GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: הוועדות רואות בחומרה את הנתונים המתפרסמים במסגרתו.
קולט אביטל: הוועדות סבורות כי המפתח לטיפול בנושא הוא קודם כל במערכת החינוך שומה עליה לעשות כל שלאל- ידה למניעת נשירת התלמידים העולים.
קולט אביטל: הוועדות רשמו לפניהן את הצלחת התכניות הקיימות ואת תחילת הפרוייקט המשותף של המשרד לקליטת העלייה והרשות הלאומית למלחמה בסמים וממליצות על איגום משאבים ופריסתן הארצית של התכניות.
קולט אביטל: הוועדות סבורות כי צריכה לקום תכנית לאומית לטיפול בתלמידי עולים נושרים ועבריינים כאחת.
קולט אביטל: מגמת התכנית היא להתמודד עם מכלול הגורמים החברתיים, המשפחתיים והחינוכיים המביאים ילדים אלה אל סף פשיעה.
קולט אביטל: הוועדות קוראות לראש הממשלה, שרת הקליטה, שרת החינוך ומשרד והרווחה להקים צוות משותף קבוע שמשימתו להקים את התוכנית הלאומית.
קולט אביטל: הוועדות קוראות לראש ממשלה להקצות לאלתר תקציבים ייעודים למטרה זו.
קולט אביטל: המסקנות הונחו על שולחן הכנסת ביום כ"א באדר א' תשס"ה - 2 במרס 2005".
קולט אביטל: כולנו מצביעים בעד.
יעקב מרגי: מאה אחוז, תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב, חברי וחברותי חברי הכנסת, אני שמחה לכנס את הוועדה על מנת לבחור יושב-ראש חדש לוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם להוראות סעיף 10(א) לתקנון הכנסת, ממליצה ועדת הכנסת בפני ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, לבחור בחבר הכנסת מיכאל נודלמן לכהן כיושב-ראש הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?
רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?
רוחמה אברהם-בלילא: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין המלצת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת מיכאל נודלמן לכהן כיושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אושר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מוכרחה לומר לך, אדוני היושב-ראש הנבחר, שגם בוועדת הכנסת נבחרת פה אחד, וכמובן גם פה.
רוחמה אברהם-בלילא: ועדת העלייה והקליטה היא אחת מן הוועדות הרגישות בכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק שיש בה נושאים מאוד מאוד מורכבים ומאוד מאוד חשובים.
רוחמה אברהם-בלילא: כל עולה שאנחנו קולטים מהווה גם השגריר שלנו כלפי חוץ.
רוחמה אברהם-בלילא: מהיכרותי אתך, אני בטוחה שתעלה פה נושאים שהם מאוד מאוד חשובים וקריטיים לאוכלוסיית העולים, ואני בטוחה שתקדם כמה שיותר את הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת שיש לך כאן צוות מקצועי נהדר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא אסיים לפני שאומר מילה על יושבת-ראש הוועדה הקודמת, חברת הכנסת קולט אביטל, שהצליחה לחולל פלאים בוועדה – בנושא ניצולי השואה ובנושאים רבים אחרים – להעלות אותם על סדר-היום, לפתור את הבעיות, ובאמת לעשות עבודה נפלאה, מתוך עבודה קפדנית ומסיבית, ולך אני אומרת יישר כוח.
רוחמה אברהם-בלילא: קולט אביטל: תודה.
רוחמה אברהם-בלילא: רוחמה אברהם (יו"ר ועדת הכנסת):
רוחמה אברהם-בלילא: אני בטוחה שההרכב שעומד בפניך, אדוני היושב-ראש, הוא הרכב מנוסה, כולם ותיקים, וכל אחד מניסיונו יתרום לך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכם בהצלחה, שיתוף פעולה פורה, ותעלו את הוועדה הזאת מעלה-מעלה.
רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אם מישהו מחברי הכנסת ירצה לברך – אני אשמח.
רוחמה אברהם-בלילא: קולט אביטל: כוותיקה בוועדה הזאת אני רוצה לברך.
רוחמה אברהם-בלילא: ברור לגמרי שזאת ועדה שכל מי שיושב בה – גם נושא העלייה, אבל בעיקר נושא הקליטה מאוד חשוב לו.
רוחמה אברהם-בלילא: אני באמת שמחה מאוד על בחירתו של פרופ' נודלמן.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עבדנו כאן יחד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מכירה את גישתו, אני מכירה את רגישותו.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא כרגע, לפי מיטב הבנתי, מתרכז הרבה יותר בקשיי הקליטה - ולא רק של יהודי חבר העמים לשעבר, אלא לצערנו, יש לנו תזכורת יומיומית שיש עוד עולים, בעיקר עולים אתיופים, שזקוקים להתגייסותנו המאוד מאוד דחופה לנושאים האלה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוועדה הזאת תפקדה בצורה מאוד טובה, ואני רוצה להעביר לך, אדוני היושב-ראש החדש, את הדוחות של כל אותן ישיבות שבחלקן הגדול גם אתה השתתפת, עם ההחלטות.
רוחמה אברהם-בלילא: למרות שאנחנו יושבים בכנסת – וזה בדרך כלל לא התרבות של הכנסת – אני מאמינה בהמשכיות.
רוחמה אברהם-בלילא: חלק מהבעיות נפתרו, אבל חלק מהבעיות לוקחות הרבה מאוד זמן לפתרון ודורשות טיפול הולך וחוזר, ונדנוד – סליחה על הביטוי – מאוד גדול למשרדי הממשלה השונים.
רוחמה אברהם-בלילא: משרד הקליטה הוא בסך הכל משרד מתאם ולא תמיד בידיו הביצוע – ואנחנו אמונים על קשרים עם הרבה מאוד משרדי ממשלה: משרד הבריאות, משרד השיכון, משרד החינוך, ועיריות- חשבתי לנכון להמליץ שתעבור על כל ההחלטות שהתקבלו ועל כל התזכורות שאנחנו שלחנו, כי אנחנו לא רוצים להתחיל מאפס, אנחנו רוצים להתקדם בכל אותם תחומים שבהם יש הישגים כלשהם, ובכל זאת אנחנו צריכים לדחוף הלאה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה חשיבות מאוד גדולה בהתגייסותנו המאוד מאוד מהירה בנושא האתיופים, שלפי דעתי בוער עכשיו ולא צריך להמתין – גם בגלל שהמחנות נסגרו באתיופיה ואנשים מסתובבים שם בלי כתובת, וגם בגלל שבארץ לצערנו הגענו למשבר.
רוחמה אברהם-בלילא: כיוון שהנושא נראה לי כל כך חשוב, ולמרות שאני לא זכיתי הפעם להיות היושבת-ראש, אני שמחה להצטרף לוועדה הזאת ואני אשמח מאוד לעזור ככל שתרצה.
רוחמה אברהם-בלילא: כמו כולם, אני אהיה כאן לרשותך כדי לקדם את הנושאים האלה, ואני רוצה לאחל לך בהצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל נודלמן: תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אברהם מיכאלי: ברכותי לפרופ' נודלמן.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת קולט אביטל אמרה דבר חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: הוועדה הזאת – אני רואה בה ועדה חשובה מאוד – במיוחד עבור מי שעלה לארץ בתקופה האחרונה וחווה את חוויות הקליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני הגעתי לארץ בשנת 71', הייתי ילד.
רוחמה אברהם-בלילא: ברוך השם, אני זכיתי לקליטה טובה בישראל ועברתי את כל המסלולים של מדינת ישראל בצורה חיובית.
רוחמה אברהם-בלילא: כל פעם תוקפים את הקליטה, אבל לפעמים צריך גם לראות את הפן היפה של הקליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושב שלאו דווקא אנחנו – כיוצאי ברית המועצות – צריכים כל הזמן לבלוט בתקשורת כי יש לנו בעיות קליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש גם קבוצות אחרות, והגדולה שלנו תהיה להתמקד באותן עליות בעייתיות יותר בתקופה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: כתושב אור יהודה, לצערי, לאחרונה חוויתי טרגדיה גדולה מאוד של משפחת יופיצ'ן.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת סולודקין באה לבקר שם, וחשבנו לעשות משהו ביחד כדי לעזור לקבוצות האלה.
רוחמה אברהם-בלילא: מסתבר שיש שם בעיות שאנחנו אפילו לא יודעים עליהן.
רוחמה אברהם-בלילא: המושגים שלנו של קליטה אצלם כל כך רחוקים, שצריכים לפעמים העדפה מתקנת בקבוצות כאלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו, ברוך השם, העולים מברית המועצות – חזקים, יודעים איך להתמודד עם מצבים בכוחות עצמנו; אצלם יש בעיות, ולכן יחד עם חבר הכנסת נודלמן בוועדה הזאת אנחנו נפעל.
רוחמה אברהם-בלילא: ראיתי חשיבות גדולה להצטרף לוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: יכולתי להצטרף לכל מיני ועדות אחרות – בכישורי כאלה ואחרים – ואמרתי: ועדת הקליטה חשובה מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחל לך בהצלחה, ונהיה אתך.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל נודלמן: תודה.
רוחמה אברהם-בלילא: זאב אלקין: קודם כול, אני רוצה לפתוח בברכות לחבר הכנסת נודלמן, היושב-ראש הנבחר.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא סוד שאני הייתי המתמודד הנגדי על התפקיד הזה, ודווקא ככזה אני רואה את חובתי להיות בין ראשון המברכים.
רוחמה אברהם-בלילא: אמרתי למיכאל בראשית הדרך של ההתמודדות הזאת, שהוא מועמד מאוד ראוי, וכך אמרתי גם לראש הממשלה, שאני אקבל כל החלטה שתיפול בעניין.
רוחמה אברהם-בלילא: בהחלט, מאוד חשוב שוועדת העלייה והקליטה זכתה ליושב-ראש שגם מייצג את ציבור העולים וחווה את זה על בשרו, וגם בין ראשון נציגי העולים במוסדות הממשל במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל הוא כידוע בין הראשונים שהתחילו את דרכם בתחילת שנות ה-90 בעשייה הציבורית.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחל לו ולכולנו שהוועדה הזאת תהיה ועדה עם כמה שיותר שיניים, כי באתי לפה מוועדת החינוך שמופיעה שם שרת החינוך, ואני חייב לציין לזכותנו – יש פה לא פחות חברי כנסת מאשר ישנם שם היום, אבל לחובתנו שיש פה הרבה פחות תקשורת ונציגי ארגונים, והתעניינות, מאשר ישנה שם.
רוחמה אברהם-בלילא: מבחינת חברי הכנסת אני רואה שיש חשיבות גדולה ויחס מאוד מאוד רציני לוועדה ואני מאחל ליושב-ראש הנבחר שישכיל להוביל אותנו כך שבסיום הדרך גם הציבור הישראלי כולו והתקשורת יתנו את המקום הראוי לנושא עלייה וקליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: בהצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: מרינה סולודקין: קודם כול אני מברכת את חברי, חבר הכנסת פרופ' מיכאל נודלמן – יש לו קבלות רבות במאבק למען העולים מכל המדינות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להזכיר את החוקים שהוא היה מעורב בהם: חוק הווטרנים, חוק למען נטרול אסון צ'רנוביל, ועוד כמה חוקים מאוד חשובים – הוא היה בכל המאבקים שהיו בעשור האחרון למען העלייה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לומר תודה לחברת הכנסת קולט אביטל, שהיתה בין הגדולים כיושבת-ראש הוועדה, ואני חושבת שזה מאוד חשוב שעבדנו בכל המסלולים ובכל הכיוונים: קליטה ובעיות הקליטה של עולי ברית המועצות.
רוחמה אברהם-בלילא: הקדשנו הרבה זמן – ובצדק , קולט – אבל לא מספיק משום שאין שינוי במדיניות כלפי קליטת האתיופים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו מתקרבים לאסון חברתי בתחום של קליטת האתיופים.
רוחמה אברהם-בלילא: קולט אביטל: נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: הקדשנו גם הרבה זמן לנושא הדיור, וגם שם לא הצלחנו.
רוחמה אברהם-בלילא: מרינה סולודקין: צריך לשנות את המדיניות, ואנחנו כאן כוועדה, ומיכאל כיושב-ראש, צריכים ללחוץ ולהשפיע על קליטת האתיופים – עם כל הידע שיש לנו מההיסטוריה של קליטת כל גלי העלייה: משנות ה-50 של המזרחים, משנות ה-70 וה-90 של יוצאי ברית המועצות, ארגנטינאים, וכו'.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת הצלחה רבה, מיכאל, ואני חושבת שהמינוי שלך – בהמלצה שלי לראש הממשלה – הוא אחד מהצעדים בוני האמון בין ראש הממשלה ליוצאי ברית המועצות לשעבר.
רוחמה אברהם-בלילא: תודה.
רוחמה אברהם-בלילא: יצחק זיו: קודם כול ברכותי ליושב-ראש הוועדה, פרופ' נודלמן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני עכשיו נמצא בוועדת העלייה והקליטה, שבשבילי היא ועדת קליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: נפגשתי וגם הייתי בערוץ 9 של עולי חבר העמים, ואני בקשר עם העיתונאי שלכם, אלכס טנצר, והנקודה המאוד חשובה היא איך אנחנו תוקפים את נושא הפנסיה של עולי ברית המועצות, ובכלל פנסיה של אנשים שהגיעו מחבר העמים או ממדינות אחרות - כשם שמישהו מאתנו יוצא למדינה, הוא ממשיך לקבל את הפנסיה, וזה קיים בהרבה מדינות, פרט לחבר העמים ששם יש בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושב שזה אחד הנושאים הראשונים.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי עולי אתיופיה, זה נושא כאוב מאוד שאני חושב שצריך לשבת ולדון בו.
רוחמה אברהם-בלילא: בהצלחה לכולנו.
רוחמה אברהם-בלילא: סופה לנדבר: קודם כול אני מבקשת להגיד לחברת הכנסת קולט אביטל תודה על שיתוף הפעולה אתנו, עם נציגי העולים – עם הפדרציה ועם כל ארגוני העולים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שצריך להגיד לך תודה על השקעה רבה מאוד של הוועדה למען קליטת עלייה במדינת ישראל, ויישר כוח.
רוחמה אברהם-בלילא: למישה – חבר הכנסת נודלמן – קודם כל ברכות, אני חושבת שמגיע לך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני וחברי נעשה הכל כדי להעלות את רמת הוועדה, ולמה אני אומרת את זה?
רוחמה אברהם-בלילא: הרמה של חברי הכנסת היתה גבוהה וכן נוכחות חברי הכנסת, אבל ההתייחסות של הכנסת בכלל ושל מדינת ישראל לקליטת עלייה במדינת ישראל היא נמוכה מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שצריך בקדנציה הזאת להילחם ולעשות למען המטרה הקדושה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מדינה שקולטת עולים ואנחנו צריכים לעשות הכל כדי שעיתונאים לא יעזבו את הוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו במשך שנים נלחמים עבור חוק קליטת עלייה, ואני חושבת שהגיע הזמן להעביר אותו.
רוחמה אברהם-בלילא: יש כמה חוקים שצריכים לבטל אותם – כמו חוק ויסקונסין – ואנחנו נילחם יחד עם חבר הכנסת נודלמן.
רוחמה אברהם-בלילא: לפני כמה ימים נפטרה אישה – הייתי מגדירה את זה שהרגו אותה בחוק ויסקונסין; היא השאירה אחריה משפחה שלמה.
רוחמה אברהם-בלילא: המדינה חסכה 1,240 שקלים, ואני לא חושבת שבמדינת ישראל יש מקום לכך.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נמשיך עם החקיקה שהיתה.
רוחמה אברהם-בלילא: דובר כאן על כך שצריך להילחם עבור הפנסיה, זה נושא חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שכוועדה אנחנו צריכים ליצור קשר עם אותן מדינות שחייבות לשלם, וקודם כל מדינת ישראל חייבת לאותם אנשים לשמור על רמת החיים.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו דרך משותפת ארוכה מאוד, ואני רוצה להזכיר עניין אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: ארגוני העולים זקוקים לעזרה שלנו.
רוחמה אברהם-בלילא: משרד הקליטה – ניתן להגיד שמזלזל בהם, והם היום לא מקבלים תקציבים, ורוצים לסגור את ארגוני העולים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהמאבק הראשון שלנו צריך להיות בעד אותם ארגוני עולים שבעצם דואגים לקליטה הראשונה.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל נודלמן: עם הסוכנות.
רוחמה אברהם-בלילא: סופה לנדבר: עם הסוכנות ועם משרד הקליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: מישה, אנחנו מאחלים לך הצלחה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: משה גפני: אני רוצה לברך את ידידי, חבר הכנסת מיכאל נודלמן – הוא ראוי לתפקיד הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא עסק ועוסק רבות בעניין של קליטת עלייה.
רוחמה אברהם-בלילא: חברה שאיננה יודעת לקלוט עלייה, או שהיא מזלזלת בנושא הזה – היא איננה ראויה גם לטפל בוותיקים שנמצאים כאן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מברך אותו על התפקיד הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אינני יודע אם אהיה חבר בוועדה, אבל כמו תמיד אני אשתדל לבוא משום שהנושאים מעניינים אותי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לברך את חברת הכנסת קולט אביטל, שהיתה יושבת-ראש ועדה מצוינת בישיבות שהשתתפתי בהן.
רוחמה אברהם-בלילא: ממש נהניתי, ואני חושב שהיא עשתה את עבודתה נאמנה.
רוחמה אברהם-בלילא: כמובן, אי-אפשר בלי עקיצה, אז אני בכל אופן מברך את מפלגת קדימה שסוף סוף היא נתנה איזה תפקיד לעולה מברית המועצות לשעבר.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל נודלמן: אני רוצה להודות לכולם – לחברי ועדת הכנסת, ליושבת-ראש ועדת הכנסת, לחברי ועדת העלייה והקליטה – על התמיכה שהם נתנו בי.
רוחמה אברהם-בלילא: במשך כל הזמן שאני בכנסת – עשר שנים – אני הייתי חבר ועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: הייתי חבר בוועדה בראשות נעמי בלומנטל, בראשות צבי הנדל ובראשות קולט אביטל.
רוחמה אברהם-בלילא: קשה ואולי לא טוב להגיד שזה היה יותר טוב, זה פחות טוב, אבל קולט אביטל בלב שלי ובמוח שלי נשארה יושבת הראש הטובה ביותר.
רוחמה אברהם-בלילא: מיכאל נודלמן: אני חושב שהוועדה הזאת מאוד חשובה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש אנשים שחושבים – אין עלייה, פחות עלייה – שזאת ועדה לא חשובה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוועדה חשובה משום שעולים שהגיעו אפילו לפני 15 שנה, בשנת 90, חלק מהם לא מסודרים ויש הרבה בעיות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקש לומר שאני אפעל במלוא הכוח, אני חושב שיש פה אנשים שיש להם ניסיון רב, ואנחנו צריכים לפתור בעיות - לא רק לדבר, אלא גם לפתור.
רוחמה אברהם-בלילא: מדובר על נושא ויסקונסין, על בעיית האתיופים, נוער עולה בסיכון, בעיית הדיור לאלה שהגיעו בשנת 90', כאשר 50,000 משפחות מצויות ללא דיור, משלמות שכר דירה, ובגיל 60-70-80 אנשים צריכים כל שנה-שנתיים להחליף דירה.
רוחמה אברהם-בלילא: קיימת בעיה של פנסיה למי שהגיע לכאן אחרי גיל 45 ומקבל לקראת פנסיה 800-900 שקל.
רוחמה אברהם-בלילא: אלה שלא עבדו והגיעו בגיל פרישה לפנסיה מקבלים 3,200 שקל ממדינות ברית המועצות לשעבר.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו התחלנו לעבוד שם, יש התקדמות במדינות בלטיה ואוקראינה, אבל צריכים להגיע לתוצאות סופיות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אומר שוב תודה לכולם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושב ואני בטוח שאנחנו צריכים לעבוד במלוא הכוח כדי להגיע לתוצאות שאנשים שהגיעו אלינו מחכים להן.
רוחמה אברהם-בלילא: רוחמה אברהם (יו"ר ועדת הכנסת): תודה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: לחיים ובהצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: הישיבה נעולה.
מיכאל נודלמן: חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא שילוב תלמידים עולים במערכת החינוך.
מיכאל נודלמן: זו לא ישיבה ראשונה.
מיכאל נודלמן: היו ישיבות בשנים 2002-2003.
מיכאל נודלמן: הייתה ועדה בראשות חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.
מיכאל נודלמן: ואם בשנים 1990-1995 נשירת בני נוער - ללא פילוח - הייתה בסביבות 7% אחוז, בשנת 2003 כשדנו פה בוועדה הזו בנושא, היא הייתה 22%, ועכשיו זה יותר ויותר.
מיכאל נודלמן: לצערי, עולים שעלו ארצה בחמש השנים האחרונות, אינם מסיימים 12 שנות לימוד –46% מהם לא מסיימים שנת לימודים.
מיכאל נודלמן: כל נער עולה רביעי אינו נמצא במסגרת חינוך פורמלית ומשרד החינוך לא מתייחס לזה.
מיכאל נודלמן: כל נער רביעי.
מיכאל נודלמן: נתונים אלה מציינים כישלונות גם במערכת החינוך וגם במערכת הקליטה.
מיכאל נודלמן: רוב העולים שעלו לארץ חשבו ואמרו שהם עולים לארץ גם מסיבות ציוניות וגם כדי שהילדים יחיו בתנאים יותר טובים.
מיכאל נודלמן: המספרים האלה, שאני קראתי עכשיו, אומרים הפוך.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לחשוב מה חושבים הורים כאלה ואיזו הרגשה יש להם שחצי מהילדים שלהם לא יכולים לקבל בגרות, רבע מהם לא נמצאים במסגרת חינוכית.
מיכאל נודלמן: יש גם תוצאות מהנתון הזה.
מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים, לפי מספרים אחרונים, ש- 37% מהתיקים הפליליים של ילדים ונוער הם של עולים חדשים, שהשיעור שלהם באוכלוסייה הוא חצי מילדים ותיקים.
מיכאל נודלמן: אתם יכולים להבין למה מביאה העובדה שהילדים לא נמצאים במסגרת חינוכית.
מיכאל נודלמן: בגלל זה אמרתי: היו פה ישיבות, וזו ישיבה לקראת אחרונה.
מיכאל נודלמן: כי עוד קצת ואנחנו צריכים להגיע לתוצאות אחרות.
מיכאל נודלמן: אני חושב שעכשיו נשמע מארגוני עזרה ופיקוח על נוער עולה מהם הקשיים עצמם, אחר כך נבקש מנציגי משרד החינוך והקליטה להתייחס לנושאים האלה ובסוף אנחנו צריכים לקבל המלצות על המצב הגרוע מאד בנושא הזה.
מיכאל נודלמן: כואב לי הלב.
מיכאל נודלמן: אני מוכן לסבול את זה שחמישים אלף קשישים עולים חדשים עומדים בתור כדי לקבל דירה.
מיכאל נודלמן: אני מוכן לסבול את זה שהאבטלה בקרב העולים יותר גרועה מהממוצע בארץ.
מיכאל נודלמן: אבל אני לא יכול לסבול שילדים שבאו עם ההורים שלהם לארץ, נמצאים במצב שאמרתי.
מיכאל נודלמן: בבקשה, אלי זרחין, אני מבקש.
מיכאל נודלמן: הארגון שלך הכי גדול, ותמיד נותן את הנתונים על מצב התלמידים העולים במסגרות החינוך.
אלי זרחין: תודה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת הנכבדים.
אלי זרחין: קודם כל, אני רוצה לברך את הוועדה עם פתיחת המושב.
אלי זרחין: בשבילנו זה מאד סימבולי שהישיבה הראשונה במושב מוקדשת לילדים עולים.
אלי זרחין: אנחנו בהחלט מאמינים שילדים שלא נקלטו במערכת החינוך גם לא נקלטו בארץ.
אלי זרחין: בין אותם דברים שציינו במכתב שלפניכם, אני רוצה לציין כמה נקודות.
אלי זרחין: היום ילד שעולה ארצה, לא מגיע לו אולפן עברית.
אלי זרחין: זה לא כמו שהיה עד שנת 1999 – 3 חודשים עברית.
אלי זרחין: אין את זה היום.
אלי זרחין: אם ילד למד ברוסיה או בארץ המוצא שלו עברית דרך הסוכנות, זה בעצם האולפן היחיד שהוא מקבל.
אלי זרחין: בתי ספר שיש להם יותר עולים, עושים כל מיני מניפולציות בתוכם, אם יש עולה אחד או שניים בבית ספר, לעיר אין שום מענה, למעט ירושלים, בת-ים, חולון ופתח-תקווה, ששם יש אולפנים עירוניים.
אלי זרחין: בברית המועצות הסוכנות משקיעה כספים אדירים לפיתוח זהות יהודית-ישראלית של אותם ילדים.
אלי זרחין: כשהם עולים לישראל אין כלום.
אלי זרחין: משרד החינוך פשוט מתעלם מזה.
אלי זרחין: ואז מגיע ילד לכאן, נכנס לכיתה, כשברוב המקרים הוא לא מבין איפה הוא נמצא, למה הוא הגיע לכאן, הוא לא לומד עברית, יושב בכיתה שהוא לא מבין מה קורה בה, אין לו שום דרך לתקשר עם החבר'ה הוותיקים, ואפילו לא עם העולים שנמצאים הרבה זמן בארץ, כי זו לא רק בעיה של שפה.
אלי זרחין: אלה הרבה קודים תרבותיים שהוא צריך לרכוש.
אלי זרחין: הוא צריך לרכוש את הזהות היהודית-ישראלית שלו, בעיקר ילדים שעולים עכשיו, שבאים מהרבה משפחות מעורבות.
אלי זרחין: ואין את זה.
אלי זרחין: מלמדים אותו בשפה העברית, הילד מנסה להבין, ואז אגף הבחינות במשרד החינוך החליט לפני חמש שנים, שמהיום הראשון בארץ כל הבחינות שלו יהיו בעברית, בכתב.
אלי זרחין: ויש ילדים שיודעים את החומר, נמצאים בארץ שנתיים-שלוש-ארבע, עדיין לא יודעים לכתוב את זה בעברית.
אלי זרחין: אז הם פשוט עוזבים את בתי הספר, כי לשבת שם אין להם מה לשבת.
אלי זרחין: אין לו הרבה חברם בבית הספר למעט אותה קבוצה של רוסים בפינה, אם יש.
אלי זרחין: או יש בתי ספר שרק דוברי רוסית נמצאים שם.
אלי זרחין: מערכת החינוך לא משקיעה שום דבר כדי לקלוט את הילד הזה בארץ.
אלי זרחין: אז הילד הזה בסופו של דבר, לאן הוא הולך?
אלי זרחין: כי בקהילה אין מקומות שיכולים לתת לנער עולה איזושהי פעילות בצהרים או אחר הצהרים.
אלי זרחין: אז כולכם מכירים בעיר שבה אתם גרים את אותם מקומות שבהם נפגשות קבוצות נוער דוברי רוסית - ולא משנה אם זה רעננה, ראשון לציון או דימונה – וההמלצה של כולם היא לא להסתובב שם בערב.
אלי זרחין: הגופים הציבוריים הם היום הגופים היחידים שעובדים בבתי הספר והציפייה שלנו היא שהוועדה הזאת תקבל החלטה שנושא ילדים ונוער עולה יהיה קבוע על סדר היום של הכנסת.
אלי זרחין: זהו, אדוני היושב ראש, בכמה נקודות.
אלי זרחין: ויושבים פה עוד אנשים שמכירים את המצב.
יוסי ביילין: היה משהו ספציפי שבוטל?
אלי זרחין: כן.
אלי זרחין: עד 1999 משרד החינוך חייב בתי ספר לאולפן של שלושה חודשים עברית, עשרים שעות בשבוע לפחות.
אלי זרחין: כשאודי הגיע לשם, כבר לא יכול היה לעשות שום דבר, כי מי שהייתה לפניו ביטלה את זה.
אלי זרחין: ב-1999 קיבלו החלטה, ועד 2001 הזמן להיות עולה בארץ היה קשור למשך השהייה בארץ.
אלי זרחין: היום אין קשר לזה.
אלי זרחין: יושבים כאן ילדים שהם שנה בארץ, הוא עולה ותיק.
אלי זרחין: שלוש שנים בארץ, הוא לא עולה בכלל, כי הוא עלה ארצה בגיל 11.5 או 14.5.
אלי זרחין: אין קשר בין כמה זמן הוא בארץ לבין הגדרת העולה.
אלי זרחין: עד 2001 ילד עולה עד 4 שנים בארץ – או בי"ב האריכו לעוד שנה - היה רשאי להיבחן בעברית בעל פה.
אלי זרחין: אז המדיניות הייתה שילמד עברית, אבל אם עדיין לא יודע לכתוב, שייתן את הידע שלו במבחנים.
אלי זרחין: היום אין את זה, מהיום הראשון הוא נבחן בעברית בכתב – הוא לא יודע עדיין לכתוב.
אלי זרחין: הוא לא היה באולפן.
אלי זרחין: הוא למד עברית שעה בשבוע אם בית הספר נתן לו.
אלי זרחין: אלה הדברים העיקריים שבוטלו.
אלי זרחין: עד שנת 1999, או כשאני התחלתי לעבוד במערכת החינוך, הפעלנו בתוך בתי הספר תוכניות של – אני קורא לזה - זהות יהודית-ישראלית.
אלי זרחין: מי אני?
אלי זרחין: מה אני עושה בארץ?
אלי זרחין: תוכניות משולבות לילדים עולים ולילדים ותיקים ביחד.
אלי זרחין: היום אני חושב שאת האירועים הציבוריים יש ארגון אחד שעושה.
אלי זרחין: אלה דברים שבוטלו.
אלי זרחין: לשאול אותי למה ביטלו את זה?
אלי זרחין: אני באתי ממדינה ששם היה נהוג לדבר על אויבים במשרד.
אלי זרחין: אני לא רוצה להגיד את המילה אויבים, אבל אני לא יכול להבין את זה.
אלי זרחין: מי יכול להרוויח מזה?
אלי זרחין: בהרבה מקרים זה גם לא עניין של כספים.
אלי זרחין: בשפ"י (שירות פסיכולוגי ייעוצי) אין תוכנית אחת לקבוצות תמיכה לנוער עולה – אני יועץ חינוכי – אין תוכנית אחת שמופעלת בבית ספר.
אלי זרחין: ולמשל, נעל"ה, ששם עובדים יפה, פיתחו תוכניות רבות, שהלוואי שהיו לוקחים אותן ומיישמים אותן בבית ספר רגיל.
צבי גלאון: רק להוסיף שהיו פעם שאלונים מתורגמים, וזה הולך ומצטמצם ומצטמצם.
אלי זרחין: אדוני היושב ראש, עוד מילה אחת.
אלי זרחין: זה פשוט מצחיק אותי.
אלי זרחין: משרד החינוך לפני שנתיים אישר תרגום שאלון בשלושה מקצועות, ברוסית בלבד.
אלי זרחין: עולה מצרפת – מצטער - לא מבין רוסית.
אלי זרחין: נותנים לו שאלון מתורגם לרוסית.
אלי זרחין: אני מבין שזה לא טוב שבצרפת לא לומדים רוסית.
מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד שאנחנו לא דנים עכשיו רק על העולים מרוסיה, אנחנו דנים על כל העולים.
מיכאל נודלמן: אני מבקש מקולט אביטל שהייתה יושבת ראש הוועדה הזאת הרבה זמן לומר משהו בנושא הזה.
קולט אביטל: אנחנו הקדשנו לנושא הזה הרבה דיונים, ואני חושבת שההצלחה היחידה, הם שני הישגים שהצלחנו להגיע אליהם.
קולט אביטל: האחד, שלא יקצצו את תוספת השעות לתלמידים עולים, השני שיתורגמו שאלונים בשלושה מקצועות לשפות שונות, ואז התחייבה מנכ"לית משרד החינוך שזה ייעשה לכל השפות, אבל זה כבר סוף תהליך, שאנחנו מדברים על בחינות בגרות.
קולט אביטל: אנחנו צריכים לדבר על ארבעה מכלולים.
קולט אביטל: קודם כל, על העובדה שילדים אינם נקלטים למערכת החינוך ברמת השפה.
קולט אביטל: הבעיה השניה היא בעיית הגזענות בהרבה מאד בתי ספר, שמופנית בדרך כלל כלפי ציבורי עולים, גם אתיופים וגם רוסים.
קולט אביטל: התופעה השלישית היא אלימות בקרב הילדים, והתופעה הרביעית היא אי שילובים של התלמידים במסגרות שאחרי שעות הלימודים.
קולט אביטל: אלה ארבעת המכלולים שקיימים.
קולט אביטל: אני חושבת בכל אחד מהארבעה האלה יש פתרונות.
קולט אביטל: הוועדה הזאת מכירה את הפתרונות.
קולט אביטל: מה שחסר כאן זה היישום, והייתה לנו אפילו התחלה של דיון על זה, במסגרת הדיון על המלצות דוח ועדת דוברת, שדווקא בנושא העולים היה איזשהו קצה אור בסוף המנהרה.
קולט אביטל: היו כמה נקודות חיוביות.
קולט אביטל: זה כולל הדרכה למורים, מסגרות שונות לילדי עולים, התייחסות אליהם אחרי שעות הלימוד וכולי.
קולט אביטל: מה שאני רוצה להציע, כיוון שאנחנו יכולים להמשיך ולקיים המון דיונים – יש הנהלה חדשה במשרד החינוך, יש שרה שהייתה גם שרת הקליטה בעבר.
יוסי ביילין: באותה שנה, בשנת 1999.
יוסי ביילין: לכן זה מתחבר איכשהו.
אלי זרחין: זאת שרת החינוך, זאת לא שרת הקליטה.
קולט אביטל: בכלל התקציבים של משרד הקליטה בעצם לא קיימים, כי הם מתחלקים במשרדים שונים.
קולט אביטל: מה שאני מציעה אולי שנעשה – אני לא יודעת אם אתם חושבים שזה טוב לעשות את זה יחד עם ועדת החינוך – זה דיון משותף שאליו נזמין את שרת החינוך, כדי להתייחס נקודתית לכל אחד מן הדברים האלה, עם הצעות לפיתרון ונראה אם אפשר להגיע אתה לאיזשהו הסכם על תוכנית עבודה.
קולט אביטל: כי אני לא חושבת שזה כרוך בהרבה כספים העניין הזה.
קולט אביטל: אנחנו גם לא מתברכים, לצערי, בגלי עלייה מאד גדולים.
קולט אביטל: המספרים כאן הם זניחים.
קולט אביטל: מה שצריך זה להתייחס לכל אותו ציבור של עולים שכבר נמצא בארץ וששליש ממנו לא מגיע לתעודות בגרות.
קולט אביטל: זאת הצעתי.
מיכאל נודלמן: אני מבקש לשמוע את רב פקד יובל רביבו ממחלקת הנוער במשטרה.
מיכאל נודלמן: אני רציתי שתדבר בסוף, אבל אתה ממהר.
יובל רביבו: אני אתייחס לנושא של עבירות אלימות בקרב נוער עולה.
יובל רביבו: יש לי כמה נתונים לגבי העניין הזה.
יובל רביבו: לפי הנתונים דווקא יש ירידה מ-2004 ל-2005 בעבירות אלימות בקרב בני נוער עולה, אולם בעבירות נלוות כמו איומים וגרימת נזקים, יש עלייה של 6.7%.
יובל רביבו: מדובר בתיקים החמורים.
יובל רביבו: אנחנו לא מכניסים את הנתונים של התיקים הקלים שהכמויות שלהם הרבה יותר גדולות.
יובל רביבו: אלה תיקי אי-תביעה שלרוב נסגרים במשטרה, והם לא תיקים שמובאים לדין או תיקים חמורים.
יובל רביבו: לגבי התקופה הנוכחית מול התקופה המקבילה אשתקד, בעבירות אלימות אנחנו ממשיכים במגמת הירידה – של 5.6% - ובעבירות הנלוות לאלימות כפי שדיברתי, יש ירידה יותר גדולה, של 21.4% .
יובל רביבו: אם נחלק את הנתונים לנוער עולה מהמוצא הרוסי ונוער עולה מהמוצא האתיופי, הנתונים הם קצת שונים.
יובל רביבו: לגבי נוער עולה מרוסיה, בעבירות אלימות יש ירידה של 14.4%, בעבירות נלוות לאלימות גם יש ירידה, של מינוס 23.5% - ירידה יפה.
יובל רביבו: לגבי האתיופים יש עלייה בעבירות אלימות חמורה, של 26.7% - אמנם הכמויות לא כאלה גדולות.
יובל רביבו: תבינו שמדובר ב-45 תיקים בשנת 2005 מול 57 תיקים נכון להיום.
יובל רביבו: הכמויות הן לא גדולות, אבל מדובר בתיקי אלימות חמורים, שבדרך כלל שומעים עליהם בתקשורת ובטלוויזיה.
יובל רביבו: אלימות קשה.
יובל רביבו: ופה באמת יש עלייה.
יובל רביבו: לגבי העבירות שנלוות לאלימות, פה הנתונים הם זהים לתקופה המקבילה אשתקד.
יוסי ביילין: מה ההבדל ביניהן?
יובל רביבו: נלוות לאלימות אלה עבירות כמו איומים, שאתה מאיים על מישהו, זה תיק על איומים, אבל זו לא עבירת אלימות פיסית.
יובל רביבו: עבירת אלימות פיסית בדרך כלל מלווה בחבלות.
יובל רביבו: ולכן אנחנו גם פותחים תיק פלילי במקרים מסוג זה.
יובל רביבו: לא בכל מקרה אנחנו פותחים תיק פלילי.