GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירלה גל: אפשר להסכים או לא להסכים להחלטות שמתקבלות, אבל לקבוע ששרי ממשלה או פקידי ממשלה הם גזענים זה דבר שלא ייעשה.
ראובן ריבלין: הוא אמר שזה יוצר הרגשה.
מירלה גל: תסתכל על הפרוטוקול ותגלה שהוא אמר ששרי הממשלה ופקידי הממשלה נגועים בגזענות.
מירלה גל: כפי שאמרת, הרב קליין, יש עוד סוגיות נוספות כמו סובוטניקים, כמו בני מנשה ואחרים שצבע עורם שונה, ובכל זאת הממשלה תידרש גם לסוגיות האלה.
מירלה גל: בהחלט אפשר לערער על החלטות ממשלה- -
ראובן ריבלין: אני לא הייתי מציע לממשלה להגיש נגדם הוצאת דיבה.
מירלה גל: בניגוד לאחרים, אני לא מאיימת בתביעות או בבג"צים, רק מעירה הערה כפקידת ממשלה שחשה נפגעת מאמירתו של אברהם נגוסה.
מיכאל נודלמן: אקרא את הצעתי; הוועדה קוראת לממשלה ליישם מיידית את החלטת הממשלה מחודש מרס 2005 להכפיל את קצב עליית הפלאשמורה מ-300 ל-600 בחודש.
מיכאל נודלמן: הוועדה קוראת לממשלה להפנות מיידת את הסוכנות להיכנס למחנות בגונדר ובאדיס אבבה, על-פי החלטתה.
מיכאל נודלמן: יושב-ראש הוועדה יפעל לקבוע פגישה עם ראש הממשלה ועם שרים רלוונטיים כדי לדבר על בעיות שקשורות להחלטה ממרס 2005.
מיכאל נודלמן: אתם מסכימים?
אורי אריאל: אני מוריד את הצעתי, העיקר שזה ייסגר.
מיכאל נודלמן: מי נמנע?
מיכאל נודלמן: פה אחד בעד.
מיכאל נודלמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.
זאב אלקין: אנחנו נתחיל, למרות שנראה שיש לי סיכוי היום ללכת בדרכו של ידידי הרב ליצמן, ולנהל את הישיבה לבד, אבל דווקא הדוגמה שלו מראה שזה לא מפריע להגיע לתוצאות.
זאב אלקין: נתחיל בדיון ואני מקווה שמישהו מחברי יצטרף, אני מראש מתנצל בשמם, כי במקביל לדיון הזה נערכת הופעת שרת החינוך בוועדת החינוך והתרבות, אז יכול להיות שזאת הסיבה.
זאב אלקין: ניסינו להזיז את הישיבה, אבל היה כבר מאוחר לשנות את המועד.
זאב אלקין: הנושא שאנחנו מתחילים לדון בו השבוע הוא בחינות הבגרות, ואולי אף נגיע לכלל נושא הבחינות עבור תלמידים עולים.
זאב אלקין: אנחנו נבקש מנציגי משרד החינוך קודם כול להציג לנו תמונת מצב.
זאב אלקין: סקירה שהואיל בטובו מר אלי זרחין להכין לנו, הופצה ביניכם, כך שאתם יכולים להיעזר בה, אבל נשמע דברים מסודרים מפי משרד החינוך.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: באופן עקרוני, אנחנו מדברים על שני מרכיבים בסוגיה של בחינות הבגרות.
זאב אלקין: ראשית, הפעולות שהמשרד נוקט על מנת לסייע לתלמידים עולים למצות את מלוא יכולתם בבחינות הבגרות, ולהצליח בבחינות; לזכות בתעודת בגרות, ולזכות שתעודת הבגרות גם תהיה איכותית.
זאב אלקין: שנית, כל מה שקשור לתנאי ההיבחנות בבחינות הבגרות – המבנה, הנהלים שמאפיינים אחת לכמה שנים את החידושים בתחומים, וזה גם מה שבא לידי ביטוי בטבלה שמונחת בפניכם.
זאב אלקין: באשר למערך בכלל, כל תלמיד עולה שעלה לאחר גיל 12, נחשב לעולה זכאי להיבחן בבחינות בגרות מותאמות לעולים, שכוללות בחינות מותאמות במקצועות החובה – למעט מתמטיקה ואנגלית – דהיינו מקצועות החובה עתירי המלל, ולהיבחנות בבחינות רגילות ואחרות, אבל עם אפשרויות נוחות להתאים גם את הבחינות האלה לתלמידים העולים.
זאב אלקין: התלמידים בחטיבה העליונה – כמו בשאר חטיבות הגיל – מקבלים שיעורי עזר לפי סדר גודל של שעה לתלמיד במהלך של ארבע שנים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: האם זו אותה שעה כמו של עברית, או שזוהי תוספת?
זאב אלקין: עמיהוד בהט: זאת השעה.
זאב אלקין: אם התלמיד הוא תלמיד בשנה-שנתיים ראשונות, זה אמור לכסות גם על עברית וגם על הכנה לבגרות.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: נכון, אבל אם בשנה מסוימת הוא נבחן בשלוש בחינות בגרות – הוא זוכה לעוד שעה אחת, כדי להכין אותו לבגרות.
זאב אלקין: במלים אחרות, שיעורי העזר מיועדים קודם כול להכנה בתחום העברית- ודאי בתחילת הדרך – ואחר כך בהדרגה יותר בתחום המקצועות.
זאב אלקין: במקומות שהם עתירי עולים – הדבר איפשר תמיד, עכשיו קצת פחות - - - היו"ר זאב אלקין: חלק מאותה בעייתיות.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: חלק מאותה בעייתיות.
זאב אלקין: אנחנו בקצה השני של אותו אולפן שדיברנו עליו בישיבה הקודמת.
זאב אלקין: כאשר ישנו מיעוט בתלמידים נבחנים או זכאים בבתי-הספר, בחטיבות העליונות, הרי שבסופו של דבר המסגרות הופכות להיות יותר קטנות, והמשאבים האלה שנועדו בין היתר גם לסייע פרטנית, אבל גם כדי ליצור קבוצות של למידה, הם בוודאי יורדים בהיקפם המספרי, מטבע הדברים.
זאב אלקין: סליחה שאני מדי פעם אקטע אותך, לשם שאלות הבהרה.
זאב אלקין: מה קורה עם עולים מאתיופיה?
זאב אלקין: באולפן, דיברת על כך שבשנה ראשונה יש כיתות קלט.
זאב אלקין: מה קורה אתם הלאה בנושא הזה?
זאב אלקין: עמיהוד בהט: עולים מאתיופיה נמצאים גם כן בכיתת קלט.
זאב אלקין: בדרך כלל, בחטיבות העליונות ישנן מעט מאוד כיתות קלט.
זאב אלקין: חלק ניכר נמצא בפנימיות במסגרת המינהל ההתיישבותי, ושם יש כיתה שמלווה עד הבגרות, וזה כולל בתוכו גם את הלימודים.
זאב אלקין: צריך לקחת בחשבון שתלמידים יוצאי אתיופיה זכאים להתאמות בבחינות בגרות של עולים לא רק בשש שנים, אלא כל מי שעלה החל משנת 1994 – כלומר, 12 שנים משנת הלימודים שהחלה לאחר יום עלייתו לישראל.
זאב אלקין: רימה גלקין: פי 2.
זאב אלקין: אלי זרחין: ההתאמות עצמן הן אחרות.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: לא.
זאב אלקין: אותן התאמות של עולים – מבחינת מבנה הבחינה – אבל משך הזכאות ארוך יותר, ומספר שעות העזר גדול יותר.
זאב אלקין: ההשלמה לגבי ילד שעולה מארצות הרווחה – יתר העולם, מה שנקרא – היא שעתיים במצטבר, כפי שציינתי קודם לכן.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: שעתיים זה בכיתות י"א-י"ב.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: במצטבר – אחד פלוס אחד, ובמסגרת יוצאי אתיופיה, מדובר על שלוש שעות.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: שוב, י"א-י"ב.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: כן, במקסימום.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: מה קורה בכיתה י'?
זאב אלקין: עמיהוד בהט: 1.75.
זאב אלקין: מדובר על הבדל של שעתיים מול שלוש שעות, במצטבר.
זאב אלקין: המשרד גם נותן סיוע בהשלמת בגרויות למספר קבוצות של תלמידים.
זאב אלקין: אנחנו שותפים בפרויקט הלאומי האתיופי, כחלק מהתקציב שהממשלה נותנת.
זאב אלקין: אומנם, אני יודע שפורסם שהממשלה לא עמדה בהתחייבותה.
זאב אלקין: דנה גורדון: אתמול דיברו על כך.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: אתמול אמרו שוב, אבל במסגרת מועצת הפרויקט הלאומי שהיתה בשבוע שעבר, דווח על כך שההסכם נחתם כבר, משרד הקליטה מייצג את הממשלה, והכסף עבר.
זאב אלקין: מכל מקום, אנחנו שותפים למהלך, והוא מהלך שמכוון כולו לבגרויות.
זאב אלקין: אנחנו, בתיאום וביוזמה של משרד החינוך – מכיוון שהפרויקט הלאומי כולו עוסק בתחום החינוך והנוער – כיוונו את הדברים.
זאב אלקין: על רקע היותה של תוכנית מאוד רחבה ליוצאי אתיופיה בגיל הרך, אנחנו כיוונו את המהלך של הפרויקט דווקא לכיתות בחטיבות הביניים ולחטיבות העליונות, מכוון לבחינות הבגרות ולנוער בסיכון.
זאב אלקין: למעלה מ- 4,000 בני נוער משתתפים כבר היום במהלך הזה.
זאב אלקין: לאה בטבבו: משרד החינוך לא העביר שום תקציב לגבי הפרויקט הלאומי.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: ברגע זה דיווחתי שהממשלה התחייבה ל- 9 מיליון שקל.
זאב אלקין: לאה בטבבו: התחייבה אבל עדיין לא העבירה.
עמיהוד בהט: משרד החינוך ומשרד האוצר העבירו את הכספים למשרד הקליטה – שהוא המרכז את הנושא, ונאמר לנו בשבוע שעבר מהוועד המנהל שהממשלה כבר חתמה על החוזה.
עמיהוד בהט: אני מניח שהכסף יועבר בימים הקרובים, אחרי התנהלות מאוד מאוד ארוכה.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: ברגע שיושבת-ראש חדשה תיכנס לתפקיד, לא תהיה בעיה והכסף יועבר.
עמיהוד בהט: כל הבעיה היתה בעיה ארגונית.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: זה לא מענייננו.
עמיהוד בהט: את כל זה ציינתי רק כדי לומר שאנחנו שותפים למהלך הזה של הכנה לבגרות בקרב יוצאי אתיופיה.
עמיהוד בהט: יש גם תוכניות פרטניות, כמו כיתות אומ"ץ ומב"ר – שמשתתפים בהן מספרים ניכרים של תלמידים עולים.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: כל זה מעבר לאותן שלוש שעות.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: כן.
עמיהוד בהט: ישנם פרויקטים של הזדמנות ראשונה ושנייה, שאנחנו שותפים להם; יש פרויקט "אופק" שהג'וינט מפעיל ואנחנו בשותפות אתו, כלומר יש תוכניות כאלה ואחרות שעוסקות בנוער, ולאו דווקא כולו יוצאי אתיופיה אלא יוצאי קווקז ואחרים.
עמיהוד בהט: חלקן של התוכניות נמדד והוערך – אם זה על-ידי ברוקדייל ואם על-ידי אחרים - וישנו שיפור מאוד משמעותי.
עמיהוד בהט: לדוגמה, אצל יוצאי קווקז יש בשנים האחרונות עלייה מאוד משמעותית בכל הקטע הלימודי.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: האם יש לכם מסמך כתוב שמתאר את מיפוי הפרויקטים?
עמיהוד בהט: למשל, בתחום הזה של עזרה לילדי אתיופיה.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: אני קורא כעת מתוך מסמך הרבה יותר רחב, אבל אני אעביר ליושב-ראש את ההתייחסות הזאת בצורה מסודרת.
עמיהוד בהט: אני יודע שקיימות גם תוכניות מחוץ למערכת הפורמלית, כמו למשל בתחום קידום נוער שמפעיל את תוכנית הילה, ואני מניח שאם זה יעלה על סדר-היום, אנשי קידום נוער יוכלו לפרט בעניין של הבגרויות וההכנה לבגרות בקרב נוער שלא לומד באופן פורמלי.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: נוער שנשר בצורה כזאת או אחרת מהמערכת.
עמיהוד בהט: זה כנראה יהיה הנושא הבא שנדבר עליו – נשירה בקרב הנוער.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: זה פחות או יותר לגבי הסיוע.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: עוד שאלת הבהרה בעניין הסיוע.
עמיהוד בהט: אתה כרגע סקרת את רוב הפרויקטים שמיועדים לילדים עולים מאתיופיה וקווקז.
עמיהוד בהט: האם יש פרויקטים שקשורים לארצות הרווחה?
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: בנושא של כיתות מב"ר וכיתות אומ"ץ יש גם תלמידים יוצאי מדינות אחרות.
עמיהוד בהט: אני חושב שגם בתוכנית "פלא", שאנחנו עושים בשיתוף עם משרד הקליטה והחברה למתנ"סים, יש התייחסויות לקבוצות אחרות – בין אם מדובר בחבר העמים ובין בצרפת – אבל אין לי פה את הפילוח המדויק.
עמיהוד בהט: מכל מקום, מדובר על תקציב גדול מאוד לתוכנית "פלא" של למעלה מ- 10 מיליון שקל, ומדובר על החטיבה העליונה.
עמיהוד בהט: תוכנית "פלא" שאנחנו מפעילים בחטיבה הצעירה מיועדת ליוצאי אתיופיה, וזה רק עבור בית-ספר יסודי.
זאב אלקין: הזכאות לשעות היא אותה זכאות מגיל 12 ומעלה?
זאב אלקין: הזכאות לשעות בחטיבה העליונה היא במשך של בין שלוש לארבע שנים.
זאב אלקין: אלי זרחין: י"א-י"ב בלבד.
זאב אלקין: לא כיתה י'.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: מה שאודי הציג לנו כאן זה משהו אחר.
זאב אלקין: אלי זרחין: יש שעה תוספת בכיתות י"א-י"ב – עד שלוש שנים בארץ.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: כל תלמיד בחטיבות הביניים מקבל את שעות העזר שלו על-פי הסולם של חטיבות הביניים.
זאב אלקין: כל תלמיד בחטיבה העליונה מקבל החל מהרגע שהוא נוחת בארץ, במשך שבין שלוש לארבע שנים- וזה כולל את כולם.
זאב אלקין: השעה הנוספת קיימת בדרך כלל באופן טבעי רק בכיתות י"א-י"ב לכולם, מכיוון שבכיתה י' לא נבחנים בשלוש בחינות וגם לא מומלץ – אני חושב אפילו שאסור.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: היא קיימת לכולם עד כמה זמן שהות בארץ, או מאיזה גיל?
זאב אלקין: עמיהוד בהט: בין שלוש לארבע שנים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: תלמיד שעלה ארצה בחטיבת ביניים, לרוב כשהוא יגיע לשלב הבגרות – אין לו כבר דבר.
זאב אלקין: עמיהוד בהט: לא יקבל.
זאב אלקין: קריאה: חוץ מההקלות.
זאב אלקין: עד כמה שאני מבין – תקן אותי אם אני טועה – יש הבדל בין הזכאות להקלות והתאמות במבחן עצמו, לבין הזכאות לעזרה של השעות.
עמיהוד בהט: אתה לא טועה.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אנחנו כרגע מדברים על הזכאות של עזרה בשעות - כשאתה מציין שזה מוגבל בין שלוש לארבע שנים.
עמיהוד בהט: האם יש כלל מתי מדובר על שלוש שנים ומתי על ארבע שנים?
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: לא.
עמיהוד בהט: זה בתאריך מסוים.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: כלומר, שלוש שנים וחצי בממוצע.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: הנוהל כותב: מי שעלה ארצה עד 1 בספטמבר.
עמיהוד בהט: רימה גלקין: אני חושבת שצריך לעשות פה הבחנה בין חטיבת ביניים לחטיבה עליונה.
עמיהוד בהט: מבחינת חטיבת ביניים, אני חושבת שאנחנו פחות או יותר מכוסים כי יש את תוכנית "שעל" – שאודי בהט מפעיל- שנותנת מענה לילדים שעלו ארצה משנת 1997 וטרם השלימו את רכישת השפה.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: אנחנו מדברים על נושא הבגרויות.
עמיהוד בהט: רימה גלקין: הבגרות לא מתחילה בכיתה י"א-י"ב.
עמיהוד בהט: הבגרות מתחילה בכיתה ז'.
עמיהוד בהט: הקושי שיש לנו בחטיבה העליונה הוא הפער בין הגדרת התלמיד כעולה חדש או ותיק, לבין הסיוע שניתן לו.
עמיהוד בהט: ילד עולה חדש מקבל שעות תגבור עד שלוש שנים בארץ.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: שלוש וחצי שנים.
עמיהוד בהט: רימה גלקין: בשלוש שנים הראשונות מגיע לילד גם בחינות מותאמות וגם סיוע במתן שיעורי עזר.
עמיהוד בהט: בשנתיים- שלוש שנים הבאות עדיין יש לילד זכות לגשת למבחני בגרות מותאמים, אבל אין עבורו שעה.
עמיהוד בהט: מדוע דווקא היום נתקלנו בקושי הזה?
עמיהוד בהט: כל עוד היתה עלייה מסיבית, יכולנו לצרף את החדשים והוותיקים, ונתנו שיעורי תגבור לכולם.
עמיהוד בהט: היום בעצם במערכת – לפחות במקום שממנו אני באה – אין אף ילד עולה חדש.
עמיהוד בהט: יש ילדים עולים ותיקים שעבורם בעצם אין שום שעה, ופה יש קושי וילדים הופכים להיות תלויים במערכת.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: כל מילה שד"ר רימה גלקין אמרה עכשיו היא מדויקת.
עמיהוד בהט: רימה גלקין: אם בית-ספר נלחם על חמישה-שישה ילדים ומחפש משאבים על חשבון ילדים אחרים – פה אני חושבת שחייב להיות תיקון כי מדובר באותה שאלה שאנחנו מעלים כבר כמה שנים.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אנחנו עדיין לא פותחים בדיון.
עמיהוד בהט: אנחנו כרגע רק מנסים לצלם את תמונת המצב, וזאת תמונת המצב שעולה כרגע.
עמיהוד בהט: האם אותו כלל חל גם על עולי אתיופיה – של עד ארבע שנים?
עמיהוד בהט: זכאות עולי אתיופיה היא מ- 91', לכל הרצף.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: שם זה נשאר לכל הרצף.
עמיהוד בהט: שם, הפער הזה בין הזכאות להתאמות לזכאות לשעות – לא קיים.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: להיפך.
עמיהוד בהט: אפילו הזכאות לשעות היא יותר גבוהה.
עמיהוד בהט: בשנת 91' היתה עלייה גדולה במסגרת מבצע שלמה, אנחנו לא הזזנו אותה ולא הקפצנו אותה קדימה, כלומר בעניין הזה זה על כל הרצף- כמובן, לעולים בפועל, לא לילידי הארץ.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: כדי לסכם את השלב הזה של הדיון – מה שהוגדר כעולה ותיק בהגדרות החדשות, זאת פחות או יותר הקטגוריה שלא מקבלת שעות עזר – פלוס-מינוס.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: זה יותר בשנתיים האחרונות – בהכללה.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: כשמגיעים לבחינות בגרות אמיתיות – י"א-י"ב, שעות עזר אזלו.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: אם הוא עלה בכיתה ז' או ח'.
עמיהוד בהט: אוכלוסייה ותיקה.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: ותיקה במושגים של משרד החינוך, לא ככלל.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: מי שעלה בשנתיים-שלוש הראשונות בהיותו בגיל 12, בגיל 17 כבר לא נמצא במצב של מתן שעות עזר.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: שלא לדבר על אלה שעלו לפני גיל 12.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: אני חושב שכל נושא הישיבה זה שקר מוחלט לוועדת הקליטה הנכבדה מלפני שלוש שנים, כשחברת הכנסת רונית תירוש היתה אז מנכ"לית – ואני אצטט מאוחר יותר.
עמיהוד בהט: גב' רימה גלקין צודקת, קיימת בעיה.
עמיהוד בהט: הפתרון שהיה במשך 50 שנה במדינה – שעיתון "מעריב" התערב – שעולים נבחנים במקצועות רבי-מלל בעברית בעל-פה.
עמיהוד בהט: כל זה קשור.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אלי, אנחנו כרגע בהצגת תמונת המצב.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: אני טוען שאי-אפשר להפריד בין זה לזה.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: ברור שאי-אפשר, לכן אנחנו מקיימים את הדיון באותה ישיבה, אבל הוא כרגע דיבר על מערך הכנות ועזר.
עמיהוד בהט: לפני שקטעתי את דבריו, הוא עמד לעבור לנושא הבחינות, ואני מניח שהוא יתייחס לנושא, ואז נקיים על כך דיון.
עמיהוד בהט: אלי זרחין: אדוני היושב-ראש, נקודה נוספת שחשוב לקחת בחשבון.
עמיהוד בהט: בניגוד לשעה ראשונה, שבית-ספר מקבל 50% באוגוסט, ו- 50% נוספים בנובמבר – ללא ביקורת – מה שקורה הוא שאת השעה השנייה בית-הספר לא מקבל אוטומטית.
עמיהוד בהט: בית-הספר חייב לדווח בחודש דצמבר שאותם ילדים אכן נבחנים בשלוש בחינות בגרות; בית-הספר יקבל בינואר-פברואר 50%, ורק כאשר הם באמת נבחנים הוא מקבל 50% נוספים.
עמיהוד בהט: מה שקורה בפועל – לי לא ידוע כמעט בכלל על מקרים שבית-ספר נתן לילדים עולים זכאים ב- י"א-י"ב את השעה הנוספת, משום שאין אצלו את הכסף.
עמיהוד בהט: אם בית-ספר מוכן לקחת על עצמו אחריות – הוא נותן.
עמיהוד בהט: ברוב המקרים – מניסיון בשטח – ילד לא מקבל שעה שנייה, ואנחנו אחראים על מה שנאמר.
עמיהוד בהט: יש דוגמאות רבות של בתי-ספר עם עולים חדשים שלא מקבלים שעתיים בשבוע.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אני מניח שיש לאודי בהט סטטיסטיקה.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: זה עובר באופן אוטומטי דרך המחשב.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: האם אי-אפשר לבדוק את זה?
עמיהוד בהט: יש X ילדים שהם זכאים, כשאתה יודע מהו ה- X הזה פחות או יותר כי מדווחים לך בכל מקרה גם על השעה הראשונה.
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: לא מדווחים.
עמיהוד בהט: כל תלמיד שהוא עולה – בהגדרה – מקבל את השעה הזאת באמצעות המחשב.
עמיהוד בהט: זה כלל לא עובר דרכי.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: ואין לך דרך לדעת?
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: אני יכול לבדוק.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אנחנו נבקש לבדוק מה הזיקה בכיתות י"א-י"ב, שאלה הכיתות המועדות לפורענות מבחינה זאת, כמה תלמידים מקבלים שעה אחת - הרי הזכאות היא אותה זכאות – וכמה מתוכם מקבלים את השעה השנייה, וזה יתן מענה לטענה שהושמעה כאן.
עמיהוד בהט: אם המספרים הם קרובים – אזי הטענה היא לא נכונה.
עמיהוד בהט: אני מניח שלא כולם, הרי יש ילדים שלא ניגשים לבחינות בגרות או לא כולם ניגשים לשלוש בחינות.
עמיהוד בהט: בגדול, אם נראה שהמספרים הם קרובים, אזי המצב הוא בסדר; אם נראה שיש פער גדול מאוד במספרים, זה אומר שיכול להיות שלא מנצלים את השעות עד תום, ואז השאלה היא למה.
עמיהוד בהט: האם תוכל לבדוק זאת למחר?
עמיהוד בהט: עמיהוד בהט: אשתדל.
עמיהוד בהט: היו"ר זאב אלקין: אם תוכל, כדי שזה ייכנס לקטע הזה של הדיון – מצוין.
עמיהוד בהט: אם לא – נחזור לזה.
רימה גלקין: הבהרה – אני חושבת שפה, להבדיל מנושא האולפן, כן ניתן לחשוב על הקמת מרכזי למידה ישוביים או אזוריים.
רימה גלקין: היו"ר זאב אלקין: אנחנו עדיין לא בשלב הפתרונות.
רימה גלקין: אנחנו כרגע רוצים לשמוע את תמונת המצב, אחר-כך נגיע לדיון מה יכולים להיות הפתרונות.
רימה גלקין: עמיהוד בהט: מר בן-שמחון, שהוא איש אגף הבחינות, יפרט בנושא הבחינות.
רימה גלקין: ידידיה בן-שמחון: יש לנו מערכת שלמה של התאמות שאנחנו נותנים לעולים חדשים.
רימה גלקין: אנחנו מגדירים עולים בשתי צורות: עולה ותיק, ועולה חדש.
רימה גלקין: מטבע הדברים, לגבי עולה חדש אני יכול לסקור מערכת שלמה של תוספת של עד 15 נקודות למבחנים שונים, ואילו עולה ותיק – יש לו זכות לבחינה מיוחדת לעולה חדש, ואם הוא מעדיף להיבחן בשאלון רגיל, נותנים לו חמש או עשר נקודות, תלוי באיזה מבחן.
רימה גלקין: ההגדרה שלנו לעולה ותיק היא: מי שהוגדר על-ידי משרד הפנים כעולה והתחיל לימודיו בישראל לאחר שמלאו לו 12 שנים.
רימה גלקין: אלי זרחין: מי שעלה ארצה אחרי גיל 12.
רימה גלקין: קריאה: התחיל את לימודיו.
רימה גלקין: אלי זרחין: זה לא מה שכתוב בחוזר.
רימה גלקין: מי שעלה ארצה.
רימה גלקין: ידידיה בן-שמחון: החוזר נמצא בידי, הוא מנובמבר 2003.
רימה גלקין: היו"ר זאב אלקין: מודדים על-פי הכניסה של הילד למערכת החינוך, או על-פי תאריך העלייה?
רימה גלקין: ידידיה בן-שמחון: מתאריך כניסתו לבית-הספר.
זאב אלקין: בגדול, מי שעלה בקיץ – מרוויח את הפער הזה של כמה חודשים, שאולי מאפשר לו לקבל שדרוג להגדרה הזאת.
זאב אלקין: הרי זאת המשמעות המעשית.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: יש גם אפשרות לפנות לוועדת חריגים.
זאב אלקין: אלי זרחין: השנה היא לא אישרה אף בקשה.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: מי שלא מסתפק בתשובה של ועדת חריגים – יכול לפנות לוועדת ערעורים עליונה.
זאב אלקין: מהניסיון שלי - הם מאוד נדיבים וגמישים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: מה הנימוק שיכול להצדיק?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אם חסר חודש לכיוון זה או אחר, מתגמשים אתו.
זאב אלקין: במרווחים של חודשים ספורים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: האם קיימת סטטיסטיקה כמה פניות היו לוועדת חריגים, וכמה נענו בחיוב?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: בידי אין נתונים.
זאב אלקין: אפשר להשיג זאת.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: האם תוכלו להמציא זאת למחר?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אני מקווה שנוכל לעשות את זה.
זאב אלקין: לגבי עולים מאתיופיה, מכיתה א' עד כיתה ט' – התלמיד עדיין נחשב עולה ותיק, בניגוד לעולים חדשים אחרים, וחלות עליו כל ההתאמות שנותנים לעולים ותיקים.
זאב אלקין: במקצועות החובה – למעט מתמטיקה ואנגלית – לעולה ותיק יש שאלון מיוחד לעולה, ללא תוספת ניקוד, ואם הוא מעדיף לענות על שאלון רגיל, הוא מקבל עשר נקודות נוספות.
זאב אלקין: בדקתי את נושא האתיופים לגבי 2003-2004 – במה הם העדיפו להיבחן.
זאב אלקין: ב-2003 וב-2004, הרוב המכריע מתוכם – 70% - העדיפו להיבחן בשאלון הרגיל ולקבל בונוס של עשר נקודות.
זאב אלקין: מה קורה לגבי עולים מארצות רווחה?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: בדקתי לגבי עולי אתיופיה.
זאב אלקין: אלי זרחין: אדוני היושב-ראש, יש כאן נקודה מאוד חשובה.
זאב אלקין: השאלונים האלה הם שונים.
זאב אלקין: אם לא מכינים ילד לשאלון עולים – הוא לא יכול ללמוד בתור עולה ותיק ולענות על שאלון לעולים.
זאב אלקין: ברוב בתי-הספר אין הכנה לשאלון עולים, ואז ילד לא יכול להיבחן גם אם הוא רוצה.
זאב אלקין: מדובר על שאלון אחר.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: אתה כרגע לא מצלם תמונת מצב, אתה מסביר.
זאב אלקין: אנחנו נגיע לכך, תתאזר בסבלנות.
זאב אלקין: נאפשר למשרד החינוך להציג את התורה שלהם, אני מניח שהם גם ינסו להסביר עד כמה שניתן כדי שנבין – למי מאתנו שפחות בקי בתחום – ואז נגיע לדיון.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: לגבי עולה חדש, מקצועות החובה הם: היסטוריה, אזרחות, ספרות, תנ"ך, וכדומה.
זאב אלקין: דנה גורדון: אלה מקצועות עתירי-מלל.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: לא.
זאב אלקין: אלה מקצועות החובה.
זאב אלקין: אם אני מבין נכון, החלוקה לעתירי-מלל ולדלי-מלל היא לגבי מקצועות הבחירה.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: נכון.
זאב אלקין: עולה חדש מקבל שאלון מיוחד לעולה, פלוס חמש נקודות.
זאב אלקין: אם הוא מעדיף לענות על השאלון הרגיל – הוא יקבל 15 נקודות.
זאב אלקין: במתמטיקה, העולה הוותיק יקבל שאלון רגיל ללא תוספת ציון, ויש לו אפשרות לקבל שאלון מתורגם לאמהרית או לרוסית.
זאב אלקין: בשאלון רגיל, עולה חדש יקבל עשר נקודות לציון הבחינה.
זאב אלקין: באנגלית, בקטעי התרגום בבחינה ניתן לתרגם לשפת האם, אין חובה לתרגם לעברית.
זאב אלקין: לגבי עולה חדש, בקטע התרגום בבחינה ניתן גם כן לתרגם לשפת האם.
זאב אלקין: מה ההבדל בין חדש לוותיק?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אין הבדל.
זאב אלקין: זאת אומרת שכל העולים – גם חדשים וגם ותיקים – בבחינה באנגלית רשאים לתרגם את זה, ובכל מקרה אין בונוס.
זאב אלקין: באנגלית אין בונוסים.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: לא.
זאב אלקין: במקצועות הבחירה עתירי-המלל – השאלונים הם אך ורק רגילים; מוסיפים להם עשר נקודות לגבי עולה ותיק.
זאב אלקין: לגבי עולה חדש, במקצועות האלה, עתירי המלל, יש אפשרות להיבחן בעל-פה, ללא תוספת ניקוד, או להיבחן בשאלון רגיל ולקבל 15 נקודות על ציון הבחינה.
זאב אלקין: כלומר, עולה ותיק מקבל עשר נקודות; עולה חדש – אם הוא בוחר שאלון רגיל ולא בחינה בעל-פה - הוא מקבל 15 נקודות.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: במקצועות הבחירה דלי המלל, כמו: כימיה, פיסיקה, ביולוגיה, וכו', לעולה ותיק יש שאלון רגיל, ללא תוספת ציון; לעולה חדש – שאלון רגיל פלוס עשר נקודות לציון הבחינה.
זאב אלקין: עוד אציין, שכל התלמידים שהחלו את לימודיהם בארץ בכיתה י', וטרם מלאו להם 15 שנה– רשאי בית ספרם לפנות לוועדת חריגים ולבקש לקבל אישור להקלות עבור עולה חדש.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: כלומר, תלמיד שהחל ללמוד בכיתה י', אבל בגלל שאולי הוא רץ יותר מהר בארץ מוצאו מבחינת השנים, ולא הגיע לגיל 15 – יכול לפנות לוועדת חריגים.
זאב אלקין: האם כאן יש סטטיסטיקה כמה פנו וכמה קיבלו?
זאב אלקין: אני מסופק אם קיימת.
זאב אלקין: אני אבדוק זאת.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: יחד עם אותה בקשה.
זאב אלקין: מדובר באותה ועדת חריגים, נכון?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: כן.
זאב אלקין: חשוב גם לציין, שעולה חדש או ותיק, זכאי לתוספת זמן של 15 דקות על כל שעת בחינה, כלומר 25% תוספת על הבחינה כולה.
זאב אלקין: זה מה שנקבע לגבי עולים חדשים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: לפני שנגיע לדיון, יש לי כמה שאלות הבהרה לגבי התמונה שהצגתם – שאלות בשני כיוונים.
זאב אלקין: הכיוון האחד – אני מניח שיש רציונל מאחורי כל החלטה, ואתם לא בחרתם להציג אותו, כך שאם אתם יכולים קצת להוסיף.
זאב אלקין: למה למשל ההגדרה של שעות עזר היא בין שלוש לארבע שנים, ולא יותר, ולגבי עולי אתיופיה מדובר במספר אחר לגמרי?
זאב אלקין: למה להתחיל מגיל 12 ולא מגיל 10 או מגיל 8?
זאב אלקין: אני מניח שהתקיימו דיונים מעמיקים במשרד החינוך לפני שנפלה החלטה, וישנם נימוקים לקביעות הללו.
זאב אלקין: בנושא הבחינות, למה פעם היו בחינות בעל-פה, והיום זה רק בקבוצה קטנה מאוד של מקצועות?
זאב אלקין: אם אני זוכר נכון, זה רק במקצועות רבי-מלל, ורק לעולה חדש שמורה האופציה הזאת.
זאב אלקין: מה היתה הסיבה לכך שהיה פעם מסלול שהיה הרבה יותר רחב, ומשרד החינוך שינה את גישתו?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: זה לא היה.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: בחוזר של 91' זה היה.
זאב אלקין: אלי זרחין: אדוני, בבקשה, הכנתי כאן את כל חוזרי המנכ"ל.
זאב אלקין: החוזר שהמצאת עכשיו הוא מנוגד לחוק, כי הוא מנוגד לחוזר מנכ"ל שלא בוטל.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: שוב, אני מניח שכאשר זנחו את הדרך של בחינה בעל-פה, היה היגיון שעמד מאחורי זה, או איזשהו מחקר.
זאב אלקין: אחר-כך נסכים, לא נסכים, ננהל על כך דיון, אבל לפני שנתווכח צריכים להבין מה ההיגיון שעמד מאחורי ההחלטות האלה.
זאב אלקין: זה כיוון אחד של שאלות הבהרה, אני מניח שזה בעיקר לאגף הבחינות.
זאב אלקין: כיוון נוסף של שאלת הבהרה – אני מודה ומתוודה ששאלתי אותה אתמול בשיחה פרטית שהיתה לנו עם אודי בהט – מה קורה בבחינות שהן לא בחינות בגרות.
זאב אלקין: האם יש משהו מוגדר בעניין הזה מטעם מדיניות המשרד?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: מדרך הטבע, במקצועות שהם דלי-מלל, כמו: כימיה, פיסיקה, ביולוגיה, איך אפשר לבחון בחינה בעל-פה?
זאב אלקין: הרי יש שם הרבה חישובים.
זאב אלקין: אלי זרחין: ביולוגיה זה מקצוע רב-מלל, סליחה.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: יש הרבה חישובים.
זאב אלקין: כשאנחנו נותנים לתלמידים בחינה במקצועות רבי-מלל – ההנחה שכושר ההתבטאות של עולה חדש נמוך יותר, דל יותר, בכתב, אזי נותנים לו אפשרות להביע את עצמו בעל-פה.
זאב אלקין: כשיש דיאלוג בין הבוחן לבין הנבחן, נוצרת עזרה מסוימת, או לפחות עידוד אפילו במבט, עזרה במציאת מילה חסרה.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: אסביר מדוע אני שואל.
זאב אלקין: יכול להיות שהתקדמנו והחכמנו, אבל בחוזר של אותו משרד שאתה מייצג כאן, בשנת 91' – שפעל, דרך אגב, בכל התקופה של העלייה הגדולה, עד 98' – היה מצב שגם במתמטיקה וגם במקצועות דלי-מלל היתה לא רק אפשרות להיבחן בעל-פה, אלא עד כמה שאני מבין היתה גם אפשרות להיבחן בשפת המוצא.
זאב אלקין: אני מניח שכאשר זה היה המצב, מישהו חשב על כך.
זאב אלקין: יכול להיות שאחר-כך מישהו חשב יותר טוב והחליט לבטל את המצב הקודם, ולעבר למצב חדש – אני לא שולל את זה, אני רק מנסה להבין את ההיגיון שהיה במעבר הזה.
זאב אלקין: אתה כרגע אומר שזה בלתי אפשרי, אני אומר:
זאב אלקין: משרד החינוך במשך שבע שנים הפעיל את זה.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אני מסופק אם בפועל היה משהו בצורה נרחבת.
זאב אלקין: אלי זרחין: זה היה.
זאב אלקין: בבית-ספר עשינו בחינות בצורה כזאת – גם בפיסיקה, גם בביולוגיה, גם בכימיה וגם במחשבים.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: אם אלי היה שואל את זה, או אני הייתי שואל את זה – זה בסדר, אנחנו לא מבינים הרבה בעניין, אבל היות וישבו אנשים באגף הבחינות וזאת היתה המציאות שהתקיימה רוב תקופת העלייה הגדולה – חלק גדול מאוד מהתלמידים העולים, במיוחד אלה שמגדירים אותם היום כעולים חדשים - עברו בדיוק במסננת הזאת.
זאב אלקין: כשביטלו את זה, מדוע עשו זאת?
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אני לא יודע, לא הייתי במשרד בשנת 91'.
זאב אלקין: היו"ר זאב אלקין: ביטלו את זה בשנת 98'.
זאב אלקין: במשך שבע שנים זה התקיים.
זאב אלקין: ידידיה בן-שמחון: אין לי תשובה, אני אתן תשובה מחר.