GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: זה אחד הדברים שאני רוצה להבין וללמוד.
ננסי ברנדס: יש לי את הכתבה המתורגמת לעברית, שהוא הוציא בעיתונות ברומניה.
ננסי ברנדס: אם אתם רוצים אתם יכולים לקרוא – זה הופיע בארבעה עיתונים מרכזיים בבוקרשט.
ננסי ברנדס: יש לי את כל הכתבה, את כל מה שהוא חושב.
קולט אביטל: אני אשמח אם תתנו לנו את זה.
קולט אביטל: מר פינקו, בבקשה.
יצחק פינקו: אני רוצה להתחיל מכך, שגם ננסי וגם מירל לא חושדים בי שאני לא חבר שלהם או שיש לי משהו נגדם.
יצחק פינקו: שום דבר.
יצחק פינקו: אני מעריך אותם מאוד, ואנחנו שיתפנו פעולה בנושא האומנותי הרבה שנים.
יצחק פינקו: כמו שנאמר כאן, יכול מאוד להיות שהוא נפל קורבן, אבל הוא נפל קורבן בידיעה ברורה.
יצחק פינקו: היום קיים באירופה ארגון גדול, ענק, של מכחישי השואה – ואלה דברים שאנחנו חקרנו – שממומן בכסף רב, ויכול להיות שיש לזה גם קשר עם האיסלם.
יצחק פינקו: הם מחפשים אנשים בעלי שם עולמי, אם זה באומנות ואם זה במישורים אחרים, על מנת לכתוב את המאמרים האלה.
קולט אביטל: אז אתה מוכל לקבל את ההנחה, שאולי הוא נפל קורבן לזה?
יצחק פינקו: באו אליו, והציעו לו כסף.
יצחק פינקו: הוא אפילו לא כתב את זה.
ננסי ברנדס: בדיוק.
יצחק פינקו: כתבו לו והוא חתם.
קולט אביטל: עד כאן אני רואה שאתם מסכימים.
יצחק פינקו: הוא חתם על זה.
יצחק פינקו: זה מספיק, הוא לא צריך לכתוב.
יצחק פינקו: הוא חתם על זה, הוא לקח על זה אחריות והוא לא יורד מזה.
יצחק פינקו: אני אגיד לכם למה – כי אם הוא יירד מזה, חייו בסכנה.
יצחק פינקו: אתם מבינים את זה, או לא?
יצחק פינקו: הוא צריך להחזיר את הכסף.
יצחק פינקו: אין לנו שום בעיה איתם.
יצחק פינקו: יש אנשים אצלנו, מה לעשות, שבעד בצע כסף - - - אבל לא זאת הבעיה.
יצחק פינקו: הבעיה היא שהאדם הזה הוא אנטישמי מוכר על ידי יד-ושם - - -
קולט אביטל: סליחה, אנחנו קבלנו חומר גם מיד-ושם, לפיו הוא חזר בו.
קולט אביטל: הוא היה ביד-ושם וחזר בו.
סמירטה גרוסמן: מה זה משנה?
קולט אביטל: אני מצטערת, אני אומרת לך מה יד-ושם אמרו קודם, ומה יד-ושם אומרים היום.
קולט אביטל: יד-ושם אמרו שהם קיבלו את ההתנצלות שלו.
קולט אביטל: הם אמרו שהוא בא והתנצל באופן רשמי.
קולט אביטל: סליחה, אני מצטטת את יד-ושם.
יצחק פינקו: סליחה, אני עוד מעט מסיים.
יצחק פינקו: האדם הזה, אם הוא אנטישמי, אין לו מה לחפש פה.
יצחק פינקו: אנחנו, כדור השני, אם לא ניקח את הדגל של הזיכרון - - - הוא חילל את כבודם של הניספים בשואה.
קולט אביטל: או-קיי, מה אתה מציע?
יצחק פינקו: אני מציע עכשיו לנתק כל קשר איתו, אפילו עד כדי גירוש מיידי מהארץ.
יצחק פינקו: עד שהוא לא יתנצל שם, ולא יתנתק מהמפלגה הפאשיסטית, אין לו מה לחפש בארץ.
יצחק פינקו: עם כל הכבוד לידידיי.
קולט אביטל: שמענו אותך, תודה.
קולט אביטל: זה אפילו בפרוטוקול.
קולט אביטל: אדוני, הערה קצרה, אנחנו מתקרבים לסוף.
אריה קופרשמידט: לצערנו הרב, מדינת ישראל לא מבינה למה יש אנטישמיות ולמה מזלזלים בנו.
אריה קופרשמידט: הרי אנחנו לוקחים אנטישמי, מביאים אותו ארצה ומעמידים לרשותו אולמות.
אריה קופרשמידט: אחר כך אנחנו שואלים למה הם לא עושים את זה, למה הם לא נלחמים נגד האנטישמיות.
אריה קופרשמידט: הרי מזלזלים בנו.
אריה קופרשמידט: אדם שכתב שהיטלר חתם על הסכם עם ההסתדרות הציונית לפיו הוא יהרוג חלק מהיהודים תמורת כסף שישולם להם – בתור ניצול שואה, מישהו יכול לקבל התנצלות בשמי?
קולט אביטל: את כל זה שמענו.
קולט אביטל: תראו, זאת ועדה של הכנסת, ואני לא רואה את עצמי בתור שופט.
קולט אביטל: אני רואה את עצמי בסך הכל כחברת כנסת שמנסה לייצג את אלה ששלחו אותי לכנסת, וגם כמה ערכים שירשתי מהוריי ומאחרים.
קולט אביטל: אני חושבת שמה שאני שומעת פה מוסכם גם עליכם וגם על ננסי ברנדס – שאם זמפיר היום אכן אנטישמי, אין מקום להביא אותו לארץ.
קולט אביטל: האם אני יכולה להגיד שזה מוסכם על כל הצדדים?
קולט אביטל: מה שנשאר כאן אצלי כסימן שאלה, כאדם שאוהב לקבל החלטות רק אחרי שהוא רואה מסמכים, אני רוצה להיות מסוגלת להבין איפה הוא התנצל, איפה הוא לא התנצל, מה הוא כתב ומה הוא לא כתב – אשמח אם תוכלו להעביר אליי את החומר, את הכתבות ואת המאמרים.
קולט אביטל: אני לא מקבלת על עצמי תפקיד של חריצת דין.
קולט אביטל: הדבר היחידי שאני רוצה להגיד, ואני חושבת שזה נכון גם בשמך, שבמדינה יש מספיק תרבות ומספיק אומנים נפלאים, ואנחנו שומרים לפחות על ערכים מסויימים – ודאי על כבודו של עמנו – ואין שום סיבה להביא לארץ אנשים אנטישמים, אם יוכח כי אכן כך הוא.
קולט אביטל: זה מה שאני רוצה להציע, אם זה מקובל עליכם.
קולט אביטל: כרגע סיכמתי, אבל אני מצטערת ומתנצלת, מיכה, על כך שלא שמתי לב.
קולט אביטל: לפני שאני מסכמת, רשות הדיבור לנציג משרד החינוך והתרבות, מיכה ינון.
מיכה ינון: אני לא רוצה להיכנס למחלוקת הזאת, ששהיא מחלוקת לשם שמיים, אני מקווה, ולא לרווחים.
מיכה ינון: אבל הבעיה בסופו של דבר היא בינינו לבין משרד הפנים.
מיכה ינון: משרד הפנים פונה אלינו, ולכן כנראה גם הוזמנו לכאן, כדי לשאול אותנו אם האיש שמבקש אשרה – או האמרגן, או המשרד או התזמורת שפונה – הוא אומן.
מיכה ינון: אין לנו את הכלים לבדוק מהן עמדותיו.
מיכה ינון: במקרה, על זמפיר היה כתוב בעיתונים.
מיכה ינון: אז במקרה ידעו וביקשו, ואז העבירו לנו - - -
קולט אביטל: כולנו מסכימים שהוא אומן, כולנו מסכימים אפילו שהוא גדול.
סמירטה גרוסמן: נכון, אומן גדול.
מיכה ינון: השאלה היא, מהי המסקנה המעשית מהדיון הזה להבא.
קולט אביטל: המסקנה המעשית עליה אני רוצה להמליץ בתור ועדת העליה, הקליטה והתפוצות היא, שאם וכאשר יוכח שאומן – גדול ככל שיהיה – נמנה על המשפחה האנטישמית, לא נאפשר לו הופעות בארץ.
סמירטה גרוסמן: נכון.
חיים כץ: לא נאפשר לו להיכנס לארץ.
קולט אביטל: להיכנס לארץ זה לא משרד החינוך.
מיכה ינון: הם מבקשים מאיתנו אישור על כך שאדם הוא אומן.
קולט אביטל: אני לא מנהלת את משרד החינוך והתרבות, ולא את הסטנדרטים שלכם.
קולט אביטל: אתם מתבקשים להגיד אם אדם הוא אומן או לא.
קולט אביטל: לא היינו מתכנסים כאן אם לא היה מדובר באומן, שכולנו חושבים שהוא אומן ראוי.
קולט אביטל: אנחנו רק רוצים להמליץ לממשלה, שכאשר מוכח וידוע שאדם הוא אנטישמי, שלא נשתף פעולה ולא נאפשר את הופעותיו פה.
מיכה ינון: זה כבר שייך בעצם למשרד הפנים.
קולט אביטל: כן, בסדר.
קולט אביטל: אחרון חביב, נציג יד-ושם.
רוברט רוזט: אני רק רוצה להבהיר בשם יד-ושם, שהתפקיד שלנו הוא לא לקבל או לשלול מחילה של אף אחד.
רוברט רוזט: אנחנו רק יכולים להעיד על מילים שאדם אמר כשהוא היה ביד-ושם, ולא מעבר לכך.
קולט אביטל: אבל אתם גם יודעים שהוא היה שם - - -
אריה קופרשמידט: הוא לא התנצל, גבירתי.
אריה קופרשמידט: אני ביררתי את זה.
ננסי ברנדס: הוא התנצל.
ננסי ברנדס: הייתי לידו.
ננסי ברנדס: זה שקר וכזב.
אריה קופרשמידט: הוא היה ביד-ושם עם צלמים.
קולט אביטל: סליחה, בבקשה, קצת סדר.
קולט אביטל: אנחנו מסיימים את הדיון.
קולט אביטל: אנחנו לא נכנסים שוב למריבות.
קולט אביטל: אחד אומר שכן היה, השני אומר שלא היה – אני רוצה לברר את העובדות.
קולט אביטל: אבל את העיקרון קיבלנו כאן, וזה מה שחשוב.
קולט אביטל: לגבי העובדות – אנחנו נקבל מסמכים ונבדוק אותם.
קולט אביטל: אני גם לא בדיוק יכולה לחרוץ דין.
קולט אביטל: אנחנו היינו רוצים להתחיל, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת העלייה, קליטה והתפוצות, ועדת משנה שעוסקת בהשבת זכויות סוציאליות לעולים ממדינות מוצאם ואנחנו כמובן מדברים בעיקר על זכויות סוציאליות ממדינות חבר העמים, הבלטיות וכולי.
קולט אביטל: את הישיבה ינהל חבר הכנסת רומן ברונפמן שהוא יושב ראש ועדת המשנה.
קולט אביטל: אנחנו התכנסנו למה שאני מקווה ישיבה מעשית עם נציגי משרד החוץ והביטוח הלאומי וכמובן המשרד לקליטת העלייה והאגודה לחקר התפוצות.
קולט אביטל: אנחנו בעצם באחת הישיבות הקודמות שלנו פנינו למשרד החוץ וביקשנו להתחיל לבדוק עם איזה מדינות אנחנו יכולים להגיע להסכמים לחתימת אמנות כי זאת, נדמה לי הסקנו באותה הישיבה, הדרך הטובה והבטוחה יותר לנסות להתקדם בעניין הזה.
רומן ברונפמן: קודם כל בוקר טוב, אני רוצה להודות גם ליושבת ראש הוועדה חברת הכנסת קולט אביטל על שהסכימה להקים תת ועדה וזו הזדמנות לספר לנציגי משרדי הממשלה והסוכנות היהודית והארגונים הציבוריים שמליאת הועדה הקימה תת ועדה שתעסוק בהשבת הזכויות הפנסיוניות, אולי אפילו זכויות סוציאליות ליוצאי ברית המועצות לשעבר.
רומן ברונפמן: כי ידוע לכם תנאי עזיבה של העולים היו תנאים בסופו של דבר פליטות אבל גם בתוך התחומים הסוציאליים, בעיקר תחומים פנסיוניים, היה מקובל בשנים עד תחילת שנות ה-90' לשלם כופר של 6 חודשי פנסיה ובזה הזכויות הפנסיוניות בעצם הופסקו על ידי מדינות המוצא.
רומן ברונפמן: רק רוסיה נכון להיום שינתה את המצב והחל מ-97' ואילך היא משלמת פנסיה לאזרחיה שמתגוררים במדינת ישראל, אלה שעלו לישראל החל מ-1 בינואר 92'.
רומן ברונפמן: אוקראינה, בלרוס, ארצות בלטיקה, ארצות קפקז, ארצות אסיה תיכונה אינן משלמות פנסיה והתחיל לפני כשנה וחצי מהלך ציבורי מאוד רחב שחבר הכנסת נודלמן ואני הובלנו.
רומן ברונפמן: הצטרפו אחרי זה חברי כנסת נוספים ממוצא שהוא רלוונטי והיום יש באמת תנועה מאוד רחבה של ארגונים ציבוריים, מנהיגי ציבור שדורשים להשיב את הזכויות הפנסיוניות לעולים שמתגוררים במדינת ישראל, וזה עקב שני שינויים גיאופוליטיים.
רומן ברונפמן: גם שיפור מצבם הכלכלי של מדינות מוצא וגם הרעת המצב הכלכלי חברתי במדינת ישראל.
רומן ברונפמן: אני רוצה להגיד שגם חבר הכנסת עומרי שרון שהוא יושב ראש אגודה פרלמנטארית ישראל ארצות בלטיקה: לטבייה, ליטא ואסטוניה הצטרף לישיבה שלנו כי זה הנושא הראשון שעומד על הפרק.
רומן ברונפמן: אני רוצה לברך גם את מר ולק שהוא יושב ראש ארגון יוצאי לטבייה וליטא שיהיה בוודאי שותף - - אסטוניה, ליטא לא? סליחה.
רומן ברונפמן: ארצות מרוחקות אלה אני לא כל כך מודע אבל תודה לך שאתה איתנו.
רומן ברונפמן: אנחנו, כפי שאמרה חברת הכנסת קולט אביטל, התמקדנו בישיבה הקודמת בעזרת נציגי הביטוח הלאומי ומשרד החוץ בארצות בלטיקה, מטבע הדברים, גם עקב הצטרפותם לאיחוד האירופי והתאמת המערכת הסוציאלית החברתית שלהם לדרישות האיחוד.
רומן ברונפמן: הגענו למסקנה בעזרתכם, או יותר נכון אתם הגעתם למסקנה בעזרתנו, כי אנחנו יכולים רק להמליץ לא מעבר לזה, שיש מקום לניסוח וחתימת הסכמים דו צדדיים בין המדינות ולכן אני רוצה לבקש מכם ותחליטו מי יהיה הראשון שיציג את הדברים, איפה הם עומדים נכון להיום.
רומן ברונפמן: ואני אבקש מעו"ד ששפורטה אולי להתחיל בדיווח.
יעקב ששפורטה: בתום הישיבה שהייתה אנחנו ניסחנו העתקים של אמנות עם שלושת המדינות, דרך משרד החוץ העברנו את הנוסח וביקשנו לקיים שיחות בהקדם האפשרי - - שיחות עם הממשלות שם, העברנו נוסחים לביטוח הלאומי בכל אחת מהמדינות.
אסתר אפרת: פורמאלית זה מועבר למשרד החוץ של כל אחת מהמדינות ואחר כך הדיונים.
אסתר אפרת: .
יעקב ששפורטה: קיבלנו תשובות, לגבי לטבייה התשובה הייתה חיובית, יש נכונות, הם אמרו שהם מוכנים לעשות סבב שיחות במחצית השנייה של השנה הזו ואני מקווה - -
קולט אביטל: זו התקדמות מאוד יפה, כבר נקודה אחת חיובית.
יעקב ששפורטה: בחורף אני אהיה מוכן לנסוע לשם ולהתחיל במשא ומתן ולגבש אמנה מהסוג הרחב כמו שיש לנו עם כל המדינות.
יעקב ששפורטה: לגבי ליטא, גם העברנו נוסח של אמנה, אין עדיין תשובה מעשית אבל כנראה שיש נכונות גם לקיים שיחות.
יעקב ששפורטה: אסטוניה קיבלו את נוסח האמנה ועוד פרטים דמוגרפים שהם ביקשו והם טענו בתשובה שהם ראשית היו רוצים לעשות משא ומתן עם רוסיה ואז להתחיל בשיחות איתנו.
יעקב ששפורטה: בשפה הדיפלומטית אני מנחש שבשלב זה - -
קולט אביטל: רגע, לא הבנתי, זאת אומרת הם קודם כל רוצים לפתור את הבעיות עם רוסיה ואחר כך יתפנו אלינו.
יעקב ששפורטה: בשלב זה הם לא רוצים אבל הדברים הם עוד דינאמיים, אז אנחנו ננסה בעוד חצי שנה לבדוק אם הם גמרו את העניינים עם רוסיה ואז נבקש - - גם לגבי אוקראינה, אני קיימתי פגישה עם מנהל השגרירות בארץ והכנו נוסח של אמנה, הוא גילה נכונות מאוד חיובית לקיים את השיחות, אני גם הצגתי תאריכים שמתאימים לנו.
יעקב ששפורטה: זה עומד על בדיקת כמה סעיפים באמנה ואז נוכל.
יעקב ששפורטה: .
יעקב ששפורטה: האמת שהיינו צריכים לנסוע לפני שבוע, לפי התאריכים שאנחנו הצגנו, וגם מנכ"ל הביטוח הלאומי תמך מאוד חזק ואישר תקציב לנסיעה ואני מקווה שאם הדברים יסתדרו אפשר יהיה כבר בחודש ספטמבר לקיים שיחות ואם לא אז גם בחורף.
רומן ברונפמן: אתה מתכוון לאוקראינה כרגע?
קולט אביטל: חבר הכנסת נודלמן ואני נהיה באוקראינה בחודש ספטמבר אז אולי אפשר - -
מיכאל נודלמן: שלשום היה פה סגן ראשון של ראש ממשלה, יחד איתו היה סגן שר החוץ והם רואים בדבר הזה דבר טוב והם בטענות אלינו שהם שלחו למשרד החוץ שלנו ואין תשובה.
אסתר אפרת: אנחנו נעביר להם - -
יעקב ששפורטה: מבחינתי אני חושב שבאמת אני מרגיש שבע רצון מבחינת גם מה שקרה מול המדינות, מהעבודה שלנו - -
קולט אביטל: זאת אומרת, שעכשיו בתוכנית שלך זה קודם כל נסיעה ללטבייה ואנחנו מדברים עדיין על השנה, זאת אומרת שזה יכול להיות בנובמבר - -
אסתר אפרת: אנחנו צריכים לקבל מהם תשובה.
אסתר אפרת: הם אמרו עקרונית שהם מוכנים עוד לפני שהם קיבלו את הטיוטה שלנו, הם אמרו עקרונית שהם מוכנים לקיים דיונים.
אסתר אפרת: זו התשובה שקיבלנו במחצית השנייה - -
קולט אביטל: אז אולי באמת כדאי לקבוע את התאריך.
אסתר אפרת: בסדר, אז אנחנו מחכים עכשיו לתשובה שלהם כי העברנו להם אגרת פורמאלית עם נוסח וגם בקשה - -
רומן ברונפמן: את מדברת כרגע על לטבייה?
רומן ברונפמן: בואו נעשה את זה לאט.
רומן ברונפמן: את מדברת כרגע על לטבייה, מתי הועברה אגרת אליהם?
אסתר אפרת: הועברה ב-6 לחודש הזה.
רומן ברונפמן: אני קיבלתי מכתב מהשגריר שלנו בלטבייה לפני כ-10 ימים שזה הועבר אליהם ולטבייה ענו בחיוב ומצפים לפתיחת משא ומתן.
אסתר אפרת: אנחנו לא יכולים לקבוע להם, אנחנו מחכים מהם.
אסתר אפרת: אני דיברתי היום בבוקר עוד פעם עם השגריר, שאלתי אותו, אז הוא - -
יעקב ששפורטה: ביקשנו תאריכים - -
אסתר אפרת: עקרונית הם אמרו הם מוכנים.
רומן ברונפמן: אז אנחנו מחכים עכשיו לתאריכים של לטבייה.
רומן ברונפמן: מם עם ליטא?
אסתר אפרת: אני ראיתי רק מהשגריר שלנו שזה הועבר ועדיין אין לנו תשובה.
אסתר אפרת: הועברה הטיוטה ב-6 ליולי, אנחנו מחכים לתגובה שלהם.
רומן ברונפמן: יש פה מישהו ממשרד החוץ שעוסק התחום הזה.
רומן ברונפמן: אבי, אתה רוצה לעדכן אותנו?
אבי בנימין: אין הבדל, אנחנו לא ראינו תשובה חיובית.
אבי בנימין: יכול להיות ששמענו מאחת השיחות שהוא חושב ומתרשם שהתשובה תהיה חיובית.
רומן ברונפמן: אני יכול להעביר לך מכתב שהגיע אלי שאומר באופן מפורש שהלטבים נענו בחיוב.
רומן ברונפמן: אנחנו יכולים לזרז את זה?
אסתר אפרת: אנחנו יכולים לבקש עוד פעם מהשגרירות אבל זה נשלח לפני שבוע.
רומן ברונפמן: לפני שבוע יצא בעקבות הביטוח הלאומי, אז אנחנו נמתין.
רומן ברונפמן: נניח שאנחנו בתום חודש יכולים לעשות בדיקה נוספת.
רומן ברונפמן: אנחנו רוצים לזרז עוד כמה שניתן את מסלול השיחות והסכמים דו צדדיים.
רומן ברונפמן: עכשיו, לגבי אסטוניה.
דובר: לגבי אסטוניה פנינו באותו מסלול - -
רומן ברונפמן: יש לך התכתבות איתם?
אסתר אפרת: ההתכתבות היא דרכנו.
רומן ברונפמן: תאירי לנו את התשובה הלא ברורה.
אסתר אפרת: התשובה היא אותה תשובה.
אסתר אפרת: זו התשובה שקיבלנו, העברנו אליהם בצורה פורמאלית טיוטה בדומה למה שעשינו עם לטבייה וליטא.
אסתר אפרת: לגבי אסטוניה, התשובה שלהם כמו שמר ששפורטה אמר קודם, קודם הם ביקשו פרטים נתונים כמה איך.
אסתר אפרת: העברנו את הנתונים ואחרי שהעברנו את הנתונים אז הם אמרו שבשלב הזה הם מעדיפים להמתין עד שהם יגמרו עם רוסיה.
אורי אגוז: פנינו עוד פעם, אתמול שוב פעם לשגריר שלהם שיבדוק למרות התשובה הזו אם הוא מוכן בעתיד לחזור ולהציע להם את זה שוב.
רומן ברונפמן: ומה הייתה תשובתו?
רומן ברונפמן: הייתה פניה בכתב.
רומן ברונפמן: אבי, אתה יכול להסביר לנו מראיה גיאופוליטית מה זה התשובה המוזרה הזו שהם מעדיפים קודם לסיים עם הרוסים?
אבי בנימין: כמו שאני מכיר את אסטוניה, זה עם מאוד מאוד פרקטי.
אבי בנימין: יכול להיות - - הם צריכים להשתכנע בתועלת של כל הסיפור הזה, של כל המאמץ הזה.
אבי בנימין: אני מבין שאנחנו מדברים על אנשים באסטוניה, יכול להיות שזה משפיע.
אבי בנימין: מכל מקום אולי צריך לחפש נקודות שכנוע שונות לגבי אסטוניה הליטאים והלטבים כי שם מדובר בדי הרבה אנשים.
אבי בנימין: ולהסביר להם למה אנחנו רואים את זה כמקשה אחת\
אבי בנימין: גם אם אנחנו לא אומרים את זה.
אבי בנימין: לנסות לשכנע אותם, יהיו הזדמנויות שנוכל לדבר איתם - -
רומן ברונפמן: יש לנו בצינורות המדיניים איזשהם פגישות?
אבי בנימין: השגריר נמצא שם כל הזמן, הוא מהלסינקי, הוא מגיע פעם בחודש לפחות.
אבי בנימין: אנחנו נבקש ממנו להעלות את זה כל פעם וניתן לו קצת חומר כדי - - ולא לחכות לרוסים - -
רומן ברונפמן: כי זה נשמע לי אבסורד.
רומן ברונפמן: אם היה איזשהו הסבר פחות מפוצץ אז הייתי מבין - -
יעקב ששפורטה: דווקא המספרים כן צריכים לעודד אותנו לעשות את האמנה כי בדרך כלל אם לא רוצים לשלם, זה כשמדובר במסה של הרבה אנשים.
יעקב ששפורטה: פה זה, הם מקבלים אמנה במחיר יחסית זול ובאמת חוץ מהאספקט הכספי, צריך להסביר להם שכמו שעשינו עם מדינות אחרות אז זה מאוד רצוי שגם הם יהיו חלק מהגוש הזה.
יעקב ששפורטה: עשינו עם סקנדינביה, אז גם איתם אפשר לעשות.
רומן ברונפמן: מר ששפורטה, אתה יכול לתת לנו מספרים שהעברת להם על איזה מספרים מדובר לפי ארצות, פלוס מינוס, כדי שנבין את הממדים.
יעקב ששפורטה: אין לי את המספרים פה, אבל עם אסטוניה מדובר בכמה מאות בלבד.
יעקב ששפורטה: ליטא ולטבייה זה היה מדובר כבר בכמה אלפים.
אבי בנימין: אתה אומר שיש לנו הסכמים עם סקנדינביות, כי זה מאוד חשוב, כי האסטונים רואים עצמם כסקנדינבים לכל דבר.
רומן ברונפמן: אז יש לנו פה בעצם גם מצד צפון סקנדינביה, מדרום ליטא ולטבייה, אין להם לאן לזוז.
אלי ולק: אני פחות מעודכן לגבי אסטונים אבל כמה שאני יודע הם מאוד מפחדים ליצור תקדים, אין להם הסכם כזה עם אף אחד ולרוסיה היגרו אזרחים מאסטוניה רבים, שם מדובר בעשרות אלפים.
אלי ולק: הם רוצים שזה יהיה מאות אלפים והם פשוט לדעתי מפחדים לקבוע איתנו איזשהו תקדים או איזושהי מסגרת - - זה לא בטוח שאין אף הסכם, אבל הסכם סוציאלי כזה הם פשוט מפחדים שייווצר איזשהו תקדים לגבי רוסיה.
אלי ולק: אגב, ללטבייה יש אותה בעיה אבל מלטבייה הרבה פחות אנשים ברחו לרוסיה וגם שם כל הזמן משנים את הכללים, מי שאזרח, מי שלא אזרח, מי שזר, אזרחות כפולה/ לא כפולה, ובדיעבד תחת לחץ גם מאיתנו הם שינו את זה בלטבייה.
אלי ולק: אסטוניה כנראה לא רוצים להיכנס למצב כזה, תקדים לגבי רוסיה מאוד חשוב להם.
אסתר אפרת: זה רעיון, אנחנו כן יכלים לבקש מהשגריר שלנו שיבדוק איתם קודם כל אם יש להם הסכמים.
רומן ברונפמן: בדיוק, אז שייתן לנו רקע על מה יש להם, עם מי יש להם.
לאה טישלר: מה שבדקתי עם ארצות הברית, אם אני לא טועה, לליטא וללטבייה יש הסכם עם ארצות הברית והוא עובד טוב כפי שראיתי ואין להם הסכם עם אסטוניה.
רומן ברונפמן: ולאסטוניה יש הסכם עם ארצות הברית?
לאה טישלר: אין הסכם בין ארצות הברית לאסטוניה.
רומן ברונפמן: אז יכול להיות שאלי צודק מבחינה זו.
אלי ולק: עם ארצות הברית אני יודע בפועל אנשים מקבלים פנסיה מי שיושב בארצות הברית שהוא אזרח בקלות רבה יותר מאשר בישראל.
רומן ברונפמן: יש לבדוק את ההסכמים של האסטונים ולהעביר להם את המסר, לסקנדינביה על התקדמות ליטא ולטבייה ואני מאמין שזה איפשהו ישפיע עליהם.
רומן ברונפמן: מה אפשר לעשות כדי לזרז את כל ההליכים מול ארצות הבלטיות?
אסתר אפרת: בשלב הזה אנחנו מחכים לתשובות, זאת אומרת הספינות שלנו כבר שטות בים.
אסתר אפרת: אנחנו מחכים כאן לתשובה מכיוון שלגבי לטבייה התשובה הייתה עקרונית חיובית אנחנו מניחים שתגיע איזושהי תשובה, אם לא תגיע נשלח תזכורות.
אבי בנימין: הנשיא מתוכנן להגיע לבלטיות בספטמבר.
רומן ברונפמן: אז פה אני רוצה לפתוח את החשיבה מחדש - - ...
רומן ברונפמן: הרי לא כל שנה הנשיא מבקר בארצות בלטיקה.
רומן ברונפמן: יש לנו פה הישג חברתי, מאוד כדאי שניידע את הנשיא, אז אנחנו נוציא מכתב למנכ"ל בית הנשיא.
רומן ברונפמן: את מי אתם ממליצים שילווה את הנושא הזה?
רומן ברונפמן: מר ששפורטה, אתה יכול להצטרף לנשיא?
אסתר אפרת: זה לא עובד ככה אבל זו הזדמנות להעלות את זה שוב - -
אבי בנימין: הוא צריך לתת איזה דחיפה קלה עד אז.
אבי בנימין: .
רומן ברונפמן: אז אנחנו נבדוק את זה עם בית הנשיא.
רומן ברונפמן: זה נשמע לי טוב.
רומן ברונפמן: אני רוצה לדחוף את זה, איפה שיש הסכמה שהביטוח הלאומי יזרז את הנסיעה ומשא ומתן ואם הנשיא יעלה את זה בזמן הביקור אני חושב שזה יהיה מאוד יפה, אם הוא יהיה מוכן לזה שיהיה לו גם חומר מוכן מכם, יכול להיות שגם אחד מהחברים שלנו יצטרף אליו, מי שיושב בראש הוועדות.
יעקב ששפורטה: אוקראינה, בתום הפגישה שהייתה פה אני הכנתי נוסח של אמנה ונפגשתי עם השגריר.
יעקב ששפורטה: זה לא בדיוק שגריר, הוא ממונה על השגרירות בארץ, הייתה לנו שיחה והוא הביע רצון לקיים שיחות והוא ראה את זה באופן מאוד חיובי וגם משרד החוץ פנה לשגרירות וביקשנו תגובה מהם.
יעקב ששפורטה: לפי התגובה, זו תגובה חיובית, הם כן רוצים לקיים סבב של שיחות כדי לקדם את זה.
יעקב ששפורטה: נשאר משהו לגבי נוסח האמנה,יש סעיפים - -
רומן ברונפמן: איזה אמנה זו?
רומן ברונפמן: רחבה או צרה?
יעקב ששפורטה: צרה, לייצור פנסיה.
מיכאל נודלמן: איזה הבדל יש בין האמנות של מדינות הבלטיות לבין אוקראינה?
אסתר אפרת: ההבדל הוא גדול אבל אולי אתה רוצה - -
יעקב ששפורטה: יש הבדל עצום והיות והייתה התפתחות מהישיבה הקודמת שאוקראינה בעצם נכנסת לאיחוד, יש מגמה כזאת - - האמנות הרגילות הן אמנות מאוד רחבות שכוללות הרבה ענפי פיתוח, שכוללות צירוף תקופות ביטוח כדי לקבוע תקופת הכשרה, שכוללות ייצור פנסיה רק לדוגמא זה כולל נפגעי עבודה, נכות כללית, אימהות, ילדים, קצבת זקנה וזה אמנות שיש להן משמעות מאוד מעשית.
יעקב ששפורטה: כי אם ישראלי נוסע לעבוד באחת המדינות האלה, אפילו לתקופה קצרה אז אם האישה בהיריון היא מקבלת אשפוז לידה ודמי לידה מאותה מדינה.
יעקב ששפורטה: אם מישהו נפגע בעבודה, זה דברים שנהם חלק בלתי נפרד מתנועה של עובדים באופן מלא ממדינה למדינה.
יעקב ששפורטה: אנחנו לא רצינו בשלב הזה אמנה רחבה עם אוקראינה ומה שאנחנו רוצים זה לעשות העברה של פנסיות, בשלב ראשון, הדברים הם משתנים כל הזמן.
יעקב ששפורטה: השלב הראשון זה, אמנה ייחודית אין לנו אמנה כזו עכשיו, זו אמנה שקובעת שאם אדם התחיל לקבל פנסיה באוקראינה או בישראל והוא עובר לצד השני, אותה מדינה מחויבת להמשיך לייצא את הפנסיה.
רומן ברונפמן: תסבירי לנו עמדה של משרד החוץ.
אסתר אפרת: העמדה משותפת, אין שום ויכוח.
אסתר אפרת: יש איזו בעיה טכנית אבל זה - - הבעיה נפתרה.
אורי אגוז: אני יכולה להסביר את הבעיה.
אורי אגוז: היה טיוטה של אמנה עם אוקראינה ובטיוטה הזו היה סעיף אחד שאני הבנתי שיש בעיה.
אורי אגוז: אני הגעתי למשרד החוץ מתחום אחר, הייתי עורכת דין פלילית, הגעתי לטפל בזה והבנתי שיש בעיה עם איזשהו סעיף.
אורי אגוז: אני הבנתי שאנחנו צריכים קודם כל לפתור את הבעיה עם הסעיף הזה ואז לשלוח להם את הטיוטה כשזה מוסכם על שני המשרדים פה.
אורי אגוז: כפי הנראה הרצון במשרד החוץ וגם במוסד לביטוח לאומי היה לשלוח את זה ככה ואחר כך לבדוק.
אורי אגוז: אז אני לא שלחתי את זה, חשבתי שאולי כדאי לפתור את זה קודם - -
מיכאל נודלמן: אני רק רוצה להגיד ששלשום אני נפגשתי עם סגן ראש ממשלת אוקראינה וסגן שר החוץ והיה לי לא נעים שהם אומרים אנחנו מוכנים, איפה אתם?
דוברת: אבל אנחנו פנינו וביקשנו תאריכים לפני חודש - -
מיכאל נודלמן: ודבר שני שזו הקהילה הכי גדולה בארץ.
רומן ברונפמן: מה ההדדיות בהסכם עם אוקראינה?
יעקב ששפורטה: הדדיות זה שאם ישראלים שמקבלים פה קצבת זקנה ושארים ייסעו להתגורר באוקראינה, אנחנו גם נייצא קצבת זקנה ושארים.
לאה טישלר: אני רוצה להוסיף משהו.
לאה טישלר: אנחנו היו משלמים 90,000 קצבאות ליוצאי מדינות חבר העמים, אנחנו לא יודעים כמה מתוכם זה אוקראינה אבל רוב הקצבאות האלה הן קצבאות לא לפי חוק הביטוח הלאומי אלה קצבאות מיוחדות כי הם הרי באו אלינו כבר בגיל מתקדם ואז נתנו להם קצבה.
לאה טישלר: את הקצבאות האלה אנחנו לא מייצאים כי זה לא מתוקף חוק הביטוח הלאומי - -
רומן ברונפמן: זה מאוד טוב שאת אומרת כדי שלא ייווצר לנו מצב כזה בהסברה - -
אלי ולק: סליחה, אבל ההסכם הוא עם הסוכנות היהודית, לא עם אוקראינה.
רומן ברונפמן: לכן זה לא עומד לייצוא.
רומן ברונפמן: עוד שאלה.
רומן ברונפמן: את אומרת רק 90,000?
לאה טישלר: נכון, זה הדיווח שקיבלתי היום ממנהלת אגף זקנה ושארים, היא אמרה לי שמשלמים היום 90,000 קצבאות, מה שנקרא גז"ם וגש"ם, זה קצבאות מיוחדות של זקנה ושארים.
רומן ברונפמן: למה זה רק 90,000?
אלי ולק: יש דבר כמו תמותה, יש דבר כמו גיל קיצוני של עלייה - -
רומן ברונפמן: כלומר אלה שעלו מעל גיל 65 ולא הגיעו לגיל 65 פה בארץ.
רומן ברונפמן: זו הנישה הזו שהגיעה מעל גיל 65.
לאה טישלר: וגם בין שני בני הזוג אף אחד לא יכול לקבל, כי אם עולה זוג והאישה כן יכולה מזכותה לקבל - -
רומן ברונפמן: אז היא מקבלת מתוקף חוק ביטוח לאומי.
רומן ברונפמן: ברור, אוקי.
אבי בנימין: רק לסדר היום, אני מייצג את המדינות הבלטיות בסחר חוץ אבל לא את אוקראינה.
אבי בנימין: כדאי להזמין את מנהל מחלקת - -
רומן ברונפמן: אנחנו נעשה ישיבה ברגע שחבר הכנסת נודלמן יחליט לקדם פה בפרלמנט את הנושא האוקראיני, אנחנו נקדיש לאוקראינה ישיבה נפרדת ונתעדכן איפה זה עומד.
רומן ברונפמן: אנחנו עושים את זה אזור אזור, מדינה מדינה כי יש לזה חשיבות רבה ואנחנו רוצים להתקדם עם זה.
רומן ברונפמן: בחודש אוקטובר יש ישיבה לרוסיה כי ברוסיה הבעיה מאוד מסובכת.
רומן ברונפמן: חברים, אני רוצה להודות לכם ואנחנו נעקוב אחרי ההתרחשויות ותודה על שיתוף הפעולה.
קולט אביטל: זאת ישיבה משותפת של הוועדה לקליטה העלייה ותפוצות והוועדה לזכויות הילד לאישור מסקנות הישיבה המיוחדת בעקבות הצעה לסדר והדיון המהיר של חבר-הכנסת דני יתום.
קולט אביטל: סוכם על דעת חברת הכנסת מרינה סולודקין, חבר-הכנסת יגאל יאסינוב, חבר הכנסת פרופסור בריילובסקי, חבר-הכנסת יעקב מרגי וחברת הכנסת קולט אביטל, לאשר את המסקנות.
קולט אביטל: כאשר יש פה תוספת שאומרת: "חרף העובדה שבמקומות מסוימים אכן ניכרת ירידה קלה ברמת האלימות בעקבות התכניות היזומות.
קולט אביטל: היקף הבעיה מצדיק היערכות רצינית וכוללת יותר".
קולט אביטל: "מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות והוועדה לזכויות הילד: ביום ה' באדר א' התשס"ה - 14.2.05, החליטו יושב-ראש הכנסת והסגנים להעביר "לדיון מהיר" בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בוועדה לזכויות הילד את הצעתו של חבר הכנסת דני יתום בנושא: 'דוח משרד הקליטה והמועצה לשלום הילד בנושא שימוש בסמים של ילדים עולים'.
קולט אביטל: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בראשות חברת-הכנסת קולט אביטל והוועדה לזכויות הילד, בראשות חבר-הכנסת רן כהן, דנו בנושא ביום יד' באדר א' התשס"ה-23.2.05.
קולט אביטל: בישיבה השתתפו נציגי המשרד לקליטה העלייה, משרד החינוך והתרבות, המשרד לביטחון פנים, הסוכנות היהודית, משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד הרווחה, המועצה הלאומית לשלום הילד, מרכז השלטון המקומי, הרשות למלחמה בסמים, על"ם - עמותה לנוער במצבי סיכון ומצוקה, קואליציה למען נוער עולה בסיכון, ארגוני עולים מאתיופיה, פרום הורים עולים.
קולט אביטל: לוועדות הוצגו נתונים המעידים על כך שמאז שנת 2001 חלה עלייה חדה בשימוש בסמים בקרב בני נוער עולים.
קולט אביטל: 43 אחוזים מתוך הנוער העולה המנותק שנשר ממערכת החינוך משתמש בסמים לעומת 28.4 אחוזים מקרב הנוער העולה הותיק.
קולט אביטל: הוועדות התרשמו שצריך להיעשות מאמץ כדי למנוע נשירת תלמידים עולים ממסגרת החינוך, שכן הדרך מנשירה לפשיעה קצרה מאוד.
קולט אביטל: לוועדות הוצגו מספר תוכניות טיפול המתבצעות במספר קטן של יישובים בשיתוף משרד הקליטה, החינוך, הרשות הלאומית למלחמה בסמים ועמותות שונות.
קולט אביטל: כן דווח לוועדות כי בעקבות התוכנית מ"סיכון לסיכוי", ניכרת ירידה במספר התיקים שנפתחו לילדי עולים מחבר העמים במשטרה, כאשר עד כה נראתה רק מגמת עלייה במספרם.
קולט אביטל: חרף העובדה שבמקומות מסוימים אכן ניכרת ירידה קלה ברמת האלימות בעקבות התכניות היזומות, היקף הבעיה מצידת היערכות רצינית וכוללת יותר.
קולט אביטל: הוועדות התרשמו, איפוא, שיש מקום להגדיל לאלתר בצורה משמעותית את היקף התוכניות בפריסה ארצית.
קולט אביטל: להלן מסקנות הוועדה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות והוועדה לזכויות הילד מברכות על תרומתו של המשרד לקליטת העלייה, לפרסום השנתון: 'ילדים עולים בישראל 2004', שהוכן על-ידי המועצה הלאומית לשלום הילד.