'וינט, ולא משנה, הוא גוף מצוין, אבל יש עוד ארגונים ולכן היה צריך הגדרה אחרת, לא לקרוא הארגון היחיד, כי כמעט ואין דבר כזה, אבל לחשוב על הגדרה שהארגונים יכולים להיכנס.
אלי זרחין: קריטריונים מסוימים.
שמעון סיאני: דווקא בגלל הדברים האלה, יושב-ראש הוועדה המליץ ותשב היועצת המשפטית של הוועדה יחד עם היועצת המשפטית שלכם וינסו למצוא נוסחאות יחד עם פילוחים קצת, שיהיה אפשר לנצל הצלחות שקורות לנו במשותף בשטח, וליישם אותן בהיקפים הרבה יותר גדולים, שהתמיכות לא מאפשרות.
זאב אלקין: אחרי הבדיקה הראשונית שעשיתי, אינני בטוח שהיועצת המשפטית שלנו תהיה יותר מקילה לכיוונכם מהיועצת המשפטית שלהם.
שמעון סיאני: לא צריך הקלות, צריך פשוט למצוא.
זאב אלקין: זה שמשרד מוביל את התהליך, האמן לי – עשיתי את הבדיקה, ראיתי את התגובה ואם המשרד כרגע עושה את התהליך, אני מבחינה זאת באתי על סיפוקי.
זאב אלקין: כרגע אמר לנו אריה שמשרד הקליטה פתח בתהליך דיון מול ארגוני עולים, על הדרכים שיאפשרו שיתוף גדול יותר שלהם בעבודת המשרד.
אריה קורת: בהגדרה שונה של ארגון עולים, על-מנת שנוכל להתקבל.
זאב אלקין: לגבי הנושא השני – אמרתי זאת גם בדיון, זאת בעיה כללית במדינת ישראל שאנחנו פה אותה לא נפתור, לטוב ולרע, אם היא נכונה או לא נכונה אנחנו כאן לא נוכל לשנות.
שמעון סיאני: אנחנו יכולים לפתור, אם אנחנו מגדירים יעדים חינוכיים, אתגריים, ואז מוצאים את הפתרונות המשפטיים.
שמעון סיאני: אבל אם אנחנו אומרים – זה הקטע המשפטי, זה אומר שלעולם, ואני אומר לך – לעולם, שום תוכנית משמעותית שעובדים עם משרד, לפחות עם האגף של אריה, שכולנו אומרים שהיא מוצלחת, לא יכולה להתרומם ולעבור להיקפים יותר גדולים כי היא תמיד תישאר תקועה בתמיכות כי כמעט הכל נמצא בתמיכות.
שמעון סיאני: זה מניסיון של 16 שנה.
זאב אלקין: אתה לא מציע להוציא את זה מתמיכות, נכון?
זאב אלקין: בשביל זה.
אריה קורת: בארגונים קטנים שאין להם 50-50,
שמעון סיאני: אתה מעדיף את הפיצול ואת הקוטן על ניסיון מצטבר.
זאב אלקין: ודווקא בנושא הזה של עזרה לארגוני עולים, יכול להיות.
זאב אלקין: כי דווקא ידם תהיה על התחתונה.
שמעון סיאני: לעולם לא יצליח שום ארגון עולים לעשות משהו משמעותי בהיקף מתמשך, שינצל את כל הניסיון.
זאב אלקין: לא מסכים אתך.
זאב אלקין: אם משרד הקליטה יזרום עם ההצעה שלנו ואני מאוד שמחתי לשמוע שהוא הלך לכיוון הזה, זה ללכת בכיוון של הגדלת דווקא בסיס התקציב, ולא רק התקציב הכללי, בתמיכות.
זאב אלקין: וההפעלה המוקדמת של התקציב הזה ולא לחכות עד סוף השנה, זה כן מאפשר את ההיערכות שדיברנו על הבעיה הזאת.
זאב אלקין: אינני חושב שתפקידנו הוא ללכת בכיוון שינעל את הדלת בפני ארגוני עולים שחלקם אפילו קטנים בשלב הראשון, אולי להפך, לעודד אותם ולפרוץ לתחום.
שמעון סיאני: הבעיה היא בסופו של דבר תהיה של כל ארגוני העולים שעושים פעולה מוצלחת משמעותית, ורוצים להרחיב אותה, היא בעיה של כלל הארגונים, זה לא משנה אם אתה ארגון עולים.
אריה קורת: אבל אין להם את הבסיס של 50-50.
שמעון סיאני: אחרי מספר שנים, אם אתה שותף אסטרטגי ויש לך, בנית כבר את המקום שלך גם בקהיליית העסקים והתרומות והקרנות, יכולים להגיע למצבים של 50-50.
זאב אלקין: כרגע אינני רואה לכך פתרון קסם מהיר כי את שיטת התקצוב בהגבלה הזאת שמוטלת על כל כללי הפעילות במדינת ישראל, שוב, זה לא רק בנושא של קליטת עולים.
שמעון סיאני: אני מסכים, אבל עובדה שכל התוכניות המשמעותיות שעובדות עם משרד החינוך או מקומות אחרים, אינן מבוססות על תמיכות.
שמעון סיאני: תמיכות זה טוב לפיילוט, להרצה של משהו כמה שנים, בהיקפים קטנים.
זאב אלקין: יכול להיות שהפתרון כאן, והוא חלקית מתבצע, אנחנו שמענו על זה כאן מעמיהוד.
זאב אלקין: משרד הקליטה לא יכול להוציא מהקריטריונים שלו לתמיכות את הנושאים שאתה מדבר עליהם, כי שוב זה אחד מהתפקידים שלו, לתמוך בארגונים ובמיוחד ארגוני עולים שעוסקים בפעילות הזאת, גם כשהם קטנים ולכן משם לא תבוא הישועה וברגע שזה מופיע בתמיכות, זה לא יכול ללכת במסלולים אחרים ועל זה דיברנו ואף אחד כאן לא ישנה את כללי המשחק.
זאב אלקין: ייתכן שבאותם ערוצים, למשל, אחרי שתוכנית הוכיחה את עצמה ברמת הפיילוט, שנוגעים למשל לתחום פעילות של משרד החינוך, הוא כן יכול ללכת.
זאב אלקין: אנחנו שמענו כאן מעמיהוד על התקשרויות גם בדרך של 50-50 וגם של קניית שירותים מארגונים של המגזר השלישי ומארגוני עולים ושם הוא דווקא בנוי ללכת בהיקפים הגדולים.
זאב אלקין: אז יכול להיות שאלה הערוצים שיכולים לשחק פה כי אני, לפחות באופן אישי, לא אתמוך בנעילת הדלת בפני ארגוני עולים קטנים.
אריה קורת: יחד עם זה, אני בהחלט בעד שנבחן את זה מחדש, במשותף.
אריה קורת: אם תימצא דרך משפטית נכונה לעשות את זה, בשמחה נמצא את זה.
אברהם מיכאלי: להציג נושא כבעיה משפטית ולכן לא מתמודדים אתו, זה לא יהיה נכון.
אברהם מיכאלי: צריך להושיב את היועצים ואפילו לפעמים, אנחנו המשפטנים, תמיד יש לנו רעיונות כדי גם לשפר את הקיים.
אברהם מיכאלי: זה לא משהו שנעול ואי-אפשר לפתוח אותו.
אברהם מיכאלי: נכון שלפעמים יש לנו בעיה עם האוצר שחושש מתקדימים, אבל כן צריך להושיב את הצוות המקצועי הזה עם רעיונות של אנשים מבחוץ גם שיכולים לתרום.
זאב אלקין: הצעתי לחבר הכנסת מיכאלי שהוא גם משפטן.
זאב אלקין: האם תוכל לקחת על עצמך להוביל את התהליך הזה, מול היועצים המשפטיים?
אלי זרחין: אריה אמר שיש 5.6 מיליון שקל לתמיכות.
אלי זרחין: ועדת הכספים של הכנסת, שאדוני היושב-ראש חבר בה, לפי פרסום בעיתון ופרוטוקולים של הוועדה, אישרה הסכמים קואליציוניים לקראת ההצבעה בתקציב 2006.
אלי זרחין: פורסם בעיתונות ובכנסת שלפי הסכם זה, אושר תקציב של עשרה מיליון שקל, לתמיכות בארגוני עולים.
אלי זרחין: איך זה יכול להיות שכנסת ישראל מאשרת עשרה מיליון שקל לתמיכות בארגוני עולים, ולתמיכות מגיע חצי מזה?
אלי זרחין: מי קובע את זה?
אלי זרחין: יש משהו מעל הכנסת?
אלי זרחין: ואני כועס כי אני חושב שגם חבר הכנסת מיכאלי, גם אתה, גם אנשים אחרים, נלחמו בוועדת הכספים מול כל התקציב, כדי שהתמיכות לעולים וקליטה יעלה לעשרה מיליון תוספת.
אלי זרחין: איך עם עשרה מיליון תוספת, הגיע לחמישה מיליון?
זאב אלקין: יש כאן שתי סוגיות, סוגיה של בסיס התקציב ויש סוגיה של התוצאה הסופית.
אלי זרחין: הבסיס היה מיליון 400.
אריה קורת: הודעתי עכשיו שהגדלנו.
אלי זרחין: בבסיס.
אלי זרחין: איפה עשרה מיליון?
זאב אלקין: יש כאן שתי שאלות.