GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: אז מה אתה מחדש לנו?
סופה לנדבר: אנחנו משתתפים בישיבות האלה שנים, ושומעים את אותן תשובות.
סופה לנדבר: יש לי הצעה להצבעה, אדוני היושב-ראש.
מיכאל נודלמן: את לא נמצאת פה בתקן של חברת ועדה.
מיכאל נודלמן: הצעה להצבעה יכול להביא רק חבר ועדה.
רוברט אילטוב: אני מעביר לה את הזכות.
מיכאל נודלמן: בסדר, אבל קודם חבר-הכנסת אלקין יסיים את דבריו.
זאב אלקין: דבר שלישי, אני מסכים עם היושב-ראש, שבלי מאמץ של חברי כנסת העסק לא יזוז.
זאב אלקין: אבל אני חושב שלציבור הפנסיונרים האלה בארץ חשוב שמשרד החוץ יגיד את דברו, גם בצורה פומבית כי התחושה שלהם - ולפסיכולוגיה יש משקל ניכר - היא שהפקירו אותם; המדינה לא עוסקת בזה, ביטוח לאומי לא מקדם את זה, או לפחות לא מדוור את עצמו מול הרחוב הרוסי.
מרינה סולודקין: אנחנו נכתיב והם יגיבו.
צבי הנדל: זאת רוח המפקד שדיברתי עליה קודם.
זאב אלקין: חברי-הכנסת יירתמו ,יעזרו, ידחפו, אבל המדינה צריכה לקחת על עצמה אחריות.
זאב אלקין: יש לזה משקל לא רק מבחינת ההצלחה אלא גם מבחינה פסיכולוגית מול הציבור.
זאב אלקין: דבר אחרון, לגבי אוקראינה.
זאב אלקין: זה מצוין שאתם נוסעים, אבל האם זה הזמן?
זאב אלקין: אני לא בטוח, כי אפילו הנשיא של אוקראינה ביטל את הביקור שלו פה, כי המצב הפוליטי לא ברור לחלוטין.
מיכאל נודלמן: ביטל בגלל משהו אחר, בגלל שבוש לא בא ובאותו זמן הנשיא שלנו בא לקזחסטן.
מיכאל נודלמן: הכל שרשרת.
זאב אלקין: השאלה היא אם יש לכם עם מי לדבר, אם האנשים שתדברו אתם יהיו שם יומיים אחרי זה.
מיכאל נודלמן: הם ידברו עם השלטון הנוכחי.
זאב אלקין: אם תחתמו זה מחייב, אבל אם לא תחתמו - - -
מיכאל נודלמן: אני חושב שצריכים לנסוע.
אלכסנדר קלטירנסקי: אבל מה צריך לעשות עם הכסף שרוסיה נתנה לעולים חדשים, שהגיעו לפני 1 ביולי 1991?
אלכסנדר קלטירנסקי: השגריר אמר שרוסיה הייתה צריכה לבטל את האזרחות של אותם עולים, והיא קיבלה תמורת זה כסף – סכום של 1,500 דולר.
אלכסנדר קלטירנסקי: היא עכשיו צריכה להחזיר או לא?
זאב אלקין: אתה מדבר על ויתור על האזרחות.
סופה לנדבר: אני יושבת כאן על תקן של חברת כנסת שיזמה את נושא הדיון היום.
סופה לנדבר: דבר שני, חבר כנסת מסיעת ישראל ביתנו מסר לי את הזכות להעלות הצעה להצבעה.
סופה לנדבר: אני מציעה שבמסמך של התקשרות ממשלת ישראל לניהול משא ומתן עם ממשלת רוסיה בנוגע להחזר - - -
מיכאל נודלמן: כל ההצעות להצבעה זה בסוף.
מיכאל נודלמן: עוד לא סיימנו את הדיון.
מיכאל נודלמן: אולי אני רוצה להגיד משהו?
מיכאל נודלמן: באמצע הישיבה פתאום הצעה להצבעה – זה לא מקובל.
מיכאל נודלמן: בסוף הישיבה אפשר להציע.
סופה לנדבר: תן לי לסיים בבקשה.
מיכאל נודלמן: לא אתן.
מיכאל נודלמן: יש אצלנו סדר יום, לא אעלה להצבעה שום דבר עכשיו.
מיכאל נודלמן: הצבעה זה בסוף, יש עוד אנשים שרוצים לדבר.
אברהם שרנופולסקי: הייתי רוצה לציין שבמקביל לסוגיית הפנסיה מארצות חבר העמים קיימת גם סוגיה של פנסיה שנוגעת לקבוצת פנסיונרים שמונה כ-150,000 אנשים, שבאו ארצה לפני 10-15 שנים.
אברהם שרנופולסקי: הם מצאו פה מקום עבודה, קנו דירות, לקחו משכנתאות והלוואות, ועכשיו כשהם הגיעו לגיל פרישה מתברר שהם נמצאים מתחת לקו העוני, משום שהפנסיה שלהם קטנטנה.
אברהם שרנופולסקי: היא לא עולה על 1,000-1,200 שקלים.
מרינה סולודקין: דיברו על זה, שתהיה ישיבה מיוחדת בנושא.
אברהם שרנופולסקי: אני מבקש שלא רק שתהיה ישיבה מיוחדת, אלא אולי לקיים ישיבה משותפת של ועדת הקליטה עם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לסיים כעת את הנושא הראשון , של פנסיות ממדינות חבר העמים.
מיכאל נודלמן: יש מישהו שרוצה להגיד עוד משהו?
אסתר אפרת-סמילג: הועלו כל מיני שאלות והערות, אולי אגיב בקיצור.
אסתר אפרת-סמילג: דובר על הרכב המשלחת, שיהיו שם חברי כנסת.
אסתר אפרת-סמילג: הנושא אמנות בינלאומיות הוא באחריות הממשלה.
אסתר אפרת-סמילג: יש חלוקת תפקידים בין הממשלה ובין הכנסת, אמנות זה אחריות הממשלה.
אסתר אפרת-סמילג: אני רוצה להגיד מה שאמר גם היושב-ראש, להדגיש את דבריו.
אסתר אפרת-סמילג: אנחנו, כמשרד החוץ, מאוד מברכים על כל פעילות של חברי-כנסת שיכולה להביא לזה שתהיה אמנה.
אסתר אפרת-סמילג: אבל הדיונים עצמם הם של הממשלה.
סופה לנדבר: אתם תעשו עבודה שחורה, ואנחנו נלך לוועדות – ככה את אומרת.
אסתר אפרת-סמילג: אני חושבת שהמטרה להגיע להסכמים.
אסתר אפרת-סמילג: זה שיש בעיה של אנשים - כולנו מבינים.
אסתר אפרת-סמילג: אם אפשר, אנחנו מאוד רוצים לסייע.
אסתר אפרת-סמילג: כל מי שיכול לעזור מבפנים או מבחוץ יבורך.
אסתר אפרת-סמילג: פורמלית, במדינת ישראל עשיית הסכמים היא של הממשלה.
אסתר אפרת-סמילג: אם חברי-הכנסת רוצים להמליץ על דרך כזאת או אחרת אנחנו נשמח, אבל האחריות בנושא הזה היא שלנו.
אסתר אפרת-סמילג: לגבי רוסיה, היו דיונים עם הרוסים של משא ומתן קונסולרי ב-2003.
אסתר אפרת-סמילג: הדיונים היו על כל מיני נושאים, כל צד הגיש רשימה של נושאים שהוא מציע שיעלו בדיון.
אסתר אפרת-סמילג: ההצעה לדון בנושא של ביטוח סוציאלי הייתה שלנו, לא של הרוסים.
אסתר אפרת-סמילג: אני מדגישה את זה ואני רוצה שזה יהיה ברור.
סופה לנדבר: אז למה אתם לא עושים התניה?
סופה לנדבר: מדינת ישראל מחזירה להם נדל"ן ולא עושים התניה עם הדרישה הזאת.
אסתר אפרת-סמילג: אנחנו מעלים את זה.
אסתר אפרת-סמילג: באותה ישיבה ב-2003, הרוסים הודיעו לנו שהם הולכים לפתוח משרד בחיפה שיחלק פנסיות.
אסתר אפרת-סמילג: אנחנו אמרנו שאנחנו שמחים מאוד ומברכים על זה.
אסתר אפרת-סמילג: כתבנו איגרת פורמלית, שבה ברכנו על ההצעה לגבי פנסיה.
אסתר אפרת-סמילג: לגבי ההצעה לקשור עם מגרש הרוסים, אני חושבת שכדאי לשקול את זה.
אסתר אפרת-סמילג: כתגובה ראשונית, אני לא בטוחה בזה.
אסתר אפרת-סמילג: יש רשימה ארוכה מאוד של נושאים עם רוסיה, לא רק פנסיות ולא רק מגרש הרוסים.
אסתר אפרת-סמילג: אני לא בטוחה שכדאי לקשור.
זאב אלקין: זאת שאלה של סדר עדיפויות שמשרד החוץ שם לעצמו.
אסתר אפרת-סמילג: זה לא עניין של סדר עדיפויות.
אסתר אפרת-סמילג: בסופו של דבר ההערכה היא אם זה מעשי או לא מעשי.
אסתר אפרת-סמילג: אנחנו מאוד שמחים כשאנחנו מקבלים שני מיליארד דולר ומייצאים 13 מיליון.
אסתר אפרת-סמילג: כל מדינה עושה את החשבון הזה.
אסתר אפרת-סמילג: הרוסים טובים בחשבון, אם ההערכה שלהם היא שהם צריכים לשלם יותר ממה שאנחנו אז יכול להיות שאין להם אינטרס.
מרינה סולודקין: זה לא התפקיד שלך להסביר את הרוסים.
אסתר אפרת-סמילג: אני לא מסבירה את העמדה הרוסית.
אסתר אפרת-סמילג: אני אומרת שאנחנו לא יכולים לעשות הסכם לבד.
אסתר אפרת-סמילג: גם אם נלחץ מהבוקר עד הערב, אנחנו צריכים שהם יסכימו.
זאב אלקין: יש כלים בינלאומיים שאתם יכולים להשתמש בהם?
סופה לנדבר: אנחנו משקרים את הציבור, לא נשיג ממדינות חבר העמים שום דבר.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים לעשות חקיקה שתיתן לאנשים לחיות בכבוד כאן במדינת ישראל.
יוסף שגל: אם הבנתי נכון, ישבנו פה רק בגלל דבר אחד; אנחנו רוצים להתקדם כדי לתת לאנשים פנסיה.
יוסף שגל: אף אחד לא יכול לדעת כמה שנים יש לו, לכן זאת שאלה מאוד חשובה.
יוסף שגל: אני קצת יודע מה עושה משרד החוץ.
יוסף שגל: אני יודע שיש שם כל מיני בעיות ושאלות.
יוסף שגל: אמרת שזה לא עניין של סדר עדיפויות, לדעתי, יש קשר.
יוסף שגל: סדר עדיפויות זה מאוד חשוב, ואני חושב שנושא הפנסיות הוא בסוף.
יוסף שגל: אדוני היושב-ראש, יכול להיות שכדי לעשות את העבודה יותר אפקטיבית, כדאי לנו לפתוח ועדת משנה של ועדת הקליטה שתעסוק בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: עניתי על השאלה הזאת בהתחלה.
יוסף שגל: כי זה לא משרד החוץ, בעיניי זה עניין שהממשלה ואנחנו צריכים לטפל בו.
יוסף שגל: בלי ועדת משנה לא יהיה פתרון, לדעתי.
מיכאל נודלמן: גם בוועדת משנה לא יהיה פתרון.
מיכאל נודלמן: ועדת הקליטה לא עמוסה בחקיקה.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שבלי ועדת משנה נתקדם כמו עם ועדת משנה.
מיכאל נודלמן: לא יהיה פיזור כוחות.
יוסף שגל: יש לנו כוח, אנחנו יכולים להשפיע.
יוסף שגל: אם אנחנו מדברים על זה כל שבוע, בסוף יהיה משהו.
מרינה סולודקין: אז כל שבוע יהיה דיון בוועדה הסטטוטורית.
מיכאל נודלמן: מליאת הוועדה תעסוק בפנסיות.
מיכאל נודלמן: אנחנו מסיימים את הפרק שעוסק בפנסיות ממדינות חוץ.
דובר: נושא דברים בשפה הרוסית.
לאה ליברמן-בנדר: אני חושבת שהגברת טועה.
לאה ליברמן-בנדר: הכנסת מפקחת על הממשלה, והתפקיד של הוועדה הזאת הוא לפקח על הממשלה ומשרד הקליטה, בנושאי קליטה שבהם משרד החוץ מטפל.
לאה ליברמן-בנדר: עם כל בכירותה של הגברת לא היא קובעת את מדיניות משרד החוץ, ולא היא זאת שמחליטה, במסגרת משא ומתן עם ברית המועצות או בתחומים אחרים, מה יבוא לשולחן ומה לא.
לאה ליברמן-בנדר: יושבים פה חברים מכובדים עם הרבה כוח.
לאה ליברמן-בנדר: בבחירות האלה האוכלוסייה הרוסית הוכיחה שיש לה הרבה כוח.
לאה ליברמן-בנדר: אני חושבת שאי אפשר לדרוש מפקידים לעשות מספר דברים, כי הכוח נמצא בידי הנבחרים.
לאה ליברמן-בנדר: הגברת לא יכולה לקבוע מדיניות, זאת עבודה שלכם פה.
לאה ליברמן-בנדר: אני חושבת שהסוכנות יכולה להיות שותפה מצוינת לעבודה שם, לא רק הביטוח הלאומי.
לאה ליברמן-בנדר: זה תפקיד של הסוכנות לארגן את האוכלוסייה היהודית שם ולהתחיל לעשות מהומות עם יהודים שעולים ולוקחים את הזכויות שלהם.
לאה ליברמן-בנדר: זה חלק מהעבודה שלהם, הם צריכים לדאוג לכך שכשאנשים מגיעים לפה הם יבואו עם הזכויות שלו משם.
לאה ליברמן-בנדר: התפקיד של הוועדה הזאת הוא ללחוץ על משרד החוץ ולא לצפות שפקידים יעשו את זה.
לאה ליברמן-בנדר: אין להם כוח, הם תלויים במשכורתם ולא רלוונטי מה הם חושבים.
אלי ולק: הסוכנות תחליף את הממשלה?
אלי ולק: זה מה שמשתמע מדברייך.
לאה ליברמן-בנדר: לא, אמרתי שגם לסוכנות יש תפקיד בעבודה שם, ליצור לחץ.
מיכאל נודלמן: אני שוב אומר שחברי הכנסת צריכים גם לעבוד קשה לגבי הפנסיה.
מיכאל נודלמן: אני בטוח זאת הבעיה של הממשלה, אבל הממשלה לא מסוגלת לעשות את זה לבד.
מיכאל נודלמן: אנחנו מזמינים לפה את שרת החוץ ואת מנכ"ל משרד החוץ - קודם אולי אדבר אתם.
מיכאל נודלמן: היה פה קודם רעיון להרכיב ועדה בין-משרדית לענייני הפנסיות.
מיכאל נודלמן: עדיין לא קיבלנו תשובה, אני צריך עוד פעם לשאול ולכתוב מכתב לגבי ההחלטה שהייתה.
מיכאל נודלמן: כל הדברים צריכים להיכנס לכל האמנות הפנסיות שאתם צריכים לעבוד עליהן עכשיו באוקראינה.
מיכאל נודלמן: הבעיה כשמנטרלים פנסיות היא שמנטרלים גם חלק מהמשא ומתן עם המשלחת האוקראינית.
מיכאל נודלמן: רצו לשכנע אותנו שמשרד החוץ עושה הכול.
מיכאל נודלמן: אני בטוח שלא הכול.
מיכאל נודלמן: מניסיון שלי, זה בסדר עדיפות כמעט אחרון.
מיכאל נודלמן: אבל זה נושא מאוד חשוב, נושא כלכלי; כל 1,000 דולר שנכנסים לארץ הם גלגל פיתוח כלכלי.
מיכאל נודלמן: אדבר בסוף על הנושא שהגברת הזכירה, שמשם אין פנסיות, פה עובדים 10-15 שנים ומקבלים פנסיה של 800-900 שקלים, זאת גם בעיה.
מיכאל נודלמן: בסך הכל הפנסיות מבחוץ הן תוספת חשובה לאנשים שבאו משם.
מיכאל נודלמן: אני פונה שוב לנציגי משרד החוץ ולנציגי הביטוח הלאומי.
מיכאל נודלמן: הביטוח הלאומי לקח את המשימה הזאת מאוד ברצינות.
מיכאל נודלמן: הלוואי שמשרד החוץ – אני מדבר על השגרירים, על שרת החוץ, על המנכ"ל – ישים את הנושא גבוה בסדר העדיפות שלו, אלה אזרחים שלנו, והרבה אזרחים, מדובר כמעט על 100,000 אזרחים או יותר שחיים מתחת לקו העוני.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לעזור להם לקבל פנסיות – הרי הם עבדו שם כל החיים שלהם.
מיכאל נודלמן: אנחנו לא מדברים על אלה שבאו לפה ופה הגיעו לגיל פנסיה, אלא על אנשים ששם הם כבר קיבלו פנסיה וכשעזבו את המדינות שלהם פתאום הם לא מקבלים את הפנסיה.
מיכאל נודלמן: לפי כל האמנות הבינלאומיות הם צריכים לקבל פנסיה ואתם צריכים לפעול לפי האמנות הבין-לאומיות.
מיכאל נודלמן: כתבנו אמנות בין-לאומיות כאלה.
מיכאל נודלמן: זאת חובה שלכם, אתם לא עושים לנו טובה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שחברי הכנסת צריכים להיות מוכנים לדבר בחריפות עם ראשי משרד החוץ, כי זאת המשימה שלהם.
מיכאל נודלמן: אנחנו עובדים פה בהתנדבות.
מיכאל נודלמן: חברת הכנסת לנדבר, בבקשה.
סופה לנדבר: יש לנו הצעה לסיכום.
סופה לנדבר: אנחנו מבקשים שבהרכב המשלחת, שאתה עומד בראשה, יהיו: נציג הביטוח הלאומי בראש המשלחת, נציגי משרד החוץ, נתיב, משרד הקליטה ונציגי הליקבידטורים.
סופה לנדבר: הקשבתי בתשומת לב למה שאמרת, אבל כאשר הם סתמו עם גופם את החור הזה כדי שזה לא יתפשט בעולם כולו, אז לא לקחת אותם למשלחת אני חושבת שזאת חוצפה.
סופה לנדבר: דבר שני, אני ממליצה שבמשא ומתן של מדינת ישראל עם רוסיה להכניס סעיף של התניה; לפני שמחזירים להם נדל"ן רוסי שנמצא כאן להכניס עניין של פנסיה ולפחות לינקבידטורים.
מיכאל נודלמן: אני חושבת שאנחנו צריכים לכתוב מכתב לשרת החוץ ולמשרדים הרלוונטיים, זה נכון.
מיכאל נודלמן: לגבי המשלחת יש תקן.
מיכאל נודלמן: הוא לא יכול לנסוע במשלחת ממשלתית של משרד החוץ והביטוח הלאומי.
סופה לנדבר: אני לא מסכימה אתך.
סופה לנדבר: כאשר רצינו שהליקבידטורים יקבלו – ואתה היית אתי בחקיקה הזאת - הכנסנו אותו לוועדה.
מיכאל נודלמן: אמנות בין-לאומיות זה דבר אחר.
מיכאל נודלמן: צריך להיות מומחה, צריך לדעת מה זה אמנות בין-לאומיות.
מיכאל נודלמן: למה אתה צריך להיות, מר קלנטירסקי?
מיכאל נודלמן: הם מייצגים אותך.
מרינה סולודקין: יש לי הצעה אחרת.
מרינה סולודקין: אני מסכימה עם חברת הכנסת לנדבר שהמשא ומתן עם אוקראינה הוא מאוד חשוב, ואני מציעה שיושב ראש הוועדה שלנו יצטרף.
מיכאל נודלמן: חברים, לא יכול להצביע על הצעות בלתי אפשריות.
מיכאל נודלמן: כשהמשלחת האוקראינית הייתה בארץ לא נתנו לי להיכנס, כי נתנו רק לאנשים הרלוונטיים להיות שם.
מיכאל נודלמן: אני יכול לנסוע לשם, להיפגש עם אנשים, אבל לא במסגרת המשלחת.
אסתר אפרת-סמילג: ההצעה שליקבידטורים ייצאו כיועצים למשלחת, זה אולי אפשרי, אפשר לשקול את זה.
אסתר אפרת-סמילג: חברי כנסת – בוודאי שלא.
מיכאל נודלמן: אם אפשר לשקול אני לא נגד.
אסתר אפרת-סמילג: לגבי ההמלצה שהנושא יהיה מותנה במגרש הרוסים, גם את זה אפשר לשקול.
מיכאל נודלמן: למי לפנות כדי שמר קלנטירסקי יוכל לנסוע?
אסתר אפרת-סמילג: הם נוסעים על חשבונם.
אסתר אפרת-סמילג: אפשר לפנות לשרת החוץ.
מיכאל נודלמן: תודה, סיימנו את הנושא הראשון.
מיכאל נודלמן: אני מבקש לקבל סקירה מביטוח הלאומי לגבי הפנסיות.
מיכאל נודלמן: יש בעיה, אנשים עובדים 10-15 שנים, ומקבלים פנסיה ממעסיקים של 800-1,000 שקלים.
לאה פלוס: אני עובדת במחלקת זקנה, שארים והבטחת קיום.
לאה פלוס: באתי לכאן במקום המנהלת.
לאה פלוס: באנו בהפתעה, ונשתדל לעשות כמיטב יכולתנו ללא הכנה מוקדמת.
לאה פלוס: אני מבינה שהבעיה היא לגבי אנשים שעבדו 10-15 שנים, והפנסיה היא נמוכה.
לאה פלוס: אנחנו משלמים השלמת הכנסה למקבלי קצבאות זקנה לפי חוק הבטחת הכנסה.
לאה פלוס: השלמת ההכנסה מיועדת לאנשים שאין להם הכנסה אחרת או שיש להם הכנסה מאוד מצומצמת, כדי לאפשר להם לחיות בכבוד – אם אפשר לקרוא לזה כבוד – כדי להבטיח את ההכנסה המינימלית החודשית שלהם, עד כמה שניתן.
לאה פלוס: השלמת הכנסה, מעבר לתשלום שאנחנו משלמים, מקנה גם זכויות נלוות, שגם הן מתבטאות בכסף: הנחה בתרופות, הנחה בארנונה, ברשות השידור.
סופה לנדבר: על מה מדובר בתרופות?
לאה פלוס: קשישים שמקבלים השלמת הכנסה זכאים להנחה של 50% בקניית תרופות מקופות החולים.
מיכאל נודלמן: מי שמקבל 800-1,000 שקלים פנסיה, מה הוא מקבל עוד מהמוסד לביטוח לאומי?
מיכאל נודלמן: שאלה נוספת, מי שבא היום בגיל זקנה, הוא מיד מקבל את כל ההטבות, נכון?
לאה פלוס: אם הוא מבוטח, אם הוא תושב ואם הוא צבר תקופת הכשרה – הוא מקבל קצבת זקנה מהביטוח הלאומי, לא כל ההטבות.
לאה פלוס: אם יש לו רכב הוא לא מקבל השלמת הכנסה.
לאה פלוס: אם אין לו פנסיה ואין לו שום הכנסות אחרות הוא מקבל קצבה והשלמת הכנסה, בהתאם לכללים.
מיכאל נודלמן: בן אדם שעבר עשר שנים וקיבל 800 שקלים פנסיה, מה הוא מקבל מכם?
לאה פלוס: הוא יקבל קצבת זקנה עם השלמת הכנסת מלאה, בנוסף לפנסיה.
לאה פלוס: לפי חוק הבטחת הכנסה, מי שזכאי להשלמת הכנסה ויש לו פנסיה או כל הכנסה מכוח חיקוק, אנחנו לא לוקחים בחשבון לאדם בודד 13% מהשכר הממוצע במשק, ואם זה זוג – 17% מהשכר הממוצע במשק.
לאה פלוס: זאת אומרת, שאם לאדם יש פנסיה עד 960 שקלים – שזה היום 13% מהשכר הממוצע – או לזוג פנסיה של 1,255 שקלים, אנחנו בכלל לא מתחשבים.
לאה פלוס: זאת אומרת אותו אדם יכול לקבל גם קצבה וגם השלמת הכנסה בסכום המכסימלי.
מיכאל נודלמן: כלומר, בן אדם צריך לקבל 800-850 שקלים כדי לקבל הסכום המכסימלי.
מיכאל נודלמן: אם הוא מקבל 1,000 שקלים - - -
לאה פלוס: אז מורידים לו רק את ההפרש.
לאה פלוס: שאלו אותי איזה סכומים הוא מקבל.
לאה פלוס: הסכומים שהוא מקבל הם: יחיד מקבל, קצבה עם השלמת הכנסת, 2,089 שקלים.
לאה פלוס: זוג מקבלים 3,107 שקלים, קצבה עם השלמת הכנסה.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שמי שמקבל השלמת הכנסה יכול לעבוד ולקבל 1,082 שקלים בלי פגיעה בהשלמת הכנסה.
לאה פלוס: דיברנו עד עכשיו על פנסיה.
לאה פלוס: אמרנו שאם יש פנסיה מורידים מה שמורידים.
לאה פלוס: אבל אם זאת הכנסה מעבודה - - -
מיכאל נודלמן: אני שואל אם פנסיה דומה לשכר שהוא מקבל מעבודה לא תפגע בזכות להשלמת הכנסה.
מיכאל נודלמן: יש עכשיו הסכמה עם הממשלה שעוד 500 שקלים יהיו בנוסף להכנסה מעבודה.
מיכאל נודלמן: כלומר, לא סכום של 1,082 שקלים אלא 1,582 שקלים.
יעקב ששפורטה: יש אבחנה להפחתה בין פנסיה להכנסה מעבודה.
יעקב ששפורטה: זה לא אותו דבר.
לאה פלוס: אדם שמקבל פנסיה מכוח חיקוק יכול לקבל עד 960 שקלים, ואז אנחנו לא לוקחים את הסכום הזה בכלל בחשבון, או הכנסה של 1,255 שקלים לזוג.
לאה פלוס: אתה שואל אותי מה קורה אם אותו בן אדם לא מקבל פנסיה אלא עובד.
מיכאל נודלמן: לא, לא התכוונתי לזה.
אלי ולק: מנהלים משא ומתן על תשלום פנסיות מחבר המדינות.
אלי ולק: יש מדינות יותר עשירות, שישלמו סכומי פנסיה יותר גבוהים.
אלי ולק: האם הפנסיה הזאת, שתגיע לאזרח ישראלי, תשפיע על קצבת הזקנה שלו?
אלי ולק: איזה סכום ישפיע?
אלי ולק: אם הוא מקבל היום 100 לחודש היום מרוסיה, זה ישפיע?
לאה פלוס: אנחנו מדברים עכשיו על השלמת הכנסה, לא על קצבת זקנה.
לאה פלוס: 100 דולר של פנסיה מכוח חיקוק או רנטה לא ישפיעו.
לאה פלוס: זה עדיין 960 שקלים.
סופה לנדבר: רנטה גם לא משפיעה?
לאה פלוס: לא, זאת אותה התייחסות.
אלי ולק: ותשלום חד-פעמי?
לאה פלוס: אני לא יכולה לענות על זה.
אלכסנדר קלנטירסקי: וקצבת זקנה?
לאה פלוס: הנושא הוא השלמת הכנסה.
לאה פלוס: על מי שמקבל קצבת זקנה לפי חוק הביטוח הלאומי הפנסיה בכלל לא משפיעה.
לאה פלוס: רק הכנסות מעבודה משפיעות על קצבת זקנה, לא פנסיה.
מיכאל נודלמן: אני מבקש לקבל את כל מה שאמרת פה בכתב לוועדה.
מיכאל נודלמן: תודה רבה, סיימנו.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת, הקמנו תת-ועדה לקליטת תלמידים עולים.
מיכאל נודלמן: החברים שרוצים להשתתף בוועדה הם חברי הכנסת שגאל, מיכאלי, מלכיאור ואלקין.
מיכאל נודלמן: מי בעד?
מיכאל נודלמן: התקבל פה אחד.
מיכאל נודלמן: חברים, אני מבקש להתחיל עבודה.
מיכאל נודלמן: הישיבה נעולה.
מיכאל נודלמן: ישיבת ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.
מיכאל נודלמן: הנושא הראשון זה נושא טכני ונושא שני זה סקירת יושב ראש הסוכנות על פעילות של סוכנות.
מיכאל נודלמן: אתמול התקיימה ישיבת הוועדה בנושא מצבם הקשה של העולים מאתיופיה.
מיכאל נודלמן: אני מביא עכשיו לאישור הוועדה את מסקנות הוועדה לנושא זה.
מיכאל נודלמן: יש לכל אחד מחברי הכנסת, מי שהיה יודע מה היו המסקנות, מי שלא היה צריך להאמין לאלה שהיו שם.
מיכאל נודלמן: מי בעד המסקנות?
מיכאל נודלמן: מי נגד?
מיכאל נודלמן: בסדר, תודה רבה.
מיכאל נודלמן: הוועדה אישרה את המסקנות וכן נתנו את היום על שולחן הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר היום.
מיכאל נודלמן: בוקר טוב.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכאל נודלמן: היום הוא יום מיוחד אצלנו.
מיכאל נודלמן: אני מברך על הקמת המכון להגירה ולשילוב חברתי.
מיכאל נודלמן: אני שמח על כך כי שילוב עולים בחברה הוא מאוד חשוב.
מיכאל נודלמן: כל הזמן אנחנו מדברים על כך שאנחנו רוצים עוד מיליון עולים, אבל אם לא תהיה קליטה טובה ושילוב עולים לא תהיה עלייה.
מיכאל נודלמן: אני שמח להיפגש היום בוועדה שלנו עם נשיאת המרכז האקדמי רופין, פרופ' שוש ארד.
מיכאל נודלמן: אני רוצה שנציג פה את מרכז אקדמי רופין שעושה למען הגירה ולשילוב חברתי והנושא השני הוא הצגת תוצאות מדד רופין לשילובם של עולים בישראל.
מיכאל נודלמן: פרופ' שוש ארד, בבקשה.
שוש ארד: תודה רבה.
שוש ארד: אני מאוד מודה לך על ההזדמנות לבוא הנה ולהציג את המכון בפני האנשים.
שוש ארד: אני קצת מאוכזבת שלא כל חברי הכנסת בוועדה מצאו לנכון לבוא, כי הנושא חשוב.
שוש ארד: מכללת רופין הוקמה בשנת 1949 כמוסד חקלאי ונקרא על שם ארתור רופין, שהיה מראשי הסוכנות, מהאנשים שגאלו קרקעות בישראל, איש שעסק הרבה בקליטת עלייה, במיוחד ידועה פעילותו בהבאת יהודי תימן לארץ.
שוש ארד: ארתור רופין היה איש מיוחד שעסק בהיבטים חברתיים של הבאת העולים וקליטתם בארץ ושילובם.
שוש ארד: הוא שילב את זה עם היותו פרופסור לסוציולוגיה יהודית.
שוש ארד: הוא הקים את המכון ליהדות באוניברסיטה העברית, ומהבחינה הזאת אנחנו מרגישים שאנחנו סוגרים מעגל.
שוש ארד: לכן גם כל-כך טבעי שמוסד שנקרא על שמו יעסוק דווקא הוא בנושא של הגירה ושל שילוב חברתי.
שוש ארד: במרכז האקדמי "רופין" לומדים היום 3,400 סטודנטים ב- 3 בתי-ספר: בית-ספר לחברה וניהול, בית-ספר להנדסה ובית-ספר למדעי הים, היחידי בארץ.
שוש ארד: בית-ספר לחברה וניהול שהוא המקום הטבעי שהמכון יהיה בו כולל מחלקות לכלכלה ולחשבונאות, כלכלה וניהול, מנהל עסקים ומדעי ההתנהגות.
שוש ארד: במנהל עסקים יש גם תוכנית מיוחדת שמביאה אנשים יותר מבוגרים אלינו.
שוש ארד: זה מוסד ותיק בעל איכות מאוד ייחודית.
שוש ארד: ואם תחשבו על המקום הכי ארץ-ישראלי בארץ ישראל שעוד נותר ותעצמו את העיניים בטוח שתראו את הדשאים הירוקים של רופין בהחלט מתאימים.
שוש ארד: אני הגעתי לשם לפני כשנתיים לאחר שהקמתי באוניברסיטת בן-גוריון מכון לביוטכנולוגיה לאחר שהייתי 7 שנים במועצה להשכלה גבוהה ואחר-כך בות"ת.
שוש ארד: האמת היא שחיפשתי אמירה חברתית מאוד חשובה.
שוש ארד: חיפשתי נושא ישראלי בעל חשיבות רבה לחברה הישראלית מתוך אמונה שמכללה או מוסד אקדמי בכלל צריכים להיות מעורים בחברה הישראלית.
שוש ארד: בנושא הגירה ושילוב חברתי לא הוקם בארץ שום מרכז אקדמי; אמנם יש חוקרים במקומות שונים שעושים מחקרים יפים, אבל לא קם שום גוף אקדמי שעוסק בנושא על היבטיו השונים.
שוש ארד: חשבנו שאנחנו יכולים לעשות זאת, החלטנו ועשינו.
שוש ארד: לפני יותר משנה הקמנו את המכון, והוא עוסק בהיבטים רב-תחומיים.
שוש ארד: נושא העלייה והקליטה הוא נושא רב-תחומי.
שוש ארד: חשבנו שהדיסיפלינות בבית הספר לכלכלה ולניהול שלנו יכולות להיות בית למכון הזה.
שוש ארד: המחשבה שלנו היא שהוא יעסוק במספר נושאים: הוראה אקדמית – בתואר הראשון אנחנו מקיימים כבר אשכול לימודים.
שוש ארד: קוראים לזה "אשכול לימודים" כי זה לא דורש את אישור המועצה להשכלה גבוהה.
שוש ארד: יש בו קורסים שונים.
שוש ארד: כל סטודנט שלומד מדעי ההתנהגות וכלכלה יכול ללמוד אשכול של קורסים עד למעלה מ- 20 נקודות זכות בנושאים, כמו: פסיכולוגיה של ההגירה, הגירה בביטויים דמוגרפיים וכדומה.
שוש ארד: אם תרצו אנחנו נוכל למסור לכם את הפרטים.
שוש ארד: הנושא האקדמי השני שאנחנו נדבר עליו בהרחבה הוא תוכנית לתואר שני.
שוש ארד: לשמחתי, המועצה להשכלה גבוהה וות"ת קיבלו את בקשתנו להגיש תוכנית בנדון, וכבר במרס השנה הגשנו תוכנית תוך כדי סיועם של טובי המומחים בארץ, בראשות פרופ' סמיונוב.
שוש ארד: התוכנית כבר הוגשה ונמצאת בבדיקה.
שוש ארד: ההתחלה שלה כבר לא תלויה בנו – ברגע שאומרים לנו אנחנו מוכנים להתחיל.
שוש ארד: נושא הבא הוא מעורבות חברתית.
שוש ארד: היום המועצה להשכלה גבוהה מכירה בקורסים של מעורבות חברתית, וכבר פתחנו קורסים כאלה.
שוש ארד: ד"ר משה שריר שנמצא כאן מוביל את הנושא.
שוש ארד: החלטנו החלטה אסטרטגית שכל המעורבות החברתית של הסטודנטים תהיה מתועלת לנושא הגירה וקליטה.
שוש ארד: יש כבר מספר סיפורים שסטודנטים שלנו היו מעורבים בהם בצורה מרגשת וחשובה.
שוש ארד: מה שיצא מזה הן לא רק העמותות שבהן עבדו, אלא סטודנטים ישראלים שעסקו בכך קיבלו יותר מאשר זה נתן.
שוש ארד: כיוון שהמשאבים בארץ לא הקצו מספיק, החלטנו להקצות כספים למחקר מהמשאבים המאוד מצומצמים של המכללה.
שוש ארד: עשינו קול קורא בתוך המכללה, וכבר התארגנו כ- 7 קבוצות מחקר, שכוללות 10 חוקרים ועוסקות בהיבטים שונים של עלייה: היבטים פסיכולוגיים, סוציולוגיים, יזמות של עולים וכדומה.
שוש ארד: פרופסור סמיונוב יוכל להרחיב על כך.
שוש ארד: בכוונתנו לעשות קורסי הכשרה של עובדים שעוסקים בהגירה ובקליטה כי חשבנו שאנחנו צריכים להיות מחוברים לשטח.
שוש ארד: בכלל, חלק מהתפיסה של המכון הקשר בין האקדמיה לבין השטח הוא דבר מאוד חשוב.
שוש ארד: לכן הקמנו גם גן פסלים של עולים חדשים.
שוש ארד: אני מזמינה אתכם, זה מרהיב ביופיו.
שוש ארד: אנחנו במה לעולים חדשים מארצות שונות, וכבר יש לנו פסלים של עולים מקנדה ומאנגליה, ופסל אחד של מישהו שעלה מרוסיה ופסל אחד של מישהי שעלתה מארגנטינה.
שוש ארד: נוסף לכך, מישהו שפיסל את דמותו של רופין, והוא עולה חדש מחבר העמים, כי הם יודעים לעבוד בברונזה.
שוש ארד: \
יצחק זיו: מה שיעור העולים החדשים במכללה?
שוש ארד: שיעור מאוד נמוך, מספרים מאוד בודדים.
שוש ארד: אבל עכשיו נכניס כיתה של אתיופים מגשרים לאתיופים.
שוש ארד: בהמשך נדבר בפירוט על הכיתה הזאת כי היא מאוד חשובה לנו גם למיון מגשרים, אבל תהיה להם קרדיטציה אקדמית, זאת אומרת הם יוכלו להמשיך אצלנו ולקבל תואר אקדמי.
שוש ארד: הדבר הזה דורש התייחסות ייחודית.
שוש ארד: אני כבר פניתי בבקשה לות"ת לתקצב כיתה כזאת.
שוש ארד: עדיין לא קיבלתי תשובה.
יצחק זיו: יש פעילות כדי להגביר את המעורבות- -
שוש ארד: הפעילות היא אדירה.
שוש ארד: כבר יש 300 סטודנטים שלומדים קורסים.
שוש ארד: הכוונה היא שלא יהיה סטודנט ברופין מתוך 3,400 סטודנטים שלא ייקח במהלך לימודיו לפחות קורס אחד שקשור בעלייה ובהגירה.
שוש ארד: גם אם הוא לומד הנדסה וגם אם הוא לומד מדעי הים – הוא יצטרך לקחת לפחות קורס אחד.
שוש ארד: משה יספר על הנצנוצים בעיניים של הסטודנטים שבאים מיחידות עלית ועבדו במחשוב של משרד של אתיופים, ומה זה נתן להם.
שוש ארד: זה פורש אותנו, ואני מאמינה שזה גם יעלה את שיעור העולים החדשים, אבל הרצון שלנו הוא מעבר לזה.
שוש ארד: לא במקרה פנינו למועצה להשכלה גבוהה עם תוכנית למאסטר דווקא.
שוש ארד: אנחנו לא רצינו ללכת עם תוכנית ל- ב.א מפני שיש צורך ביצירה והגדרה של פרופסיה חדשה.
שוש ארד: אנשים שלמדו, והם בוגרים בסוציולוגיה, מדעי ההתנהגות וכלכלה צריכים לעשות השלמות נוספות לתואר שני, ואנחנו רוצים לפתח את זה לפרופסיה כדי לפתח את הנושא עוד ועוד.
שוש ארד: כפי שאמרתי, בהרכבת התוכנית השתתפו טובי החוקרים בישראל בראשות פרופ' סמיונוב, ואני מבקשת מפרופ' סמיונוב לדבר גם על התוכנית למאסטר וגם איך תוכנית המחקר לנו נעשית כדי לחבר אתכם למה שקורה איתנו.
שוש ארד: זה גם יחבר אותנו אחר-כך למדד.
מיכאל נודלמן: את אמרת שאין פה מספיק חברי כנסת.
מיכאל נודלמן: יש כאן 4 חברי כנסת, יש נציגים מהמשרד לביטחון הפנים, מהמשרד לקליטת עלייה, ממשרד החינוך וממשרד הרווחה ומארגונים שונים: נתיב ונפש בנפש.
קולט אביטל: הבעיה אצלנו בכנסת היא שאנחנו חברים בכמה ועדות.
קולט אביטל: בו-זמנית יש דיונים עם הצבעות.
קולט אביטל: לכן אני מתנצלת בשם חבריי, וגם אני אצטרך לצאת כדי להצביע במקום אחר.
קולט אביטל: זה לא נעשה מתוך חוסר שימת לב.
שוש ארד: בסדר גמור.
שוש ארד: אנשים שואלים אותי מי יבוא ללמוד בתוכנית של המאסטר.
שוש ארד: אמרתי שיבואו אנשים מהרווחה, מהמשטרה.
שוש ארד: כל מי שעוסק ברחוב בעלייה יכול לבוא ללמוד, ואני בטוחה שהתוכנית שלנו תהיה מעולה.
מיכאל נודלמן: פרופ' סמיונוב בבקשה.
משה סמיונוב: אף על פי שישראל היא מדינת הגירה – כמעט 50% מהאוכלוסייה היהודית הוא דור ראשון של מהגרים, והרוב המוחלט של החצי השני הם דור שני של מהגרים – עד היום לא הוקם בישראל שום מרכז לחקר ההגירה, לדאבוני.
משה סמיונוב: כשקיבלתי את הטלפון מרופין הייתי בשבתון בחו"ל, וחשבתי שזה דבר חשוב מאוד ומיד נרתמתי ליוזמה שלהם כדי שיהיה בסופו של דבר איזשהו מקום שיתמקד בנושא ההגירה.
משה סמיונוב: עד היום נעשה מחקר על-ידי סוציולוגים, כלכלנים, פסיכולוגים, אבל המחקר הזה היה אזוטרי: כל אחד עבד בתחומו.
משה סמיונוב: לא היה גוף ידע, ולא הייתה מטריית ידע שתשרת את הנושא הזה.
משה סמיונוב: נושא ההגירה הוא נושא רב-תחומי, ואי-אפשר ללמוד אותו וללמד אותו על רגל אחת.