GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון דה הרטוך: כלומר, אם ישנה עמותה אחת לא חשוב כמה מנטרלים יש שם, היא מקבלת אוטומטית חמישית מהכסף.
אמנון דה הרטוך: 30 אחוז מסכום התמיכה לפי ההצעה יוענק להשתתפות בהוצאות להשגת זכויות כלליות למנטרלי אסון צ'רנוביל, ביטוח חיים, זכויות שמוענקות על ידי המדינה או על ידי מדינות חוץ.
אמנון דה הרטוך: כאן חשוב לי להדגיש שהיה לנו משא ומתן במשך שנים בעצם עם העמותה כאשר היה עניין לעמותה עניין לבוא בדברים מול מדינות חוץ כדי לתבוע פיצויים.
אמנון דה הרטוך: הדבר הזה הוא כ אפשרי אבל צריך כמובן שהוא יהיה סביר.
אמנון דה הרטוך: מה שאני מתכוון לומר, למשל ישנה טענה שלא ברורה מבחינת הנכונות שלה, אני מנסח את זה בצורה זהירה שרוצים לתבוע את רוסיה בית הדין האירופי בשטרסבורג.
אמנון דה הרטוך: הנושא הזה, אני רוצה להעיר, אנחנו פנינו למחלקה למשפט בינלאומי במשרד המשפטים והיא בדקה את ההסכם שנחרת בין רוסיה בעצם אמנה שרוסיה הצטרפה לבית הדין האירופי בשטרסבורג ולפי הכללים לא ניתן בכלל לתבוע את רוסיה שם.
אמנון דה הרטוך: עכשיו, אם הדברים ישתנו אז בבקשה, אם הדברים לא ישתנו אז העמותה תצטרך לשכנע מה ההצדקה שהמדינה תיתן כסף כדי לתבוע תביעה שתידחה על הסף.
אמנון דה הרטוך: אני רוצה להדגיש בהקשר הזה שאין כאן סגירה של האפשרות הזאת אבל העניין יצטרך להיבחן.
אמנון דה הרטוך: כלומר, כל גוף שירצה לתבוע את רוסיה יצטרך כדי לקבל תמיכת מדינה על התביעה הזאת להוכיח שיש לזה איזה שהוא סיכוי משפטי.
אמנון דה הרטוך: סכום נוסף, 15 אחוז מסכום התמיכה המוענק להשתתפות בהוצאות הפעילות המכוונת לציון פעלם הכולל של מנטרלי צ'רנוביל, הצהרות, מפגשים עם תלמידים, זו הפעילות עצמה שבה הם מפרטים לאנשים מה נעשה.
אמנון דה הרטוך: רבע מהכסף סכום די נכבד גם במקום הנושא התחשבנו באינטרס שנאמר לנו שקיים לעמותה יוענק להשתתפות להנצחת פעלם של מנטרלי צ'רנוביל כלומר אנדרטה או ספר הנצחה ו- 10 אחוז לאיזה הנצחה ברמה הפרטנית לאנשים.
אמנון דה הרטוך: אחר כך יש בסעיף ח' פירוט איך מחלקים את הכספים בכל אפיון.
אמנון דה הרטוך: מעבר לכך העמותה צריכה לפעול כמו כל העמותות.
אמנון דה הרטוך: כל גוף שרוצה לקבל כאן תמיכה צריך לפעול כמו כל עמותה שמקבלת תמיכה ואם הוא יפעל באופן תקין אז אני לא רואה מניעה שהוא יקבל את כל התמיכה שמגיעה.
מיכאל נודלמן: אנחנו עצרנו דיון בגלל שלא היו תנאים.
מיכאל נודלמן: מבחנים.
מיכאל נודלמן: עכשיו אנחנו יכולים ללכת להצבעה לקריאה ראשונה?
סטס מיסז'ניקוב: מבחינתי כן אבל אין פה סופה שהיא היוזמת של החוק.
סטס מיסז'ניקוב: יש לי שאלה אחת לאמנון, אלף שאלה צינית משהו, למה תוקף המבחנים הם 31 לאוגוסט 2007 ?
סטס מיסז'ניקוב: זה קשור לכמה שהממשלה הזאת תחזיק מעמד או שזה לא קשור?
אמנון דה הרטוך: לא, אין לזה שום קשר.
אמנון דה הרטוך: אני רוצה להגיד שאנחנו כאן בדרך כלל מציעים ומשרדי הממשלה גם מעוניינים בזה להגדיל את מבחן התמיכה לא במובן זה שלאחר מכן לא יהיה מבחן תמיכה אלא שהמבחן הזה הוא בנוי על רעיון מסוים, על עקרונות מסוימים.
אמנון דה הרטוך: יכול להתברר במהלך הזמן שצריך לשנות משהו.
אמנון דה הרטוך: אנחנו צריכים להיזהר ממצב שבו הרבה פעמים אנחנו הרבה פעמים זה לבקשת עמותות שאומרות, המבחן לא כל כך מתאים אז תשנו אותו.
אמנון דה הרטוך: אם אנחנו לא מגבילים את המבחן בנקודה כזאת אז יש לנו מצב שאולי משפטית לא ניתן לבצע את השינוי אלא בעוד שנה.
אמנון דה הרטוך: עכשיו, אם זה מוגבל ומסיבה כזאת או אחרת העמותה עצמה לא הספיקה להעביר את כל התכנים או שהתיקון לא התבצע בזמן.
סופה לנדבר: אבל לא היה להם כסף.
אמנון דה הרטוך: השאלה היא למה מבחני התמיכה מוגבלים בזמן?
אמנון דה הרטוך: הם מוגבלים בזמן לטובת העניין.
אמנון דה הרטוך: זאת אומרת, שאם נאמר נעבוד על שינוי, נגיד במהלך אפריל 2007 אנחנו רוצים להוסיף עוד מרכיב ומסיבה כזאת או אחרת הדברים יתקעו אז נוכל לבצע את השינוי החל מ- 1 בספטמבר, אנחנו נאריך את זה באופן אוטומטי.
אמנון דה הרטוך: זאת אומרת, אם לא תהיה דרישה של הצדדים או של הגופים לשנות את זה זה יוארך באופן אוטומטי.
אמנון דה הרטוך: העמותות שמקבלות את התמיכה, אם זו תהיה עמותה אחת אז אחת ואם יהיו שתי עמותות אז שתי עמותות.
אמנון דה הרטוך: אם מבחינתם המבחן ירצה אותם והם לא יבואו בבקשות לשנות כי אם הם יבקשו מאתנו לשנות אנחנו רוצים להיות מסוגלים לעשות את זה.
אמנון דה הרטוך: כי בית המשפט העליון קבע שאם לא מגבילים את המבחן אז צריך לתת לו עוד שנה תקופת הסתגלות.
אמנון דה הרטוך: אז בשביל מה צריך לבזבז את הזמן הזה?
סופה לנדבר: אני חושבת שרק דבר אחד לא מתאים לנו, הרי אנחנו כולנו יודעים שאנחנו מתכוונים לעמותה מסוימת ואנחנו כולנו יודעים שאנחנו מתכוונים שה- 10 אחוז האלה ילכו לבית המשפט.
אמנון דה הרטוך: איזה 10 אחוז?
סופה לנדבר: 10 אחוז של התמיכה.
סופה לנדבר: הם יתנו 40 אלף ויש פה סעיף שאומר שלא יותר מפי 2 ממה שהיה בשנה שעברה.
סופה לנדבר: בשנה שעברה היה להם 20 אז העבירו ל הם 40 אז מה הם יעשו עם 40 אלף ?
אמנון דה הרטוך: אני מבין את השאלה ואני הסברתי את זה.
סופה לנדבר: את הסעיף הזה צריכים לשנות.
אמנון דה הרטוך: אני רוצה להסביר.
אמנון דה הרטוך: אנחנו אני לא יכול להתייחס למקרה קונקרטי אבל אני מוכן לומר שאם ישנה עמותה שהיתה פעילה ברמה של 20 אלף שקלים או בוא נאמר 100 אלף, העמדה של הממשלה לגבי כל תמיכות המדינה זה לא הוראה מיוחדת כאן אלא זו הוראה לגבי אלפי עמותות, מאות מבחנים, לא נותנים לגוף לגדול פי 10 בבת אחת.
אמנון דה הרטוך: זה דומה להבדיל אלף אלפי הבדלות לאיחוד בין גרמניה מערב גרמניה כמעט נחנקה מבחינה כלכלית כשהיא היתה צריכה לבלוע מדינה בשליש גודל.
אמנון דה הרטוך: עמותה לא גדלה ב- 400 אחוז תוך שנה אפילו הבנקים לא גדלים בצורה כזאת.
אמנון דה הרטוך: ולכן ההוראה הזאת היא לא נוגעת למבחן הזה.
סופה לנדבר: בשנת 95' כאשר אתה היית כאן ויושבת הראש היתה נעמי בלומנטל, הועדה היה סעיף אחד שהועדה קוראת לשר העלייה והקליטה לאשר מתן סיוע משפטי לעולים נפגעי הכור שירצו לתבוע פיצויים מארצות המוצא.
סופה לנדבר: ואתה זוכר שאז לנעמי בלומנטל היתה דרך איך לתת 400 אלף דולר לבית המשפט.
סופה לנדבר: אז אתם עשיתם הכל כדי שזה לא יקרה.
סופה לנדבר: אז מדינת ישראל היום מוכנה לשלם לבני האדם האלה פנסיה כל חודש?
סופה לנדבר: לא.
סופה לנדבר: אז תתנו להם אפשרות ובואו נמצא את הפתרון איך.
אמנון דה הרטוך: את דיברת על שנת 95' אז אני רוצה לומר שההוראה של הממשלה שמגבילה את האפשרות של הגידול ב- 100 אחוז כל שנה נקבעה ב- 99' זאת אומרת שאם היינו קובעים את מבחן התמיכה בשנת 96' ההוראה הזאת לא היתה קיימת, אבל היום ישנה החלטת ממשלה מ- 99' שחלה על מאות נושאים ואומרת גידול של 100 אחוז.
רוברט אילטוב: אם המדינה רוצה לתבוע שתקבע ולא תיתן להם את הכסף, אבל אם המדינה לא מתכוונת לתבוע ולא מתכוונת לשלם להם פנסיה אז שלפחות תממן את התביעות.
רוברט אילטוב: זאת הכוונה, הם לא מבקשים כסף לפעילות השוטפת אלא הם מבקשים כסף לתביעה.
רוברט אילטוב: תביעה נגד רוסיה או אני לא יודע נגד מי אבל מדובר על התביעה על הכסף שהם רוצים לתבוע על הנזק שנגרם להם.
רוברט אילטוב: מותר להם נכון?
סופה לנדבר: זאת לא תמיכה רגילה.
סופה לנדבר: זאת תמיכה למטרה מסוימת.
רוברט אילטוב: אילו היה מדובר על פעילות שוטפת אנחנו מסכימים אתך.
סופה לנדבר: ואנחנו סיכמנו משהו.
סופה לנדבר: הרי אנחנו סיכמנו שהכסף שאנחנו העברנו לפי הסכם קואליציוני זה למטרה הזאת אז אנחנו מבקשים תעשו הכל כדי ש- 10 אחוז מזה ילך למטרה הזאת.
סופה לנדבר: אל תכתבו פה שזה ילך למטרה של בית משפט.
אמנון דה הרטוך: אמרתי קודם שנוסח הטיוטה מאפשר פנייה לבית המשפט.
אמנון דה הרטוך: אני רוצה לחזור על זה שטענת העמותה הזו שהם יכולים לתבוע את רוסיה היא נראית לנו פשוט לא נכונה משפטית ובלתי אפשרית.
אמנון דה הרטוך: הם יכולים להגיד שהם רוצים לתבוע את הירח אבל זה פשוט בלתי אפשרי משפטית.
אמנון דה הרטוך: אז הרעיון שלהם שהם רוצים לתבוע הוא רעיון יפה אבל יש פעמים שאי אפשר לתבוע.
אמנון דה הרטוך: אז זו לא הסוגיה ומבחינה זו אני מתייחס למכלול הפעילויות.
אמנון דה הרטוך: אני רוצה להדגיש יותר מזה, אם גוף מסוים עושה פעילות והוא באמת גדל בהיקף של 100 אחוז כל שנה אז אנחנו לא מתווכחים.
סופה לנדבר: בסדר, אנחנו מסכימים.
מיכאל נודלמן: אתם מסכימים ללכת להצבעה?
הלית מגידו: אני ברשותך אבקש להקריא לפרוטוקול את נוסח ההצעה לפני ההצבעה.
הלית מגידו: נשאלה שאלה מדוע לא נקבנו בסכום של המענק השנתי וצוין בדברי ההסבר שגובה המענק שנקבעה על ידי הועדה כמובן שבדיונים הקודמים דובר על זה שהמדינה תתקצב את הוצאת החוק בסכום של 3 מיליון שקלים חדשים כאשר אותם 10 אחוז שחברת הכנסת לנדבר דיברה עליהם יועדו בתחילה לדמי ארגון שאחר כך היו מועברים לצורך התביעה אבל מדובר על כך שמתוך המענק השנתי ירדו אותתם 10 אחוז והמענק השנתי יהיה קטן מהסכום המקורי על מנת שהמדינה תוכל לתקצב מתוך אותם 3 מיליון שקלים את כספי התמיכה.
מיכאל נודלמן: אתם הבנתם על מה מדברים?
מיכאל נודלמן: שהסכום בקריאה ראשונה לא יהיה כמו סכום המענק.
סופה לנדבר: לא הבנתי.
הלית מגידו: אז אני אסביר את עצמי שוב, אני מתנצלת.
הלית מגידו: האוצר עתיד לתקצב את הצעת החוק הזאת מדובר ב- 3 מיליון שקלים.
הלית מגידו: נוסח המקורי שעל בסיסו דובר על 3 מיליון שקלים חדשים כלל הוראה לפיה המנטרלים ינקו 10 אחוז מתוך המענק שמיועד להם לצורך דמי חבר לעמותה.
הלית מגידו: העמותה הבטיחה שאותם 10 אחוז ייעודו לצורך הגשת תביעה.
הלית מגידו: היום הצעת החוק אינה כוללת דמי חבר כלל לפיכך המענק יהיה 90 אחוז בלבד שכן 10 אחוז מתוך 3 מיליון שקלים שעדיין האוצר ישלם לא יהיו למימון הצעת החוק כי אם יהיו למימון כספי התמיכה.
יובל יעקובי: יש עוד סכום אחד ששאלתי אותך עליו, דיברו גם על איזה שהוא סכום לטקס הענקת אות ומשהו בבית הנשיא אז איפה זה בא לידי ביטוי?
יובל יעקובי: בסדר.
הלית מגידו: מכיוון שהנושא הזה לא זכור לי אני מציעה אם אפשר לאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה, יש עדיין זמן לקריאה שניה ושלישית ואני אבדוק עם נציגי אגף התקציבים על מה בדיוק מדובר ואם זכרוני אינו מטעה אותי אני אסתכל שוב בפרוטוקולים לקראת הישיבה הבאה ואנחנו נעדכן את חברי הועדה.
הלית מגידו: הכסף שיינתן למנטרלים לא ייקרא קצובת הבראה ונופש אלא יהיה אך ורק מענק שנתי.
הלית מגידו: הוא כולל אמנם את הסכום של קצובת ההבראה אבל בנוסף לזה המדינה מתקצבת כסף.
הלית מגידו: אם כך הצעת חוק של חברי הכנסת מטעם ועדת העליה, הקליטה והתפוצות של הכנסת הצעת חוק המסייעים בנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל תיקון מענק שנתי תיקון סעיף 1.
הלית מגידו: לחוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל תיקון מענק שנתי התשס"ז 2006 תיקון סעיף 1.
הלית מגידו: בחוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל להלן החוק העיקרי סעיף 1: אחרי ההגדרה אסון צ'רנוביל יבוא הארגון היציג כפי שהשר קבע שהוא מייצג את המספר הגדול ביותר של מנטרלים.
הלית מגידו: הועדה ועדה להכרה במנטרלים שמונתה לפי הוראות סעיף 5 .
הלית מגידו: אחרי ההגדרה מנטרל יבוא מענק שנתי מענק משתלם לפי הוראות סעיף 9 .
הלית מגידו: תיקון סעיף 3 – במקום פיסקה 5 יבוא 5 מנטרל שייבחר על ידי הארגון היציג.
הלית מגידו: החלפת סעיף 9 והוספת סעיף 9 א' .
הלית מגידו: יבוא מענק שנתי – מנטרל זכאי למענק שנתי בסכום שכאמור ייקבע לקראת החלת החוק לקריאה שניה ושלישית.
הלית מגידו: סכום המענק השנתי עודכן ב- 1 בינואר של כל שנה לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לעומת המדד לחודש ינואר של השנה שקדמה לה ולעניין העדכון הראשון מן המדד שהיה ידוע ביום א' בטבת התשס"ו , 1 בינואר 2006 , אלמן ואלמנה של מנטרל 9 א' נפטר המנטרל ובדחוף לפני פטירתו השתלם לו מענק שנתי יהיו האלמן או האלמנה בשעת פטירתו זכאים לקבל את המענק השנתי למשך תקופה של 3 שנים מיום פטירתו.
הלית מגידו: תחילתו של חוק זה יום ז' באב התשס"ו , 1 באוגוסט 2006 ויחול על מענק שנתי המשתלם עד שנת 2006 ואילך.
הלית מגידו: בסעיף 9 א' רבא לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, יחולו גם על אלמן או אלמנה של מנטרל שבדחוף לפני פטירתו שולמה לו קצובת הבראה ונופש לפי הוראות סעיף 9 לחוק העיקרי בנוסחו ערב יום הפטירה ובלבד שהמנטרל נפטר בתקופה שמיום ג' 1 באוגוסט 2003 ועד ליון ו' באב תשס"ו 31 ביולי 2006 .
הלית מגידו: השתלמה למנטרל קצובת הבראה ונופש לפי הוראות סעיף 9 לחוק העיקרי בנוסחו משנת 2006 ינוכה סכום הקצובה האמורה מן המענק השנתי המשתלם למנטרל או לאלמן או לאלמנה של מנטרל ועד אותה שנה.
הלית מגידו: בסעיף זה מענק שנתי כהגדרתו בסעיף 1 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מוכנים להצבעה על חוק המנטרלים של צ'רנוביל בקריאה ראשונה.
מיכאל נודלמן: אין נמנעים?
מיכאל נודלמן: בעד – 5 נגד – אין נמנעים - אין החוק אושר לקריאה ראשונה.
מיכאל נודלמן: בוקר טוב חברי הכנסת, אורחים נכבדים, גם נציגים ממוסדות שונים בישראל.
מיכאל נודלמן: היום ישיבת הועדה לא שגרתית, נוכחת פה בישיבה משלחת גדולה של קונגרס איגודי אירופה האסייתית, מנהיגי קהילות יהודיות, 12 מדינות הגיעו לישראל כדי להזדהות עם מדינת ישראל ועם אזרחיה בזמן קשה זה.
מיכאל נודלמן: אנחנו מעריכים את כל הפעולות שאנשי הקונגרס עושים גם במדינות שלהם וגם במדינת ישראל.
מיכאל נודלמן: שמענו שיש הפסקת אש אבל אנחנו צריכים להיות זהירים, אנחנו יודעים כי בכל רגע יכול הכל להתחיל מהתחלה.
מיכאל נודלמן: לאורך ציר איראן, חאמאס, דרום לבנון, עזה, שומעים מילים ומשפטים של נשיא איראן על חיסול ישראל.
מיכאל נודלמן: משמעות המילים היא לא רק היפותטית אלא זו תוכנית שאיראן רוצה לבצע.
מיכאל נודלמן: ישראל לא איימה על לבנון, ישראל לא ארגנה פרובוקציה נגד לבנון ואת זה יודעים מנהיגי חיזבאללה ואיראן אבל הם ביצעו פרובוקציות, נכנסו לשטחי מדינת ישראל, הרגו חיילים, לקחו בשבי חיילים, וירו על כל יישובי הגבול.
מיכאל נודלמן: לא היתה לנו ברירה אלא להיכנס לפעולה צבאית.
מיכאל נודלמן: טעות היא לומר שצה"ל לוחם נגד פרטיזנים.
מיכאל נודלמן: אנחנו נלחמים נגד צבא מאורגן מאד, פנאטי, עם נשק מודרני מרוסיה, סוריה, איראן וסין.
מיכאל נודלמן: היום הם נלחמים נגד ישראל, מחר נגד אנגליה וארצות הברית, אחר כך נגד סעודיה וכווית ויכול להיות שעם הנשק הזה שיש אצלם הם יילחמו מול כל מדינה.
מיכאל נודלמן: עם ישראל חזק ומדינת ישראל חזקה.
מיכאל נודלמן: אבל ללא תמיכה פוליטית ומוסרית מידידים, איגודים ומכל העולם קשה לנצח אויבים כאלו.
מיכאל נודלמן: משלחת הקונגרס מרוסיה הגיעה לישראל להזדהות אתנו, לאות סולידריות עם המאבק שלנו.
מיכאל נודלמן: סולידריות זה אחדות, השקפות ופעולות תמיכה ועזרה הדדית ואם כך אני בטוח שבסוף אנחנו ננצח.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להודות לנציגי הקונגרס ולפרופ' צ'לנוב שהוא מזכ"ל הקונגרס.
מיכאל נודלמן: אני מבקש שהדיון היום יהיה כדי שהישראלים ידעו מה עושה הקונגרס.
מיכאל נודלמן: איך אנחנו הגענו למלחמה כזו, איזה תוצאות.
מיכאל נודלמן: אני שמח שקבוצה כל כך גדולה יושבת פה בועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ואני נותן זכות דיבור למזכ"ל הכללי.
מיכאל נודלמן: אני מבקש להתנצל, אני רוצה להוסיף.
מיכאל נודלמן: נוכחים כאן בישיבה שלנו נציגים של צבא הגנה לישראל, נציג "הסוכנות היהודית", לשכת "נתיב", משרד קליטה ומשרד החוץ.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: תודה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אנחנו מאוד שמחים להיות כאן ולהיפגש אתכם.
מיכאל נודלמן: וגם ארבעה חברי כנסת: מרינה סולודקין, קולט אביטל, מיכאלי ויוסף שגל.
מיכאל נודלמן: סליחה.
פרופסור מיכאל צ'לנוב: תודה.
מיכאל נודלמן: מיכאל, אהה?
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אנחנו מאוד שמחים להיות כאן ומודים לכם על ההזדמנות שניתנה לנו לבוא לכנסת, ולהיות כאן ביום השקט הראשון, במידה מסוימת, עבור ישראל, היום הרגוע הראשון אחרי מספר חודשים של טירוף וסיוט.
קול נשי מהקהל: שלא תעשה עין רע.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני לא אעשה (נוקש בעץ) הנה אנחנו נקשנו בעץ.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אנחנו – זה, כפי אמר כאן חבר הכנסת נודלמן, זה משלחת של קונגרס יהודי אירופה האסייתית.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: כאן נמצאים נציגים וראשי קהילות מארבע עשרה מדינות מתוך למעלה מעשרים מדינות שמאוחדות בקונגרס שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: השאר פשוט מסיבות טכניות גרידא לא הצליחו להגיע.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אחת המטרות העיקריות של הביקור שלנו זה להגיד לכם, לחברים היקרים שלנו, שאנחנו, הקהילות היהודיות של האזור הענק הזה, תמיד אתכם, מה שלא יקרה, אנחנו עם המדינה היהודית המשותפת שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ובכן אני גם רוצה למסור לכם ברכות מהנשיא שלנו, מר משקביץ, שלצערי לא הצליח להגיע לפה היום, הוא יגיע מחר, ולכן הוא לא נכח בפגישה החשובה הזאת בכנסת.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: הוא ביקש ממני ומכולנו להבטיח לכם שהוא, כמו כולנו וכמו כל הנהלת הקהילה של האזור הזה, כל הזמן הזה מנסה לעשות משהו כדי לעזור לכם וכדי שהאחדות של העם היהודי תהיה מוחשית.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני מציג בפניכם את חברי המשלחת שלנו ואת המדינה שממנה הם הגיעו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: מכוח האגואיזם אני אתחיל מהמדינה שאני הגעתי ממנה – מרוסיה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אולם, בעצם לא רק אני, ברוסיה קיימת הקהילה היהודית הגדולה והנרחבת ביותר של האזור שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: רוסיה מיוצגת כאן על ידי מספר אנשים: מר אושטרח מיקטרינבורג, גברת לבובה מסנט פטרבורג, וכן מספר נציגים של ארגונים אזוריים גדולים שעובדים אצלנו, בין היתר זה מר פולנסקי שמייצג את התאחדות "מכבי" וכן שורה של נציגים אחרים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אוקראינה היא הקהילה השנייה בגודלה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: היא מיוצגת כאן על ידי אחד המנהיגים הבכירים והבולטים ביותר, חברי הוותיק יוסף זיסלס שיושב מימיני, הרב דוכובני ושורה של נציגים אחרים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בילרוסיה, שמיוצגת כאן על ידי ראש הקהילה, אדריכל מדהים וחבר שלנו, ליאוניד לוין.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: מולדובה מיוצגת הפעם, היום, על ידי עיתונאים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: גרוזיה, שמיוצגת על ידי אחד ממנהיגי הקהילה מר ג'מל אדז'יאשוילי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ארמניה מיוצגת על ידי ראש הקהילה הגברת רימה ורפפיטיאן-פלר.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אזרביידז'אן מיוצגת על ידי מנהיג הקהילה גנדי זלמנוביץ.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: קזחסטאן מיוצג על ידי אחד המנהיגים הבכירים ולמעשה מייסד הקהילה היהודית של קזחסטאן מר אלכסנדר ברון.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אוזבקיסטאן מיוצג כאן על ידי הגברת רימה גולובינה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: היא מנהלת ההתאחדות לתרבות יהודית והמרכז היהודי בטשקנט.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בולגריה מיוצגת על ידי נשיא הקהילות היהודיות של בולגריה, מר אמיל קאלו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: סלובניה מיוצגת על ידי נשיא הקהילות היהודיות של סלובניה, מר אנדרי קוזיר.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: הודו מיוצגת כאן על ידי סגן נשיא הקונגרס היהודי של הודו, ג'ודו סמואל ומנכ"ל הקונגרס מר טאלי גפקר.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: פיליפינים מיוצגים על ידי מר גופר, נשיא הקהילה הזאת שמתגורר בישראל.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ופולין שמיוצגת על ידי מר סמטוב אחד המנהיגים הדתיים של הארגון בפולין.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אלה אנשים בעלי השפעה, אני מתנצל, אמרו לי, באמת, כן, אני עוד לא הזכרתי את נציגי הארגונים הבינלאומיים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בפרט, במשלחת שלנו נמצא נשיא התאחדות אסירי גטאות ומחנות ריכוז של הנאצים במדינות חבר העמים, מר גולוגורסקי, פרופסור גולוגורסקי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: זאת רשימה די מרשימה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני רוצה להזכיר לכם שבהרכב הקונגרס אירופה האסייתית נכללים עוד כעשר מדינות, שנציגיהם לא הצליחו להגיע.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: מדובר באוסטרליה, ניו זילנד, יפן, טג'יקיסטאן וארצות אחרות.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: הם כולם מודעים לפגישה שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: היעדרותם נושאת אופי טכני גרידא והם כולם ביקשו למסור לכם דרישת שלום חמה ואת הזדהותם עם העם בישראלי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אנחנו הבאנו איתנו גם מכתב שאותו אנחנו נמסור מאוחר יותר לכנסת מהרב הראשי של רוסיה אברהם שייביץ.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: במכתב הוא פונה אליכם ואל עם ישראל ומביע את רגשי ההזדהות שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: כולנו – אתם בראש ובראשונה, אבל גם אנחנו, יהודי התפוצות, יהודי האזור של אירופה האסייתית, עברנו חודשיים ואף יותר, די קשים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בתקופה הזאת ישראל, מדינת היהודים עברה אירועים שבעצם כבר מזמן היא לא נאלצה לעבור.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אם לדבר על העלייה מברית המועצות לשעבר, על התנועה הלאומית הגדולה שהביאה למדינת ישראל למעלה ממיליון בני אדם בחמש עשרה שנים האחרונות, הרי שעבורם, עבור אלה שהיו עד לאחרונה בני ארצנו, כל מה שקרה בחודשיים האחרונים היה בעצם התנסות ראשונה מסוגה, כמו שאומרים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בעצם, אחרי המלחמה במפרץ, בשנת 91 ישראל, למרות כל הקשיים היחסיים, עברה תקופה די רגועה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: כל התקופה הזאת,
קול נשי מהקהל: מישה, שכחת את האינתיפאדה השנייה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אהה?
קול גברי מהקהל: אינתיפאדה שנייה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אינתיפאדה שנייה כן.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אבל יחד עם זאת זה היה, זה לא היה, כמו שאומרים, תהליך כל כך אינטנסיבי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אינתיפאדה זה משהו קצת אחר מאשר מלחמה גלויה שהייתה עכשיו, בפרט עם החיזבאללה.
קול גברי מהקהל: היו שם אלפי הרוגים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני יודע, אני יודע.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בשלוש שנים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: וכאן מאה חמישים בחודש.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: או.קי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אם מישהו רוצה להתווכח על זה, בכל מקרה אני מביע דעה, דעה פרטית שלי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ובכן, הקהילות שלנו ניסו בפרט בחודש האחרון של המלחמה בלבנון לעשות משהו כדי להביע את הזדהותנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ובכן, הקונגרס של אירופה האסייתית התחיל בכך שהוא ארגן גיוס כספים ונכון להיום גייסנו בסביבות מיליון דולר.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: את הסכום הזה, בעזרת קרן היסוד, הפנינו לתכניות הומניטאריות שונות שנועדו לסייע בראש ובראשונה לתושבי צפון הארץ במצבים קשים שאליהם הם נקלעו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אם זה במקלטים, אם זה במקלטים ואם זה בקייטנות חירום לילדים שהוקמו במיוחד.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: למעשה כל הקהילות של האזור שלנו בדרך זו או אחרת הביעו את הזדהותם עם מדינת ישראל.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני צריך להגיד לכם שלא בכל מקום זה היה פשוט בצורה חד משמעית.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: זאת משום שהתגובה למלחמה במזרח התיכון הייתה לא הייתה אחידה בין המדינות שונות באזור שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אני אזכיר לכם שבאזור שלנו נמצאות מדינות מוסלמיות שיש בהן קהילות יהודיות, לא כולל בוסניה והרצוגובינה אם אפשר לכנות אותה קהילה מוסלמית שמחוץ לאזור שלנו.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: אלה מדינות של אסיה תיכונה סובייטית לשעבר וגם שורה של מדינות אחרות עם אוכלוסייה מוסלמית כגון הודו ואחרות.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: כמובן שעובדה זאת השפיעה על עמדתם של השלטונות במדינות מסוימות, אם כי צריך להגיד שבאופן כללי באסיה מרכזית, למרות מה שניתן היה לצפות גם במידה מסוימת, בגלל, איך להגיד את זה, ההזדהות המטורפת כל כך עם העולם המוסלמי, בפועל התגובה למלחמה הייתה שם די מאופקת ובמידה מסוימת מרוחקת.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: נערכו פעולות שונות למען תמיכה בישראל ובראש ובראשונה אני רוצה להזכיר את הפעולה בקייב, עליה יספר כאן יוסף זיסלס, אשר עד כמה שאנחנו מבינים, הייתה אחת ההפגות ההמוניות הגדולות ביותר של תמיכה בישראל.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: עצרות כאלה נערכו בכל היבשת של אירופה האסייתית כולל מדינות מזרח אירופה.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: שם, כפי שכולנו יודעים התגובה של השלטונות המקומיים כלל לא כל כך חיובית כפי שהיינו מקווים.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: בכך אני מסיים את דברי הפתיחה שלי.
פרופ' מיכאל צ'לנוב: ועוד פעם, חברים יקרים, תרשו לי בשם כשני מיליון יהודים של האזור הענק הזה, שמשתרע מפולין ועד ניו זילנד, לברך אתכם ולהביע את תמיכתנו ואת הזדהותנו תמיד, מתי שלא יהיה ומה שלא יקרה, עם המדינה היהודית שלנו.
יוסף זיסלס: שלום לכולם.
יוסף זיסלס: אני אנסה בקצרה להמשיך את מה שהתחיל לספר מיקה צ'לנוב וגם להקדיש תשומת לב מיוחדת לאוקראינה.
יוסף זיסלס: מה הייתי רוצה להדגיש כעת בהקשר של המצב הכללי?
יוסף זיסלס: שאותם ערכים, אותם וקטורים של פיתוח שהוכרזו על ידינו בהתחלה, בעת התעוררותם של החיים היהודיים בסוף שנות ה-80, הם, גם אם לאט יותר ממה שהיינו רוצים, גם אם לאט יותר ממה שאתם הייתם רוצים, הם הופכים למציאות.
יוסף זיסלס: הקהילות שלנו, למרות העלייה וההגירה הגדולה בכל זאת הופכות למאורגנות יותר, למקצועיות יותר ופעילות יותר במובנים שונים של המילה הזאת.
יוסף זיסלס: ומה שחשוב מאוד, בעודנו משתלבים בעולם היהודי, מה שהייתה אחת המטרות העיקריות של ההתפתחות שלנו, אנחנו בהדרגה אולי, לפחות כך אנו מקווים, מתחילים לנפץ סטריאוטיפים מסוימים.
יוסף זיסלס: בשישים שנים האחרונות נוצרה איזו שהיא מסורת בעולם היהודי שהפכה לסטריאוטיפ יציב – שכל ההחלטות החשובות בעולם היהודי מתקבלות בין ירושלים לניו יורק.
יוסף זיסלס: אם זה כך או אחרת אבל ההתפתחות האקטיבית של הקהילות היהודיות באותו האזור שאנחנו מכנים אותו אירופה האסייתית בהדרגה, גם אם אולי לא משנה את הדעה הזאת, את הסטריאוטיפ הזה, הרי שלפחות מצביעה על כך שבאזור שלנו מתקיימים חיים יהודיים פעילים וכבר די מאורגנים.
יוסף זיסלס: זה מתבטא באספקטים שונים ובראש ובראשונה בדרגות של ארגון עצמי של הקהילות שלנו בלמעלה מעשרים מדינות, שאותן הזכיר מיכאל צ'לנוב בדבריו.
יוסף זיסלס: מדובר גם על רמה מקצועית של העבודה שנעשית בקהילות האלה, על רמה גבוהה של מימון עצמי.
יוסף זיסלס: כיום לפי הערכות שלנו רמת המימון העצמי של הקהילות בשטחה של ברית המועצות לשעבר מגיע לכ-40-50%.
יוסף זיסלס: אני סבור שבעשר, עשרים השנים הקרובות המצב הזה עוד עשוי להשתפר.
יוסף זיסלס: כמו כן חשוב מאוד ההיבט שלמענו הגענו לכאן היום – וזאת רמת התמיכה במדינת ישראל באותן מדינות שקודם לכן היו מצויות בשטחה של ברית המועצות לשעבר, שבהם התמיכה בישראל בשנים הקודמות יכלה להתבטא אולי רק בדרך של מחשבות.
יוסף זיסלס: כל האספקטים האלה מאפשרים לנו לקוות שהעולם היהודי היום כבר לא מתחלק באופן כל כך חד משמעי בין ניו יורק וירושלים אלא שחלק מסוים ממנו נמצא גם באירופה ובאירופה אסייתית.
יוסף זיסלס: מעט על הפעילות של הקונגרס היהודי של אירופה האסייתית.
יוסף זיסלס: אנחנו לא באים במקומם של מוסדות חברתיים שונים אשר הוקמו וממשיכים לפעול באופן אקטיבי בשטחינו.
יוסף זיסלס: אנחנו עוסקים בראש ובראשונה בתמיכה בקהילות קטנות, חלשות.
יוסף זיסלס: זה בא לידי ביטוי גם ברמה ארגונית מקצועית וגם בתמיכה כלכלית.
יוסף זיסלס: אנחנו עורכים שורה של תכניות אינפורמטיביות למען הקהילות של האזור שלנו.
יוסף זיסלס: במקום חשוב מאוד ובעדיפות גבוהה עומדת הפעילות שלנו בתחום תכניות דו שיח שמיועדות לפיתוח הבנה הדדית עם דתות אחרות ולאומים אחרים.
יוסף זיסלס: זהו חלק מאוד חשוב בפעילות שלנו ואנחנו משקיעים בו נתח נכבד של האנרגיה והמשאבים הפיננסיים שלנו.
יוסף זיסלס: מקום מיוחד תופס דו שיח עם האסלאם, משום שכפי שכבר ציין פרופסור צ'לנוב, מספר רב של מדינות שחברות בקונגרס יהודי של אירופה אסייתית הן מדינות מוסלמיות.
יוסף זיסלס: תהליך זה מתפתח בהצלחה די רבה, ואנחנו הצלחנו למצוא מספר דרכים טכניות ומתודולוגיות שבעזרתן אנחנו מנהלים את דו שיח הזה.
יוסף זיסלס: דו שיח זה נוגע ברמות שונות של חיים, הן ברמה של חיי המדינה – הוא מתנהל ברמה של מנהיגי המדינות, והן ברמה של אוכלוסיית האזרחים של הארצות האלה ומה שחשוב מאוד, ברמה של ילדים.
יוסף זיסלס: כלומר, כבר מגיל הילדות אנחנו מנסים להתחיל לממש תכניות של הבנה הדדית, תכניות לסובלנות.
יוסף זיסלס: אנחנו הקמנו קייטנות סובלנות לילדים שבהן ילדים ממדינות שונות לומדים לחיות אחד עם השני, לסבול אחד את השני, לשתף פעולה, לכבד אחד את השני.
יוסף זיסלס: אנחנו הקמנו מועדון הסובלנות.
יוסף זיסלס: אנחנו מנהלים תכניות שמטרתן להבין ולהפנים את השואה במדינות שונות, בבתי ספר שונים ולא רק בקהילה היהודית וכן הלאה.
יוסף זיסלס: אנחנו תומכים בתכניות שונות בנושא יודאיקה.
יוסף זיסלס: אבל עכשיו זה לא המקום ולא הזמן לדבר על תוכניות שונות ואני מצטרף לחבר וקולגה שלי מיכאל צ'לנוב בכך שהקהילות שלנו, כך אני מקווה, כבר צמחו עד כדי כך שהן יכולות להכריז באופן גלוי על תמיכתן בישראל ולערוך שורה שלמה של פעולות ומבצעים, עליהם כבר דיבר צ'לנוב.
יוסף זיסלס: אני אתעכב על אוקראינה.