GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה רוזנברג: אני לא יכולה להגיד תאריך, עד שאני לא יכולה להבטיח אותו.
לאה רוזנברג: אני משתדלת לעמוד בדברי.
לאה רוזנברג: גם יו"ר המזכירות הפדגוגית וגם המדען הראשי הם קולגות שלי, אני לא יכולה לכפות זאת עליהם.
לאה רוזנברג: אני מבטיחה להביא לישיבה הבאה תאריך יעד על דעתם, עם לוח הזמנים שנראה להם סביר.
זאב אלקין: אז אנחנו מסכמים, שבשבוע הבא בדיון שיהיה לנו אנחנו נקבל עדכון ממך על המועד שבו ייפתחו הדיונים האלה וגם לוח זמנים לסיומם, ובהתאם לעדכון שלך אנחנו נחליט על צעדנו.
זאב אלקין: אולי נחליט לקיים פה דיון ונזמין אותם.
זאב אלקין: זה כן בסמכותנו.
זאב אלקין: אולי נחליט לגשת לתהליך חקיקה במקביל, ואז להקפיא אותו במידה ונתבשר בבשורות טובות.
זאב אלקין: יש כל מיני אופציות שעומדות לרשותנו.
זאב אלקין: אנחנו נחזור עכשיו לנושא של דרכי היבחנות.
עודי בהט: היתה כל הזמן הבחנה בהגדרת תלמיד עולה לגבי עולים מיתר הארצות לבין עולים מאתיופיה.
עודי בהט: לגבי העולים מאתיופיה, נקבע כי תנאי ההיבחנות יהיו במשך 12 שנים מהראשון לספטמבר לאחר עלייתם ארצה.
זאב אלקין: כמו שזה היה עד עכשיו.
עודי בהט: אם התחיל את לימודיו בישראל לאחר כיתה ט', הוא יהיה זכאי לתנאי היבחנות של עולה חדש.
זאב אלקין: גם כאן אין שנוי.
עודי בהט: הקטגוריה השלישית, הוא תלמיד אקסטרני.
עודי בהט: תאריך הקובע יהיה תאריך הכניסה לארץ ולא שנת הלימודים.
עודי בהט: העניין הוא גיל ולא שנת לימודים.
עודי בהט: אם הוא צעיר מגיל 18, תנאי ההיבחנות יהיו כמו שנקבעו באינטרני.
עודי בהט: אם הוא מעל לגיל 18 , הוא יקבל את תנאי ההיבחנות למשך 6 שנים מיום הגיעו לארץ.
זאב אלקין: המגבלה של 6 שנים נשארה בעינה.
זאב אלקין: לא שיניתם אותה.
זאב אלקין: הסוגיה הזאת עלתה פה, ועלתה בקשה די מנומקת להוריד את המגבלה הזאת.
עודי בהט: הנושא השני, הוא משך הזכאות לתנאי היבחנות כעולה.
עודי בהט: כולם זכאים להתאמות בבחינות הבגרות עד גיל 22.
עודי בהט: לפי ההצעה המעודכנת, עולה ותיק יהיה עד גיל 22, ועולה חדש יהיה עד גיל 25.
עודי בהט: הוא עלה רק בגיל 15, ולכן הוא יהיה זכאי לאותן 10 שנים, כמו העולה הותיק.
זאב אלקין: מה הנימוק למתכונת הזאת?
עודי בהט: אם לעולה ותיק היו 10 שנים, מגיל 12 עד גיל 22, אין סיבה שמי שעלה בגיל 15 יקבל פחות.
זאב אלקין: אני בדיוק כך הבנתי את הנימוק, אבל אז עולה השאלה, למה מישהו שעלה בגיל 14 ייחשב עדיין כעולה ותיק ויקבל פחות מ-10 שנים.
עודי בהט: גם זה שעלה בגיל 17.
זאב אלקין: את הרף קיבלתם לפי שנים, על פי היגיון של 10 שנים.
זאב אלקין: למה זה לא חל על המרווחים?
עודי בהט: גם הגדרת העולה היא לא לפי שנים אלא לפי גיל.
זאב אלקין: כל עוד שהוא לא סיים את בית הספר, אלה שעלו בגיל 12-14 הם באותם תנאים.
זאב אלקין: לעומת זאת, ברגע שהם מסיימים, אתה מגביל את זה בגיל.
זאב אלקין: בסופו של דבר יוצא, כי גיל 22 זאת ההזדמנות האחרונה.
לאה רוזנברג: לגבי מי שעלה בגיל 14.
לאה רוזנברג: עד גיל 22 יש לו 8 שנים.
זאב אלקין: למה לא תיתן לו 10 שנים?
זאב אלקין: אם לזה שעלה בגיל 12 נתת 10 שנים, למה לזה שעלה בגיל 14 לא תיתן 10 שנים?
זאב אלקין: למה לא תגידו, 10 שנים מיום הגעתו ארצה?
עודי בהט: אין לי תשובה.
זאב אלקין: האם אתם מוכנים לשקול את זה עוד פעם?
עודי בהט: אנחנו מוכנים לשקול הכל.
עודי בהט: רצינו להשוות את הותיק לחדש.
זאב אלקין: אני מבין, אבל אתה מבין את ההיגיון של השאלה.
זאב אלקין: אני לוקח את ההיגיון שלך ואומר שצריך להחיל אותו על כולם ולא רק על הקצוות, שזה יהיה 10 שנים מיום הגעתו ארצה.
זאב אלקין: האם יש בעיה?
זאב אלקין: אנחנו נשמח לקבל על זה עדכון.
זאב אלקין: אני מבקש לשקול את הפרט הזה פעם נוספת.
עודי בהט: יש פה כמה דברים שנוגעים לתושבים חוזרים.
עודי בהט: עד עכשיו דובר על לפחות 4 שנים מלאות מחוץ לגבול המדינה.
אלי זרחין: נכון להיום, יש בארץ ילדים שהיו בארץ 6-7 שנים, אבל בגלל שהאבא שלהם היה כאן.
זאב אלקין: כרגע משרד החינוך מדבר.
זאב אלקין: את חצי השעה האחרונה נקדיש לשאלות והערות.
עודי בהט: בעבר דובר על 6 שנים.
עודי בהט: מזמן אנחנו הורדנו את משך הזמן שנדרש כמינימום ל-4 שנים.
עודי בהט: דובר על 4 שנים תמימות ומלאות מבחינת תאריך קלנדרי.
עודי בהט: כיוון שזה לא אפשר לאנשים להגיע לארץ ב-15 לאוגוסט על מנת להתארגן ולמצוא דירה והם היו צריכים לבוא באמצע ספטמבר רק כדי להיות נאמנים ל-4 שנים מלאות, הגדרנו את זה לא כ-4 שנים מלאות אלא כ-4 שנות לימודים רצופות.
עודי בהט: זה מאפשר להם להגיע באמצע יולי-אוגוסט, לרכוש דירה, לסדר את הכל ולהגיע בראשון לספטמבר ללימודים.
עודי בהט: זאת תוצאה של העבודה השגרתית שלנו.
עודי בהט: כמו שאמרתי קודם, רוב השינויים מתמקדים בילדים שהגיעו לארץ לאחר גיל 15.
עודי בהט: זה גם יוצר את כל הבעיה.
עודי בהט: ילד שהגיע בגיל 12-13 לארץ, מצופה ממנו הרבה יותר מבחינת הידע בעברית ומבחינת ההשתלבות שלו בארץ.
עודי בהט: אשר על כן אנחנו מאפשרים לתלמיד עולה שהגיע לאחר גיל 15, להיבחן בשפת ארץ מוצאו במקצועות החובה ובחלק ממקצועות הבחירה.
עודי בהט: כיוון שהוא זכאי להתאמות עד גיל 25, הקלה זאת תינתן לו במשך 4 שנים מיום עלייתו.
זאב אלקין: פחות או יותר עד תום לימודיו בבית הספר.
זאב אלקין: זה יהיה בעל פה או בכתב?
עודי בהט: בכתב.
עודי בהט: בעבר ניתנו שאלונים מתורגמים לשפה הרוסית בלבד במקצועות מתמטיקה, פיזיקה וכימיה.
עודי בהט: בתנ"ך ובספרות יש שאלונים מתורגמים לרוסית ואמהרית.
עודי בהט: ההצעה היא שיהיו שאלונים מתורגמים בכל השפות שאני אזכיר, בחלק ממקצעות החובה ובחלק ממקצועות הבחירה.
עודי בהט: השפות שלהן יתורגמו הבחינות יהיו בכפוף כמובן למספר מינימלי של תלמידים.
זאב אלקין: מה הרף?
עודי בהט: דובר על 50.
עודי בהט: השפות הן: רוסית, אמהרית, אנגלית, צרפתית וספרדית.
עודי בהט: הן 5 השפות, שכוללות לפחות 90% מהעולים החדשים בארץ.
זאב אלקין: מה ההיגיון לקבוע את רשימת השפות?
זאב אלקין: אם יש רף של 50, זאת יכולה להיות כל שפה שבעולם.
זאב אלקין: מחר יהיו לך 50 עולים מהונגריה.
עודי בהט: אתה צודק.
עודי בהט: אני מוחק את ה-50.
זאב אלקין: יכול להיות הגיון שאומר שיש שפות קבועות.
עודי בהט: אני חוזר בי.
עודי בהט: רק בשפות האלה.
זאב אלקין: אתה הסברת את הנימוק.
זאב אלקין: השפות האלה נקבעו לאחר בדיקה.
עודי בהט: המספר 50 חשוב אבל לסעיף אחר.
עודי בהט: הנושא הבא, הוא נושא של התאמות שונות לעולים בבחינות הבגרות.
עודי בהט: עד עכשיו לא היתה אפשרות להשתמש בתנ"ך מתורגם.
עודי בהט: אנחנו ניתן אפשרות להשתמש בתנ"ך מתורגם, או בחלק מתנ"ך מתורגם, באישור המפמ"ר.
רחלה שיפר: זה בגלל הבעיה של הנוסחים.
זאב אלקין: האם זה אומר שהמפמ"ר יאשר איזה סוג של תרגום ניתן לשימוש.
זאב אלקין: לא יהיה מצב שבו המפמ"ר יגיד אין להשתמש בתרגום, כי אין תרגום שמוצא חן בעיניו.
לאה רוזנברג: יש מצב שבו יש תרגום לשפה האמהרית, שאיכותו היא בעייתית.
לאה רוזנברג: המפמ"ר לא יאסור זאת, אבל יש לנו בעיה אם האיכות של התרגום הקיים.
לאה רוזנברג: הוא יגיד את דעתו על התרגום.
זאב אלקין: אבל תמיד ילד יוכל לבחור במסגרת המלצות המפמ"ר בתרגום מסוים שיהיה לרשותו.
עודי בהט: אני לא יכול לחייב את המפמ"ר בחינוך הדתי לאשר זאת.
רחלה שיפר: בחינוך הדתי היתה בעיה.
זאב אלקין: אז מה יהיה?
זאב אלקין: האם למפ"ר סמכות לבחור את התרגום המתאים ביותר, או שלמפמ"ר סמכות להגיד שהיות ואין תרגום מתאים אז לא יהיה תרגום.
עודי בהט: השאלה הזאת רלוונטית בייחוד לחינוך הדתי.
אלי זרחין: ממש לא.
עודי בהט: הדברים נכונים גם לגבי הממלכתי.
לאה רוזנברג: אני מציעה, שנשאל את השאלה את המפמ"רים בממלכתי דתי ונבוא עם תשובה.
זאב אלקין: מה מטריד אותנו, זה ברור לכם.
זאב אלקין: מה השאיפה שלנו, זה ברור לכם.
לאה רוזנברג: לגבי מה שמטריד אותנו, אנחנו לא רוצים לדבר עכשיו.
עודי בהט: בהקשר הזה, מה שמטריד אתכם, אותנו ואת המפמ"ר, זה אותו דבר.
עודי בהט: כולם פה בעלי אינטרס משותף.
זאב אלקין: לפעמים יש ניגוד אינטרסים.
עודי בהט: פה אין.
זאב אלקין: לא במקרה אתה ציינת את המפמ"ר של החינוך הדתי.
זאב אלקין: זה ברור לי למה.
זאב אלקין: הדאגה לניואנסים מסוימים או למוצא של התרגום יכולה לגבור על הדאגה להקלה לילד.
זאב אלקין: יש פה לפעמים ניגוד אינטרסים.
זאב אלקין: הצד שלנו ברור לחלוטין.
זאב אלקין: מה שעומד לנגד עיננו, זאת דאגה לילד ולזכויותיו, גם כאשר יש בעיה עם הניואנסים.
לאה רוזנברג: גם כאשר נרצה לדאוג לזכויות הילד ולהקלות לילד, לא נרצה שהוא יביא לבחינה תרגום שלא מקובל על רוח שהמפ"ר רוצה.
לאה רוזנברג: הבטחנו לחזור עם תשובה.
זאב אלקין: אם המצב כל כך חמור וזכויות הילד דורשות את זה, אז המדינה יכולה ליזום תרגום שיהיה לרוחה מבלי לפגוע בזכויות הילד.
אלי זרחין: המדינה יזמה זאת בשנת 1990.
זאב אלקין: לא לאמהרית.
זאב אלקין: אני מבין שהבעיה פה היא עם התרגום לאמהרית.
עודי בהט: אני ממשיך.
עודי בהט: בשונה ממה שהיה קודם, תינתן אפשרות להקראת שאלון במקצועות דלי מלל לתלמידים עולים.
זאב אלקין: אמרת קודם, בניסוח של חלק ממקצועות החובה ובחלק ממקצועות הבחירה, אבל לא פרטת.
עודי בהט: מקצועות החובה הם: תנ"ך, ספרות, היסטוריה, אזרחות ומתמטיקה.
זאב אלקין: מה בחוץ?
אלי זרחין: לשון ואנגלית.
עודי בהט: מקצועות הבחירה המוצעים, וזה על פי התפוצה בקרב התלמידים, הם: מדעי המחשב, פיזיקה, כימיה, אלקטרוניקה ומחשבים.
עודי בהט: שורה ענקית של מקצועות.
עודי בהט: אלה מקצועות הבחירה העיקריים.
זאב אלקין: מה קורה עם יחידות הבחירה במקצועות שהם חובה?
זאב אלקין: הם לא פה ולא פה.
רחלה שיפר: כאשר מדברים על תרגום השאלונים במקצועות החובה, מדובר על 24 שאלונים.
רחלה שיפר: יש שאלונים שונים לממלכתי, לממלכתי דתי ולחרדתי.
רחלה שיפר: בכל אחד מהם יש לפחות שאלון אחד או שניים.
רחלה שיפר: בהערכה כללית מדובר בתרגום של 24 שאלונים.
זאב אלקין: זה אמרו לנו בדיונים הקודמים.
זאב אלקין: הפנו את תשומת לבנו לבעיית העלות של זה, למרות שתוך כדי הדיון התברר שהעלות היא פי 3 פחות ממה שחשבו תחילה.
זאב אלקין: לכן, נחה דעתנו.
רחלה שיפר: כי זה לא חיבור של שאלון מחדש.
זאב אלקין: מה קורה עם מקצועות חובה שלוקחים אותם כמקצועות בחירה מעבר לחובה.
רחלה שיפר: 5 יחידות תנ"ך, למשל.
רחלה שיפר: אם אתה מתרגם לתלמיד מתקשה בהבנת המקצוע, אתה לא תרצה שהוא יעשה 5 יחידות.
רחלה שיפר: אם אתה נותן 10 שנים לשליטה ברמת שפת אם, לא צריך את ההתאמות כבר.
זאב אלקין: מי שקבע את התקופה של 10 שנים, זה היה המחקר של משרד החינוך, שקבע שאפילו במקצועות שבהם לא דרושה שליטה בשפה, כמו מתמטיקה, הפיגור הוא של 10 שנים.
עודי בהט: דובר על תלמידים מאוכלוסיות מצוקה.
זאב אלקין: לגבי הנקודה הזאת, עדיין לא נחה דעתי.
זאב אלקין: ההחלטה היא של הילד אם לקחת יחידות שהן לא חובה במקצועות האלה.
זאב אלקין: להגיד לו אל תיקח בגלל שאתה עלית, זה לא נכון.
זאב אלקין: אני לא חושב שזה גם אינטרס של המדינה.
זאב אלקין: המקצועות שמניתם, הם מקצועות מאוד חשובים.
זאב אלקין: אני חושב, שהאינטרס של המדינה הוא שילדי העולים ייקחו מעבר ליחידות החובה.
זאב אלקין: למה להגביל את זה?
עודי בהט: נחשוב על זה.
עודי בהט: עד עכשיו לא היה שאלון מותאם לעולים שהם גם ליקויי למידה.
עודי בהט: עכשיו יהיה קיים שאלון לעולה שהוא לקוי למידה אין לי פרוט על זה עדיין.
עודי בהט: זה דורש דיון יותר מערכתי.
זאב אלקין: אבל זה ייכנס מהקיץ הקרוב.
רחלה שיפר: כרגע זה מובא לוועדת חריגים.
רחלה שיפר: כל השנים האלה קיבלו בעקבות החלטה של ועדת חריגים.
רחלה שיפר: זה לא היה אוטומט.
זאב אלקין: אתם מציעים לעשות את זה אוטומט.
עודי בהט: עד עכשיו לא היתה התעלמות משגיאות כתיב, ועכשיו לגבי אלה שעלו מגיל 15 ומעלה תהיה התעלמות משגיאות כתיב.
אלי זרחין: לכולם?
עודי בהט: לכל אלה שעלו מגיל 15 ומעלה.
עודי בהט: בנושא של האנגלית, מוצע לתת תוספת של 5 נקודות לתלמידים עולים, שאינם יכולים להשתמש במילון אנגלי שפת אם, אם מילון כזה לא קיים.
עודי בהט: אם קיים, אז ניתן להשתמש במילון אנגלי-שפת אם ללא זיקה למשך השהות בארץ.
עודי בהט: הסעיף הזה אינו נוגע לרף של גיל 15.
זאב אלקין: ולא לגיל 12.
זאב אלקין: כל תלמיד במדינת ישראל יוכל להביא מילון לבחינה באנגלית.
לאה רוזנברג: אנחנו מדברים על תלמידים עולים בלבד.
זאב אלקין: כלומר, שתלמיד שלא נכלל במסגרת של הגדרת עולה ותיק, לא רשאי לזה.
עודי בהט: תינתן אפשרות לשימוש במילון באנגלית שפת אם.
זאב אלקין: לתלמיד שנכנס לאחת מהקטגוריות: עולה חדש או עולה ותיק.
עודי בהט: אם לא תהיה לא אפשרות כזאת, תהיה לו תוספת של 5 נקודות.
זאב אלקין: אם הוא בוחר שלא להשתמש במילון, עדיין אין בונוס?
עודי בהט: אין בונוס.
זאב אלקין: מה המצב הקיים היום?
זאב אלקין: עד היום שימוש במילון היה נתון לשיקול דעת של המפמ"ר.
רחלה שיפר: תוספת של 10 נקודות שהיתה לתלמידים עולים היתה בעקבות פרק בבחינה באנגלית, שכבר לא קיים.
רחלה שיפר: זה היה פרק של הקלוז.
רחלה שיפר: התוספת היתה מבוססת על זה.
לאה רוזנברג: אנחנו מדברים רק על הקשר למילון בשפה האנגלית.
לאה רוזנברג: השינוי, הוא שימוש במילון אנגלית-שפת אם, והתייחסות לאי קיומו של מילון כזה.
עודי בהט: יש עוד שני דברים, שאחד מהם עוד לא נסגר.
עודי בהט: הדבר הראשון, הוא האפשרות להיבחן בעל פה למי שעלה לאחר כיתה יא'.
זאב אלקין: מה ההיגיון לקבוע זאת רק לכיתות יא'-יב'?
עודי בהט: מי שעלה בכיתה י', יכול להיבחן בכתב עם כל ההקלות שיש לו באמצעות תרגום.
זאב אלקין: למרות שהחוזר של שנת 1991 היה יותר רחב ממה שאתה מציע כרגע.
עודי בהט: הנושא של המקצועות שזה יחול עליהם, עדיין לא סוכם סופית.
עודי בהט: אני מניח, שעד הישיבה הבאה זה יסוכם.
עודי בהט: הנושא האחרון, שאתה דיברת עליו, זה שאנחנו מכינים מסמך המלצות לחטיבות הביניים על כל מיני נושאים.
עודי בהט: אלה הדברים שנידונו בתחום ההתאמות.
זאב אלקין: לגבי עולה ותיק, אין שום שינוי לעומת המצב הקיים היום.
עודי בהט: לא, למעט העניין של המילון.
זאב אלקין: אני פותח את הדיון לשאלות והערות.
אלי זרחין: אדוני היושב ראש, יש לנו ביום רביעי הקרוב דיון על ירידת צעירים עולים מן הארץ בגיל בית ספר.
אלי זרחין: הם אומרים שאי אפשר כאן בארץ לסיים השכלה.
אלי זרחין: אני טוען, שהדבר הראשון שמונע מצעירים לעזוב את הארץ, הוא שאין להם אפשרות לקבל כאן בגרות והשכלה גבוהה.
אלי זרחין: עולים שהם 12% מן האוכלוסייה, הם 4% באוניברסיטאות.
אלי זרחין: אלה אותם עולים שלמשפחות שלהם החינוך הוא חשוב.
אלי זרחין: אני חושב, שמה שאתם עושים עכשיו, זה גם מסר ציוני.
אלי זרחין: אם הורים וילדים יראו שאפשר כאן לסיים השכלה, הם יישארו.
אלי זרחין: הם באו ארצה בשביל זה.
אלי זרחין: בקדנציה הקודמת הדלתות של המשרד היו סגורות לחלוטין.
אלי זרחין: לא היה שום שיתוף פעולה.
זאב אלקין: את הדיונים הכלליים כבר קיימנו פה, כולל המוטיבציה לשינויים.
זאב אלקין: אנחנו באותו צד של המתרס.
זאב אלקין: תתמקד בהצעות פרקטיות.
זאב אלקין: תגיד, איפה אתה רואה בעיות ומה לדעתך חסר.
אלי זרחין: במצב של הכנסת היום, לא קשה ליזום חקיקה.
אלי זרחין: הרעיון שלנו ליזום את ועדת המשנה הזאת, היה כיוון שאנחנו מאמינים שהדרך הנכונה היא שיתוף פעולה עם המשרד, עם האנשים הנפלאים שעובדים שם, ולא חקיקה.
אלי זרחין: בעיני, זאת אופציה אחרונה.
אלי זרחין: אני מקווה, שבמשרד החינוך נפתח דף חדש, ונתחיל בשיתוף פעולה.
אלי זרחין: אני בטוח, שהאינטרס של כולכם זה שתלמידים יתקדמו.
אלי זרחין: הוועדה דיברה כאן על כך, שלא יכול להיות שיש 6 הגדרות לעולה.
אלי זרחין: אותו מחקר שרחלה יזמה, דיבר על דברים מאוד ברורים, זכאות לעולים.
אלי זרחין: הוא לא הפריד.
אלי זרחין: אני חושב שגם הוועדה דיברה על כך, שאי אפשר להפריד בין בגרויות לבין סיוע בעברית.
אלי זרחין: הדברים קשורים זה לזה.
אלי זרחין: קשה לקבוע שהסיוע לעברית יינתן למי שנמצא בארץ 3 שנים, סיוע לבגרויות יינתן למי ש-6 שנים בארץ ומשהו אחר יינתן למי שנמצא פה עד 10 שנים.
זאב אלקין: עכשיו שכנעת אותם לא להרחיב הגדרות של עולה.
אלי זרחין: המכתב שלנו מדבר מפורש על כך שההגדרה של עולה חדש תדבר על 10 שנים.
זאב אלקין: גם אני חושב כך, אבל אם אתה אומר שזה בא יחד עם כל החבילה, אני חותם לך שאין סיכוי שהמשרד ישנה את ההגדרות.
זאב אלקין: אין סיכוי גם שנעביר הצעת חקיקה כזאת, כי העלות שלה תהיה יותר מעל ל-5,000,000 שקלים.
לאה רוזנברג: אני חוזרת ומצטטת אותך, שאנחנו באותו צד של המתרס.
לאה רוזנברג: גם בעניין הזה זה לא בא מהמקום של לא רוצים, אלא מהמקום שחושבים שזה כן חשוב.
אלי זרחין: אני יכול להגיד, ששרת החינוך הבהירה במפורש שהנושא של תקציב לא יעמוד כמחסום לנושאים האלה.
אלי זרחין: היא אמרה, כי אם גוף מקצועי יביא המלצות לעשות זאת, יהיה תקציב.
זאב אלקין: האם אתה אומר את זה בשמה של השרה כיועץ השרה?
אלי זרחין: אני אומר שאני שמעתי את זה ממנה בדיון שהיה.
אלי זרחין: אני מצטט את השרה.
אלי זרחין: אני בטוח, שהיא אחראית למה שהיא אמרה.
זאב אלקין: זה נכנס לפרוטוקול.
אלי זרחין: דיברנו על זה שתהיה בדיקה לגבי, כמה ילד שולט בשפה.
אלי זרחין: אם הוא לא למד אף פעם עברית בישראל, ועדת חריגים צריכה להתייחס גם לזה ולא רק לשאלה מתי הוא התחיל ללמוד בישראל.
אלי זרחין: השאלה היא, האם הוא בכלל למד באולפן.
אלי זרחין: נושא נוסף שעלה כאן, הוא נושא של סמכויות המפמ"רים.
אלי זרחין: זה נושא הכי מסוכן מכל מה ששמענו עד עכשיו.
אלי זרחין: מפמ"רית לתנ"ך הנוכחית בחינוך החילוני לא מוכנה לראות תרגום ברוסית.
זאב אלקין: עכשיו לקחו את זה ממנה.
אלי זרחין: לא לקחו ממנה את זה.
אלי זרחין: הם אמרו שזה יהיה באישור מפמ"ר.
זאב אלקין: איזה תרגום היא תקבע.
אלי זרחין: היא תגיד שהיא לא מכירה תרגום שמתאים לה.
אלי זרחין: היא אמרה לנו במפורש, שלא יהיה תרגום לרוסית בבחינה.
אלי זרחין: יש תרגום שהמדינה הוציאה, והיא לא אוהבת את זה.
זאב אלקין: לפני שאתה תוקף אותם, הם התחייבו להביא הבהרות.
זאב אלקין: יכול להיות שההחלטה תהיה כמו שאתה רוצה.
אלי זרחין: בואו ניקח דבר אחר.
אלי זרחין: איזה מקצועות בהם מציעים לתרגם בחינה.
אלי זרחין: למשל, מקצוע של עיצוב.
אלי זרחין: מפמ"ר עיצוב החליטה שאין אפשרות לילד עולה לעשות את הבחינה.
אלי זרחין: היום רחלה מאפשרת לתלמידים עולים חדשים בארץ בחינה ברוסית.
אלי זרחין: עכשיו עודי מוציא אותם מהרשימה.
אלי זרחין: עכשיו אין אישור לתרגום רוסית.
אלי זרחין: אנחנו טוענים שיש בעיה מאוד קשה עם מקצוע כלכלה, עיצוב וביולוגיה, בהם תלמיד לא יכול להיבחן ללא שאלון מתורגם.
אלי זרחין: למה מונעים ממנו את זה?
אלי זרחין: אם יש טיעון מקצועי שאומר למה לא, זה משהו אחר.
אלי זרחין: לא סתם להוציא את זה , ושלא מפמ"ר יחליט על זה.
זאב אלקין: פה לא נותנים את זה להחלטתו של מפמ"ר.
אלי זרחין: בואו נראה מה אנחנו יכולים לעשות.
אלי זרחין: אלה שני הנושאים שרציתי להעלות כאן.
מסרט וורקו: יש לי שתי שאלות הבהרה.
מסרט וורקו: שאלה אחת מתייחסת לערך של הניקוד בהקשר של המילון עם שפת אם.
מסרט וורקו: הערך של השימוש במילון המתורגם לשפת אם הוא מעבר ל-5 נקודות.
מסרט וורקו: אם אין לו את המילון הזה, 5 הנקודות שמקנים לא כל כך מסייעות לו.
מסרט וורקו: הוא ייאלץ להשתמש במילון עברי-אנגלי.
מסרט וורקו: השאלה השנייה, היא לגי התלמידים שעלו בכיתות יא'-יב'.
מסרט וורקו: אמרתם שהם ייבחנו בעל פה.
מסרט וורקו: השאלה היא, האם זה יהיה בשפת אם או בעברית.
עודי בהט: אמרתי שבנושא הזה צריך שיהיה סיכום של המשרד.
רחלה שיפר: צריך שיהיה מורה בוחן בשפה בכל מקצוע.
רחלה שיפר: זה לא פשוט.
זאב אלקין: היה מורה בכל שפה.
זאב אלקין: המורים לא נעלמו.
זאב אלקין: באותם שפות שהיו מורים, המורים לא נעלמו.
זאב אלקין: היות וזה היה קיים ומשרד החינוך ידע לעמוד בזה כאשר היו הרבה יותר תלמידים עולים וזה דרש הרבה יותר בוחנים, אז חזקה על משרד החינוך שמספר תלמידים עולים יורד הרבה יותר מאשר מספר מורים עולים בתוך המערכת.
זאב אלקין: זה גם לפי נתונים שאני ראיתי.
זאב אלקין: המשרד עמד בזה 7 שנים כאשר כמעט ולא היה חור שלא היו בו תלמידים עולים.
עודי בהט: הרעיון לתת את המקצועות המסוימים מראש, לא בא לקפח.
עודי בהט: הוא בא לשדרג.
זאב אלקין: כאשר אתם העלתם את הטיעון הזה שכל הרעיון הוא לעזור ולשדרג, הטיעון שאנחנו העלנו היה בהתבסס על אותו מחקר שהראה שדרכי הקליטה של הילדים הם שונים.
זאב אלקין: יש ילדים שבשבילם יותר קל להיבחן בעל פה, בשפת האם או בעברית.
זאב אלקין: יש ילדים שבשבי
זאב אלקין: לם עדיף להיבחן בעברית ולקבל בונוס, ויש ילדים אחרים.
זאב אלקין: המחקר הראה, כי זה הולך בנתיבים שונים.
זאב אלקין: זה תלוי בילד.
זאב אלקין: אנחנו ביקשנו לתת את האופציה, כדי שיהיו בפני התלמיד כמה אפשרויות.
זאב אלקין: יכול להיות שהתלמיד לא יעריך נכון את טובתו.
זאב אלקין: זה כבר יהיה באחריות הוריו של התלמיד והתלמיד עצמו.
זאב אלקין: לזה אנחנו לא יכולים לדאוג.
זאב אלקין: כל מה שביקשנו ממשרד החינוך, הוא לפתוח בפניו כמה דרכים.
זאב אלקין: לכן, את השינויים שהיו קיימים פעם, ביקשנו להחזיר.
זאב אלקין: אמרנו, שזה לא יהיה על חשבון מה שהיה היום, אלא לפתוח עוד ערוץ.
זאב אלקין: מבחינה זאת, אין ויכוח.
אלי זרחין: זה היה כבר קיים בשנת 2003.
רעיה ריגר: האם אתם אומרים שאחרי גיל 25 לא ניתן לגשת לבגרות בכלל?
זאב אלקין: דיברו על התאמות, על הקלות.
עודי בהט: דיברנו רק על ההתאמות.
עודי בהט: לבחינות בגרות ניתן לגשת עד היום האחרון.
לאה רוזנברג: היום אחרי גיל 30 אפשר להירשם לאוניברסיטה ללא תעודת בגרות.
זאב אלקין: עד היום זה היה עד גיל 22.
זאב אלקין: הם הרחיבו את זה עד גיל 25.
זאב אלקין: אם הם ילכו לקראת הכיוון שאנחנו מציעים, אז למי שעלה בגיל 17, זה יהיה עד גיל 27.
זאב אלקין: זאת המשמעות של השאלה ששאלנו.
רעיה ריגר: האם לצעירים עולים עם ליקויי למידה, יש גם כן זכות לעשות את הבגרויות עד גיל 25?
רעיה ריגר: עכשיו יש לנו פרויקט של בגרות לעולים, ויש חלק מהתלמידים שיש להם ליקויי למידה ולא נותנים להם שאלונים לליקויי למידה.
זאב אלקין: השאלה היא מאוד ברורה.
זאב אלקין: האם אתם הולכים לפתח תרגום שאלון גם לליקויי למידה?
זאב אלקין: אתה אמרת ששוקלים את זה, אך זה לא ברור איך עושים זאת מבחינה אופרטיבית.
זאב אלקין: השאלה שלה, היא, האם יהיה תרגום כזה.
זאב אלקין: חלק מההתאמות זה תרגום שאלון.
רחלה שיפר: השאלון המותאם בכל המקצועות הוא הרחבה של הבחירה לתלמיד שהוא לקוי למידה.
רחלה שיפר: אם התלמיד הוא גם עולה חדש, אז במקום לענות על 4 מתוך 5 שאלות, כפי שתלמיד לקוי למידה זכאי, מכוונים אותנו לכך שתלמיד עולה חדש שמגיע לו שאלון מותאם יקבל 3 מתוך 5 שאלות.
זאב אלקין: אני לא כל כך הבנתי את עודי.
רחלה שיפר: שאלון מותאם, הוא הרחבה של הבחירה.
עודי בהט: השאלה היא, האם תלמיד שהוא גם עולה וגם ליקוי למידה וזכאי להקלות כלקוי למידה, האם תהיינה לו זכויות יתר גם בגין היותו לא רק לקוי למידה אלא גם עולה חדש.
לאה רוזנברג: תהיינה לו התאמות ללקות הלמידה.
לאה רוזנברג: אלה לא זכויות יתר.
זאב אלקין: מהסוג הזה.
זאב אלקין: אלה כל ההתאמות של העולים.
זאב אלקין: השאלה היא, האם הוא רשאי להיבחן בשפת אמו או לא.
אלי זרחין: אני מאבחן דידקטי במקצועי.
אלי זרחין: תלמיד לקוי למידה מקבל שאלון, ויכול לענות על שאלה אחת פחות.
אלי זרחין: כאשר מדברים על עולה, זה לא יעזור לו.
אלי זרחין: הוא לא יוכל לענות גם על 3 השאלות האלה.
אלי זרחין: הוא צריך שאלון מותאם עם חומר אחר.
זאב אלקין: עודי, בוא תבהיר למה התכוונת.
עודי בהט: אני דיברתי על תלמיד שנושא על ראשו שני כובעים: עולה ולקוי למידה.
עודי בהט: אמרתי שלגבי.
עודי בהט: תלמיד כזה שיש לו התאמות כאלה כלקוי למידה, אנחנו אמורים לבחון את השאלה, האם בגין היותו גם עולה הוא יקבל התאמות נוספות.
רעיה ריגר: אני שואלת על אקסטרני.
זאב אלקין: זאת אומרת, שאתה לא אמרת לנו שאתם בוחנים האם להרחיב את כל ההתאמות לעולים, אלא אתם פותחים את הסוגיה מה לעשות עם לקוי למידה עולים.
זאב אלקין: מה ייצא מכך, אתם עדיין לא יודעים.
זאב אלקין: רעיה שואלת, האם ההחלטה לתת ארכה עד 22 לותיק ו-25 לעולה חדש תחול גם על לקויי למידה.
עודי בהט: גם זה צריך להיבחן.
זאב אלקין: לכאורה, היא צריכה לחול.
זאב אלקין: אני לא רואה היגיון בכך שהיא לא תחול.
זאב אלקין: זה מה שמטריד אותה, ואני מבין את המקור של השאלה.
רעיה ריגר: יש בעיה עם מקצוע כלכלה.
רעיה ריגר: לומדים בשפה עברית, והשאלון בשפה רוסית.
רעיה ריגר: כך זה קצת קשה לעשות בגרות בשפה רוסית או אנגלית.
רעיה ריגר: האם לילד תהיה אפשרות לבחור באיזו שפה הוא רוצה להיבחן?
זאב אלקין: הם אמרו שהם לא מבטלים את המסלולים הקיימים, אלא פותחים עוד מסלול.
זאב אלקין: שום דבר כאן לא בא לפסול את מה שיש היום.
זאב אלקין: זאת רק אופציה.
רעיה ריגר: האם כאשר ילד עולה עונה על מבחן בעברית, יש לו בונוס כמו שהיה קודם?
לאה רוזנברג: איזה שאלון?
רעיה ריגר: שאלון רגיל במתמטיקה, למשל.
זאב אלקין: היום הוא מקבל על זה בונוס.
זאב אלקין: אני הבנתי, שהבונוס הזה לא מתבטל.
לאה רוזנברג: שום דבר לא התבטל.
זאב אלקין: שום דבר ממה שקיים היום לא מתבטל.
זאב אלקין: זה רק עוד מסלול נוסף.
זאב אלקין: אני שמח לשמוע שלא.
אלי זרחין: ההבחנה של רחלה, היא חשובה.
אלי זרחין: ילד יוכל להיבחן בשפה הרוסית ובעברית בשאלונים שונים.
אלי זרחין: זה כדי לקבל בונוס, הוא צריך לענות על שאלון של ותיקים.
זאב אלקין: זאת החלטה מראש, שהיא משפיעה באיזה מסלול הילד יתכונן לבגרות.
זאב אלקין: זה קשור לסוגיה תקציבית, שאומרת שיש בחינות מותאמות, אבל לא תמיד יש שעות להכין את התלמידים לבחינות מותאמות.
זאב אלקין: זה קשור לנושאים שאנחנו עוד נחזור אליהם אחרי הדיון המקיף בתחילת נובמבר במשרד החינוך, עם כל ההשלכות התקציביות.
זאב אלקין: הנושא הזה לא נעלם.
זאב אלקין: אני רוצם לסכם את הדיון.
זאב אלקין: אני אמקד את השאלות שאני רשמתי לעצמי, כשאלות לא פתורות.
זאב אלקין: אני מצפה לשמוע לגביהן בשורות או נימוקים כבדי משקל.
זאב אלקין: הנושא הראשון, הוא סוגיית ההגדרות.
זאב אלקין: השאלה היא, מה קורה עם הרחבת המושגים של עולה ותיק ועולה חדש בנושא של ההתאמות.
זאב אלקין: אני חולק על אלי.
זאב אלקין: אני בשלב זה לא מדבר על סוגיית שעות העזר וכל הסוגיות האחרות, אלא על ההתאמות לבחינות לגבי עולה ותיק ועולה חדש.
זאב אלקין: אני רוצה לדעת, מה הם הנימוקים לא ללכת בעקבות המחקר ובעקבות ההמלצות שלנו.
זאב אלקין: זאת סוגיה אחרת שנשארת פתוחה, ואנחנו נחליט מה עושים איתה בשבוע הבא כאשר נשמע את העדכון של לאה לגבי לוח הזמנים.
זאב אלקין: אני אמרתי שהישיבה הבאה תהיה בשבוע הבא, ואת אמרת שתספיקי עד אז לקבוע את לוח הזמנים.
לאה רוזנברג: אני ביקשתי להשאיר לנו קצת זמן לעבוד.
זאב אלקין: במושב הקודם הקימו אותנו באמצע, לקראת פגרה, ולכן רצנו בצורה יותר אינטנסיבית של 2 ישיבות בשבוע.
זאב אלקין: במושב הזה אנחנו ננהל ישיבה אחת בשבוע.
זאב אלקין: קיצצנו לכם 50% מהטרחה לבוא לפה ולעמוד מולנו.
זאב אלקין: אם בכל הבקשות שאנחנו מעלים המשרד ילך לקראתנו 50%, אנחנו נהיה בשמים, במיוחד אם זה יחול גם על הסוגיות התקציביות.
זאב אלקין: לכן, הישיבה הבאה תהיה בשבוע הבא.
זאב אלקין: אני הבנתי שעד אז לא תבואי עם תשובה בנושא הזה, אבל עם אמירה מתי יתחיל הדיון בנושא ומה הוא הלו"ז.
זאב אלקין: זה לא נושא חדש שהעלנו, אלא הוא כמה חודשים כבר בצנרת.
זאב אלקין: לכן, אני מרגיש שזה בסדר מבחינתנו ללחוץ בנושא של לוח הזמנים.
זאב אלקין: הסוגיה השנייה שחשובה, למרות שהיא טכנית, היא ההערה שהושמעה כאן לגבי הזכאות לבחינות מותאמות 10 שנים מיום ההגעה ארצה, ולא גיל 22 או 25.
זאב אלקין: צריך לקחת את העיקרון שעליו התבססתם ולהחיל אותו על כל התלמידים ולא רק על תלמידי הסף.
זאב אלקין: הסוגיה השלישית שעלתה כאן, היתה סוגיה של יחידות בחירה במקצועות חובה, שהם לרוב מקצועות עתירי מלל.
זאב אלקין: אלה מקצועות שבהם עניין השפה הוא מאוד רלוונטי.
זאב אלקין: שאלנו, האם לא כדאי להרחיב את העניינים האלה גם לגביהם ומה הם הנימוקים לכך.
זאב אלקין: בינתיים, אני לא קיבלתי תשובה על כך.
זאב אלקין: הסוגיה הרביעית, היא סוגיה של בחינות בעל פה.
זאב אלקין: אתם לא החלטתם האם זה יתבצע בשתי שפות או רק באחת מהשפות.
זאב אלקין: כאשר העלינו את הנושא של הבחינות בעל פה, העלינו שתי בקשות: גם בחינות בעל פה בשפת המוצא, וגם בחינות בעל פה בשפה העברית.
זאב אלקין: שתי הבקשות האלה, שהן חזרה לפרקטיקה שהיתה נהוגה, מבוססות על הממצאים של המחקר, שטען שיכולת השליטה של התלמידים בעל פה בעברית מגיעה הרבה יותר מוקדם מיכולת השליטה שלהם בכתב, והשליטה שלהם בשפת המוצא בעל פה הרבה יותר טובה מכתב.
זאב אלקין: תלמיד שהגיע לפה כילד, הוא די מהר מאבד את מיומנויות הכתיבה בשפת המוצא, כי בדרך כלל הוא משתמש בדיבור ולא בכתיבה.
זאב אלקין: לכן, הסוגיה הזאת היא רלוונטית לגבי שתי שפות.
זאב אלקין: פה עוד לא שמענו תשובות מכם.
זאב אלקין: אנחנו צמאים לשמוע וללמוד.