GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה קורת: ב- 2002 זה היה גם כן 9 מיליון .
זאב אלקין: לפחות מהנתונים שאנחנו קיבלנו מכם.
זאב אלקין: ב- 2001 13 מיליון.
זאב אלקין: ואז יש ירידה דרמטית ב- 2002 ל- 9 מיליון שלוש מאות ואז עוד פעם יש ירידה ב- 2003 יותר הדרגתית ל- 7 מיליון שש מאות ואז ב- 2004 ל- 7 מיליון מאה ושבעים וב- 2005 ל- 7 מיליון.
זאב אלקין: זאת אומרת שמ- 2003 עד 2005 כמו שאתה אמרת בצדק, בזכות התוספות הגדולות ובמיוחד ב- 2004, 2005 לעומת הבסיס של המשרד זה מתייצב על סדר גודל של 7 מיליון.
זאב אלקין: אבל כשאנחנו מסתכלים על המצב הזה 5 שנים אחורה זה קיצוץ של כמעט 50 אחוז לסך.
זאב אלקין: אלה הנתונים ואנחנו עוד לא יודעים איך תסתכם 2006 .
אריה קורת: ב- 2006 אנחנו נגיע נכון להיום לסדר גודל של כ- 5 מיליון.
זאב אלקין: כן, עוד קיצוץ ואז זה כבר חזור לשאלה הראשונה.
זאב אלקין: הברור ההיסטורי הזה על הסוגייה השניה מה קרה עם הכסף של משרד החינוך שנעלם, מחזיר אותנו לשאלה הראשונה.
זאב אלקין: אנחנו ראינו כאן
זאב אלקין: בדיון ולמעשה אתה אמרת אותו דבר ואפילו צורת החלוקה של תקציבים של האגף אומרת את זה גם כשאתה לא אומר, שדרך פעילות מול העמותות היא מאד מאד חשובה.
זאב אלקין: מכל הבחינות.
זאב אלקין: גם מבחינת התוצאה, גם מבחינת האיכות, גם מבחינת התקציבים הנוספים שניתן להכניס למטרה החשובה הזאת.
זאב אלקין: כי המגזר השלישי מביא אתו תקציבים נוספים למשרדי הממשלה ולמרות כל החשיבות ולמרות כל ההבנה, אנחנו עדים לקריסה כמעט של הסעיף התקציבי הזה בשני מישורים, גם במישור השורה התחתונה אם אתה אומר לי 5 מיליון אז זה עוד מעט יביא אותנו לשליש של התקציב שהיה ב- 2001 שזה שינוי דרמטי.
זאב אלקין: אם הייתי היום מסתכל על זה במשקפיים של העמותה שהיא בצד השני של המתרס, אז אני מניח שיש עמותות שאולי קיבלו אפילו קצת יותר כי כל פעם מחלקים את זה מחדש, את העוגה הכללית, אבל ודאי בממוצע הגופים של המגזר השלישי היו צריכים להרגיש את הקיצוץ הזה בצורה מאד מוכרת.
זאב אלקין: וגם הקיצוץ בבסיס גם הוא מעלה סימן שאלה, כי אם זה כל כך חשוב אז ואם הקיצוץ של סך תקציב המשרד הוא לא עד כדי כך דרמטי אז מה הסיבה לקצץ בתקציב.
אריה קורת: אז קודם כל ציינתי שלגבי 2007 אנחנו אכן מקימים דיונים רציניים על מנת להגדיל בצורה משמעותית את התקציב לארגונים ולעמותות.
אריה קורת: לגבי תקציב הבסיס, מ- 2005 ו- 2006 הו אל היה סך הכל הקיצוץ היה בכל הסעיפים.
זאב אלקין: אלף שקל מתוך שני מיליון זה ממש לא.
אריה קורת: אני רואה פה את תקציבי הבסיס של האגף מ- 2005 ו- 2006 אז יש פה קיצוץ פלט.
אריה קורת: סך הכל התקציב ב- 2005 היה כ- 2 מיליון שקל והשנה זה כמיליון 400 שקל .
אריה קורת: אם אני לוקח תחומים אחרים, רשויות מקומיות התקציב היה 12 מיליון והשנה הוא 9 מיליון.
זאב אלקין: זה לא 50 אחוז אבל זה לא עובד.
אריה קורת: זה לא 50 אחוז.
אריה קורת: אלה הנתונים.
זאב אלקין: אני פשוט מנסה להבין את ההגיון.
זאב אלקין: אני מכיר את הקיצוץ של משרד הקליטה כי כך יצא שבאופן מקרי היו לנו לא מעט דיונים עם השר וגם ניסיתי לעזור לו כמה שיכולתי במישורים השונים מול אגף התקציבים להתמודד עם זה.
זאב אלקין: אבל לא היה פלט של 30 אחוז באף משרד ובטח לא במשרד הקליטה .
זאב אלקין: אתה תסכים אתי שסך התקציב של משרד הקליטה לא קיבל קיצוץ של 30 אחוז.
זאב אלקין: אז אני שואל אותך כנציג הבכיר של המשרד כרגע, למרות שזה מצב מוזר, אתה צריך להגן למה האגף שלך קיבל פחות.
אריה קורת: אני לא חושב שהוא קיבל פחות.
אריה קורת: מה שחשוב לציין זה הבסיס, אנחנו במהלך השנה וכבר היום תקציב 2006 הוא אחר מזה שהיה בינואר.
אריה קורת: זה שני דברים שונים.
זאב אלקין: אבל בסיס זו מדיניות ואם אני מנהל איזה עסק, לא משנה איפה, ואומרים לי שאני צריך לקצץ 5 אחוז בבסיס ואחר כך אולי אני אגרד מפה ומשם, ואני לוקח סעיף מסוים ומקצץ שם, בתכנון הראשוני זה בכלל העסק יורד למיליון 200 ואז אני מקצץ כ- 40 אחוז ובסוף אתה אומר, לא קיצצנו 40 אחוז, קיצצנו 30 אחוז וסך הקיצוץ שלי היה 5 אחוז זה אומר , מבחינתי כאחראי על התקציב שאני החלטתי שהסעיף הזה הוא פחות חשוב וזה זכותו של כל משרד.
זאב אלקין: אני כרגע כאן אין כאן שום דבר בלתי אפשרי.
זאב אלקין: יכול לבוא שרד ולהגיד, כל 5 אחוז מסך תקציב המשרד שהטילו עלי אני מעוניין להטיל דווקא על הסעיף הזה.
זאב אלקין: ושם זה יהיה כמעט 0 או יהיה קיצוץ של 80 אחוז, זה קורה.
זאב אלקין: אני מכיר את המצב הזה בהרבה מאד משרדים.
זאב אלקין: אני רק מנסה להבין מה ההגיון בהחלטה הזאת, לנתב חלק חשוב של הפלט דווקא לנתיב הזה ודווקא מצד המשרד אם המשרד אומר ואתה אמרת שזה תחום כל כך חשוב שצריכים לחזק אותו.
אריה קורת: לכן אנחנו פועלים במסגרת, אני אומר שזה הבסיס והוא נתון.
אריה קורת: האוצר קבע אותו
זאב אלקין: האוצר קבע שמתוך הקיצוץ שאתה מסכים לעשות דווקא 800 אלף שקל יהיו?
אריה קורת: ברשותך, אין לי פה כרגע נתונים ואני מוכן להביא את התקציבן שלנו לפעם הבאה.
אריה קורת: אין לי פה נתונים לגבי הקיצוץ הפלט בכל המשרד.
אריה קורת: אני רק יכול להבטיח לך כמנהל האגף שהתקציבים של האגף לא קוצצו מעל ומעבר לעומת אגפים אחרים.
אריה קורת: בשביל זה אני פה כדי להילחם על כל סעיף וסעיף.
זאב אלקין: אז מה אחוז הקיצוץ באגף שלך?
אריה קורת: אין לי פה נתונים ואני לא יכול כרגע להגיד.
אריה קורת: מה שחשוב להצביע זה על המגמה.
אריה קורת: כי גם בנושא הרשויות וגם בנושא התמיכות וגם בנושא חינוך המשרד היום מתקן את בסיס התקציב כי גם לגבי רשויות מקומיות, למרות שהתקציב בפועל הבסיס היה 9 מיליון, אנחנו כבר השנה מחלקים כ- 13 מיליון.
אריה קורת: זה חשוב.
אריה קורת: חשוב איזה תיקונים המשרד עושה במהלך השנה ליישר קו ולהעלות את הנושאים האלה בצורה מכובדת.
זאב אלקין: אני חושב ששני הדברים הם חשובים.
זאב אלקין: השורה התחתונה היא חשובה מאד כי זה הכסף בפועל שהארגונים יקבלו.
זאב אלקין: ופה אני אתך לגמרי ואני מאד מקווה שתצליחו להגיע לכמה שיותר אבל שוב, אם תה אומר לי שתגיעו ל- 5 מיליון לעומת 7 מיליון שהיו זה עדיין קיצוץ מאד גדול, 2 מיליון פחות מתוך הקופה זה כמעט אותם 30 אחוז שאנחנו מדברים גם בתוצאה הסופית ולכן אם זה עוד לא מאוחר, אני פונה אליך כנציג ואנחנו גם נוציא את זה בכתב למנכ"ל ולשר, אבל כנציג בכיר של המשרד אני הייתי מבקש מכם לעשות חשיבה מחדש על העניין הזה, האם לאור כל החשיבות של העבודה דרך המגזר השלישי זה נכון לקצץ כמעט בסדר גודל של 30 אחוזים גם בתוצאה הסופית כאשר סך הקיצוץ במשרד הוא בכלל לא מגיע להיקפים כאלה.
זאב אלקין: זה גם ברור לי ממה זה נובע.
זאב אלקין: זה הרי תקציב שהוא לא משוריין.
זאב אלקין: אני מבין את ההגיון שיושבים תקציבנים ואומרים, יש לי קיצוץ 5 אחוז במשרד, זה אני לא יכול לדעת, זה אני לא יכול לגעת, זה אני לא יכול לגעת אז פה אני יכול לגעת כי כל שהנה אני מחלק את זה מחדש.
זאב אלקין: והחשיבה הזאת מאד מתבקשת, מאד פשוטה, מאד הגיונית.
זאב אלקין: דווקא בגלל שהיא כל כך הגיונית אני מעלה אותה.
אריה קורת: אני חוזר שוב, זה נכון מה שאתה אומר ואלה הנתונים.
אריה קורת: מה שחשוב מבחינת הארגונים וגם מבחינתי וגם מבחינתנו זה מה בסופו של דבר מחלקים.
זאב אלקין: כן, אני מדבר על בסופו של דבר.
זאב אלקין: 5 מיליון מול 7 מיליון זה כמעט אותו קיצוץ.
אריה קורת: אבל לגבי הפרויקטים האחרים כמעט ולא תהיה פגיעה, אם על ידי רשויות מקומיות וגם פרויקטים אחרים בחינוך, אם זה פלא, או בגרות בעליה או אחרים, זה לא ייפגע.
זאב אלקין: אתה כרגע מרגיע אותנו כועדת משנה בסך הפעילות.
זאב אלקין: אתה אומר, סך הפעילות שלנו עם נוער עולה לא תיפגע בהיקפים כאלה.
זאב אלקין: אבל השאלה שלי ממוקדת על המגזר השלישי.
זאב אלקין: אם כולנו מסכימים ומוסכמים שמגזר שלישי הוא כל כך חשוב למה הוא צריך לחטוף 30 אחוז קיצוץ גם בבסיס וגם בתוצאה הסופית.
אריה קורת: אני אעלה את הנושא הזה שוב בפני השר במשרד.
מסרט וורקו: אני רוצה להוסיף כאן איזה שהוא משפט.
מסרט וורקו: בהשוואה לשנים קודמות שבהן רכישת שירותים מהמגזר השלישי הן ממש ברמות מינימליות מאד בשנים האחרונות רכישת השירותים כן התרחבה, גם מבחינת ההיקף התקציבי וגם מבחינת היקף מספרי התלמידים.
מסרט וורקו: יכול להיות מאד שמבחינת הקיצוץ אתה רואה 30 אחוז שקוצץ כשמהצד השני אנחנו כן מרחיבים את התמיכה הניתנת.
זאב אלקין: אז אלף אני יכול לנסות לשמוע את ההסבר למרות שצריכים להעמיק מה המשמעות של זה מבחינת פעילות המגזר והאם זה היטב אתו או פגע בו וגם צריכים לראות שם את הדינמיקה.
זאב אלקין: האם ההיקף של ההשקעות בקניית שירותים במגזר השלישי גדלה בהתאם לקיצוץ בתמיכות ואני אשמח לקבל ממכם את הנתונים האלה של כמה שנים אחורה.
זאב אלקין: אם זה המצב זה יכול לעזור.
אריה קורת: אם תיקח את הטבלה לגבי 2005 אז עוד פעם, אין לי אותה מול 2003 אבל יש פה עמותות שב- 2005 סך הכל מהמשרד מקבלות סדרי גודל של מיליון שש מאות, חצי מיליון, 250 אלף, אם אני אשווה את זה מול נתונים שהיו לפני שנתיים או שלוש אז תראה את זה.
זאב אלקין: בתחילת הדיון פה אמרתי את זה באופן חד משמעי ואני עומד על זה, אסור לנו להתחיל להיכנס לשאלה מדוע עמותה X ולא עמותה Y, אוי ואבוי עלינו ועליכם אם אנחנו נתחיל לשאול אתכם שאלות מהסוג הזה, אנחנו לא נצא מזה בחיים.
זאב אלקין: זה חזרה למסלול הכספים הייחודים שהיה פה פעם וישבו פה בועדת הכספים על תקציבי המשרדים ועל כל עמותה התדיינו חברי ועדת הכספים יקבלו ככה או ככה, זה מצב מאד לא בריא ואני מנסה להימנע מזה ככל האפשר.
זאב אלקין: אבל כן, חשוב לנו סך התמונה ולכן כמו שאמרתי לך, גם כשיש קיצוץ דרמטי אולי לפעמים יש עמותה שפתאום הוכיחה נתונים מצוינים או שהצליחה להסביר את עצמה יותר טוב להנהלת המשרד והתקציב שלה גדל, אבל אני מסתכל על התמונה השלמה ובתמונה השלמה אם במקום 7 מיליון יש 5 מיליון או במקום 13 מיליון יש 5 מיליון אז זה ברור שבסך הכללי כולם נפגעים, להוציא חריג אחד או שניים.
זאב אלקין: אז אם בסך הרכישות יש גידול מקביל אז איכשהו זה מאזן את התמונה אבל זה רק אתם תוכלו להעביר לנו נתונים של השוואה אחת מול השניה ואז נראה את זה.
זאב אלקין: כרגע אני מבין שחסרים לכם בשלב הזה ביד הנתונים האלה ולכן אנחנו לא יכולים להתייחס לזה מבחינה מספרית.
אריה קורת: אני מניח שתוך חודש ימים, כאשר נקבל גם את העודפים וההעברות הפנימיות יהיה לנו תמונת מצב מה גובה התקציב שיהיה לעמותות במקרה הזה ל- 2006.
זאב אלקין: אז קודם כל, אנחנו נשמח לקבל ואנחנו נתכנס פה כשתתחדש עבודת הכנסת ונשמע מכם שבסופו של דבר הצלחתם לשמור את זה על סדר גודל של 7 מיליון אז כולנו נשמח ונברך על המוגמר ונשאל אתכם אם לא הגיע הזמן להחזיר את זה ל- 13 איפה שזה היה בהתחלה.
זאב אלקין: בהחלט השאלה בינתיים לפחות בשלב זה לאור הנתונים וההערכות שלך כרגע, השאלה בעינה עומדת.
זאב אלקין: האם רק התחדש לכם משהו מעבר לזה?
זאב אלקין: אם אתה מרגיש.
עמיהוד בהט: אנחנו במשא ומתן מתקדם עם עוד גופים במגזר השלישי, יש תוכניות נוספות, חלקם כמו שאריה אמר קודם, בנושא של רכישת שירותים.
עמיהוד בהט: אבל מה שאמרנו קודם זה נשאר.
זאב אלקין: אם כך אני מציע שהיות ואנחנו, אני מתנצל אבל אנחנו נשארנו בחוב לתנועות הנוער בישיבה הקודמת אז אני אתחיל מהן, הם לא קיבלו זכות דיבור עדיין בכלל בדיון הזה ורק הספיקו להגיד שמצבם יותר קשה כי יש קושי נוסף.
זאב אלקין: אז אנחנו נשמח לשמוע.
יהודה פרוידיגר: אני מזכ"ל של תנועת הנוער "עזרא", אחת מ- 18 תנועות הנוער שמוכרות על ידי משרד החינוך.
יהודה פרוידיגר: כיום אני חושב שאין תנועת נוער שלא מתעסקת או אין לה סניפים גם שיש בהם עולים או משולבים עולים או סניפים מיוחדים לעולים.
יהודה פרוידיגר: מלבד הסניפים הפורמליים שמתפקדים כמו סניפים רגילים, תנועות הנוער עושות המון פעילויות בקידום ילדי עולים.
יהודה פרוידיגר: יש פעילויות שנעשות במרכזי קליטה ברמה של מועדוניות שהולכים ופותחים מועדונית במרכז קליטה או במקום שיש ריכוזי עולים ושם עובדים עם הילדים, גם מקדמים אותם מבחינה לימודית, גם קצת מנחילים להם מה זה חברה, מושגים כלליים, משחקים אתם ונותנים להם באמת מה זה ארץ ישראל, עם ישראל ותוך כדי קידום של היכולות הלימודיות שלהם.
יהודה פרוידיגר: אני חושב שתנועות הנוער עושות בקצת ובמעט מאד כסף שהם מקבלות עושות ניסים ונפלאות.
יהודה פרוידיגר: ילד שבתנועת נוער הוא לא נפלט, הוא נשאר במסגרת, הוא לא הופך להיות נוער שוליים ולא נוער מנותק ולא כלום אבל העלויות הן מאד כבדות.
יהודה פרוידיגר: בעצם תנועות הנוער יכולות להיות מתוקצבות אסור שיהיה כפל תמיכות ואנחנו מתוקצבים רק דרך התקנה במשרד החינוך שהיום עומד תקציב משרד החינוך כרגע השנה על 34 מיליון שקל תקציב תמיכות לכל הנושא של תנועות הנוער שמתוך זה 2 אחוז מנושא של קליטת עלייה שזה פחות ממיליון שקל, אפילו פחות מ- 700 אלף שקל מסך תנועות הנוער, לכל 18 תנועות הנוער.
יהודה פרוידיגר: זה סכום עצוב מאד.
יהודה פרוידיגר: גם בנושא של עזבונות אז כל גוף יכול להגיש רק בקשה אחת לעזבונות.
יהודה פרוידיגר: הצרכים של התנועות מרובים, אנחנו רואים פה בדו"ח שקיבלנו לגבי 2005, ששתי תנועות נתמכו מתקציב קליטה, זה לא בגלל שהם שלומיאלים ולא יודעים להגיש בקשה, אלא בגלל שיכול להיות שאצלם הם החליטו על פרויקט אחר ולבקש ממשרד אחר, מתחום אחר ונסגר העזבונות.
יהודה פרוידיגר: זה באמת אבסורד.
יהודה פרוידיגר: אסור לנו לגשת לתמיכות של הקליטה כי זה כפל תמיכות.
יהודה פרוידיגר: הנושא הוא באמת אבסורדי כי עושים עבודת קודש.
יהודה פרוידיגר: אני לא מדבר רק בשם התנועה שלי אלא אני מדבר בשם כל התנועות.
יהודה פרוידיגר: הדברים שעושים, רואים תוצאות בשטח, ילדים משתלבים טוב בבתי ספר, ילדים מוצאים את מקומם, ילדים הופכים להיות תורמים לחברה.
יהודה פרוידיגר: חלק מהעבודה של התנועות זה להפוך אותם ממקבלים לנותנים.
יהודה פרוידיגר: עושים אתם פרויקטים שהם נותנים לחברה, ממש משדרגים אותם ובאמת באפס כסף.
יהודה פרוידיגר: יש מוצא בלי תסבוכות גדולות גם למצוקה הזאת.
יהודה פרוידיגר: כל תנועות הנוער מאוגדות בגוף שנקרא מועצת תנועות הנוער, יש פה את שלומית שהיא הנציגה של מועצת תנועות הנוער.
יהודה פרוידיגר: משרד הקליטה בשביל למנוע את הנושא של כפל תמיכות, הגוף שקוראים לו מועצת תנועות הנוער יכול לקבל גם ממשרד הקליטה.
זאב אלקין: דבר דומה למה שקורה שם אבל הפוך, שאתם תעבירו כסף למשרד אחר.
יהודה פרוידיגר: העברנו 250 אלף שקל, זה עבר דרך מועצת תנועות הנוער.
יהודה פרוידיגר: אבל אם זה צינור שעובד או שאפשר דרכו ובאמת מטילים בו חשיבות.
יהודה פרוידיגר: יש פה גם אלמנט של רווחה וגם של קליטת עלייה שהם חופפים.
יהודה פרוידיגר: אותם אנשים שצריכים קליטת עלייה זה גם רווחה וההוצאות מרובות.
יהודה פרוידיגר: אנחנו מאמינים שפעילויות מעבר לפעילות השוטפת של חניך של לפתוח סניף ואחזקה שוטפת, חלק מהחינוך זה השתתפות החניך במפעלים של התנועה.
זאב אלקין: אני לא זוכר אבל נדמה לי שלא היית בישיבה האחרונה, היה נציג אחר ואז שאלתי שאלה שאני אחזור עליה, זה מכוון גם אליך וגם אל הנציגה של מועצת תנועות הנוער.
זאב אלקין: השאלה היתה כזו, בעקבות הפנייה שלנו למשרד החינוך בתהייה למה רק 2 אחוז מהתקציב של תנועות הנוער הולך לעבודה עם עולים ולפרויקטים בתחום עלייה, יגיד משרד החינוך, או.
זאב אלקין: קי.
זאב אלקין: אתם יודעים מה, שכנעתם אותי, ילדי העולים הם אחוז הרבה יותר גדול מילדי ישראל , הם אחוז יותר גדול מ-2 אחוז בתנועת הנוער ואני בהחלט להגדיל את האחוז, אלא מה, אני לא אוסיף כסף אלא אני אעשה הפוך, אני אקח את סך ההשקעה שלי בתנועת הנוער ואני אגיד שאני לנתיב הזה של עבודה עם נוער עולה אפנה לא 2 אחוז אלא 10 אחוז.
זאב אלקין: זה לכאורה תגובה מאד טבעית, היא יכולה להיות של משרד החינוך ושאלתי את שאלת הרשע, מה תהיה התגובה של תנועות הנוער לפעולה מן הסוג הזה?
זאב אלקין: אז אני מפנה אותה גם אליך.
יהודה פרוידיגר: הבעיה היא שבכלל כל התקציב במקור של משרד החינוך זה מבחינת הקומץ...
זאב אלקין: כן, אבל זה בכל גוף ובכל מצב אפילו בשנה שהיא טובה.
יהודה פרוידיגר: עכשיו, ודאי שלתנועות הנוער יש גם הרבה פעילויות רגילות.
יהודה פרוידיגר: נכון שלפעמים גם חניכים עולים נהנים מהם כי אם משרד החינוך מתקצב מחנות קיץ ואנחנו מוציאים ילדי עולים למחנות קיץ אז הם גם נהנים בעקיפין מהתקציב של מחנות הקיץ, אן אם הם מתקצבים בגלובלי תנועת נוער ויש בה חניכים עולים אז הם גם בתוך זה כלול.
זאב אלקין: אז השאלה אם לא כדאי שיהיו יותר עולים?
יהודה פרוידיגר: אני חושב שלא ואני אגיד למה.
יהודה פרוידיגר: יכול להיות שבמכלול אם עושים חשבון שעולים זה 10 אחוז מכל הילדים, אז יכול להיות שאם גוזרים גלובלי מתקציב מחנות קיץ, ותקציב הדרכה וכל הדברים האלה אז בעצם פלוס השני אחוז נגיד שהם מגיעים, הבעיה היא שהעלויות של התנועה בלי ילדי עולים הן הרבה יותר מאשר ילד רגע וזה בא לידי ביטוי וזה לא יכול לבוא על חשבון דברים אחרים, גם בעלויות של לשתף ילדים.
יהודה פרוידיגר: אנחנו לא רוצים שיהיה מצב שחניך יצא בגלל שאין לו כסף, אז למחנות קיץ אנחנו מוציאים ילדים ב- 20 שקלים, העיק שישלמו משהו פורמלי.
יהודה פרוידיגר: הפער הוא הרבה יותר מאשר החלק היחסי שלהם באוכלוסייה, הפער שהתנועה משקיעה בהם, אז כל מה שתקציב משרד החינוך זה איכשהו אמור לתת עם איזה שהיא תוספת מסוימת לעולים חוץ ממה שהם מקבלים מהקופה הכללית, אבל ההשקעה של תנועת הנוער היא הרבה יותר וזה לא יכול לבוא על חשבון ההשקעה בילדים אחרים, שזה פחות או יותר מה שמתבטא בחלוקת התקציב הרגיל.
יהודה פרוידיגר: מה עוד שהשנה בכלל התקציב ירד מ- 55 מיליון ל- 34 מיליון בבסיס, מדברים על להעלות ולהוסיף אבל נראה מה יהיה עם המלחמה הזאת.
זאב אלקין: אני זוכר את הדיונים שהיו בועדת כספים ובועדת חינוך על הסעיפים האלה, השרה שם הצליחה להחזיר את התקציב.
יהודה פרוידיגר: זה דבר שהוא מאד בעייתי ולכן יש צינורות ויש אפשרויות וזה ממש חשוב.
יהודה פרוידיגר: אפילו אודי שהוא עובד משרד החינוך אמר לי פעם שמה שתנועות הנוער עושות בתקציב הדל שלהן החינוך הפורמלי לא מצליח לעשות עם תקציבים הרבה יותר גדולים.
זאב אלקין: אבל אני שוב אמשיך עם השאלה של הרשע ויסלח לי משרד הקליטה, אתם מחויבים לשאלה שלי אבל אם יבוא משרד הקליטה ויגיד לתנועות הנוער ולמשרד החינוך, אתם יודעים מה אני מוכן להעביר כסף מתקנה לתקנה לתקצוב של פעילות תנועות הנוער בתחום העלייה בתנאי שהחלק היחסי של התקציב בפרויקטים יעודיים בתחום של קליטת עלייה שמקבלות תנועות נוער במשרד החינוך גם יגדל בהתאם, יגדל בהתאם לא מכסף חופשי, לא מכסף אוצרי ולא ממקורות אחרים של משרד החינוך.
זאב אלקין: אבל אם אתם אומרים זאת מטרה חשובה אז אני מוכן לחזק את זה בתנאי שגם אתם נותנים בסדר העדיפויות לנושא הזה משקל יותר כבד.
זאב אלקין: או במילים אחרות, אם אתה משקיע היום שני שקל מתוך כל, משרד החינוך הוא זה שנותן לך את ההקצבה אבל אם אומר משרד החינוך, על כל מאה שקלים שאני משקיע בתנועות נוער שני שקלים הולכים לפרויקטים יעודיים בתחום של עליה וקליטה, יבוא משרד הקליטה ויגיד, אני מוכן להשקיע עוד שני שקלים מהתקציב שלי או עוד שקל בתנאי שמתוך 100 אתם תתנו לא עוד שני שקלים אלא ארבעה.
זאב אלקין: השאלה האם תנועות הנוער יגידו שהם מתנגדות לזה מכל וכל כי עם כל החשיבות לקליטת העלייה הדברים האחרים הם חשובים לא פחות וחס וחלילה לפגוע באגורה ולמרות שסך התקציב יגדל ואנחנו לא נעמוד בזה או שתנועות הנוער יגידו, יש על מה לדבר.
יהודה פרוידיגר: אנחנו מוציאים יותר בכל מקרה.
יהודה פרוידיגר: התנועות מהמקורות העצמאיים מוציאות הרבה יותר.
זאב אלקין: אז אם זה ככה אז תנועות הנוער בהחלט יכולות להגיד כן.
זאב אלקין: כי בסך הכל התנועות לא תיפגענה מהמהלך הזה.
יהודה פרוידיגר: אנחנו נגייס עוד כספים ממקורות חיצוניים והכל וחלק גדול הולך באמת לנושא הזה של העולים.
זאב אלקין: אז שתנועות הנוער לא יפלו מהכיסא מההצעה הזאת.
יהודה פרוידיגר: בנושא הזה אני לא יוכל לדבר בשם כל תנועות הנוער.
יהודה פרוידיגר: אבל בשם התנועה שלי.
שלומית רונן ליבנה: בתוך התקנה יש עוד סעיף תקציבי שאפשר להגיש, תנועות הנוער יכולות להגיש עליו שזה סעיף של פרויקטים מיוחדים.
שלומית רונן ליבנה: אני בטוחה שאם תבדקו איזה פרויקטים מיוחדים וזה תקציב של משהו כמו שני מיליון שקלים, איזה פרויקטים מיוחדים התנועות מגישות, רוב הפרויקטים הם פרויקטים שקשורים בקליטת עלייה, בקהילה מתפתחת כך שגם התנועות מראש בבקשות שלהן למשרד החינוך מנסות גם כל מיני סעיפים אחרים לגזור עבור הנושא הזה כך שאני בטוחה שזה נכון וזו תהיה קריאה מאד נכונה.
שלומית רונן ליבנה: אנחנו יכולים לקרוא כל הזמן למשרד הקליטה, אנחנו עובדים עם אריה בשיתוף פעולה לנסות להגדיל את הכספים האלה.
שלומית רונן ליבנה: הקמנו גם מן ועדה בינמשרדית שאנחנו מנסים את התקציב שעובר ממשרד הקליטה וממשרד החינוך לחלק באיזה שהוא אופן וגם על פי קריטריונים שווים.
שלומית רונן ליבנה: מה עבור כוח אדם, מה עבור פעילות.
שלומית רונן ליבנה: אני מאד מברכת על זה ונכונה לקריאה.
אריה קורת: אז קודם כל זו שנה שניה כבר שאנחנו מעבירים כספים למשרד החינוך וזה בנוסף לתקציב התמיכות ואנחנו באמת השנה מתכוונים להגדיל את זה.
זאב אלקין: תעשו התנייה של ההגדלה בזה שגם שם זה יגדל יחסית.
אריה קורת: אם התקציב של משרד החינוך הוא מיליון חלקי 250 זה סביר, אז אם תגדילו באמת אז אנחנו נגדיל.
אריה קורת: אני מקבל את ההצעה שלך.
יהודה פרוידיגר: בסוף אנחנו נצא מקופחים כי משרד החינוך יגיד, אנחנו לא מגדילים.
יהודה פרוידיגר: אני הייתי מציע הצעה אחרת.
יהודה פרוידיגר: המטרה של חבר הכנסת זאב זה שבסוף העולים ירוויחו והוא אומר, בואו תוסיפו גם אתם.
יהודה פרוידיגר: כמו שבתקנה כתוב שהתמיכה תינתן עד גובה 70 אחוז מההוצאה ואז התנועה צריכה להוכיח 100 אחוז הוצאה ואז מקבלים 70 אחוז.
יהודה פרוידיגר: מבחינת משרד הקליטה, מבחינת התוצאה המתבקשת שהתנועות גם יתנו, אפשר להתנות את ההעברה התקציבית הזאת של עוד להכפיל את העברת התקציב כשאומרים על פרויקט שיוצע יינתן הסכום כנגד עד 50 אחוז מגובה ההוצאה כנגד ההוכחה על הוצאה.
יהודה פרוידיגר: זה לא משנה מאיפה התנועה מביאה את הכסף כי אם משרד החינוך יגיד אין לי, בסוף גם הרצון הטוב של משרד הקליטה לא נרוויח ממנו.
זאב אלקין: מה שאתה מציע זה יוערך בפני עצמו.
זאב אלקין: וזה כבר יהיה ביניכם לבין משרד הקליטה מהו האחוז של ההוצאה.
יהודה פרוידיגר: ואז ככה יבטיחו שהתנועה מביאה.
זאב אלקין: אני שאלתי כאן משהו אחר.
זאב אלקין: אני שאלתי האם משרד הקליטה לא יכול לבוא למשרד החינוך וזה כרגע אתם כאן כביכול כמעט בצד של הדו שיח הזה, יבוא משרד הקליטה למשרד החינוך ויגיד לו, יש לך תקנה, יש לך בתקנה של תמיכה בתנועות נוער 100 שקל ואתה בינתיים מתוך כל 100 מתנה שרק שני שקל הולך לפעילות בתחום העלייה, אז אני כמשרד הקליטה אוסיף לך לשם עוד שני שקל בתנאי שהשני שקל שלך יהפכו לארבע.
זאב אלקין: זה לא אומר שמשרד החינוך יוסיף יותר ממאה שקל לפעילות של תנועת נוער, זה יישאר מאה שקל רק ההתנייה של פעילות לעולים הפרויקטים המיוחדים זה יהיה 4 שקלים מבחינתו של משרד החינוך ולא שני שקלים.
זאב אלקין: אני דיברתי על עיסקה מהסוג הזה שהיא עיסקה בין שני משרדים.
זאב אלקין: דרך אגב, די מקובלת בעולמנו בדברים המסוימים.
זאב אלקין: אם מחליטים שזה חשוב אז משני הצדדים מחליטים שזה חשוב ומתקצבים.
זאב אלקין: אתם אמרתם פה לפני 7 דקות שזה לא מפחיד אתכם כי בסך הכל בפועל מהתקציב שתנועות הנוער מקבלות הן משקיעות בפרויקטים ייעודיים לעולים הרבה יותר משני אחוז ולכן אם "יכריחו" אותם להשקיע 4 אחוז ולא 2 אחוז זה לא ישנה ולא יוריד.
אריה קורת: השאלה היא גם לאן הולך הכסף.
אריה קורת: המטרה של תנועות הנוער זה לשלב את העולים בתוך התנועות ואם היום כל המיליון הזה הולך בין המדריכים, בין הצוות, אני הייתי רוצה לראות ובשביל זה צריך שתהיה ישיבה עם כל נציגי תנועות הנוער שאני מקווה שנוכל להגיע אתם להסכם שאפשר להוסיף תקציבים, זה לא עניין של הכסף, זה עניין שאנחנו אני חשוב שלא רק אני גם השרה רוצים שעולים יהיו הם חלק אינטגרלי בתנועות הנוער, לא ברמת המחנות, ברמה 12 אחוז ילדים יהיו מדריכים בתנועות הנוער, זו המטרה.
יהודה פרוידיגר: יש לנו גם מדריכים עולים ובשנה הבאה יש לנו מעל 7 אחוז קומונרים עולים.
שלומית רונן ליבנה: לתנועות הנוער יש בעיה וקושי להתמודד.
זאב אלקין: אני אשמח אם נקיים פעם דיון נפרד על הנושא הזה, מהם הפרויקטים בתחום של קליטת עלייה של תנועות הנוער ואז נאריך יותר כי מסגרת הזמן שיש לנו כרגע לא תאפשר דיון אמיתי ולכן חבל להתחיל אותו ואני מעדיף לקיים אותו בנפרד.
זאב אלקין: מצד שני, מהיכרותי הצנועה עם מה שעושות תנועות הנוער השונות ואני לא רוצה לדבר לא על X ולא על Y , לפי אותו עקרון שקבענו כאן לעצמנו נשים הרבה דברים חשובים שגם לגביהם זה ברור לנו, לי אין תחושה בתור מתבונן מהצד על סך התמונה שדווקא בתחום של תנועות הנוער יש השקעות שהן לא מצדיקות את עצמן.
זאב אלקין: זה נושא מאד חשוב והיות ואני מכיר את החלוקה בתוך משרד החינוך בין חינוך ממלכתי דתי לחינוך ממלכתי, ואתה מכיר אותו ואתה יודע שהחלק הארי של האוכלוסייה של העולים מרוסיה מרוכז באוכלוסייה הממלכתית ולעומת זאת העולים מאתיופיה מרוכזים בחינוך ממלכתי דתי, אז לבוא לעזרא ולשאול למה אצלכם הרוב המכריע זה אתיופים ולא דוברי רוסית.
זאב אלקין: אז אלף אני חושב שחשוב שהדברים נאמרו.
זאב אלקין: תנועות נוער זה ארגונים עם מבנה די ייחודי ולכן זה לא הרי הם לא יכולים לתקצב וברוב המקרים לא יוכלו לבוא אליך כעמותה מהמגזר השלישי ולהגיד, אני קונה ממך שירותים.
זאב אלקין: אז ברמה כזאת אני בהחלט מאמין שניתן למצוא שפה משותפת וניתן למצוא זיקה רק תצטרך לקחת בחשבון עוד דבר, שאני אגיד אותו שתנועות הנוער הן גופים פוליטיים, נושאי אידיאולוגיה, לכל תנועת נוער אידיאולוגיה משלה ולכן לא תמיד היא יכולה למצוא שפה משותפת עם עמותה X או עמותה Y שהרבה פעמים העמותה היא דווקא היא בורחת מהעניין האידיאולוגי ובצדק.
זאב אלקין: היא נותנת שירותים.
זאב אלקין: אז לפעמים יש ממשק ולפעמים אין ממשק.
זאב אלקין: אני חושב שהיות ואנחנו מחויבים מבחינת מסגרת אז אני אעשה איזה שהוא סיכום ביניים.
אריה קורת: לגבי טבלאות, אני מבקש להתנצל אבל נראה לי שבטבלה של הרווחה יש איזה שהיא טעות אז אני אתקן אותה, של קניית השירותים.
אריה קורת: אני רוצה לבדוק שוב את הנתונים ואני בכל מקרה תוך 3 שעות אני אוכל להודיע לך ואני אשלח לכם לכולכם.
אריה קורת: לקחו פה את הנתון של סך הכל הפרויקט כאשר צריך להיות אחרת.
אריה קורת: נבדוק ואם יהיה צורך אני אודיע לכם על התיקון.
זאב אלקין: אז במילים אחרות אתה אומר שאם היתה פה עמותה שפתאום קפצה משמחה.
זאב אלקין: רשמנו את זה.
אלי זרחין: אני רוצה שוב לגבי הנקודה של בין משרד החינוך למשרד הקליטה, אני קצת מתעקש על זה.
אלי זרחין: מטבע הדברים כשתנועה צריכה לגייס לה גם כספים ממקורות חיצוניים הרבה יותר קל לגייס כספים ממקורות חיצוניים לפרויקטים יותר ייעודיים.
אלי זרחין: אנשים לא תורמים לתנועות נוער.
אלי זרחין: אז לכן אני אומר שאם משרד החינוך יוריד לנו שני אחוז ממשהו שוטף.
זאב אלקין: אני חושב שהיית מאד ברור אבל אני חושב שגם אני הייתי מאד ברור כי אם אתה אומר לי שיותר קל לגייס לנושא של עלייה ממקורות אחרים זה מאד משמח אותי אבל כשאני מנסה פה לקדם עסקה בין משרד ממשלתי למשרד ממשלתי, אני מעוניין שגם ברמה של המשרד הממשלתי תגדל התמיכה של העולים.
זאב אלקין: כי אתה תמשיך לגייס לפרויקטים בתחום של קליטת עלייה כי יותר קל לגייס, זה שיש כאן ניגוד מסוים של אינטרסים זה בסדר אבל אתה היית מאד ברור ואני חושב ששמענו והבנו אבל גם העמדה שאני הצגתי כאן יש לה זכות קיום ואם המשרדים יגיעו לסיכום אז זהו.
זאב אלקין: אבל מצד שני אם ברמה של הנהלת המשרד של כולם עם כולם ואם תבוא הצעה הוגנת ממשרד הקליטה יגיעו למסקנה שבכל זאת רוצים להגדיל את האחוז הזה אז אני מניח שתנועות הנוער יצטרכו להתאים את עצמן למציאות הזאת גם מתוך סך ההבנה שסך התקציב יגדל בגלל זה.
זאב אלקין: הרי זה רק ישנה את זה אחרת.
זאב אלקין: יש פה ניגוד מסוים של אינטרסים.
רזיאל בן יעקב: בתנועות הנוער אין למעשה שום עידוד לפעילות מאף אחד מהגורמים פה ואני עובד שנה כבר בבני עקיבא שהיא תנועה גדולה מאד, אף אחד כל גוף שפגשתי אותי אף אחד לא מעודד ומה שאני עושה אני עושה כי אני רוצה.
רזיאל בן יעקב: דבר שני, אנחנו עובדים הרבה בבתי ספר, ואני לא מבין כלום בענייני כספים אבל להערכתי משרד החינוך לבתי ספר יכול להעביר כפסים עם הרבה פחות בעיות ואני בזמנו דיברתי על זה עם אודי ולדעתי זה יכול להיות צינור העברה מאד פשוט.
רזיאל בן יעקב: אם אני נותן פעילות בתוך בית הספר כשהיא פעילות בלתי פורמלית, אנשים בכל זאת מגיעים להעביר פעילות ואני מבקש השתתפות מבית הספר והוא אומר לי, אני לא יכול, אז השנה מתקצצת לי 50 אחוז מהפעילות בבתי הספר.
רזיאל בן יעקב: פעילות משמעותית.