GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: האם אתה מוכן לתת את הדברים האלה בכתב, כדי שאם מישהו יפעיל לחץ העולות תדענה שיש להן כתובת?
זהבה גלאון: חזקה עלי שאין מדיניות כזאת.
זהבה גלאון: אני שמחה לשמוע.
זהבה גלאון: כנראה בכל זאת נוצר פער בין המדיניות הרשמית ובין המקום ששמענו עליו.
זהבה גלאון: כיוון שלאחרונה קרתה תקלה אני מציעה שתצא הנחיה ברורה לכל אותם מכונים שמכשירים עולים ועולות.
זהבה גלאון: יכול מאוד להיות שצריך לפנות גם לשר הביטחון.
זהבה גלאון: .
יורי שטרן: אני חושב שאת הולכת יותר מידי רחוק.
יורי שטרן: אם הדבר הזה ביסודו לא כל כך מתקיים אז אין עניין של ועדות.
אליהו בן-דהן: חברת הכנסת אביטל, אני לא יודע למה התכוונת שאמרת שרבנים עושים בניגוד להנחיותינו.
אליהו בן-דהן: כל הרבנים שעובדים מטעמנו שירתו בצבא, חלקם עדיין משרתים בצבא.
קולט אביטל: קיבלנו עדויות.
אליהו בן-דהן: אני קצת מפקפק בעדויות האלו.
אליהו בן-דהן: מי שעובד מטעמנו אלה אנשים בעלי אוריינטציה ציונית-דתית.
אליהו בן-דהן: אנשים שלנו לא אומרים דברים כאלה.
אליהו בן-דהן: אם תדעו או תשמעו על אנשים שנתנו הנחיה כזאת אני מוכן שתפנו אלי.
אליהו בן-דהן: חבר הכנסת בריזון שלח לי פקס באותו יום שהתפרסמה הכתבה.
אליהו בן-דהן: באותו יום הוא קיבל תשובה ממני.
אליהו בן-דהן: אם תפנו אלי שאלה בכתב אני אענה.
אליהו בן-דהן: אני מקבל את ההצעה של ההנחייה.
אליהו בן-דהן: אם ידוע לכם על בנות כאלו תתנו לנו את השמות.
אליהו בן-דהן: המערכת היא מערכת אדירה.
אליהו בן-דהן: מדובר פה בלמעלה מ-400 כיתות.
אליהו בן-דהן: אף אחד לא יכול להתחייב שמישהו לא יאמר, אבל אם תתנו שמות אני אוכל לטפל בזה.
נחמה לנגנטל: מדובר באולפן שהוא תחת עמותה מסויימת.
נחמה לנגנטל: אני מסכימה עם כבוד הרב בן-דהן.
נחמה לנגנטל: אם הייתי נתקלת בדבר כזה הייתי פונה באופן אישי להנהלת בתי הדין.
נחמה לנגנטל: לא ידוע לי על הבנות שהוזכרו בכתבה.
יורי שטרן: השמות בכתבה בדויים.
נחמה לנגנטל: הפקידה שדיברתי איתה אמרה לי שהיא שמעה.
נחמה לנגנטל: בציבור שלנו יש את העניין של השירות הלאומי, אי אפשר להתעלם מזה.
נחמה לנגנטל: גם בתי שירתה בשירות הלאומי במשך שנתיים.
נחמה לנגנטל: אנחנו רואים בזה שירות ששווה לשירות הצבאי.
נחמה לנגנטל: יתכן שמורה אמרה שכדאי לאותה בת לשרת בשירות הלאומי.
נחמה לנגנטל: אני לא רואה שום פסול בזה.
יורי שטרן: זאת גם לא השתמטות.
נחמה לנגנטל: יכול להיות שאותה בת הרגישה קירבה יותר גדולה לדת ולכן רצתה לעשות את השירות הלאומי.
נחמה לנגנטל: אין פה שום הכוונה להשתמטות.
יורי שטרן: האם את לא מרגישה שיש בעייתיות מסויימת בקטע הזה?
יורי שטרן: אין ספק שלציבור הציוני-דתי יש אורח חיים מסויים.
יורי שטרן: באופן טבעי המורים או הצוות שמלמד את המתגיירים משדר את המנהגים והערכים שלו.
נחמה לנגנטל: זה תפקידו של המורה.
יורי שטרן: פה אנחנו בבעיה, כי הנושא הזה מופקד בידי אנשים ששייכים לזרם מסויים בציבור.
יורי שטרן: זה שהציבור הציוני-דתי קיבל את המשימה החשובה הזאת זה דבר שנותן לו עמדה של השפעה לכיוון אורח החיים שלו.
יורי שטרן: זה בעייתי.
נחמה לנגנטל: הגיור הוא לא לימוד ההיסטוריה הישראלית.
יורי שטרן: אני מדבר על השירות הלאומי אל מול השירות הצבאי.
יורי שטרן: אני לא כל כך סומך על הכתבה.
יורי שטרן: זה נראה לי סקופ תקשורתי טיפוסי.
יורי שטרן: ממה ששמענו פה אני מבין את הפלונטר שנוצר.
יורי שטרן: אסור לתת לזה להמשיך.
יורי שטרן: כל דבר שיכול להפוך לכלי של המלצה, לכלי של ערעור נגד הפעולה של אולפני גיור אסור שיהיה.
יורי שטרן: יש לזה מספיק מתנגדים.
יורי שטרן: כדאי לעשות הפרדה ברורה בין הלימודים לבין ההשפעה מעבר לזה.
יורי שטרן: בשביל המורה או המזכירה שדיברה על זה הדברים מובנים מאליהם.
אליהו בן-דהן: אותה מזכירה היא אישה חילונית, אין לה שום קשר למערכת הדתית.
נחמה לנגנטל: רציתי להסביר מאיפה נפלה הטעות של אותה פקידה.
משה אדוריאן: משרד החינוך אחראי על 500 שעות לימוד.
משה אדוריאן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הנהלת בתי הדין לגיור, כאשר התהליך מתחיל בזה שכל מועמד לגיור עובר ראיון על ידי שליח בית דין, במסגרת העמותה הזאת יש שלושה מורים, מתוכם שתי מורות שאינן עובדות משרד החינוך.
יורי שטרן: אבל אתם מפקחים גם עליהן.
משה אדוריאן: אנחנו לא מממנים את העמותה.
יורי שטרן: כן, אבל יש להם מנדט מטעמכם.
משה אדוריאן: אנחנו מדריכים את המורים.
משה אדוריאן: יש מורה אחד שהוא עובד שלנו, מקבל שכר מאיתנו.
משה אדוריאן: אני שוחחתי איתו אישית על הנושא.
משה אדוריאן: הוא אמר שהיו אצלו בנות שעכשיו הן חיילות.
משה אדוריאן: אין ספק שאנחנו צריכים לבדוק את עצמנו בנושא הזה.
משה אדוריאן: כמו שהרב בן-דהן מנחה או ינחה את האנשים שלו, גם אנחנו נוציא הנחייה כתובה.
משה אדוריאן: לא ייתכן שמורה באולפני גיור ינחה תלמידה אם להתגייס או לא להתגייס.
משה אדוריאן: במפגשים שלנו עם המורים אנחנו נעלה את הסוגייה הזאת.
משה אדוריאן: אנחנו לא ניתן יד לשום הכוונה חד-משמעית מהסוג הזה.
מרינה סולודקין: אנחנו רואים פה התנגשות בין יהדות למודרניות ודמוקרטיות.
מרינה סולודקין: אנחנו יודעים שאצל הציבור הציוני-דתי יש זרמים שונים.
מרינה סולודקין: הנושא של גיור והנושא של גיוס מאוד חשובים.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים גם וגם.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים את היחס השווה לשני הדברים האלה.
מרינה סולודקין: אנחנו הבנו כמה דברים מדבריה של הגברת לנגנטל.
מרינה סולודקין: בקהילה של ברית המועצות מאוד מכבדים את השירות הלאומי, אבל לא חושבים שזה אותו דבר כמו צבא.
מרינה סולודקין: אני לא ממליצה לכוון בנות ממשפחות מעורבות אחרי גיור לשירות הלאומי, כי זה נתפס כלא בסדר.
מרינה סולודקין: אני הייתי רוצה שתצא הנחיה בכתב, אולי אפילו פסק דין הלכתי בנושא הזה.
זהבה גלאון: אין פה פסק דין הלכתי.
יורי שטרן: זה כבר על גבול התערבות בחיי הדת.
מרינה סולודקין: הם התערבו בחיי האזרח.
יורי שטרן: איך יש סתירה בין זה ובין דמוקרטיה?
זהבה גלאון: בחופש הבחירה.
יורי שטרן: תמיד יש א-סימטרייה בין יכולת המורה להשפיע על אורח חייו של התלמיד ובין.
יורי שטרן: זה לא עניין של דמוקרטיה או לא דמוקרטיה.
מרינה סולודקין: אנחנו נעקוב אחרי זה.
מרינה סולודקין: הרבה סבתות יהודיות שואלות אותי איפה טוב יותר לעבור את הגיור.
מרינה סולודקין: אם אנחנו נראה שמכוונים את הבנות רק לשירות הלאומי, התשובה שלי תהיה שטוב לעבור את הגיור רק בצבא.
יגאל יאסינוב: אני צריך לבקש סליחה, כי אני לפני כשנתיים הגשתי תלונה במשטרה נגד הרב בר-שלום, שהוא הרב של בת-ים, על הסתה.
קולט אביטל: למה אתה מתנצל?
יגאל יאסינוב: כי אני צריך להתחיל בדברים הקשים.
יגאל יאסינוב: התלונה היתה על כך שבאחד הנאומים אמר הרב שהעולים מברית המועצות באו לפה אך ורק כדי לקבל מענקים.
יגאל יאסינוב: רבנות פסולה בעיני.
יגאל יאסינוב: זה לא מקרי שהדבר הזה קרה בבת-ים ולא במקום אחר, כי עם רב כזה.
יגאל יאסינוב: .
קריאה: הרב בר-שלום לא מוכן לקבל בקהילה שלו מתגיירים שלומדים באולפן בבת-ים.
זהבה גלאון: זה יותר חמור.
יגאל יאסינוב: הבעיה נוצרה כי יש בלעדיות לבתי הדין האורתודוכסיים לגיור.
יגאל יאסינוב: בעיני הבעיה היא בזה.
יגאל יאסינוב: האם מישהו מאמין שמורה כלשהי או מזכירה כלשהי יכולות לתת כאלו הנחיות בלי שהמנהל נתן להן גב?
יגאל יאסינוב: אני לא מאמין.
יגאל יאסינוב: אנחנו שומעים שכל מורה במכון גיור עובר קורס מסויים.
יגאל יאסינוב: האם הוא מקבל הנחיות ברורות בקורס הזה או לא?
יגאל יאסינוב: אם לא, אז גם פה צריך לשנות.
יגאל יאסינוב: אני מסכים שמערכת הגיור הכי תקינה היא בצבא.
יגאל יאסינוב: מי שהורס את מערכת הגיור זאת הבלעדיות של הרבנים האורתודוכסיים.
יגאל יאסינוב: באותו רגע שיהיה לישראלים אפשרות להחליט איפה הם רוצים להתגייר, לא יהיה כדבר הזה.
יורי שטרן: אני רוצה להזכיר לך שהוקם מכון ליהדות שמלמדים שם מורים מכל הזרמים.
יגאל יאסינוב: אני מציע לך לבדוק כמה מהלומדים שם עברו גיור.
יגאל יאסינוב: אני אחד מאלה שמטפלים במתגיירים במכון הזה.
יגאל יאסינוב: המספר הוא כזה זניח שאי אפשר להביא אותו כדוגמה.
יגאל יאסינוב: מאלפי אנשים אפילו לא עשרות עברו גיור.
אליהו בן-דהן: יש בג"ץ שהכשיר את הגיור הרפורמי.
אליהו בן-דהן: כל עולה שמעוניין יכול לבחור בגיור הרפורמי.
אליהו בן-דהן: אף אחד לא מכריח את העולים להתגייר בגיור אורתודוכסי.
יגאל יאסינוב: הגיור הרפורמי לא מוכר.
יורי שטרן: זכותו של כל אדם להתגייר באיזה זרם שהוא רוצה.
יורי שטרן: הרבה אנשים עושים את זה במסגרת המכון ליהדות, כי זה גיור שמוכר על כל הזרמים.
יורי שטרן: המדינה לא מתערבת בקטע הזה.
יורי שטרן: המעמד האזרחי של האדם לא משתנה.
יורי שטרן: אנחנו צריכים לשמור על כך שאלה שלא עברו גיור ואינם יהודים יקבלו את מלוא הזכויות, אבל זה דבר אחר.
יורי שטרן: אני רסמית שייך לקהילה הקונסרבטיבית.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשבח את מערכת הגיור שמנסה לעבוד ביעילות.
ניסן סלומינסקי: אני משבח אותם בכל מה שקשור לצבא.
ניסן סלומינסקי: אצלנו לא רק שצריך ללכת לצבא, אלא זאת מצווה ללכת.
ניסן סלומינסקי: הכוונה היא שזה עוד יותר מחובה.
ניסן סלומינסקי: כמו שאני מניח תפילין כל בוקר כדי לקיים מצווה, כך אני הולך לצבא כדי לקיים מצווה.
ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שמישהו מהציבור שלנו יכול להיות חשוד בכך שהוא יתנה גיור באי הליכה לצבא.
ניסן סלומינסקי: הייתי מבין אם אחד מהתנאים לגיור היה שהוא ילך לצבא.
ניסן סלומינסקי: צריך שתהיה התנייה כזאת.
ניסן סלומינסקי: מצב הפוך אני לא מעלה על דעתי, כי זה נוגד את כל תפישת העולם שלנו.
ניסן סלומינסקי: אני שמח לשמוע מהרב בן-דהן, מנהל בתי הדין, ומנציגי משרד החינוך שאכן זאת ההנחייה וככה המערכת פועלת.
ניסן סלומינסקי: אם קרתה תקלה באחד המקומות צריך לטפל בה.
ניסן סלומינסקי: כשבת הולכת ללמוד באולפנה ההורים יודעים שמחנכים אותה שם ללכת לשירות לאומי.
ניסן סלומינסקי: אם ההורה לא רוצה הוא יכול לשלוח אותה לתיכון רגיל.
ניסן סלומינסקי: אם נתנו מנדט או בלעדיות למכוני הגיור של הציונות הדתית, הם חייבים לתת את שתי האופציות, כלומר צבא ושירות לאומי.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שכך המערכת עושה.
זהבה גלאון: אני מסתפקת בהצהרה של הרב בן-דהן ונציג משרד החינוך שהם יוציאו הנחיה.
זהבה גלאון: אני חושבת שלא צריך לכוון את אותן נערות לשירות לאומי, כי הן יודעות מה האופציות שעומדות בפניהן.
קולט אביטל: אני מצטרפת לבקשה שתצא הנחיה ברורה.
קולט אביטל: כבוד הרב והגברת לנגנטל מבינים ניואנסים, אני לא צריכה ללמד אותם.
קולט אביטל: הם מבינים שהדת היהודית היא לא דת מיסיונרית.
קולט אביטל: אין מקום למיסיונריות לגבי צורת חיים.
קולט אביטל: אני רוצה להקריא לכם מעדותה של הגברת נעמה מלכי ממרכז הקליטה ספיר של הסוכנות היהודית: "הרב ולדמן, שאחראי על נושא הגיור והשבה ליהדות של עולי אתיופיה, הצביע על העובדה שהגורמים המגיירים לא יוכלו לתת אישור לגיור לאותם הילדים שלא לומדים במסגרת החינוך הדתי.
קולט אביטל: " הרב בן-דהן, אתה אמרת שכל אזרח יכול לבחור את המסגרת בה הוא מתגייר, אבל פה הרב ולדמן בא ואומר שאם הילדים לא ילכו למסגרת דתית אז לא יהיה גיור.
אליהו בן-דהן: אצלנו הוא מתכוון.
אליהו בן-דהן: יכול להיות שהם יכולים לעבור גיור במקום אחר.
קולט אביטל: זה הרב שעובד עם הסוכנות היהודית.
קולט אביטל: הוא ממונה על גיור האתיופים.
קולט אביטל: אני לא מתייחסת לכתבות, המסר פה הוא מסר ברור.
קולט אביטל: אני מבקשת שכל אותם המחנכים שבידיהם מופקדת המלאכה של לגייר אנשים יתנו את כל האופציות שקיימות בחברה הישראלית, לרבות הגיוס לצה"ל.
יורי שטרן: אני רוצה לשבח את פעולת האולפנים לגיור ואת המכון ללימודי יהדות.
יורי שטרן: כולנו רואים בפעולה של הגיור דבר מאוד חשוב.
יורי שטרן: אם זה מונופול או לא מונופול זה דבר אחר.
יורי שטרן: גם חברת החשמל היא מונופול, אבל היא עושה עבודה חשובה.
זהבה גלאון: לא הייתי משווה גיור לחשמל.
ניסן סלומינסקי: יותר שנים העולם חי בלי חשמל, אבל בלי גיור אני לא בטוח.
יורי שטרן: אנחנו מצפים להנחיות ברורות בעניין של אי התניית הגיור בשירות הצבאי, ובעניין של הניטרליות המוחלטת בכל הנוגע לבחירה לבנות בין הצבא לשירות הלאומי.
יורי שטרן: מי שבוחר במסלול הצבאי מקרב העולים הלא יהודים עושה את זה בשביל להיות שותף מלא לגורלו של העם היהודי.
יורי שטרן: זה בא ביחד עם התהליך הרוחני.
יורי שטרן: לבחור כזה הדברים האלה לא באים בנפרד.
יורי שטרן: ברגע שהם מופרדים יש לנו בעיה.
יורי שטרן: ברגע ששני הדברים האלה יהיו יחד אנחנו נגיע לתוצאה טובה יותר.
תמר: אני מודה לך שאתה נותן לי במה להעלות את הנושא הזה.
תמר: שמעתי את האידיליה שהיתה פה מבחינת המדיניות של הציונות הדתית.
תמר: כמי שלמדה במסגרת הציונית-דתית וסוחבת את הטראומות, הייתי שמחה אם הייתי יכולה לעשות חוויה מתקנת.
תמר: הגיע אלינו מכתב בהוראה של הרבנות הראשית, שאומר שתלמידים או תלמידות שעוברים תהליך של גיור חייבים להיכנס למסגרות דתיות.
תמר: אם הם עברו גיור, למה לא נותנים להם לבחור לאיזה מסגרת הם מתאימים?
תמר: למה יש את המשטר הטליבני הזה?
תמר: למה אומרים להם מה לעשות?
תמר: מבחינת ההלכה הם יהודים לכל דבר.
תמר: אני לא חושבת שהמסגרת הדתית-לאומית היא פחות יהודית מהמסגרת החילונית.
אליהו בן-דהן: אני מתפלא על הניסוח.
אליהו בן-דהן: אין לנו שום מעקב אחרי המתגיירים.
אליהו בן-דהן: מעולם לא עקבנו אחריהם.
אליהו בן-דהן: כל מתגייר יכול לבחור את דרכו.
אליהו בן-דהן: צריך להבחין בין השלב שלפני הגיור והשלב שאחרי הגיור.
יורי שטרן: תמר הפרידה בין השלבים.
אליהו בן-דהן: אם הורים ישאלו אותנו היכן כדאי לשלוח את הילדים לאחר הגיור אנחנו נמליץ להם על בית ספר דתי.
יגאל יאסינוב: יש הנחיה ברורה של הרבנות.
אליהו בן-דהן: זה הנחיה של הרב הראשי של יהודי אתיופיה.
אליהו בן-דהן: יש אדם בעולם שדואג ליהודי אתיופיה יותר מאשר הרב הראשי שלהם?
אליהו בן-דהן: הוא מונה על ידם.
תמר: אבל הוא מקבל את ההוראות מכם.
אליהו בן-דהן: מה פתאום.
אליהו בן-דהן: אנחנו לא בחרנו בו.
יגאל יאסינוב: מי בחר בו?
אליהו בן-דהן: העדה האתיופית בחרה בו.
יגאל יאסינוב: הרבנות הראשית מינתה אותו.
אליהו בן-דהן: אתה לא יודע.
יורי שטרן: היות והרב הדנה נתן את ההנחיה שלו, שלפי דבריך אינה תואמת את המדיניות של בתי דין לגיור, אני מבקש ממך לברר את הנקודות האלו.
יורי שטרן: זה עלול להכשיל את כל המהלך.
יורי שטרן: בת שלא מרצונה תסיים את הלימודים בממלכתי-דתי תהיה בסוף אנטי דתייה.
יורי שטרן: יש לא מעט מקרים כאלה.
ניסן סלומינסקי: אני מבין שמסתמכים על המכתב.
ניסן סלומינסקי: כראש מועצה לשעבר אני מדמיין לעצמי למה יצא המכתב הזה.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שילדים נשלחים לבתי ספר לפי הקרבה הגיאוגרפית.
ניסן סלומינסקי: .
יורי שטרן: אנחנו לא מבקשים לטפל במכתב עצמו.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שהיו הורים שפנו לרב הדנה ואמרו שהם רוצים לשלוח את הילדים שלהם לבית ספר דתי, כשהעירייה שלחה אותם לפי חלוקה גיאוגרפית.
ניסן סלומינסקי: אם תקראו את סוף המכתב, אז שם כתוב "לפיכך אני מבקש, בהתחשב בחשיבות הנושא, להפנות את בניהם של כל אלה הרוצים בכך לבית ספר דתי.
ניסן סלומינסקי: " זאת אומרת שישנם כאלה שרוצים בכך ולא מפנים אותם לבית ספר דתי.
יורי שטרן: אני מציע שלא נהפוך למפרשים של המכתב של הרב הדנה.
יורי שטרן: תמר, היות ואת מכירה את המקרים האלה לא ממכתבו של הרב הדנה, אז תעשי מזה פניה לרבנות הראשית ולרב בן-דהן, עם העתק אלינו, כדי לדעת אם יש מדיניות כזאת.
יורי שטרן: אם אין מדיניות כזאת, אז שתינתן הנחיה בהתאם.
לורן פוריס: זה לא רק עניין שלה, זה גם נושא שמתעניינים בו אחרים.
יורי שטרן: אני לא מוכן עכשיו להרחיב.
יורי שטרן: אם תהיה פנייה שלכם לרבנות, לבתי דין לגיור ואלינו אז נדון בזה.
יורי שטרן: רציתי לשאול את מלה אם המערכת הזאת פועלת בחבר העמים, ואם כן, באיזה ממדים.
יורי שטרן: אני חושב שהרבה יותר קל להגיע לתוצאה בהשקעת המאמץ במקום יציאתם של העולים, כשבעיות התעסוקה והדיור לא מטרידות אותם.
יורי שטרן: אני מדבר על אנשים שממילא יש להם זכאות לפי חוק השבות.
יורי שטרן: שנים אני מבקש להתרכז באותה אוכלוסייה שמועמדת לעליה.
יורי שטרן: האם יש איזה שהוא שיתוף פעולה בין מה שעושה צה"ל ובין הפעילות של מכוני הגיור ובתי הדין האזרחיים?
אליהו בן-דהן: בשנת 2002 התגיירו 3700 אנשים, כשמתוכם כ-2500 עולי אתיופיה, כ-1000 מחבר העמים והשאר ממדינות אירופה ומדינות אחרות.
יורי שטרן: כמה התגיירו ב-5 השנים האחרונות?
אליהו בן-דהן: ב-5 השנים האחרונות התגיירו בין 900 ל-1000 עולים מחבר המדינות כל שנה.
ניסן סלומינסקי: כמה לומדים באולפנים?
יגאל יאסינוב: כמה אנשים התגיירו דרך מכון שכטר?
אליהו בן-דהן: אין לי מושג.
יורי שטרן: כדאי לכם להתעניין מה קורה אצל הקונסרבטיביים והרפורמיים.
יורי שטרן: שם עושים את זה כי רוצים שייכות נטו.
יורי שטרן: למי שעובר גיור רפורמי אין סיכוי להתקבל פורמאלית כיהודי בשום מערכת.
יורי שטרן: הוא עושה את זה מתוך שאיפה להשתייך.
יורי שטרן: בשביל למדוד את המהלכים כדאי לדעת איך בתנועות הלא אורתודוכסיות עובר הדבר.
יורי שטרן: יכול להיות שיש פה פוטנציאל שמנוצל חלקית, כי הגיור הוא לא גיור מלא.
ניסן סלומינסקי: האם המספר שאמרת כולל את המתגיירים בצבא?
אליהו בן-דהן: לא.
ניסן סלומינסקי: האם מישהו יודע את המספר?
אליהו בן-דהן: בשנים האחרונות גויירו על ידי צה"ל כ-100 חיילים כל שנה.
ניסן סלומינסקי: האם יש אנשים מחבר העמים שמתגיירים לפני שהם מגיעים לארץ?
אליהו בן-דהן: כמעט ולא.
מלה תבורי: אנחנו בתור מי שאחראים על ביצוע חוק השבות בחבר המדינות מודעים לסוגייה.
מלה תבורי: מסיבות מדיניות נראה לנו שלא נכון לבצע גיור באותן מדינות כי השלטונות לא יקבלו את זה בצורה נכונה.
יורי שטרן: אם אדם שאביו יהודי, שבעיני הוא יהודי לכל דבר, יעבור גיור באיזה שהיא מדינה אף אחד לא יקבל את זה כי זה ייראה כפעולה מיסיונרית.
יורי שטרן: אם אישה לא יהודיה תעבור את זה היא גם תהיה פסולה.
יורי שטרן: אני חושב שלא נכון להגביל את עצמנו.
מלה תבורי: בעקבות ועדת נאמן יש הסדר להתחלת תהליך של גיור למי שמעוניין לעלות.
מלה תבורי: זה מתבצע.
מלה תבורי: אנחנו עוקבים בדריכות אחר אחוזי הלא יהודים שעולים.
מלה תבורי: אנחנו סבורים שצה"ל זאת המסגרת הכי מתאימה..
יורי שטרן: אבל שמעת שזה רק 100 אנשים בשנה.
מלה תבורי: אנחנו הגשנו המלצות למזכיר הממשלה וליושבת-ראש ועדת העלייה והקליטה והתפוצות.
מלה תבורי: עד עכשיו לא הצלחנו להעביר את המסר שהפתרון הלאומי בנושא הזה זה לאפשר את הגיור במסגרת צה"ל.
מלה תבורי: הבנו שיש בעיה מערכתית בין שני גורמים בצה"ל.
יורי שטרן: הייתי שמח לקבל את ההצעה שלכם.
בני איש-שלום: המכון ללימודי יהדות הוקם בעקבות המלצות ועדת נאמן, על פי החלטת ממשלה והצהרת כנסת שהתקבלה ברוב של למעלה מ-80 חברי כנסת.
בני איש-שלום: מאז תחילת פעולת המכון למדו בו למעלה מ-8000 תלמידים.
בני איש-שלום: קיימים אולפני גיור ותיקים שפועלים במסגרות שונות – עמותות, סוכנות, הקיבוץ הדתי.
יורי שטרן: אמרו פה 400 כיתות, כשבכל כיתה 20 תלמידים.
בני איש-שלום: זה כולל את המערכת שלנו.
יורי שטרן: זה 8000 בשנה?
בני איש-שלום: ב-3 השנים האחרונות למדו במערכת שלנו כ-8000 תלמידים.
בני איש-שלום: מאחר והמכון ללימודי יהדות, על פי החלטת ממשלה, איננו מוגדר כמכון גיור, אז מוטל עליו לקבל כל עולה שרוצה ללמוד יהדות.
בני איש-שלום: 40% מתלמידנו הם יהודים על פי ההלכה, 60% אינם יהודים.
בני איש-שלום: אנחנו פתחנו מאז תחילת עבודתנו למעלה מ-450 כיתות בכל רחבי הארץ.
בני איש-שלום: סדר גודל של 2000 מהבוגרים שלנו מעוניינים בגיור, כשמתוכם גויירו קצת למעלה מ-700.
יורי שטרן: הפער הזה הוא פער של זמן, או שזאת איזו שהיא תקלה שקרתה בדרך?
בני איש-שלום: זה נושא בפני עצמו.
בני איש-שלום: לפני פחות משנה פתחנו קורס נתיב, בשיתוף קצין חינוך ראשי, בבסיס מחווה אלון של חיל החינוך.
בני איש-שלום: היום פועלים במקביל כמה קורסים.
בני איש-שלום: יש קורס במחווה אלון, קורס בקרית מוריה בירושלים, קורס בבסיס צריפין.
בני איש-שלום: בסך הכל לומדים היום למעלה מ-500 תלמידים בצה"ל.
יורי שטרן: מה אורך תקופת הלימודים?
בני איש-שלום: הקורס הוא קורס אינטנסיבי של חודשיים.
יורי שטרן: חודשיים הם מחוץ למסגרת השירות?
בני איש-שלום: לא.
בני איש-שלום: הלימוד נחשב להם כחלק מהשירות.
יורי שטרן: האם חלק מהלומדים מנצלים את זה כדי להעדר מפעולה מבצעית למשל, או יש איזה שהוא מבחן שאתם עושים?
בני איש-שלום: יכול להיות שיש כאלה שמנצלים.
בני איש-שלום: אנחנו עושים מיון מאוד קפדני של החיילים.
יורי שטרן: כמה מתוכם הם יהודים?
בני איש-שלום: 40% יהודים, 60% אינם יהודים.
בני איש-שלום: אחוז המעוניינים בגיור הוא גבוה מאוד.
בני איש-שלום: בצה"ל הוא בין 90 ל-100 אחוז.
בני איש-שלום: בקבוצת האנשים המבוגרים 80% מעוניינים להתגייר, באוכלוסיית הילדים והנוער קרוב ל-100% ובאוכלוסיית הסטודנטים בין 15% ל-25%.
בני איש-שלום: הסטודנטים נמצאים בשלב כזה שהם מוטרדים מהקבלה לאוניברסיטה, מהביקור של ההורים.
יורי שטרן: אני חושב שהסיבה שבצה"ל הם יותר מעוניינים היא בגלל שהם נמצאים בתנאים יותר יציבים.
בני איש-שלום: אני יכול להעיד שהמוטיבציה שלהם חיובית ביותר.
בני איש-שלום: אנחנו ערכנו כמה ביקורים אצל ראש הממשלה.
בני איש-שלום: כשראש הממשלה שאל את החיילים במה הוא יכול לעזור, רוב החיילים ביקשו לשרת ביחידות יותר קרביות.
בני איש-שלום: זה מראה על מוטיבציה מאוד גבוהה.
יורי שטרן: אני מודה לכם שהגעתם.
יורי שטרן: כל גיבוי שתצטרכו בנושא הזה אני מוכן לתת.
יורי שטרן: זאת משימה לאומית חשובה במיוחד.
יורי שטרן: אנחנו נשמח לארח את התלמידים בכנסת.
יורי שטרן: אנחנו נשמח לתת את מלוא הכבוד למי שעשה את זה.
יורי שטרן: הנושא הזה הוא נושא סיעתי אצלנו.
חברי הוועדה: רומן ברונפמן יגאל יאסינוב מרינה סולודקין מוזמנים: אריה קורת מנהל אגף קליטה בקהילה, המשרד לקליטת העליה אריה אזולאי יו"ר הוועדה לעלייה וקליטה, הסוכנות היהודית יחזקאל לביא מנהל האגף לתכנון אסטרטגי וממונה על הפעלת נוהל "חבצלת", משרד הפנים יגאל גידרון רפרנט תעסוקה, אגף התקציבים, משרד האוצר דפני מושיוב פיקוח ארצי-קליטת עלייה, משרד העבודה והרווחה שולה מור מנהלת תחום תקצוב מוניציפלי, מינהל כלכלה ותקציבים, משרד החינוך פורום סגני ראשי ערים קולטות עלייה, מרכז השלטון המקומי אלה אושמיאנסקי סגנית ראש עיריית מעלות-תרשיחא מנחם אריאב ראש עיריית נצרת עלית יו"ר ועדת קליטה, מרכז השלטון המקומי משה בורוכוב מ"מ ראש עיריית באר-שבא מיכאל ברקן סגן ראש עיריית עפולה אנטולי גיטלמן סגן ראש מועצה מקומית קרני שומרון מיכאל גינקר מרכז פורום מנהלי יחידות קליטה, יועץ לענייני קליטה, מרכז השלטון המקומי ד"ר מרט גנדלר סגן ראש עיריית אופקים ולדימיר גרשון סגן ראש עיריית אשדוד גבריאל דובינר עיריית קציר-חריש, פורום מנהלי יחידות קליטה, מרכז השלטון המקומי סטלה וולטר סגנית ראש עיריית בית שמש סבטלנה וייסברוט סגנית ראש עיריית אריאל יורי זמוציק סגן ראש עיריית אשקלון ד"ר יצחק יגודייב מ"מ ראש עיריית רמלה, מחזיק תיק הקליטה סלווה יטבצקי סגן ראש עיריית נשר לאוניד מן מ"מ ראש עיריית קרית ים, יו"ר פורום סגני ראשי ערים קולטות עלייה.
חברי הוועדה: רעיה נימרי עיריית עמק יזרעאל – מגידו, פורום מנהלי יחידות קליטה, מרכז השלטון המקומי מיכאל סלובודוב סגן ראש עיריית שלומי לאוניד סמוליאנוב מנהל אגף קליטה, עיריית פתח-תקווה, יו"ר פורום מנהלי יחידות קליטה, מרכז השלטון המקומי ד"ר מרה קנבל סגנית ראש עיריית רחובות שלומית ערגון-קרלין הרשות לקליטת העלייה, עיריית חיפה דסטה תמר אגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה
קצרנית: ישיבה בהשתתפות נציגי פורום סגני ראשי ערים קולטות עלייה
קולט אביטל: בוקר טוב לכל אורחינו הבוקר.
קולט אביטל: הבוקר אנחנו רוצים להקדיש את הישיבה קודם כל לשמיעה, להקשבה, לכל מי שעוסק בנושא קליטת העלייה בשלטון המקומי.
קולט אביטל: אני מבינה שאנחנו נפגשים לא רק כדי לשמוע על פעילותם של סגני ראשי הערים בנושא קליטת העלייה, אלא גם לאור ההחלטות של קיצוצי תקציבים.
קולט אביטל: אנחנו מבינים שחלק מהתקציבים לקליטת העלייה שמגיעים לרשויות המקומיות מגיעים מהמשרד לקליטת העלייה – ויש לנו אתנו נציגים של המשרד.
קולט אביטל: אני מניחה שעוד מעט יגיע גם נציג הסוכנות היהודית.
קולט אביטל: בידי המספרים ואולי אפתח בהם: בשנים 2002-2003 עמד בסיס התקציב שנתן המשרד לקליטת העלייה על תשעה – עשרה מיליון שקלים.
קולט אביטל: בשנת 2002, לאור חשיבות הנושא, נמצאו תקציבים פנימיים נוספים למשרד לקליטת העלייה והם הועברו לרשויות המקומיות.
קולט אביטל: בסך הכל עמד התקציב שהקדיש המשרד לנושא זה על כ-19 מיליון שקלים.
אריה קורת: נכון.
קולט אביטל: בשנת 2003, לצערי הרב, היו כבר ארבעה קיצוצים בבסיס התקציב.
קולט אביטל: בכל זאת הושלם התקציב לכ-15 מיליון שקלים.
קולט אביטל: כלומר: קיצוץ של 25% לעומת 2002.
קולט אביטל: אני מדברת על הכוס החצי מלאה והחצי ריקה.
קולט אביטל: 15 מיליון שקלים זה בכל זאת לא סכום קטן, זה יותר טוב מתשעה – עשרה מיליון שהיו בבסיס התקציב, אבל זה בכל זאת מהווה קיצוץ דרסטי של 25% ואנחנו רוצים לשמוע מסגני ראשי ערים, מהפורום שמטפל בקליטת העלייה, איך הם רואים את הנושא, איך הם נערכים למצב החדש הזה, מה הם מתכוונים לעשות, מה ניתן לעשות כדי לעזור להם – חוץ מזה שכדאי ללחוץ על הממשלה.
קולט אביטל: בואו ננסה לראות מהן הדרכים הנוספות שאפשר לחשוב עליהן יחד, בוועדה הזאת, תוך מיצוי כל האופציות קיימות.
קולט אביטל: אני רוצה שקודם כל נקשיב, כולנו יחד, לנציג הפורום.
קולט אביטל: נבקש מראש עיריית נצרת עלית לפתוח.
מנחם אריאב: תודה רבה על ההזמנה, תודה רבה על הפעילות.
מנחם אריאב: נדמה לי שלא היו רגעים שכל כך חשוב היה הנושא כפי שהעלית אותו בשתי הישיבות האחרונות.
מנחם אריאב: חברי ואני יודעים את זה: אילולא רשויות מקומיות, מכל סוג שהוא, אני לא יודע מי היה קולט את העלייה.
מנחם אריאב: אני לא רוצה לזלזל באף גורם מסייע: משרד הקליטה, הסוכנות היהודית, ארגוני המורים, אבל הרשות המקומית היא הכתובת והיא המפתחת.
מנחם אריאב: עכשיו כולם מקצצים, מכל הצדדים.
מנחם אריאב: הבוקר הודיעו: מקצצים עוד שבעים מיליון שקל ממענקי משרד הפנים לרשויות המקומיות.
קולט אביטל: הבוקר הודיעו על עוד קיצוץ?
מנחם אריאב: כן.
מנחם אריאב: ברדיו.
אריה קורת: קיצוץ של שני אחוז.
מנחם אריאב: עוד דבר: היה במשרד הפנים מענק לרשויות לקליטת עלייה – גם זה נמחק.
מנחם אריאב: הבעיה הנוספת כעת היא החלוקה.
מנחם אריאב: יש ישובים שהם עתירי עולים.
מנחם אריאב: קחו את העיר שאני עומד בראשה – 46% עולים.
מנחם אריאב: בחיפה – 20% עולים.
רומן ברונפמן: 25%.
רומן ברונפמן: לא חשוב.
מנחם אריאב: לא נתווכח.
מנחם אריאב: השאלה היא איך מחלקים את זה ולאיזה "מתנות" מחלקים את זה.
מנחם אריאב: יש בעיה של מערכת החינוך: ילד במערכת החינוך מטופל בשנת הלימודים שבה הוא הגיע והקרובה לה.
מנחם אריאב: נו?
מנחם אריאב: אז בזה פתרו לו את הבעיה?
מנחם אריאב: לא פתרו לו את הבעיה.
מנחם אריאב: לעומת זאת, משרד הקליטה, לפני כשנתיים, החליט שבנושא שיכון התמיכה היא במשך שבע עד תשע שנים.
מנחם אריאב: לו לפחות היו נותנים את זה בחינוך במשך ארבע או חמש שנים, עד שהם משתלבים במערכת כלשהי.
מנחם אריאב: הרי ישראלי מדבר את השפה גם בבית הספר וגם בחברה.
מנחם אריאב: יש בעיה של חיילים בודדים.
מנחם אריאב: יש בעיה של חיילים בכלל.
מנחם אריאב: לא רק כשמביאים אותם, חס וחלילה, לקבר ואז בודקים אם הוא יהודי.
מנחם אריאב: השאלה היא איך עוזרים להם במשך כל החיים.
מנחם אריאב: יש בעיה נוספת: עמותות.
מנחם אריאב: משרד הקליטה, הסוכנות היהודית ונדמה לי שגם האפוטרופוס, מתקצבים עמותות ללא ידיעת השלטון המקומי.
מנחם אריאב: אני לא מקנא בכסף הזה – יבורכו ויעשו – אבל אנחנו לא יודעים על זה ואז, משתמשים בזה איפה שהוא בדרך.
מנחם אריאב: או שמקבלים מכולם, או שנותנים מכולם לכולם.
מנחם אריאב: זה דבר שנורא מקשה עלינו.
מנחם אריאב: היו כל מיני הטבות.
מנחם אריאב: עיקר הקליטה היה במרכז הארץ, אבל אם אני אקח את הגליל, לדוגמא, יש שם למעלה ממאה אלף עולים - זוהי כמות ענקית – וכנ"ל, כמעט, בדרום.
מנחם אריאב: יש בעיה של הפריפריה, של תעסוקה, של חוק עידוד השקעות הון, כשלמעשה שלשום התגברנו על כך, אבל זה רק סוף השנה האזרחית הנוכחית.
מנחם אריאב: אינני יודע מה האוצר עוד מתכנן.
מנחם אריאב: נושא ארנונה.
מנחם אריאב: משרד הפנים היה מסייע לנו מתוך אותו תקציב שהיה מיועד לנו והיה מקל על הארנונה, כי צריך לדעת: אנשים מגיל 55 ומעלה לפעמים לא משלמים ארנונה.
מנחם אריאב: העומס הוא על הרשות המקומית.
מנחם אריאב: הקיצוצים שהיו בדרך: בשכר דירה, בביטוח לאומי, בכל הדברים האלה גורמים לקושי אדיר להתקיים ואינני יודע מה עוד מגיע.
מנחם אריאב: אנחנו, הרשויות המקומיות, שיקמנו את עצמנו במשך שנים ואני, ועוד רשויות, הגענו למצב שכבר שנים לא יודעים מה זה גירעון - - -
קולט אביטל: זה מיעוט.