GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבנר ורד: הנקודה היא כזאת, בסיכומו של דבר אותו מנהל סניף על כסף שהוא נותן יש לו אחריות אישית.
אבנר ורד: אני רוצה שקה אחת נסתכל מהזווית שלו.
אבנר ורד: הוא אומר לי, אבנר, אני לא יודע בעוד שנה איפה הוא יהיה.
אבנר ורד: קרו לי יותר מדי כמויות של דברים שהעמידו כסף ואנשים נעלמו.
אבנר ורד: גם בקרן היה לנו מקרה עוקץ אחד לצערי הוא היה בסוגייה, אבל אני לא עושה מזה שום היקש.
ראובן ריבלין: מה שאתה אומר זה כל כך נכון.
ראובן ריבלין: כאשר בא אדם זה מקרוב בא, עוד לא יודעים ועוד לא עמדו על הרצינות שלו, האם הוא יכול או לא יכול, כל מיני שיקולים שיעמדו לפני בנק כאשר יבוא אדם ויבקש הלוואה.
ראובן ריבלין: לכן, באה המדינה ואומרת, יש הלוואות לעסקים מסוג זה שאני משחררת את הבנק מהחששות הכבדים שלו בגלל המנטליות של העולים כפי שאתה הגדרת את זה או המנטליות של הבנק שתפקידו להרוויח ולא להפסיד.
ראובן ריבלין: ואומרת המדינה, אני משחררת אותך מהפקפוק וההיסוס והחשד שמא תהיה בעיה ולא תקבל את כספך בחזרה ואני מעמידה ערבות מדינה.
ראובן ריבלין: הרי בשביל זה קמה ערבות מדינה, למה המדינה נותנת ערבות?
ראובן ריבלין: המדינה נותנת ערבות בידי איזה שהם מפעלים שהמדינה חפצה ביקרם והבנקים אין להם את הביטחון הכלכלי.
אבנר ורד: אתה פשוט טועה במאטריה כי אתה לצערי לא מכיר אותה ואני אשמח שתכיר אותה.
אבנר ורד: גם בקרן לעולה ששם זה כסף של המדינה, היא מכניסה לבנק 35 אלף שהוא נותן אותם לעולה.
אבנר ורד: בקרן המדינה אנחנו עובדים על מאטריה אחרת לגמרי.
אבנר ורד: אנחנו שמים 12 אלף והבנק נותן 100, הוא ממנף את זה פי 6, הוא לוקח פה אחריות על הדברים בתוך הסיטואציה.
אבנר ורד: יש גם לבנק לצערי, הבנק בקרן לעולה לפעמים שם וטו אחרי שועדת קליטה אישרה את הדברים.
אבנר ורד: נכון להיום אין לטעמי בעיה מיוחדת בנושא של עולים מכלל האוכלוסייה.
אבנר ורד: אנחנו בכלל מסתכלים על הנושא רק על ההיבט המקצועי, יכול או לא יכול.
אבנר ורד: ויותר מזה, הולכים לפעמים לאפליה מתקנת וכשהבנק מתעקש אז אנחנו אומרים שזבה יעלה לישיבה בועדה הבאה ומנהל הסניף שייגש לבדוק.
אבנר ורד: נכון להיום עולה מבחינתי הוא זהה לכל עסק אחר שניגש לקרן.
אביב זוסמן: אני יועץ עסקי ואני גם חבר באותה ועדה, חלק מהדברים, עולה כבר לא פונה היום לועדה.
אביב זוסמן: כי הו התאכזב מההיסטוריה של הפניות.
אביב זוסמן: הוא כבר לא מאמין בקרנות, זאת הסיבה שהוא לא פונה היום.
אביב זוסמן: אתה אומר, היום אין בעיה.
אביב זוסמן: נכון אין בעיה כי הוא כבר לא פונה.
אבנר ורד: אם היום הם 10.5 אחוז מהפניות והם מהווים על 12 או 15 אחוז מהאוכלוסייה וקודם זה היה 4 או 5 זאת אומרת שזה בתהליך התקדמות רציני ובעוד חצי שנה זה ידביק את הקצב.
אביב זוסמן: אבל כבר אין פניות, הם לא רוצים לפנות יותר.
אבנר ורד: אין פניות?
אבנר ורד: כל ישיבה יש 2 או 3 תיקים של עולים.
אבנר ורד: הרי אתה לא יודע על מה אתה מדבר.
ראובן ריבלין: 2,3 מתוך כמה.
אבנר ורד: מתוך 20 תיקים שדנים באותה ישיבה.
אבנר ורד: זה בהחלט בתהליך של שינוי.
ראובן ריבלין: אני חושב שגם המנכ"ל של משרד התעשייה והמסחר צריך ללמוד את זה וצריך לשאול אותו שאלות רציניות בעניין הזה.
ראובן ריבלין: אני אנחה אותך.
ראובן ריבלין: כי אחד משניים, או יש העדפה לעולים כי אנחנו פה בועדת העלייה והקליטה.
ראובן ריבלין: פה אין העדפה לעולים, אם הכל במהלך עניינים רגיל.
ראובן ריבלין: המסקנות שלך הן טובות כמו המסקנות שלי, שמענו משהו ולמדנו.
אירוס הומינר: אני מנהלת האגף ליזמות עסקית, האגף מתנהל למעלה מ- 15 שנה במשרד לקליטת העלייה.
אירוס הומינר: בסך הכל נחנו מדברים על פעילות עסקית ומדובר באחת ההצלחות הגדולות.
אירוס הומינר: בתחילת שנות ה- 90' הגיעה מסה גדולה מאד של עולים כאשר היה צורך כמעט מיידי למצוא פתרונות תעסוקתיים כאלה ואחרים.
אירוס הומינר: ממשלת ישראל שאחד הערוצים הטובים ביותר לפתור את הבעיה זה בעצם להכניס אותם לתוך עולם היזמות העסקית.
אירוס הומינר: צריך לזכור שאנשים הגיעו מעולם שהוא אנטי תזה לעולם היזמות העסקית.
אירוס הומינר: כל מה ששייך לעולם העסקים היה מאד מאד לא מוכר.
אירוס הומינר: מה שנעשה המדינה משרד הקליטה יצא מגדרו כדי לסייע ולקדם את הנושא הזה ובאמת אכן יש הצלחה ואני כבר אכנס לנושא המספרי.
אירוס הומינר: אנחנו מדברים על למעלה קרוב לעשרת אלפים לעולה העצמאי שמשרד הקליטה סייע, אנחנו מדברים על היקפים של קרוב ל- 220 מיליון שקל עם רמת דיפולטים בין הנמוכות ביותר, עם התנאים הטובים ביותר במשק.
אירוס הומינר: אנחנו עכשיו, מעבר לזה ולאחר סקר שביצענו עולה שכ- 50 אלף עולים מועסקים באמצעות המעגל שנקרא עסקים קטנים ובינוניים.
אירוס הומינר: 30 אלף מועסקים באופן ישיר מאותן הלוואות שמשרד הקליטה קידם, מעבר לזה , אנחנו מממנים גם תוכניות עסקיות, תוכניות של בדיקות כדאיות עסקית קרוב ל- 40 אלף תוכניות ובדיקות כדאיות כאלה בוצעו, מעבר לזה אנחנו גם מתעסקים בפרויקטים לאוכלוסיות מיוחדות, לאתיופים, קווקזים, איראנים.
אירוס הומינר: לנושאים ענפיים מוגדרים כמו הייטק, מדענים, רופאים, רפואה אלטרנטיבית ודוגמאות כאלה ואחרות.
אירוס הומינר: דרך אגב, עכשיו נכנסנו לפרויקט מאד מעניין ומצליח בנושא של מיזמים טכנולוגיים.
אירוס הומינר: כל התהליך שנמצא ברישום פטנטים והליווי העסקי בכל הפרויקט הזה.
אירוס הומינר: כמו שאמרתי, מדובר בהצלחה גדולה מאד, אנחנו בשנתיים האחרונות נכנסנו גם לתוכנית חדשה בסיועה הרב של ד"ר סולודקין שהובילה את המהלך של הלוואות שלב ב'.
אירוס הומינר: מאחר והובהר לנו בצורה חד משמעית שה- 35 אלף עם כל הכבוד על 7500 דולר קשה מאד לנהל עסקים אם אתה באמת מתכוון ברצינות.
אירוס הומינר: העברנו את זה לשלב הבא של עד 55 אלף שקל וכל המהלך הזה נעשה בצורה טובה מאד ואנחנו היום נמצאים בבעיה של מילכוד תקציבי כי יש דרישה כל כך גוברת וחזקה שאנחנו נמצאים במצב שאנחנו צריכים להגדיל את התקציב.
ראובן ריבלין: כמה ההחזרים בחודש?
אירוס הומינר: החזרים בשנה זה נע בין טווחים תקציביים לפי פילוחים תקציביים של המשרד.
אירוס הומינר: בדרך כלל השיא זה הגיע עד אלף הלוואת בשנה כאשר בתקופה החלשה ביותר, זה היה גם ב- 2001 גם כשהתחילו הבעיות הכלכליות הכלל ארציות, התחילו להתבטא הנמוך ביותר היה 450 הלוואות.
אירוס הומינר: אנחנו מדברים על לחץ גדול שקיים אבל המשרד מנסה לנווט בין המינון שבין הכדאיות הכלכלית כדי לסייע לעולה לבין אותו רובד חברתי.
אירוס הומינר: יש גם איזה שהוא מומנט שלא תמיד הכדאיות הכלכלית היא פה הקייס המוביל אבל מאחר וההבנה היא שברגע שהוא יקבל, שיפתח את העסק ובעצם יש גם קורלציה לכל המשפחה כי צריך לדעת שיזמות עסקית בקרב העולים היא שונה לחלוטין כמעט בכל קטגוריה, לבעל עסק ישראל, בדרך כלל רואים קורלציה אדירה בין ההצלחה העסקית שלך לבין ההבנה שלך שהקליטה הישראלית הצליחה.
אירוס הומינר: ברגע שיש לך מפולת עסקית אתה בדרך כלל תופס את זה כאי קליטה.
אירוס הומינר: ובדרך כלל אנחנו גם רואים יום אחרי זה את המזוודות נארזות ולכיוון אחד בלבד.
אירוס הומינר: ולכן המשרד עושה את הכל כדי להצליח, כדי שאותו עולה יצליח מבחינה כלכלית כדי שתהיה אותה קורלציה שבין הצלחה כלכלית לבין קליטה מוצלחת וטובה.
ראובן ריבלין: כמה ההקצבה לשנה של ההלוואות האלו?
אירוס הומינר: כ- 12 מיליון כאשר עודפים נוספים זה 15 מיליון.
ראובן ריבלין: ב-10 השנים האחרונות היו כ- 120 מיליון הלוואות.
ראובן ריבלין: כמה כסף כל חודש נכנס מהחזר ההלוואות האלה?
אירוס הומינר: אנחנו מדברים על דיפולטים מאד מאד נמוכים.
אירוס הומינר: בשנים האחרונות הם קצת עלו, זה כל הזמן נע בטווח של 2 אחוז, היום זה עומד על כ- 5 אחוז וזה נגררות.
ראובן ריבלין: כל חודש הקרן מתחדשת.
אירוס הומינר: היא לא מתחדשת ואני אסביר.
אירוס הומינר: ההלוואה מתבצעת באופן כזה.
אירוס הומינר: משרד הקליטה מקבל תקציב לצורך העניין, יש למשרד האוצר הכסף מוחזר אליו, יש לו הסכם מול בנק הפועלים, בעבר גם בנק לאומי ובנק דיסקונט אבל מסיבות כלכליות שלהם הם החליטו להפסיק.
אירוס הומינר: ההחזרים הם יחסית גבוהים מאד.
אירוס הומינר: יש לנו ועדה שמתנהלת עם הנהלת בנק הפועלים.
ראובן ריבלין: אבנר אתה אולי יודע כמה ההחזרים בחודש?
אבנר ורד: אנחנו מגיעים ל- 2007 לבערך 80 מיליון החזרים.
אבנר ורד: אצלנו בקרן המדינה אנחנו עובדים במעגל סגור.
ראובן ריבלין: אצלכם זה מעגל סגור ואצלם זה חוזר לאוצר.
אבנר ורד: בדיוק כך.
ראובן ריבלין: האוצר כל שנה מחדש את ההקצבה.
אירוס הומינר: כן, כל פעם יש לנו שיח ושיג בינינו לבינם.
אירוס הומינר: אנחנו מאד מאד רוצים להגדיל את ההלוואה.
אירוס הומינר: אנחנו נכנסנו לתהליך שכל המטרה שלו זה הלוואת לתת לאנשי עסקים שנמצאים עדיין בחו"ל.
אירוס הומינר: עוד בהיותם בחו"ל נעשה תהליך של בדיקת כדאיות עסקית, של כל מה ששייך לאלמנט הזה וברור לנו שאם אנחנו רוצים להכניס למשחק הזה בעלי עסקים מחו"ל או משקיעים יהודים מחו"ל, עולים פוטנציאליים, אתה חייב להגדיל את ההלוואה.
אירוס הומינר: אין ספק בזה.
אירוס הומינר: אז יש לנו כמעט ריב ושיח עם משרד האוצר, זה לא כל כך הולך אבל אנחנו ממשיכים.
אירוס הומינר: אנחנו מאמינים שבסופו של דבר זה כן יצליח.
אירוס הומינר: אבל שוב, חשוב לציין שרמת ההחזרים של העולים היא בין הטובות ביותר.
אירוס הומינר: הדיפולטים הם חלק מהעניין.
ראובן ריבלין: יש מוסר תשלומים מאד גבוה.
ראובן ריבלין: זה בגלל המנטליות.
אירוס הומינר: בדיוק.
אירוס הומינר: אני חייבת להגיש שהשרידות העסקית שלהם הרבה יותר גבוהה.
אירוס הומינר: אני כל פעם נפגשת עם מאות יזמים במיוחד מחבר העמים ועכשיו גם מהמערב ורק ללמוד מהם.
אירוס הומינר: אני חייבת לציין שהרבה פעמים אחת השיחות הלא נעימות שלי היא על כל מה ששייך לתרבות העסקית הישראלית ואנחנו נתפסים מאד מאד לא טוב.
אירוס הומינר: יש הרבה מה ללמוד מהעולים.
אירוס הומינר: אנחנו התחלנו את התהליך בראשון, הועבר האישור בסוף שנת התקציב 2005.
אירוס הומינר: אנחנו לא מזמן כידוע קיבלנו תקציב ואני כל הזמן, אני כרגע ניזונה מנתונים שמגיעים מחברות הייעוץ העסקיות פרטיות שאנחנו מממנים אותם ואני מופתעת מאד מאד לטובה.
אירוס הומינר: באיזה שהוא מקום אני קצת בפאניקה מה יהיה, מאיפה נשיג את אותו כסף, כי סך הכל ייעדנו לסכום הזה לא סכום מאד מאד גבוה, לתקציב הזה אבל יש כל הזמן לחץ מהשטח לעוד ועוד ועוד כי ברור לכולם שבעצם מעבר ל-10 שנות זכאות אין מימון.
אירוס הומינר: יש בעיה מאד קשה.
ראובן ריבלין: נפגשתם כבר עם שר הקליטה החדש?
ראובן ריבלין: הוא ער לעניין הזה?
אירוס הומינר: כן.
אירוס הומינר: הוא יודע את העניין הזה והובהר לי שיעשה הכל כדי להגדיל גם את התקציב וגם להיכנס לאלמנט של הגדלה של אותה הלוואה כי יש בעיה מאד מאד קשה לבעלי עסקים ויזמים פוטנציאליים שיעברו את העשר שנים.
ראובן ריבלין: מה התקציב המיועד ל- 2007 ?
ראובן ריבלין: את יודעת?
אירוס הומינר: אני ביקשתי תוספת יש מה- 12 מיליון ביקשתי תוספת של קרוב ל- 5 מיליון כדי גם מצד אחד להגדיל את ההיקף התקציבי גם לעסקים בינוניים וגדולים.
ראובן ריבלין: אלה כספים שחוזרים למדינה נכון?
אירוס הומינר: הם חוזרים למשרד האוצר, הם לא חוזרים למשרד הקליטה וזה ויכוח מאד עקרוני העניין הזה.
ראובן ריבלין: תשמעי ממני, האוצר הוא במדינה, תהיי שקטה ורגועה.
ראובן ריבלין: האוצר הוא במדינה, הם חוזרים לקופת המדינה.
אירוס הומינר: נכון, שוב, עם דיפולטים מאד נמוכים.
ראובן ריבלין: אפשר לקבל על זה איזה מסמך לחברי ועדת הכספים?
אירוס הומינר: בשמחה רבה.
אירוס הומינר: זה רק יוכל לעזור לנו.
ראובן ריבלין: תכינו את זה כי לקראת הרי זה אמנם רשום בתקציב של משרד הקליטה אבל רוב רובו של התקציב המיועד הזה הוא תקציב שלפחות ב- 80 אחוז הוא חזור בחזרה למדינה.
ראובן ריבלין: נכון?
ראובן ריבלין: נתחיל ככה.
ראובן ריבלין: אם אפשר שיעבירו איזה נייר לועדת הכספים.
מרינה סולודקין: קודם כל נשמע את הדו"ח שמר אבנר ורד עשה במשרד התמ"ת ואחר כך.
מיכאל נודלמן: ישנה הגדרה עסקים קטנים ועסקים בינוניים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לשאול האם אתם יודעים מהי הכמות של עסקים קטנים שעברו לעסקים בינוניים.
אירוס הומינר: זו שאלה מאד נכונה כי היא מובילה בעצם את כל ההגיון והרציונל שמסתתרים מאחורי תקציב אגף היזמות.
אירוס הומינר: עד בעצם לפני כ- 5 שנים העסקים של העולים אפילו לא היו קטנים.
אירוס הומינר: אלו היו עסקים זעירים, רובם היו פטורים ממס והיה הרבה אלמנט כלכלי אבל גם הרבה אלמנט חברתי.
אירוס הומינר: זה ברור לכולם והרבה פעמים המטרה העיקרית של המשרד היתה בעצם לסייע לאותו עולה מבחינה תעסוקתית כזו או אחרת.
אירוס הומינר: אם במהלך השנים האחרונות התחילה איזה שהיא תזוזה לכיוון של מעסקים זעירים התחילו לעבור לעסקים הקטנים ועכשיו ממה בשנה וחצי האחרונים אפילו רואים את המגמה של כיוון של הליכה לכיוון העסקים הבינוניים.
אירוס הומינר: סביר מאד להניח שהמוטיב המרכזי שהוביל לתהליך הזה גם שמצד אחד התחילו יותר ויותר להגיע עולים מהמערב, ממערב אירופה וצפון אמריקה ומוטיב נוסף, שהעסקים של עולים שהגיעו ממדינות חבר העמים מתחילים להגדיל את הפן העסקי שלהם.
אירוס הומינר: גם יש ראייה מתחילה להיות יותר ראייה של לצאת החוצה, קשרים עם חו"ל, מתחיל להיות גם השוק העסקי מתחיל מאד לעניין אותם במובן הכלכלי וזה שינוי מהותי ממה שנעשה בעבר.
אירוס הומינר: לכן משרד הקליטה גם הבין שהוא צריך גם למצב את עצמו במקום אחר.
אירוס הומינר: זה לא מספיק רק מתן הסיוע הכלכלי הראשוני והנושא של ההלוואה כמו שאמרתי, שוב, הפן הכלכלי כאן אין בו ערך מוסף כל כך גדול ולכן המשרד היום צריך לשתף כמה שיותר כלים מקצועיים, אם בכל העניין של סקרי השוק, כל מה שמתועל לנושא של תוכניות עסקיות אמיתיות וגדולות, כל מה ששייך להיבט של הסיוע העסקי ופחות הכלכלי, הוא היום שמוביל את מדיניות האגף של משרד הקליטה.
אירוס הומינר: אנחנו ממשיכים כל הזמן לפעול לכיוון הזה, אני חושבת שככל שיעבור יותר הזמן לא תהיה ברירה אלא לעבור גם להיקפים תקציביים שונים לחלוטין מאשר היום כי ברור לכולם ש- 35 אלף אנחנו מדברים בהיקפים זעירים ואפילו קטנים.
אירוס הומינר: אנחנו לומדים עכשיו כלים חדשים וחדשניים כדי להיכנס להכניס את עולם העסקים של העולים לתוך העולם העסקי הישראלי.
אירוס הומינר: ויש הרבה הרבה הצעות.
אירוס הומינר: אנחנו גם שומעים הרבה אנשים בחו"ל שהמשק הישראלי מתחיל מאד מאד לעניין אותם.
אירוס הומינר: יש בשנה האחרונה תזוזה מאד גדולה לכיוון הזה ואנחנו רוצים להוביל ולעשות איזה שהיא השקה בין העולים היזמים לבין המשק הישראלי.
מיכאל נודלמן: יש מגמה.
אירוס הומינר: כן, הפירוש.
אירוס הומינר: מבחינת הנתונים זה בצורה ודאית מופיע כמעט בכל מקום.
אירוס הומינר: היה ברור מלכתחילה שהעולם העסקי של יהודי אתיופיה הוא שונה לחלוטין.
אירוס הומינר: מדובר ברציונל, בתרבות עסקית אחרת, בכיווני חשיבה אחרים לחלוטין.
אירוס הומינר: ממה שהוכר באתיופיה.
אירוס הומינר: חשוב לזכור שהרבה אנשי עסקים הגיעו מאתיופיה, אמנם בנישות שאנחנו לא כל כך הכרנו אבל הגיעו משם והתרבות היתה שונה לחלוטין.
אירוס הומינר: לכן משרד הקליטה יחד עם ג'וינט ישראל, הקים מוקד מיוחד המוקד נמצא בנתניה מאחר ורוב האוכלוסייה של עולי אתיופיה נמצאת בנתניה, הוקם מוקד שממומן בסכום לא מבוטל על ידי משרד הקליטה וג'וינט ישראל.
אירוס הומינר: אנחנו עושים פרויקטים מיוחדים לאוכלוסייה הזאת.
אירוס הומינר: דרך אגב, הזכאות של עולי אתיופיה היא גבוהה משל עולים מארצות אחרות, היא 15 שנה ולא 10 שנים.
אירוס הומינר: הם ממומנים גם מקרנות אחרות ומהלוואת מסוגים אחרים על ידי תמיכה חזקה מאד שלנו, אנחנו מסייעים בהיקפים גדולים משל עולים אחרים.
אירוס הומינר: יחד עם זאת אני חייבת לציין שההצלחה היא לא גבוהה מאד, יש דיסקורלציה בין ההשקעה לבין התפוקה שאנחנו מקבלים מהנושא הזה.
אירוס הומינר: בצער רב אני אומרת את זה.
אירוס הומינר: המון ניסיונות נעשו, הוכנסו יועצים גם מבני העדה הם הוכשרו כיועצים עסקיים מבני העדה ומשום מה כנראה יכול להיות שהאשמה היא בנו באיזה שהוא מקום, אולי לא מצאנו את הנוסחה הנכונה לבני העדה.
אירוס הומינר: כי אין ספק שהיזמות העסקית מוכרת כמעט לכל המגזרים אבל משום מה במגזר הזה ההצלחה היא לא גדולה, אבל אנחנו ממשיכים להשקיע ולנסות ולקדם.
אירוס הומינר: אנחנו נכנסנו עכשיו לאיזה שהוא פרויקט מאד גדול יחד עם מכללות בארץ.
אירוס הומינר: אנחנו גם מקיימים כנסים בקרב בני העדה.
אירוס הומינר: יש נתונים ואני אעביר אותם.
ראובן ריבלין: אולי תוכלי להסביר לי מה זה עסק קטן ומה זה עסק בינוני.
ראובן ריבלין: מה ההגדרה?
אירוס הומינר: יש הגדרות מאד מסודרות על ידי משרד התמ"ת.
ראובן ריבלין: ההגדרה שלכם היא הגדרה של התמ"ת?
ראובן ריבלין: אותה הגדרה?
אירוס הומינר: כן, אבל אנחנו שוב, כמו שציינתי מאחר ומדובר במגזר העולים העסקי שהוא שונה לגמרי מן הישראלי, אנחנו לא כל כך נעזרים במדדים האלה.
ראובן ריבלין: מה ההגדרה שלך לעסק קטן ומה ההגדרה שלך לעסק בינוני?
אירוס הומינר: זו שאלה שאנחנו מתחבטים בה כל יום.
אירוס הומינר: לצורך העניין, עסק שמעסיק עובד אחד לדעתי הוא אפילו לא נכלל במה שהתמ"ת הגדיר אותו.
אירוס הומינר: יותר מזה, עסקים בתחילת התהליך כשהתחלנו להעניק הלוואות, רוב העסקים התחילו בעסקים זעירים.
ראובן ריבלין: מה זה עסק קטן לפי ההגדרה שלך?
ראובן ריבלין: האם זו ההגדרה של משרד התמ"ת?
אירוס הומינר: לא, לא.
אירוס הומינר: ההגדרה שלנו היא שונה לגמרי כי אחרת רובם לא היו מקבלים את הסיוע.
אירוס הומינר: אדם שמקים עסק במו ידיו ובדרך כלל לוקח את בני משפחתו יחד אתו מבחינתי זה עסק קטן.
אירוס הומינר: מבחינתי עסק בינוני אנחנו מדברים על אדם שמעסיק 10 עובדים.
ראובן ריבלין: אפשר לקבל את ההגדרה שלך לעסקים קטנים ובינוניים?
אבנר ורד: עסקים קטנים זה עד 15 עובדים ועד פדיון של 5 מיליון שקלים בשנה.
אבנר ורד: בינוניים זה מ- 15 ל- 70 עובדים ומבחינת פדיון זה עד 22 מיליון.
אבנר ורד: אנחנו בקרן נותנים עד 70 עובדים ועד 22 מיליון שקלים.
אבנר ורד: גם קטנים ודם בינוניים.
מיכאל נודלמן: אבל בנייר שלי כתוב דברים אחרים.
ראובן ריבלין: המ.מ.מ.
ראובן ריבלין: הביא משהו אחר.
ראובן ריבלין: הרשות לעסקים בינוניים וקטנים בישראל מתאריך ה- 20 ביוני ושם רשום כך, "עסק קטן, עסק המעסיק עד 50 עובדים עם מחזור מכירות של 5 מיליון דולר בשנה.
ראובן ריבלין: ש- 90 אחוז ממנו לפחות זה בבעלות פרטית.
ראובן ריבלין: עסק בינוני- עסק המעסיק עד 100 עובדים עם מחזור מכירות עד 20 מיליון דולר בשנה".
ראובן ריבלין: זה הביאו לנו מהכנסת.
אבנר ורד: הנקודה המעניינת בקרן היא ש- 75 אחוז מהעסקים שמקבלים מהקרן יש בנואש הזה הרבה הגדרות למיניהן בעניין.
אבנר ורד: הפורמלי זה מה שאתה קורא.
ראובן ריבלין: אז למה שלא תתקנו את זה באתר שלכם?
אבנר ורד: תראה, יש גם דברים שעדיין לומדים אותם.
אבנר ורד: הקרן היא רק שנתיים וחצי, היא נותנת אינדיקציה מאד מעניינת ש- 75 אחוז מאלה שמקבלים הם בקטגוריה של עד 15 עובדים ועד פדיון של 5 מיליון שקל בשנה.
ראובן ריבלין: 90 אחוז מהעסקים בישראל לא מגיעים לעסקים בינוניים.
ראובן ריבלין: אני בתוך עמי יושב.
מיכאל נודלמן: יש כל כך הרבה גורמים וקרנות שמטפלים בעסקים קטנים.
מיכאל נודלמן: הם לא בתיאום עובדים וזה יותר טוב להשתמש בקרנות מאשר עכשיו.
מיכאל נודלמן: מה את חושבת כי את מדברת עליהם?
מיכאל נודלמן: איך עולה חדש יכול לדעת לאיזה קרן לפנות?
מיכאל נודלמן: זה אתם מטפלים.
אירוס הומינר: משרד הקליטה עושה הכל כדי לסייע לעולים יזמים.
אירוס הומינר: באמצעות הקרן שלנו אנחנו מבצעים את זה באמצעות פרסומים כאלה ואחרים.
אירוס הומינר: מאחר המטרה היא בעצם לעזור מבחינה עסקית לעולה, המשרד גם מממן ובעלות גבוהה מאד משרד הקליטה מממן תוכניות עסקיות ובדיקות כדאיות כלכלית גם לעולים שפונים לקרנות אחרות.
אירוס הומינר: משרד הקליטה מממן בקירוב לאלפיים שקל גם תוכנית עסקית וגם בדיקת כדאיות עסקית וזאת מבלי שהוא מחויב להגיע לקרן של משרד הקליטה.
אירוס הומינר: הוא יכול לגשת לכל קרן כזו או אחרת, וכמובן גם במשרדים ממשלתיים כי מאחר ומדובר במשרדים ממשלתיים הרי זה אינטרס גם שלנו, המשרד מממן מבחינתנו מה שיכול לסייע לעולים אנחנו מקדמים את העניין בברכה רבה.
אירוס הומינר: אנחנו לא מהווים שום חסם אם עולה מעוניין לפנות גם לקרונות אחרות.
אירוס הומינר: לצערנו אנחנו לא יכולים לעזור לו מעבר לזה.
מיכאל נודלמן: מבקר המדינה הוא יכול לבדוק את הקרנות ואת היוזמה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להדגיש שמשרד הקליטה עושה בנאמנות את תפקידו בנושא של עסקים של עולים.
מרינה סולודקין: יש רק דבר אחד שמשרד הקליטה מטפל רק במשך 10 השנים הראשונות, ואני לפני כמה נשים נתקלתי בדבר שבזמן המיתון והמשבר במשק הישראלי ב- 2003- 2004 וב- 2005 פנו אלי אנשי עסקים עולים ואמרו לי דברים מאד מאד חמורים.
מרינה סולודקין: הם אמרו שבזמן המשבר אין לנו לאן לפנות, פנינו לקרן לערבות המדינה שהשם היה בזמנו "קרן תבור" ושם הם ל כל כך רוצים, לא כל כך מבינים ולא כל כך נותן הלוואת בזמן הקריטי.
מרינה סולודקין: אז בגלל זה פניתי למשרד התמ"ת ויחד עם שר התמ"ת דאז אנחנו ביקשנו מהרשות לעסקים קטנים לעשות סקר, לעשות ועדה מיוחדת, לשמוע את העניין, להגיע למסקנות בגלל שלמשרד התמ"ת יש ניסיון לטפל באוכלוסיות מיוחדות וזבה חרדים וזה ערבים.
מרינה סולודקין: אני ביקשתי משרד התמ"ת להינות מאוכלוסיית העולים אחרי 10 שנים בארץ גם אוכלוסייה מיוחדת ולעזור לפתח את העסקים מעל ומעבר את העסקים הקטנים ושזה בלתי אפשרי אם עולה שמגיע לבנק או מגיע לקרן של המדינה, בערבות של מדינה, לא יכול לקבל הלוואות.
מרינה סולודקין: מר אבנר ורד מדבר על מנטליות, אני צריכה להדגיש שקודם כל זה מנטליות של בנקים, וזה מנטליות שאפילו בערבות המדינה לא רצו ולא נתנו.
מרינה סולודקין: אחרי שהשר דאז והיום ראש הממשלה, היה ידידותי לנושא, אז ברשות העסקים התחלנו לעבוד אבל כרגיל הבחירות הפריעו לתהליכים החיוביים.
מרינה סולודקין: מר אבנר ורד עשה עבודה גדולה, הציג את המסקנות אבל אנחנו לא יכולים לראות את המסקנות האלה בגלל שבמשרד אמרו שעדיין בתוך המשרד לא עיינו במסקנות של מר אבנר ורד.
מרינה סולודקין: עכשיו אני רוצה לומר לכם, יש קצת שיפור בלקיחת הלוואות מהקרן לערבות המדינה, זה לא שיפור דרסטי אבל יש לנו מכשולים וסכנות אחרות לגמרי לעולים.
מרינה סולודקין: בגלל הכלל החדש של אשראי בנקאי זה דבר אחד ואני חושבת שעסקים של עולים קטנים עכשיו לפני סכנה חדשה והקרן שאני מאד ביקשתי ממשרד התמ"ת, קרן מיוחד שעולים יכולים לעבוד גם באווירה ידידותית כמו במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אני פעמיים הייתי סגנית שר השרה ויכולה לומר לכם שממש הייתי מרוצה מפני שבנושא של טיפול בזימות, משרד הקליטה מאד מאד ידידותי לעולים.
מרינה סולודקין: ואחרי 10 שנים, הם מגיעים לבנקים, לא יכולים לקבל הלוואות ולאן הם מגיעים?
מרינה סולודקין: לשוק האפור.
מרינה סולודקין: וזה סוף הדרך בגלל שכשנכנסתי לנושא ראיתי שזה לא רק סיוט לעולים זה גם מדינה, יש ליקויים חמורים מאד, פניתי למבקר המדינה, פניתי ליועץ המשפטי ואחרי חצי שנה של התכתבות גיליתי שבמדינה אין כתובת לתביעות, טענות ותלונות על השוק האפור.
מרינה סולודקין: המדינה לא רוצה לדעת מה קורה בשוק האפור ואדישה בצורה הזאת, אני אבקש את הישיבה גם בועדת הכלכלה בנושא הזה, אבל למה אנשים פונים לשוק האפור עם כללים מטורפים?
מרינה סולודקין: הם פונים בגלל שהמערכת הבנקאית לא רוצה לראות את הפרטנרים השווים בעסקים קטנים של עולים.
מרינה סולודקין: אז בגלל זה שוב אני אומרת כאן וטוב עשה יושב ראש הועדה שהזמין לדיון את הנושא הזה, אני חושבת שאחרי הישיבה אנחנו צריכים לפנות למשרד התמ"ת, אנחנו רוצים לראות ולקרוא את הדו"ח של מר אבנר ורד ולדון במסקנות.
מרינה סולודקין: האם זה מספיק כדי לפתח את היזמות של עולים אחרי 10 שנים במדינה, האם זה יכול להציל את העולים מהחובות בשוק האפור ובועדת הכלכלה אני אומרת ואני מתכוונת להזמין את הישיבה מה קורה בשוק האפור, למה זה לא מעניין את המדינה מה שקורה שם.
מריו לב: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן כמעט כל הארגונים שעוזרים לעולים בעסקים קטנים ובינוניים כדי לתת קצת רקע שהיתה המועצה, מועצת ארגוני העולים, בימים האלה מגייסת כ- 150 עולים ותיקים, אנשי עסקים מצליחים בשפות שונות ברוסית, צרפתית, ספרדית, אנגלית, כדי לתת תמיכה וכדי ליצור קשר עם אנשי עסקים.
מריו לב: בדרך כלל פונים אלינו מחוץ לארץ או כאשר העולים כבר מגיעים לכאן, כדי לקבל קצת עזרה מעולים ותיקים בהרצאות או בקשר אישי.
מריו לב: אנחנו יכולים להשלים בהרבה את העבודה שעושים כל הארגונים.
מריו לב: כאשר עולה מגיע ורוצה לפתוח עסק הוא פונה לארגונים ולפעמים מגיעים אלינו, ואנחנו מה שאנחנו עושים זה לנסות ולקשור אותם עם אנשי עסקים מאותה המדינה, באותה השפה, מאותו הרקע שהוא בהתנדבות מוכן לעזור לו ולתת לו נתונים, ואני חושב שזה אחד מהדברים שיכולים לתת לו אפשרות, לפתוח לו קצת יותר את הדרך ולהצליח קצת יותר בעסק ולא דרך מסמך שבודקים את האפשרות אם העסק יהיה רווחי או לא רווחי רק על הנייר.
מריו לב: אלא גם לבדוק מבפנים את העסק הפרטי, עסק שכבר עובד שנים ושמצליח.
מריו לב: זה פותר, לפחות אנחנו רואים בעולים בעיה של אנשים שמגיעים לארץ בגיל 45 עד 60, שהם היו אנשי עסקים או עובדים עצמאיים בחוץ לארץ והם מגיעים לכאן ומאד קשה להם.
מריו לב: בגלל השפה, בגלל הרקע, בגלל שלא מצליחים למצוא עבודה.
מריו לב: אפילו אם הם רוצים לעבוד הם לא יכולים למצוא עבודה כשכירים, אז מוכנים לפתוח עסק קטן, יש להם איזה סכום ועם הלוואה מאחד הארגונים הם יכולים להצליח, אבל אני חושב שזה מאד חשוב אם יהיה שיתוף פעולה כדי לעשות את הקשר עם עולים ותיקים שכבר הצליחו בעסקים בישראל והם מוכנים בהתנדבות לעזור לחדשים.
אליעזר יפה: אני מהאגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית.
אליעזר יפה: אנחנו הקמנו קבוצה של אזרחים את העמותה לפני כ- 16 שנה כדי לסייע לעולים.
אליעזר יפה: והגל של העלייה הגדול, גם אתיופים וגם רוסים.
אליעזר יפה: אנחנו נותנים הלוואת ללא ריבית וכל מה שאנחנו מבקשים שהאזרח שקיבל את ההלוואה יחזיר בדיוק את אותו הסכום, לא צמוד לשום דבר.
אליעזר יפה: לא לדולר ולא לשום דבר, אותו הסכום.
אליעזר יפה: אנחנו נותנים בין היתר כ- 15 קטגוריות של הלוואות אבל בין היתר יש את הסעיף של הלוואות לעסקים קטנים.
אליעזר יפה: לגבי הנושא הזה נתנו עד עכשיו כ- 11 מיליון דולר הלוואות לעולים חדשים.
אליעזר יפה: הכסף לא בא מהממשל, לא בא מהסוכנות, לא בא מגורמים רשמיים.
אליעזר יפה: הכל מתרומות ומקרנות בארץ ובחו"ל.
אליעזר יפה: אני אתן לך עוד מעט לשמוע פרטים מעו"ד ג'ו רוזן שהוא הסמנכ"ל שלנו, הוא האחראי על האגף של ההלוואות לעסקים קטנים.
אליעזר יפה: ההיקף הוא גדול, אנחנו רוצים להרחיב אותו, ההון שלנו הוא סך הכל כ- 23 מיליון דולר ובגלל המיחזור של ההלוואות נתנו עד עכשיו 66 מיליון דולר הלוואות וזה הולך ומתעצם.
אליעזר יפה: הקטע של ההלוואות לעסקים קטנים הוא מאד מאד חשוב לנו, בגלל שזה מאפשר לאנשים לעמוד על הרגליים שלהם בלי ללכת לשוק האפור.
אליעזר יפה: השוק האפור מי שלא אוהב אותנו זה השוק האפור, הבנקים לא מעניין אותם.
אליעזר יפה: הם עובדים בעיקר עם הלווים הגדולים ולא עם הלווים הקטנים.
אליעזר יפה: אני מדבר על הקטנים ועל הלוואת בסך של כ- 15 אלף דולר ו- 20 אולף דולר, לפעמים עד 50 אלף דולר לפי הנושא.
אליעזר יפה: אז הרבה אנשים שמקבלים הלוואת מאתנו פשוט אנחנו מונעים מהם ללכת לשוק האפור וליפול לידיים של אנשים מאד לא סימפתיים.
אליעזר יפה: ההחזרים אצלנו הם טובים מאד, פחות משני אחוז הם בעייתיים ופחות מאחוז וחצי הם אנשים שלא מחזירים או שהם גנבים או מייפים אבל בסך הכל ההחזרים הם טובים מאד.
אליעזר יפה: משטר התשלומים וההחזרים טוב מאד.
אליעזר יפה: זה פחות או יותר מה שאנחנו עושים.
אליעזר יפה: אנחנו הולכים וגדלים והכל מנוהל על ידי צוות קטן של עובדים וצוות גדול מאד של מתנדבים כמוני.
אליעזר יפה: וכפי שאמרתי אף גרוש אחד מהממשלה.
אליעזר יפה: אנחנו לא לוקחים ריבית אפילו אם ההוצאה לפועל נותנת לנו ריבית.
אליעזר יפה: כל מה שאנחנו רוצים זה שיחזירו את הכסף שקיבלו כדי שנוכל למחזר אותו או לתת למישהו אחר.
מיכאל נודלמן: מהו אחוז העולים מתוך הפניות לקרן שלכם?
אליעזר יפה: העולים מהווים בערך כ- 45 אחוז מכל ההלוואות שאנחנו נותנים.
אליעזר יפה: אנחנו נותנים בין 350 ל- 600 הלוואות בחודש אז העולים עדיין מהווים קבוצה גדולה מאד.
ג'ו רוזן: לגבי עסקים קטנים, אנחנו בגלל הטבע של המקום שלנו שאין לנו צוות גדול לעשות מחקר לעומק על הסכום, אנחנו הגדרנו עסק קטן עסק שהמחזור שלו אינו עולה על 100 אלף שקל בחודש, מטבע הדברים אנחנו באמת עוזרים לעסקים קטנים כמו אישה שצריכה הלוואה למספרה, מינימרקט , איש שקונה רכב אחד ועושה הסעות.
ג'ו רוזן: אנחנו נותנים הלוואות עד 67 וחצי אלף שקל ואנחנו מבקשים כבטחונות 4 ערבים, אנשים שיש להם הכנסה נטו של 3000 שקל נטו לחודש, זה בהחלט לא בשמיים.